prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Statskontoret bör dock ävenfortsättningsvis tillförsäkras möjUgheter att kunna påverka kursutbudet.Verket bör vidare ha ansvaret förutbildningens sakUga innehåU och kunna tillhandahålla lärare.Kostnaderna för de kurser som skall flyttas över till PUN uppgick /77 tUl ca . beräkningav anslaget tiU statskontoret för /79 har jag tagithänsyn tiU detta. Statskontoret bör dock kunna ta ut ersättning av PUN för detarbete som läggs ner på nämnda utbildningsverksamhet. Intäkterna av denna verksamhethar jag preliminärt beräknat till . för /79. Jag har iövrigt inget att erinra mot att statskontoret fortsättningsvis inriktar den externa utbildningsverksamheten på utbildningsutvecklingoch på projekt- och funktionsanknuten utbildning för utvalda myndigheter . Verksamheten inomprogrammet Förvaltning av statens datamaskinfond ställer även fortsättningsvisstora anspråk på statskontoret. Verket föreslår därför en personalökning /79. Jag godtar verkets förslag. Programmet finansieras viaavgifter tUl datamaskinfonden varför inga anslagshöjningar krävs. Jag hemstäUer att regeringenföreslår att tillStatskontoret för /79 anvisa ett förslagsanslag av 50 940 000kr. Datamaskincentralen för administrativ databehandling 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Under anslagetredovisas kostnader och intäkter vid datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA). DAFA har tiUuppgift att jämsides med andra datacentraler på uppdrag förse främstmyndigheter som inte hör till försvarsdepartementet med administrativdatabehandhng till en så låg total kostnad för statsverket som möjligt, med beaktande av såväl kortsiktiga som långsiktiga aspekter. Datamaskincentralenfår åta sig uppdrag från annan än statliga uppdragsgivare endast om dettabidrar till att lösa huvuduppgiften. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 22 trålens produkter skall anpassaslill behoven hos de myndigheter som ej hör till försvarsdepartementet. Detåligger centralen att löpande samråda med uppdragsgivare i sådana frågor omtekniska eUer andra förändringar av betydelse som närmare beröruppdragsgivarna. Datamaskincentralenskall, för att uppfylla huvuduppgiften, utföra arbete med metod- ochsystemutveckling i samband med uppdrag för administrativ databehandling. Sådantarbete skall debiteras uppdragsgivare till fulla kostnaden där så inte äruppenbart orimUgt. Utvecklingsarbete skaUnormalt inte avse nyutveckling av ADB-system. Det åliggerdatamaskincentralen att utfärda anvisningar och rekommendationer av betydelse för de ADB-system, vilkas drift förläggs tih centralen,så att driftaspekter kan tillgodoses i ett tillräckligt tidigt skede. Centralenfår vid behov delta i systemutvecklingsprojekt med annan huvudman där så ärnödvändigt för att driftaspekterna skall tillgodoses i ett tillräckligt tidigtskede resp. att övertagandet av eventuellt funktionsansvar underlättas, ochdär drift av det färdiga systemet avses skola förläggas tiUdatamaskincentralen. DAFA leds av enstyrelse. Chef för DAFA är en överdirektör. DAFA är organiserad på enkundserviceenhet, en driftenhet, en teknisk enhet, en marknadsenhet och enadministrativ enhet. DAFA skall varaekonomiskt självbärande. För dess drift har endast ett formellt anslag av 1 000kr. För att lösa tillfälUga eller säsongmässigalikviditetsproblem samt för att tillgodose behov av rörelsekapitaldisponerar DAFA en rörlig kredit hos på högst 12 milj. kr. DAFA:s verksamhetbedrivs vid en datacentral i , en data-registreringsenhet iHallstavik, en datacentral i samt en mindre filialenhet i . VidDAFA fanns 370 anställda, uttryckt i årsarbetskrafter. Den totalaomslutningen av DAFA:s verksamhet uppgick under /77 till 70,6milj. Nettoresultatet blev ett överskott på 6,3 milj. kr. Efterfrågan påDAFA:s tjänster väntas fortsätta att öka. För innevarande budgetår beräknarDAFA således en omslutning på drygt 82 milj. kr. och ett nettoresultat på 3,6milj. DAFA föreslår attanslaget för nästa budgetår förs upp med ett formellt belopp av . ochatt den av DAFA disponerade rörliga krediten i tas upp medoförändrat 12 milj. kr. DAFA föreslår attanslaget för nästa budgetår förs upp med ett formellt belopp av . ochatt DAFA även fortsättiiingsvis får disponera en rörlig kredit iriksgäldskontoret om 12 milj. kr. Jag biträder DAFA:s förslag på dessa punkter. