prop · G10342 · 1977-12-31 00:00:00 — De volymmässiga ökningar av importen från lågprisländerna som äglrum förklaras av all nya leveranlöriänder tillkommit och atl varor som inteomfattas av begränsningsavlalen böoat exporteras i stor utsträckning. Vid enjämförelse mellan värdesiffror bör man hålla i minnet atl de belydandeökningarna till en viss del återspeglar prishöjningar Jaghar i det föregående för trikåområdel framhållit atl den produktionskapacitetsom baseras på den löpande produktionen kan komma attundersliga behovel i en kris. Jaghar vidare påpekat alt konfektionsinduslrins situation synes hastigt försämrasoch att del enligt min mening inte kan uteslutas alt på detla område kapacitetförsvinner som från försörjningsberedskapssynunkt skulle vara värdefull altbevara på lång sikl. Moldenna bakgrund och med hänsyn lill atl det nuvarande mullifibe-ravtalet löperut har en genomgång skett av möjliga alternativ lill det begränsningssyslemsom nu lillämpas. Inomregeringen råder efler denna genomgång enighet om att beträffande Prop.1977/78:42 67 dentextila beklädnadssekiorn i första hand söka få lill stånd en mer effektiv lillämpningav det nuvarande syslemet med bilaterala avlal inom ramen för elt troligenförlängt MFA, Jaghar funnit att detta bör ske genom atl söker uppnå överenskommelsermed lågprisländer omfattande alla känsliga varor på konfektionsområdel, dvs. islorl sett de varor inom kap. 60-62 i tulltaxan för vilka övervakningslicensieringinfördes den Ijanuari 1976. För all uppnå en bättre skyddseffekt än hillillsmåste vi också räkna med begränsningsarrangemang med fler lågprisländer äntidigare. Härvid bör man söka ta särskild hänsyn lill atl restriktionerpåverkar länder olika hårt, allt efter utvecklingsgrad. Vadbeträffar grundiexlilier måsle särskilda överväganden göras. Handelspolitiskarestriktioner ter sig här åtminstone som mindre lämpliga av tvåskäl: dels kommer den övervägande delen av importen av grundtextilier från EFTAoch EG, dels rör del sig om insalsvaror för svensk konfeklionsinduslri. Andrastödåtgärder, av den typ som här föreslås, har därför vidtagits på dettaområde. Enskärpning av vårt bilaterala begränsningssyslem kan givelvis innebärasvårigheter att nå överenskommelser med åtminstone några av våra förhandlingsparter.En utvärdering av syslemet måste därför ske efter en viss lid och kommer ocksåall ha betydelse för fortsatta svenska överväganden om anslutning till eneventuell föriängning av mullifiberavlalel. Iförhållande lill länder med vilka vi ingått särskilda frihandelsavtal föreslåsinga förändringar, ej heller i förhållande lill övriga medel- eller högprisländer,vars export lill ej har den omfallning eller karaktär som skullemotivera gränsskydd. Frånbranschens sida har uttryckts farhågor för alt import från begränsningsländerkan ske på ett sätt som kringgår restriktionerna på tekoområdel, bl. a. genomalt varorna uppges ha ursprung i andra länder. Jaganser det vara angelägel atl elt kringgående av gällande bestämmelser på dettaområde molverkas och förordar att berörda myndigheter söker finna vägar alllösa delta problem. Inomdetaljhandeln med beklädnadsvaror liksom f ö. inom slora delar av detaljhandelni övrigi lillämpas vid prissättning huvudsakligen en metod med procentuellapålägg på inköpspriset. Denna prissältningsmetod har ifrågasatts i olikasammanhang på den grunden all den skulle missgynna de i inköp dyrare svenskavarorna i förhållande lill importerade varor, I propositionen (1976/77:85) om ålgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet anförde jag för egen del att en merdifferentierad prissättning inom detaljhandeln skulle kunna uigöra ellvärdefullt stöd för den svenska