prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — Härigenomföreskrives att 22 8 I mom., 23 S. 55 S I och 2 mom. samt 56 S lagen (1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt' skall ha nedan angivna lydelse. / mom.'- Såsom värde å fast egendom , somavses i 21 S,skall, där ej annat föranledes av vad i 2 mom. stadgas, gälla nästföregående årets taxeringsvärde. Finnes sådana tUlbehör till fastigheten somavses i 2 kap. 3 S jordabalken skola dessa upptagas särskilt. Bestämmelserna i23 S vid F om värdesättning av lös egendom äga därvid motsvarande tillämpning. Fast egendom, som utgör lager-tillgång, värderas enligt reglerna i 23 S F andra stycket. Fast egendom, som enligt koin-munalskatidageit (1928:370)ingår i förvärvskälla inom inkomsislagen jordbruksfastighet eller rörelse.värderas enligt reglerna i 23 S F andra stycket. 23 S' Vid uppskattning av lös egendom iakttages: A. Tomträtt eller vattenfallsrätt uppskattas i den månej annat följer av 20 § tredje stycket, till vad rättigheten med hänsyn till villkoren vid upplå telsen och den tid, som därför återstår, kan antagas hava betingat vid en av boets avveckling föranledd, med tillböriig omsorg skedd försäljning. B. Aklie, ohligaii/Tn eller därmed B. Värdepapper, som noteras/?« jämförlig värdehandling uppskat- inländsk eller utländsk börs eller är där värdehandlingen noteras å inländsk eller utländsk börs. till det noterade värdet eller, om detta icke motsvarar vad som varit påräkneligt vid försäljning under normala förhållanden, till pris, som vid dylik försäljning kan påräknas. Sådan värdehandling, som icke noteras å hörs eller vars värde icke skall beräknas med ledning av bestämmelserna i nedan, uppskattas enligt sist angivna grund. föremål för liknande notering, uppskattas till delnoterade värdet eller, om detta icke motsvarar vad som skulle kunna påräknasvid försäljning under normala förhållanden, till det pris som skulle ha kunnatpåräknas vid en sådan försäljning. Sådana värdepapper, som eljest omsättas påkapitalmarknaden eller vars värde icke skall beräknas med ledning av bestämmelsernai F nedan, uppskattas enligl sist angiv- Fordran uppskattas till sitt kapitalbeloppjämte upplupen ränta å tid, som avses 121 §. År fordringen ej förfallen ochskall ränta därå ej beräknas för tiden före förfallodagen, uppskattas fordringentill belopp, som utgör dess värde vid nämnda tid enligt den vid denna lagfogade tabellen 1. , ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857, ' Senastelydelse 1975:133. Senaste lydelse 1976:333. 1977/78: 40 66 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Osäker fordran uppskattas till belopp, varmed den kanberäknas inflyta. Värdelös fordran anses icke utgöra tillgång. Denomständigheten att gäldenären är delägare i dödsboet föranleder ickefordringens uppskattande enligt andra grunder än som eljest äro tillämpliga. Medel, för vilka uppskov med inkomstbeskattning åtnjutesenligt bestämmelserna om skogskonto eller investeringskonlo för skog, upptagastill halva värdet. Har medel avsatts till fond för särskilt ändamål enligt föreskrifti lag eller annan författning och har avdrag vid inkomstberäkningen medgivitsför avsättningen, får halva det avsatta beloppet upptagas som skuld. För evärdlig tid utgående ränta, avkomst eller annanförmån upp skattas till det belopp, vartill den senast uppgått. Nyttjanderätt eller rätt till ränta, avkomst eller annanförmån, som utgår eller någons livstid, uppskattas till sittkapitalvärde. Är rättigheten bestämd till visst belopp eller eljest till vissstorlek, beräknas kapitalvärdet efter det belopp rättigheten för helt årmotsvarar enligt de vid denna lag fogade tabellerna 11 och 111. Där rättighet,som belastar viss egendom, ej är på angivet sätt bestämd, anses årligavärdet utgöra av det penningvärde, vartill egendomen uppskattats,dock att, där rättighet avser endast del av egendom eller dess årliga värdeeljest icke kan bestämmas enligt angivna grund, detta uppskattas efter vadsom prövas skäligt. Kapitalvärdet