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 23 Jag hemställer att regeringenföreslår att till Datamaskincentralen för administrativ databehandling för /79anvisa ett förslagsanslag av . Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet 1976/77 Utgift 1932 008 1977/78 Anslag 4 000 000 1978/79 Förslag 4 000 000 Från anslaget bestridsutgifter för rationaliseringsprojekt, administrativt utveckUngsarbete eller försöksverksamhet som bedrivs i rationalise-ringssyfle.Anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje särskilt fall.Anslaget står i första hand till förfogande för myndigheter som inte självadisponerar erforderliga resurser för rationaliseringsprojekt. Medelsbehovetkan t. ex. avse sådana konsulttjänster som tillhandahållerstatliga myndigheter. Under de senastebudgetåren har medel disponerats för bl. a. översyn och förbättring avadministrativa rutiner inom studiemedelsnämnden i , statensveterinärmedicinska anstalt, och statens historiskamuseer samt statens centrala frökontrollanstalt. Medel har även disponerats förutveckling och genomförande av ett generelltlöneuträlcningssystem för statsförvaltningen (SLÖR). Med hänsyn tillanslagets karaktär kan någon säker bedömning av medelsbehovet för nästabudgetår inte göras. Jag förordar att anslaget förs upp med oförändrat 4 milj.kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1976/77 Utgift 37 725 796 1977/78Anslag 41 176 000 1978/79 Förslag 46400 000 är centralförvaltningsmyndighet för revision och redovisning samt därmedsammanhängande frågor inom statsverksamheten. I fråga omrevision åligger det verket att bedriva förvaltningsrevision och därvidsärskilt att granska statlig och statsunderstödd verksamhet och tillse att denbedrivs effektivt. Verket skall även granska taxor och avgifter i statligverksamhet samt granska hur den statliga upphand- 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 24 lingen bedrivs och verka församordning av denna. Vidare skaU verket utöva tillsyn över revisionskontor ochmeddela föreskrifter och anvisningar för revisionens utförande samt över denrevisionsverksamhet som bedrivs inom andra enheter för intern revision inomstatsförvaltningen. Verket skall tUlse att redovisningsrevision bedrivsändamålsenligt och i betryggande former och även självt bedrivaredovisningsrevision i den mån detta är särskilt föreskrivet eller verketfinner det behövligt. I fråga omredovisning och därmed sammanhängande frågor åligger det verket särskilt attutveckla metoder för verksamhetsplanering, budgetering och redovisning inomstatsförvaltningen. Verket skall tillse att redovisningssystemen ärändamålsenliga samt meddela föreskrifter och anvisningar för den statligaredovisningen. Verket handhar den löpande riksbokföringen och skall för varjebudgetår upprätta budgetredovisning och rikshuvudbok. Det åligger även verketatt kontrollera statsverkets checkräkning i och att utarbetastatistik över statens finanser. Vidare skall verketanordna och medverka vid utbildning av personal för redovisnings- ochrevisionsverksamhet samt därmed sammanhängande uppgifter inomstatsförvaltningen. Riksrevisionsverketleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör, som även ärstyrelsens ordförande. Inom verket finns fem avdelningar, nämligen trerevisionsavdelningar, en prognosavdelning samt en ekonomiadministrativavdelning. fanns under /77 i genomsnitt 270 anställda,varav 172 utgjorde handläggande personal. Riksrevisionsverkettillämpar programbudgetering och tilldelas anslag i programtermer. Följandeprogramindelning gäller för verket. Prognoser, budget, redovisning Riksrevisionsverketsverksamhet under programmen finansieras från