beklädnadsindustrin. Jag framhöll vidare altlångt drivna schabloner i form 1977/78:42 68 avstela procentpåslag kan innebära alt handeln ej ulnyttjar affärsmässigamöjligheter. Somjag ser det bör del inte finnas några intressemotsättningar mellan berördaparter. Detaljhandel, industri, konsumenter och samhälle torde alla i längdenvara betjänta av påläggsmetoder som speglar de faktiska särkostnaderna för deolika varorna. Problemet synes närmasl ha varit all bestämma hur dessa koslnaderser ut. För atlfå en bättre bild av detla förhållande har regeringen uppdragit åt slalenspris- och karlellnämnd (SPK) att undersöka i vad mån metoderna att beräknapåläggen på svenska resp. importerade varor inom beklädnadshandeln leder lill koslnadsmässigtmotiverade resultat. Om undersökningarna skulle visa att påläggen inte är koslnadsmässigtmotiverade, skall nämnden i samråd med berörda intressenter undersöka hur manmed stöd i en vidgad kunskap om koslnadssitualionen kan nå en rimlig ochpraktisk tillämpbar fördelning av påläggen mellan svenska och importeradevaror. SPKkommer - efter vad jag har inhämtat - att med biträde av vissa ulredningsorganinom handeln söka la fram ell underiag för bedömning av hur detaljhandelnskostnader fördelar sig på olika varor. Utredningsarbetet inriktas påförhållandena inom textildetaljhandeln. Resultatet torde dock kunna bilda underiagför bedömningar även av prissättningen inom skodetaljhandeln. Jag ämnaråterkomma till regeringen med förslag om all ställa medel lill nämndensförfogande för de externa beställningar som behövs. Jag räknar med altmaterialet skall föreligga . Pågrundval av detta material bör man kunna finna påläggsmetoder, som speglar kosinadernaför olika varugrupper, utan att försvåra beräkningsarbetet idetaljhandeln i nämnvärd utsträckning. Jag förutsätter all parterna med ettsådant underiag kommer att verka för en skyndsam anpassning av den faktiskaprissättningen inom detaljhandeln lill de nya metoderna. Detförtjänar atl påpekas alt möjligheterna atl ingripa mot prissättningen genomprisreglering inom ramen för nuvarande prisregleringslag på grund av del snabbtskiftande varusortimentet är begränsade i den mån prisregleringen blir avlängre varaktighet. En formell prisreglering skulle således föra med sig svåra adminislrationsproblemför alla parter. Del torde därför ligga i allas intresse all en uppgörelse kanträffas på frivillig grund. Detbör också - med hänsyn till de ofta upprepade kraven på särskild lagstiftning -framhållas att även om man skulle kunna reglera prissättnings-metoderna kan maninte tvinga butiker att saluhålla den ena eller andra varukategorin. Enreglering som medför en prissättning som inte avspeglar de verkliga kostnadernaoch detaljhandelns uppfaUning om dessa skulle medföra att man slutade alt saluhållavaror som uppfattas som föriuslbring-ande. 1977/78:42 69 5.3.4Åtgärder Jör alt upprätthålla Jörsörjningsberedskapen på enskilda varuområden Utredarenredovisar på elt principiellt plan för- och nackdelar med olika metoder attupprätthålla försörjningsberedskapen på tekoområdet. a. diskuterasavvägningen mellan å ena sidan ålgärder som syftar till all på etl eller annat sällsäkra en produktion och å andra sidan beredskapslagring. Utredarenframhåller att en fördel med beredskapslagringen är atl återvinning av gjordainvesteringar hell eller delvis kan ske vid en försäljning. Stödåtgärder somhar vidtagits för att säkerställa produktionskapacilelen kan däremol inteåtervinnas. Han menar vidare atl ett vidmakthållande av produktion ellerproduktionskapacitet ger god fiexibilitet i valet av produktionsinriktning ien kris. Man får dessulom möjlighel alt i en kris nå en längre uthållighet