av rättighet, som icke är bestämd att utgåunder någons livstid men ändock är av obestämd varaktighet, uppskattas medledning av tabell III, såsom om den skolat utgå för den berättigades livstid,dock högst till tio gånger det värde, rättigheten motsvarar. Är rättighet beroende av flera personers liv sålunda, atträttigheten upphör vid den först avlidnes frånfälle, bestämmes rättighetenskapitalvärde efter den äldstes levnadsålder. Fortfar däremot rättighetenoförändrad till den sist avlidnes frånfälle, beräknas värdet efter den yngstesålder. Värdet av utländskt myntslag beräknas efter denköpkurs på chec kar, utställda i samma myntslag, som gällde vid tiden för skattskyldighe tens inträde. Finnes ej sådan kurs eller kan av annan anledning värdet icke beräknas efter denna grund, bestämmer regeringen eller den myndighet re geringen förordnar, hur beräkningen skall ske. F. Annan lös egendom än förut nämnts uppskattas tillvad den kan anta gas hava betingat vid en av boets avveckling föranledd, med tUlbörlig om sorg skedd försäljning. Inventarier, som äro avsedda för Vid värderingen av förvärvskälla stadigvarande bruk i jordbruk med som enligl kommimalskatlelagen binäringar, i skogsbruk eller i rörel- (1928:370) ingår i inkomstslagen se, liksom lager upptagas lill del jordbriik.sfaslighet eller rörelse sko- värde som kunnal godtagas vid in- la bestämmelserna i punki 2 av an- konistberäkning enligt kommunal- visningarna till 3 och 4 §§ lagen skattdagen (1928:370). Härigenom (1947:577) om siatlig förmögen får dock förmögenhetsvärdel av hetsskatt, utom femte stycket and- förvärvskällan icke sättas lägre än ra punkten, tillämpas, av det värde som framkommer vid en värdering där inventarierna upptagits lill anskaff- 1977/78:40 67 ningsvärdet efter avdrag för skälig avskrivning ellerulrangering och lagret värderats som helhet utan hänsyn till påräknelig vinstvid försäljning i delalj, varvid dock fast egendom skall upptagas lägst tilltaxeringsvärdet. Hänsyn skall därvid tagas till inkurans och prisfallsriskmen i regel icke lill annan latent skatteskuld än inskiftnings-skatieskiUd. 55 S / mom. " Uppgå i dödsbo beloppet av kontantamedel och därmed jämförliga fordringar samt värdet av obligationer och andralätt realiserbara värdepapper sammanlagt icke till dubbla beloppet av denarvsskatt, som jämlikt 54 § skall av dödsboet förskjutas, eller föreligger iandra fall för någon som är skattskyldig enligt denna lag avsevärd svårighetatt genast erlägga hela den skatt, som belöper på honom tillfallen egendom, måbe-skatlningsmyndigheten medgiva, att skatten eriägges genom högst tio åriigainbetalningar, dock att anståndet i intet fall må utsträckas till flera inbetalningarän som prövas erforderiigt. Ifråga om skatt som belöper på egendoin som skall värderas enligt bestämmelsernai 23 § F andra stycket får beskattningsinyndigheten medgiva att skattenerlägges genom högsl tjugo åriiga inbetalningar. Påregeringens prövning må ankomma att. där för viss skattskyldig synneriigaskäl därtill äro, medgiva att den skatt, som belöper på honom tillfallenegendom, eriägges genom högst tjugu årliga inbetalningar. 2 mom. Försia inbetalningen skall äga rum inom tid. somangives i 52 S I mom., och skall uppgå, om skatten uppdelas i endast två poster,minst till en fjärdedel av skattens belopp och i andra fall minst till beloppmotsvarande skattebeloppet delat med antalet inbetalningar. Påregeringens prövning må / annat fall än som avses i föregående stycke ankommaatt. där för viss skattskyldig synnerliga skäl därtill äro. medgiva att denskatt, som belöper på honom tillfallen egendom, eriägges genom högst tjugoårliga inbetalningar. 