ett förslagsanslag benämntRiksrevisionsverket. Avgrundläggande betydelse för verksamhet är de beslut somstatsmakterna fattade angående organisationen av den StatUgaredovisnings- och revisionsverksamheten (prop, 1967: 79, SU 1967: 82, rskr1967: 194). I enlighet med detta beslut förs statsförvaltningens myndighetersamman i redovisningsgrupper med en redovisningscentral inom varje grupp.Redovisningscentralerna ger myndigheterna kameral service. Redovisningenutnyttjar ett system byggt på ADB, system S. I huvudsakliganslutning till redovisningscentralerna organiseras revisionskontor som iförsta hand bedriver redovisningsrevision. Omläggningen i enlighet med 1967års beslut är genomförd. Den centrala revisionen genom harsamtidigt lagts om till en effekti-vitetsinriktad förvaltningsrevision. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet (1000-tal kr.) 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Beräknar Prognoser, budget, redovisning Ej disponerat belopp 22 439 15 608 28 491 19 643 27 240 19 210 Resurser som tillhanda-hålles av statskontoret Intäkter under anslaget Tillkommer: Blanketter m. m. för andra myndigheters behov I samband medårets verksamhetsplanering har en bedömning gjorts av riksrevisionsverketsmiljö och av verkets roll i statsförvaltningen. Den rådande knappheten påfinansiella resurser i samhället antas bestå och behovet av god hushållning medgivna resurser är stort. Krav på en systematiserad planering på olika nivåeroch med olika tidsperspektiv i syfte att ge förbättrat beslutsunderlag förstatsmakternas prioritermgar kvarstår alltså. utgårhärvidlag från att en successivt förbättrad planering genomförs istatsförvaltningen. Som anmäldes iföregående års anslagsframställning har räknat med att enbudgetreform med främst teknisk innebörd skulle komma till stånd underplaneringsperioden. Ett visst planeringsarbete har gjorts med anledning avdetta. Arbetet med omläggningen av budgetsystemet och uppgiften att genominformation och utbildning allmänt höja den ekonomiadministrativa nivån istatsförvaltningen ansluter väl till övriga verksamhetinom ramen för SEA-systemet. Medverkan vid omläggningen kan likväl förutses bliett omfattande inslag i verkets arbete . 1 budgetpropositionen 1977 framhöUs som angelägetatt i ökad utsträckning skall biträda myndigheternamed redovisningsteknisk expertis och med rådgivning i planeringsfrågor. Föratt möjliggöra detta har verket verksamhetsplan genomfört omprioriteringardels inom program 2, dels mellan de båda programmen. ProgrammetRevision indelas i delprogrammen Myndighetsinriktad förvaltningsrevision.Specialfunktioner, Extern utbildning. Prop, 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 26 ma funktioner samt Särskildauppdrag. Tyngdpunkten i programmet ligger under delprogrammetMyndighetsinriktad förvaltningsrevision. Detta delprogram är indelat i olikaverksamhetsområden såsom försvar, rättsväsen osv. Ett annat viktigt delprogramär Specialfunktioner. Detta inrymmer bl. a. revisionsuppgifter inom områdenataxor och avgifter samt statlig upphandling och ADB-verksamhet. Den externautbildningen syftar främst till att öka de ekonomi-administrativa kunskapernainom statsförvaltningen. Målet förprogrammet är främst att ge ökad kunskap om effektivitets-läget istatsförvaltningen och att stimulera myndigheterna till effektivi-tetshöjandeåtgärder. Fr. o. /79 avser verket att bedriva förvaltningsrevision inom ramenför de av verkets styrelse fastställda nya riktlinjerna för RRV:srevision. Omfattningen av insatserna inom olika områden kommer att bedömas motbakgrund av bl. a. det bidrag som revisionen kan ge till eneffektivitetshöjning inom de berörda verksamheterna. Härvid beaktas såvälmöjligheterna att uppnå bättre resultat med anvisade resurser i statlig och avstaten finansierad verksamhet som möjligheterna att åstadkomma direktabesparingar. Översiktliga totalanalyser av myndigheter kommer normalt inte attbli aktuella. Totalt innebär verkets förslag en ökning av resursema underprogrammet