änvad som ingår i planeringsförulsältningarna. ulgör enligt utredarenfördelar jämfört med beredskapslagring som metod atl lillgodoseförsörjningsberedskapen. En nedläggning av produktionskapacitet innebär i regelockså alt möjligheten till produktion oåterkalleligt förloras. Utredarendiskuterar vilka vägar som kan väljas för atl upprätthålla en nödvändigproduktionskapacitet. Han redogör närmare för de två alternativen altbibehålla en löpande produktion som normall inte är lönsam resp. alt hålla produktionskapaciteteni malpåse i kombination med löpande produktion. Närdet gäller metoder för all vidmakthålla en löpande olönsam tillverkningdiskuterar utredaren för- och nackdelar med alternativen "inmalningslvång"dvs. all svenska företag åläggs atl lill en viss del utnyttja svenskainsatsvaror i tillverkningen, importrestriktioner, driftstöd, konsumlionsstödoch investeringsstöd. Utredarenframhåller all när kostnaden för atl vidmakthålla en tillräcklig löpande produklionframstår som orimlig kan man tvingas övergå till en kombination av löpande produklionoch kapacitet i malpåse. Utredaren anser alt om man på etl tidigt stadiumförutser en sådan utveckling kan del vara rationellt att omgående välja dennalösning. Delslörsia problemet med alt satsa på en viss kapacitet i malpåse är enligtutredaren all i en krissituation ha säker tillgång på kunnig personal som kansättas in i en krissituation för att öka tillverkningen. Han anser all dellaproblem är störst i fråga om grundlextil tillverkning i vilken en stor del avpersonalen behöver ha speciell yrkesskicklighet. I konfeklionstillverkningen ulgördella inte någol slort problem. Utredarenpåpekar alt del egentligen finns en form av malpåsehållning i många tekoföretageftersom en del av den befintliga maskinkapacileten utnyttjas i begränsadomfattning. Utredarenanser atl del inom konfektionsindustrin bör vara möjligt alt ha 1977/78:42 70 enförhållandevis större passiv kapacitet än inom den grundlexlila tillverkningeneftersom andelen personer som redan från börian behöver ha speciellyrkesskicklighet, som redan har nämnis, är mindre i den plagglillverkandeindustrin än i fråga om spinning, vävning och trikålillverkning. TCOanser alt produktionskapacitet inom tekoindustrins olika förädlingsled börsäkras genom etl system med löpande produktion och viss kapacitet i malpåse. ÖEFbetonar svårigheterna all i en kris ha tillgång på kvalificerad personal och framhålleratldel inte ens beträffande konfekiion är elt realistiskt alternativ till enlevande produklion all hell eller lill största delen bygga på en kapacitet imalpåse. Jagkan i stort biträda utredaren i de överväganden som här har redovisats. Enligtmin mening är del väsentligt all i del fall produktionskapacitet som har storbetydelse från försörjningsberedskapssynpunkt hotar att försvinna, ell noggrantövervägande görs om de kostnader som är förknippade med alternativen alt gestöd lill löpande produktion, att hålla kapacitet i malpåse kombinerat medlöpande produklion resp. alt bygga upp beredskapslager. Valet mellan all lillgodoseförsörjningsberedskapen med beredskapslagring eller kapacitet för produktion ären fråga som måste belysas ytteriigare. Jag återkommer härtill. Jagdelar ÖEF:s uppfattning atl problem kan vara förknippade med all i slor skalabygga beredskapen på en kapacitet i malpåse. Däremot är del enligt min meninglämpligt atl pröva detta system i högre grad än vad som redan förekommer. Jaganser all del nu är nödvändigt atl grundligt överväga de problem somsammanhänger med att vidmakthålla produktionskapacitet på tekoområdel. Jag villi sammanhanget framhålla alt det knappasl är möjligt all i förväg avgöra vilkametoder som bör