2 mom. Första inbetalningen skall äga rum inom tid, somangives i 52 S I mom., och skall uppgå, om skatten uppdelas i endast två poster,minst till en fjärdedel av skattens belopp och i andra fall minst till beloppmotsvarande skattebeloppet delat med antalet inbetalningar. Senaste lydelse 1974:857 (ingressen). =Senaste lydelse 1974:857. verkställas å årsdagen för beslutet om skattensfastställande och envar av de följande å motsvarande dag det år, varunder denförfaller till betalning; och skola dessa inbetalningar uppgå till sinsemellanlika belopp. Å skatt, med vars erläggande anstånd åtnjutes, utgår ränta.Räntan utgår från och med månaden efter den då skatten skulle ha erlagts omanstånd icke medgivits till och med den månad då anståndstiden gått till ända.1 fråga om räntan gälla i övrigt bestämmelserna i 52 S I mom., dock att räntanpåföres av . verkställas å årsdagen för beslutet om skattensfastställande och envar av de följande å motsvarande dag det år. varunder denförfaller till betalning; och skola dessa inbetalningar uppgå till sinsemellanlika belopp. Har anstånd medgivits enligl beslämmelserna i I mom. andrastycket skola de årliga inbetalningarna uppgå IiU niinst . Åskatt, med vars eriäggande anstånd åtnjutes, utgår ränta. Räntan ulgår frånoch med månaden efter den då skatten skulle ha erlagts om anstånd ickemedgivits till och med den månad då anståndstiden gått till ända. 1 fråga omräntan gälla i övrigt bestämmelserna i 52 S I mom., dock att räntan påföres avlänsstyrelsen. Avlider den, som förvärvat egendom genom arv, testamente eller gåva, eftergives skatten enligt följande. Sker dödsfallet från det skattskyldighet inträtt, eftergives hela skattebeloppet. Avlider den skattskyldige senare men efler det skattskyldighet inträtt, eftergives belopp, minskat med en liondedel för varje helt år som förfiutit från sagda tidpunkt. Avlider den, som förvärvat egendom genom arv, testamenteeller gåva. från det skallskyldighet Inträn, eftergives skatten. / fråga om den, som på livstid bekommit egendom tned sådanräll, som avses 18 § andra slyckel, eller på livslid erhållit nylljande-räll,rätt till ränta, avkomst eller annan förmån, sker vidare ejiergifi av skattsålunda: a) dåanstånd med skattens erläggande beviljats och den skattskyldige avlider från skallskyldighetens inträde, eftergives vad av skatten ickeförfallit till betalning vid dödstillfällel; dock må ej i fall, då enligtanstundshe-slulet skatten uppdelats på flera inbetalningar än tio, eftergiftske för Slörre del av skatten än som skulle hava eftergivits, däresi antalet inbetalningarutgjort lio; b) dåanstånd med skattens erläggande icke beviljats och den skatlskyldige avliderinom .från skattskyldighetens inträde, ef- Senaste lydelse 1974:312. Prop.1977/78: 40 69 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse lergives så stor del av skallen, som, däresi anståndmedgivils och skallen därvid uppdelats på .sju lika inbetalningar, icke skullevarit till betalning förfallen vid dödstillfället. Fråga om eftergift av fastställd skatt upptages efterdärom skriftligen gjord framställning av den underrätt eller länsstyrelse, sommeddelat beslut i skatteärendet. Denna lag träder i kraft den . Äldrebestämmelser gäller dock fortfarande om skattskyldighet har inträtt eller, ifråga om 56 S, dödsfall har inträffat . 1977/78:40 70 Lag om ändring i lagen (1973:423) om avdrag vidinkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit Härigenom föreskrives att 2 S lagen (1973:423) om avdragvid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avdrag kan medges, om 1. exporten kan anses ha väsentligbetydelse från samhällsekonomisk och sysselsättningspolitisk synpunkt, samt anledning föreligger till anta gande att konkurrent om exporten har tillgång till utländskt kreditstöd, 2. exporten avser kapitalvara, 2. exporten avser kapitalvara e/- som sålts för användning i det land ler konsiiltljänster, som sålts för vartill försäljning skett, eller vid användning i det land vartill försälj- underieverans, som sålts för an- ning skett, eller vid underleverans, vändning i det land vartill huvudle- som sålts för användning i det land verantörens försäljning skett, vartill huvudleverantörens försälj ning skett, 3. exportkreditlämnas köparen 3. exportkredit lämnas köparen förmer än hälften av den avtalade för mer än hälften av den avtaladeköpeskillingen, dock minst en mil- köpeskillingen, dock minst 500000 jonkronor, kronor, 4. exportkreditenhar en löplid av minst två och högst , 5. finansiering avminst hälften av exportkrediten sker hos bank eller kapitalmarknadsinstitut,och den ränta som utgår för denna finansiering överstiger den ränta som ulgårenligt exportkreditavtalet. 