med 2,7 milj. kr., vilket i sin helhet utgör pris- ochlöneomräkning. Programmet Prognoser, Budget,Redovisning ProgrammetPrognoser, Budget, Redovisning omfattar dels uppgifter som avserekonomi-administrativ information på riksnivå, bl. a. prognoser för statensinkomster och utgifter, den löpande riksbokföringen och redovisning avbudgetutfall, dels att utveckla och sprida kunskap om iTietoder och rutiner förstatens ekonomi-administration SEA och att tillse att statensredovisningssystem är ändamålsenliga. Programmet indelas i delprogrammenEkonomi-administrativ information riksnivå, Utveckling SEA myndighetsnivå.Tillsyn, drift, rådgivning av system S samt liksom program 1 Externutbildning, Gemensamma funktioner och Särskilda uppdrag. Målet för programmetär att skapa förutsättningar för bättre beslut inom det ekonomi-administrativaområdet på alla nivåer inom den statliga verksamheten för att på så sätt höjaeffektiviteten i statsförvaltningen. Arbetet inomprogrammet kommer att präglas av förberedelser för ochgenomförande av den budgetreform som regeringen har föreslagit iprop. 1976/77: 130 och som i huvudsakavses bli genomförd tiU /81. Planeringen av detta arbeteinnefattar ett tjugotal projekt som grovt kan indelas i tre grup- 1977/78:100 Bilaga11 Budgetdepartementet 27 per,nämligen att utarbeta dels en budgeteringshandbok för statUga myndigheter,dels en bokföringsförordning för staten, dels att genomföra informations- ochutbildningsinsatser i anslutning till budgetreformen. Arbetet med förberedelserna för budgetreformen beräknaskunna genomföras inom ramen för nuvarande resurser inom programmet. Desärskilda informations- och utbildningsinsatserna kan emeUertid komma attställa krav på en tillfällig resursförstärkning under genomförandeskedet.Totalt innebär verkets förslag en ökning av resurserna undel programmet med 2,1milj. kr., vilket utgör pris- och löneomräkning. Storleken på personal samt dessfördelning framgår av följande sammanställning: 1978/79 Beräknar 267 270 265 265 Jag godtar i huvudsak förslagbeträffande verksamhetens inriktning. föreslår i principoförändrad ambitionsnivå för verksamheten inom de båda programmen. Verketframhåller dock att arbetet med genomförandet av den budgetreform som riksdagennu har beslutat om (prop. 1976/77: 130, FiU 1977/78: 1, rskr 1977/78: 19) kanställa krav på en resursförstärkning för särskilda informations- ochutbUdningsinsatser. Min beräkning av det totala medelsbehovet förriksrevisionsverket framgår av programsammanställningen. Uppräkningen avanslaget avser dels medel motsvarande pris- och löneomräkning, dels 500 000 kr.under programmet Prognoser, budget, redovisning för ökade insatser i sambandmed budgetreformen. Jag kommer senare under avsnittet om den statligapersonalutbildningens fortsatta inrikming och organisation att redovisaförslag och ställningstaganden rörande möjligheterna till en samordning av denstatliga personalutbildningen. Jag finner att en mindre del av riksrevisionsverketsexterna utbildning bör flyttas över tiU statens personalutbildningsnämnd(PUN). Det gäller då närmast den utbildning som i huvudsak inte riktar sigtill personalen på redovisningscentraler och revisions- 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 28 kontor.Jag har tagit hänsyn till detta vid min beräkning av anslaget tiU riksrevisionsverket.Verket bör dock även fortsättningsvis tillförsäkras möjligheter att kunnapåverka kursutbudet. bör vidare ha ansvaret förutbildningens sakUga innehåll och kunna tillhandahålla lärare.Riksrevisionsverket bör kunna ta ut ersättning av PUN för det arbete som läggsned på nämnda utbildningsverksamhet. Intäkterna av denna verksamhet har jagpreliminärt beräknat till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillRiksrevisionsverket för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Byggnadsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om anskaffning av lokaler förstatliga myndigheter och förvaltning av statliga fastigheter. I verkets uppgiftingår främst att förvalta de delfonder av statens allmänna fastighetsfond somär ställda under verket, att anskaffa lokaler för statsmyndigheterna och utredabehovet av statliga byggprojekt, allt i den mån dessa uppgifter inte ankommerpå annan myndighet, att efter uppdrag projektera, utföra och inreda byggprojektför statens räkning samt att genom utvecklings- och normeringsarbete verka för rationaliseringaroch besparingar i fråga om byggande och fastighetsförvaltning för statensräkning. Verket leds fr. o.m. /77 av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör.Denne har närmast under sig en teknisk direktör, en planeringsdirektör och enekonomidirektör. I verksledningen ingår också den ansvarige förlokalförsörjningsplaneringen. Inom verket finns ett planerings- ochbudgetsekretariat, ett revisionskontor, en intendentsbyrå, en utredningsbyrå,två projekteringsbyråer, en byggnadsbyrå, en utrikesbyrå, en utvecldingsbyrå,en administrativ byrå samt en ekonomibyrå. Härtill kommer enfastighetssektion. Vidare finns fem regionala byggnadsförvaltningar, nämligeni , , , och . Byggnadsförvaltningarna i ,och har egenregienheter. Kostnaderna förbyggnadsstyrelsens administration regleras över en stat som fastställs avregeringen. I bokslutet för budgetåret fördelas de kostnader som har bestriditsfrån staten mellan dels delposterna till förvaltningskostnader under posternaReparations- och underhållskostnader m. m. för slottsbyggnadernas,beskickningsfastighetemas och bygg- 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet Beräknad ändring 1978/79 + 12 560 000 + 12 560 000 (130 000) (+ 10 000) + 3 377 000 + 3 377 000 Bidrag till kontorsdrift m. m. och byggnadsanslag m. fl. + 16 681 000 nadsstyrelsens delfonder av statensallmänna fastighetsfond, dels tUlgängligainvesteringsanslag, dels medel som ställs till förfogandeför inredning av lokaler. I statsbudgeten förs upp endast ett formellt anslagav . Byggnadsstyrelsenredovisar sin verksamhet uppdelad på huvudområdena Förvaltning av fastigheteroch lokaler, Anskaffning av fastigheter och lokaler. Inredning samt Övrigverksamhet. Styrelsen redovisar den utrikes verksamheten separat. Kostnadernaför programmen har indelats i dels direkta kostnader, dels indirektakostnader. Med indirekta kostnader avses administrationskostnader, vilkaredovisas i staten för under detta anslag. De direktakostnaderna finansieras på följande sätt: Förvaltning av fastigheter ochlokaler från medel under de delfonder av statens allmänna fastighetsfond sombyggnadsstyrelsen förvaltar, Anskaffning av fastigheter och lokaler fråninvesteringsanslag på kapitalbudgeten. Inredning från inredningsanslag pådriftbudgeten och Övrig verksamhet med uppdragsintäkter, parkeringsavgifter m.m. samt Utrikes verksamhet från medel under beskickningsfastigheternas delfondav statens allmänna fastighetsfond, investeringsanslag på kapitalbudgeten samtanslag för inredningsändamål och anslagsposter för bostadskostnader på driftbudgeten. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 30 Pris- ochlöneomräkning m. m. inom staten beräknas till sammanlagt . Häravavser ca 14,8 milj. kr. kostnader som kommer att belasta staten redaninnevarande budgetår. I den följande redovisningen ingår dessa 14,8 milj. kr. fördelade på verksamhetsområden i de siffror som anges för innevarandebudgetår. Engångsanvisningarna /78 som bortfaller nästabudgetår uppgår till . Utöver pris- och löneomräkning m. m. harbyggnadsstyrelsen i sitt förslag till stat för /79 föreslagitökade utgifter för expenser om . Förvaltning avfastigheter och lokaler omfattar fastighetsförvaltning samt frågor som rördisposition av lokaler, utredningar om myndigheternas lokalbehov, inhyrningsamt uthyrning. Kostnaderna belastar slutligt statens allmänna fastighetsfond,delposterna till reparations- och underhåUskostnader m. m. och hyres- ocharrendeutgifter m. m. samt försvarets fastighetsfond. Den avbyggnadsstyrelsen uthyrda lokalarean uppgick till 6 553 000 m- vid utgången /77. Beståndet av statsägda och