1 fall där flera skattskyldiga deltager i försäljning, fåravdrag medges avseende skattskyldigs del av kostnad för exportkredit, även omdenna del understiger , under förutsättning att helaexportkrediten sammanlagt uppgår till nämnda belopp. Föreligger synnerliga skäl, får avdrag medges, även omkredittiden överstiger eller om ej minst hälften av exportkreditenfinansieras hos bank eller kapitalmarknadsinstitut. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagenenligt uppgifl på den har utkommit från trycket i ,och tillämpas i fråga om exportkreditavtal som ingås den Iseptember 1977-31 december 1979. Senaste lydelse 1975:11.50. Prop.1977/78:40 71 1 Inledning......................................................................... I 2 Nuvaranderegler m.m..................................................... 3 2.1 Kapitalskatterna........................................................ 3 2.1.1 Nuvarande skattelättnader .............................. 3 2.1.2 Utredningsförslaget........................................... 6 2.1.3 Remissyttrandena.............................................. .... 9 2.2 De särskilda beskattningsreglerna för fåmansföretag 13 2.2.1 Allmänt............................................................... .. 13 2.2.2 Beskattning av bilförmån................................... .. 14 2.2.3 Avdrag för tantiemavsättningar o.d................... .. 16 2.3 Extra avdrag för exportkreditkostnader .................. .. 18 2.3.1 Allmänt............................................................... .. 18 2.3.2 Varor för vilka exportkreditstödkan utgå ........ .. 19 2.3.3 Stödets begränsning tillexportkrediter av viss omfattning 19 2.4 Schablonavdrag för egenavgifter............................... .. 20 3 Föredraganden................................................................ .. 21 3.1 Inledning................................................................... .. 21 3.2 Kapitalbeskattningen................................................. .. 23 3.2.1 Allmänna synpunkter......................................... .. 23 3.2.2 Lättnader vidförmögenhetsbeskattningen....... 25 3.2.3 Lättnader vid arvs- ochgåvobeskattningen...... .. 36 3.2.4 Författningsförslag ........................................... 38 3.3 De särskilda beskattningsreglerna för fåmansföretag 40 3.3.1 Inledning........................................................... 40 3.3.2 Beskattning av bilförmån................................... .. 41 3.3.3 Avdrag för tanliemavsättningaro.d.................... .. 45 3.4 Extra avdrag förexportkreditkostnader .................. .. 47 3.5 Schablonavdrag för egenavgifter............................... .. 49 4 Hemställan...................................................................... .. 51 Bihang I ........................................................................... 52 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)..................................................................... .. 52 Förslag tilllag om ändring i lagen (1947: 577) om statiig förmögenhetsskatt 61 Förslag tilllag om ändring i lagen (1941: 416) om arvsskatt och gåvoskatt................................................................. 