inhyrda lokaler beräknas dennärmaste treårsperioden sammanlagt öka med drygt 500 000 m, dvs. Planering och genomförande av omdispositioner sker kontinuerligt för attmöta förändringar i myndigheternas lokalbehov. Hyresintäkternaunder delfond var under /77 totalt 1112milj. kr., varav 1 059 från statiiga brukare. För /78 beräknashyresuitäkterna till totalt 1 244 milj. kr. och för /79 tilltotalt 1 523 milj. kr. Fastighetsförvaltningenomfattar fastigheter inom slottsbyggnadernas och delfonderav statens allmänna fastighetsfond samt försvarets forskningsanstalts delfondav försvarets fastighetsfond. Styrelsen förvaltar dessutom akademiskasjukhusets delfond. Inom delfond förvaltar styrelsenstatsägda lokaler om sammanlagt 4 , vilka /78beräknas öka tiU 5 och /79 till 5 475 000 m.Omfattningen av de lokaler för vilka kommer att svara förfastighetsdrift hänger samman med konsekvenserna av regeringens beslut attvederbörande förvaltningsmyndighet skall envar för sin delfond svara förfastighetsförvaltning. Enligt samma beslut skall verket gemensamt medrespektive universitets- och högskoleämbetet samt lantbruksuniversitetsenast redovisa i vilken omfattning särskUda former församverkan bör tiUämpas för fastighetsdriften inom högskoleområdet. harhuvuddelen av denna sektor legat utanför fastighetsdrift.Styrelsen svarar för underhåll och ombyggnad inom hela det förvaltadestatsägda lokalbeståndet. Det inhyrdalokalbeståndet omfattade vid utgången av /77 lokaler om ca 1 650000 m. a. genom senareläggningar av 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 31 ett antal statliga byggprojekträknar verket med att den inhyrda arean kommer att öka med ca 50 000 m* underde närmaste två budgetåren även vid en låg tillväxttakt inomstatsförvaltningen. Byggnadsstyrelsensdirekta kostnader för fastighetsförvaltning beräknas 1977/78 uppgå till ca 306milj. för statsägda lokaler och tUl ca 395 milj. kr. för inhyrda lokaler.Verkets administrationskostnader beräknas till ca 47,8 milj. kr.Kostnadsökningen /77 förklaras av dels prisomräkning, delsomfördelning av resurser till förvaltningsprogrammet. /79 beräknarverket dessa kostnader till resp. 339, 435 och ca 48,5 milj. kr. Den föreslagnaändringen av administrationskostnaderna avser pris- och löneomräkning. Anskaffning av fastigheter och lokaleromfattar delprogrammen Byggproduktion och Fastighetsköp. Till programmet hänförs också in- hyrningar i de fall dessa förutsätternybyggnad tUl en beräknad investe ringskostnad om 2 milj. kr. Delprogrammet Byggpro duktion omfattar projektering och produktion (byggande). För projekte ringen anlitas utomstående konsulter. Projektledning utförs av projekte ringsbyråerna och i viss utsträckning av de regionala byggnadsförvalt ningarna. Byggnadsförvaltningarna svararäven för byggledning, kontroll och besiktning. För utförandet anlitas entreprenörer eller de treegenregi- enheterna i , och . De senare omsätter samman lagt ca 120 milj. kr. Byggproduktionenberäknas /78 uppgå till ca 800 milj. kr. Härav avser ca 225 milj. kr.förvaltningssektorn, ca 50 milj. kr. polis-och åklagarväsendet, ca 275 milj.kr. högre utbildning och forskning, ca 25 milj. kr. kultursektorn och ca 225milj. uppdrag för affärsverken. Byggproduktionen beräknas /79uppgå till totalt ca 950 milj. kr. För fastighetsköpuppgick förbrukningen 1976/77 till ca 74 milj. kr. /78 och 1978/79beräknar verket medelsförbrukningen tiU ca 121 resp. 122 milj. kr. Inhyrningar somförutsätter nybyggnad beräknas motsvara en årlig investeringsvolym om ca 110milj. innevarande och nästa budgetår. Kostnaderna förbyggproduktion och för fastighetsköp bestrids slutligt från investeringsanslagunder kapitalbudgeten samt från uppdragsmedel. Byggnadsstyrelsensadministrationskostnader för programmet beräknas för innevarande budgetår till71,2 milj. kr. och /79 till 72,3 milj. kr. Förändringen förorsakas avpris- och löneomräkning. Eftersom verksamheten är beroende avinvesteringsvolymen kan resursbehovet inte slutgiltigt bedömas förrän vidingången av 1978/79.