65 4..................................................................................... Förslagtill lag om ändring i lagen (1973: 423) om avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit.. 70 Åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling 1977/78: 40 Anmälantill proposition om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagensutveckling såvitt avser verksamhetsområde. Statsministernhar tidigare denna dag redovisat riktlinjerna för regeringens arbete med attförbättra småföretagens arbetsvillkor. Inomhandelsdepartementets verksamhetsområde ligger det stora flertalet av desmåföretag som är att hänföra till tjänstesektorn, dvs. Deutgör omkring en tredjedel av alla företag i landet. Vidare svararhandelsdepartementet för vissa allmänna frågor som rör småföretagen främst inomexportfrämjandet. Till departementets verksamhetsområde hör ocksåmarknadsföringen av turismen i . del av företagen inom servicenäringarna, bedriver handel, såväl detalj- som partihandel. Till kategorin hör vidare bl. a. hotell- och restaurangföretag, andra företag inom. turism och samfärdsel, konsult företag m. fl. . , ' ' . Småföretageninom de nu näihnda näringarna möter i stort problem av samma slag sommotsvarande företag inom industri och jordbruk. Sålunda berörs de på likartatsätt av det allmänna företagsklimatet; av kapitalförsörjnings- ochskattefrågor, av arbetsmarknadslagstiftningen oeh av den ökandekomplexiteten i dagens samhälle. Liksominom näringslivet'! övrigt hår en omfattande strukturomvandling genomförtsinom servicenäringarna .' a. utvisar de resultat soiridistribUtionsutfédningen har redovisat i betänkandet (SOU 1975:6970)SäfnhäUét och distributionen ått en omfattande koncentratioii av butiksnätethär ägt rurh . En ökande grad av saniverkaJioch integration mellan företagsenheter inom varuhandeln kan också påvisas.Dessa förhåUanden hänger nära saminaii''ined arbetsvillkoren för de siiiå.företagen inom området. 1977/78: 40 2 Någonsamlad analys av behovet av åtgärder för småföretag inom servicenäringarna harinte gjorts. Här kan dock noteras det utredningsarbete och de förslag, somföretagareföreningsutredningen har redovisat i betänkandet (SOU 1977: 3)Utbyggd regional näringspolitik. Utredningen har föreslagit en utvidgning avföretagareföreningarnas nuvarande kreditstöd och rådgivning till att omfattaäven andra än tUl-verkande företag. Utredningen har haft en positivgrundinställning tUl att föreningarnas målgrupp utvidgas tUl att omfatta iprincip hela näringslivet. I enlighet med sina direktiv har utredningenstannat för att en utvidgning i ett första steg bör begränsas tiU att omfattatjänsteproducerande företag, som har direkt anknytning till den hittUlsvarandemålgruppen. Stora delar av servicenäringarna faller således utanför utredningensförslag. Detta förhållande har kritiserats från flera håll vidremissbehandlingen. Även om sålunda någotsamlat grepp ännu inte har tagits om de problem som möter småföretagen inomtjänstesektorn, har åtgärder vidtagits eller aktualiserats rörande vissaservicebranscher. Beträffande främstdagligvaruhandeln utgår ett statligt stöd tillkommersiell service i glesbygd. Vidare har regeringen lagt fram enproposition (1977/78: 8) om åtgärder på distributionsområdet. Hotell- ochrestaurangföretagens situation och problem granskas av hotell- ochrestaurangutredningen (H 1974:01). Utredningen räknar med att slutföra sittarbete . För turistnäringen i stort finns turistråd(ST), som svarar för marknadsföring m. m. av turism i . ST har i sinanslagsframställning för /79 lagt fram förslag rill ytterligareåtgärder på turistområdet. Förslag till mera samladeåtgärder rörande bl. a. kreditstöd och rådgivning för småföretag inomservicenäringarna har förutom i remisssvar överföretagareföreningsutredningens betänkande även lämnats av i en särskild skrivelse den 1. . I den nyssnämnda propositionen om åtgärder på distributionsområdet aviseras en utredningi dessa frågor. Inomdet statliga exportfrämjandet är en rad aktiviteter särskilt inriktade påsmåföretagen. exportråd (SE) är verkstäUande organ för dessa frågor.Rådet har i sin anslagsframställning för /79 lagt fram förslagom ytterligare åtgärder för småföretag. Vidare har rådet i en skrivelse den 26september 1977 hemställt om medel för en särskild exportkampanj med syftet attuppmuntra inte minst småföretagen att öka satsningarna på export. Exportfinansieringskoiiimittén(H 1977:01) undersöker frågan om huruvida åtgärder bör vidtas för att gesvenska företag ökade möjligheter att konkurrera på i huvudsak samma villkorsom andra länders Prop.1977/78: 40 3 företagi fråga om krediter vid export. Kommittén räknar- med att lägga fram förslag omvillkoren för exportfinansieringen . Frågor om utvidgning ävdet nuvarande exportkreditstödet till att omfatta kreditaffärer som görshuvudsakligen av mindre företag har dock i en annan bilaga till dennaproposition anmälts av chefen för budgetdepartementet. Vidare har- delegationenför den mindre industrin inom exportiråd i skrivelse till regeringenden lagt fram förslag om s. k. exportfonder. Frågor rörande den regionalaorganisationen av exportfrämjandet har berörts av bl. a. den tidigare nämndaföretagareföreningsutredningen. Vidare har iskrivelse behandlat de svenska handelskamrarnas möjligheteratt bidra tiU exportfrämjandet. 2 Nuläge och förslag rörande servicenäringarna 2.1 Dagligvaruhandeln m. m. Detstatliga stödet till kommersieU service i glesbygd utgår sedan den 1 juli 1977och syftar till att garantera befolkningen i glesbygd tillfredsställandevaruförsörjning. Stödet, som regleras i förordningen (1973: 608) om statiigtstöd till kommersiell service i glesbygd (ändrad : 789), utgår tillkommun i form av hemsändningsbidrag och till näringsidkare i form avinvesteringsstöd. Verksamheten är främst inriktad på det i kungörelsen (1970:180) om statligt regionalpolitiskt stöd (omtryckt 1976: 379, ändrad senast1977: 142) angivna inre stödområdet. Föreligger särskilda skäl kan regeringeni visst fall besluta att stöd skaU utgå även i annan del av landet. Med dagligvaror förstås livsmedel och andraförnödenheter, såsom kemisk-tekniska artiklar, för vilka hushållens inköpsbehovär ofta återkommande. Investeringsstöd utgårtill näringsidkare med fast försäljningsställe, där dagligvaror säljs, om detbehövs för att tUlgodose behovet av tillfredsstäUande kommersiell service.Stödet utgår i form av avskrivnings-och investeringslån samt kreditgarantierför anskaffning av varulager. Avskrivnings- och investeringslån utgår för ny-,till- eller ombyggnad av affärslokal eller annan'byggnad som behövs förverksamheten samt inredning och utrustning. Om särskilda skäl föreligger kanstöd utgå även för vissa investeringar i varubuss. Avskrivningslånen ärränte- och amorteringsfria och skrivs av . De får motsvarahögst eUer, om särskUda skäl föreligger, högst av kostnaden förinvesteringen. Lånen får sammantaget utgöra högst två tredjedelar av nämndakostnad. Prop.1977/78: 40 4 garantiutgår endast i samband med lån och får motsvara högst ' av detkapitaltUlskott som behövs. /78 har 3 milj. kr. anvisats för lån oeh ramen för tecknande avkreditgarantier faststäUts till 2 milj. kr. Ansökan görs av näringsidkaren hos ,som efter samråd med berörda kommuner med eget yttrande inger ansökningen tillkonsumentverket. Som framgår av det föregående är dock regeringen beslutandeinstans i ärenden som rör stöd utanför det inre stödområdet. Servicefrågornabehandlas vidare i propositionen (1977178:8) om åtgärder pådistributionsområdet. Där konstateras att den marknad, som skall ombesörja denslutliga förmedlingen av varor till konsumenterna, som helhet fungerar väl. Bl.a. tiU följd av butiksnätets utglesning uppstår dock problem för olika grupperav medborgare, särskilt i glesbygder oeh skärgårdar. Dessa problem kan öka viden fortsatt koncentration inom detaljhandeln. Medhänsyn härtill anförs det att ytterligare åtgärder bör vidtas för att tryggamedborgarnas varuförsörjning. En utgångspunkt är härvid att alla medborgareskall kunna ordna sin försörjning med främst dagligvaror med rimlig insats avtid och eget arbete. Blandde åtgärder som anges i propositionen kan här nämnas sådana som på ettnaturligt sätt avses medföra en verklig egen livskraft hos den handel somsvarar för närservicen och glesbygdsservicen. har fått iuppdrag att undersöka hur glesbygdshandeln skaU kunna tillföras ett vidgatutbud av varor och tjänster. Blandförslagen i propositionen kan .