användas i del enskilda fallel. Problemen för de enskildaföretagen i lekobranschen kan nämligen vara mycket olikartade beroende påvaruområde, konkurrenssituation, företagsstruktur osv. Del är därför enligt minmening väsentligt all iaktta en pragmatisk inställning i dessa frågor. Närdel gäller stöd lill löpande produklion villjag ge följande kommentar. Delfinns enligt min mening vissa risker förknippade med alt ge företag statligtstöd för atl bedriva en sådan tillverkning som anses väsentlig från försörjningsberedskapssynpunki.Dessa risker sammanhänger främsl med atl incitamentet atl bedriva verksamheleneffektivt kan minska. Även om riskerna i praktiken inte går all hell elimineraär del viktigt atl man strävar efter alt göra dem så små som möjligt. En viktigprincip är därvid all stöd inte bör ulgå för all helt täcka föriuster i förelagutan i stället avse fasta belopp som förelag erhåller oavsett vilket delfaktiska resultatet visar sig bli. Självfallet måsle etl ev. stöd baseras på eningående affärsmässig bedömning på förhand. Jagvill också peka på de handelspolitiska riskerna för det fall stödet innebärsnedvridning av konkurrensen mellan inhemsk och utländsk produklion. Prop.1977/78:42 71 särskiltom stödet ges en form som innebär subventionering av exporten. Härutöver villjagframhålla all stödåtgärder så långl möjligt bör vara generella för alt riskenav konkurrenssnedvridningar skall bli så liten som möjligt. Inte heller här ärdet emellertid möjligt all i praktiken hell undvika negativa effekter av stöd. Eflerdessa principiella överväganden övergår jag nu till alt föreslå vissa ålgärdertill stöd för den svenska produktionen av bomullsgarn, texlilfibrer ocharbetshandskar av läder. Avlal mellan slalen och de svenska bomullsföretagen Densvenska produktionen av bomullsgarn har minskal. Av försöriningsberedskapsskälhar ålgärder vidtagits för all molverka denna utveckling. ISverige finns f n, fem bomullsföretag nämligen , /Kungsfors fabriker AB, , och AB Sjunlorp.Förelagen haren integrerad tillverkning med spinning, vävning och beredning.Beredningen under 1970-lalel har varit relativt lönsam. Både i fråga om spinningoch vävning har däremol lönsamheten varit dålig. Del rör sig här om varor av slapelvaruka-raklärdär de svenska företagen har haft svårt alt konkurrera med import från ländermed lägre kostnadsläge. Delta har inte kunnal kompenseras av del belydandestatliga stöd för investeringar i maskiner och byggnader som av fdrsörjningsberedskapsskälkommit bl. a. dessa företag till del . Medanledning av lönsamhetsproblem och de fördelar som bedömdes kunna ligga i ensamordning av den grundtextila verksamheten på bomullsområdel fickStatsföretag i uppdrag all förhandla med bomullsföretagenför all få fram förslag lill en ägarmässig samordning av den grundlexlilabomullsindustrin. Statsföretaglämnade förslag lill regeringen . Enligt förslagel skulle desvenska bomullsföretagen bilda ell förelag benämnt AB SVEBO-SverigesFörenadeBomullsinduslrier.SVEBO:sverksamhet skulle lill en början främsl avse spinning. Förslagel innebar bl. a.att spinnerierna hos Almedahls, och skulle läggas ned ochden moderna maskinulrtjstningen överläs av SVEBO vars verksamhei skullebedrivas vid och Kungsfors fabrikers anläggningar. Statligtstöd skulle enligt förslaget utgå i form av förluslläckning som beräknades lillca 24 milj. kr. Dessulom skulle behövas 15 milj.kr. avskrivningslån för investeringar, 22 milj. kr. i kreditgarantier och 40milj. i långfristiga lån. Statsföretagsförslag hade enligt min mening vissa väsentliga brister. Detta gällde främslprincipen med föriusttäckning som bedömdes olämplig från incilamentssynpunkt.Vidare var etl av förelagen - - inte 1977/78:42 72 villigtall medverka i en samordning på de villkor som Statsförelags förslag innebar.Bl. a, av dessa skäl ansåg jag att Statsföretags förslag inte borde ligga lillgrund för etl avlal. Efterförhandlingar mellan representanter förregeringskansliet och företagen kunde emellertid ijuni 1977 ett avtal slutasmed företagen inom bomullsindustrin. Avtalet kräver godkännande. har löpande informerats om förhandlingarna. Avtaletinnebär all , /Kungsfors fabriker AB och erhåller vissl stöd mot all produklion och produktionskapacitetgaranteras fram till (Almedahls) resp. (Kungsfors och ). Enstrukturomvandling av bomullsindustrin kommer att ske enligt avtalet. Sjuntorpsspinneriverksamhel upphör således och spinneriutrustningen köps den 1 juli 1978av Kungsfors fabriker AB. Vidare upphör med bådegarn- och väviillverkning. Viss def av förelagels maskinutrustning övertas den1 av som hyr ut den till . Rydboholmerhåller ett sysselsättningsbidrag mot atl företaget I juli1977-31 december 1978 inte avskedar personal i spinneri och väveri. Företagensåtaganden sammanfattas i tabell i del följande. De avlalsslutandeföretagen erhåller som motprestation för dessa åtaganden enligt avtalet visst slalligtstöd. Detta utgår enligt följande. - Försörjningsberedskapslån till AlmedahlsAB, Kungsfors fabriker AB och . Försöriningsberedskapslån utgårenligt avtalen i sänder och är ränte- och amorteringsfritt. Vidårets slut avskrivs lånet i proportion lill omfattningen av förelagelsproduktion inom det givna produktionsåtagandel. - Särskilda slruklurgarantiertill och . Särskilda slruklurgarantierinfördes budgetåret X91in% genom beslul (NU 1976/77:41, rskr1976/77:305) med anledning av prop, 1976/ 77:105. Särskild strukturgaranti kanunder 1977/78 utgå till långsiktigt livskraftiga tekoförelag underförutsättning av att en konkret plan för utveckling och rationalisering avföretagels verksamhei föreligger. Lån mol särskild strukturgaranti är ränte-och amorteringsfritt . Lånet löper därefter med ränta och återbetalasunder längst en tioårsperiod. Ärendenrörande särskild strukturgaranti handläggs av SIND, Om lånlagande förelag avserall genomföra vikliga strukturella åtgärder har Företagens åtaganden enligt avtal mellan staten och desvenska bomullsföretagen (exkl. åtagande med anledning av tidigare medgivetkreditstöd för investeringar). (ton/år) kapacitet vid kontinueriig drift (ton) Att ej avskeda personal vid spinneri- och väveri-anläggningarna SINDmöjlighet atl med förelagel överenskomma om en avskrivning avlånebeloppet. Avskrivningen verkställs försl efler del atl den planerade ålgärdenhar genomförts eller förelaget enligt SIND;s bedömning under ändradebetingelser har fullgjort vad som rimligen kan krävas. Beslul om avskrivningbör vara fattat från beslut om beviljande av garanti. Iavtalet med bomullsföretagen ingår bestämmelser om att särskild strukturgarantiskall lämnas för lån av här redovisad storiek och all dessa är ränte- och amorteringsfriaunder de ivå försia låneåren. Efter denna lid kan avskrivning ske med 25 96varefter lånet återbetalas . - Kredilslöd för Investeringar iform av avskrivningslån och lånegarantier lill /och . Kredilslödel utgår enligt de regler somgäller för avskrivningslån och lånegarantier för investeringarsom är av väsentlig betydelse från försörjningsberedskapssynpunki. - Lån lill Kungsfors fabriker ABför alt hålla bomullslager. - Engångsbidrag av arbelsmarknadspolitiskaskäl till för att upprätthålla sysselsättningen under avvecklingenav förelagels spinneri-och väveriverksamhel . kan endera av parterna, vid väsentliga förändringar av deförutsättningar som ligger lill grund för avtalet, påkalla förhandlingar omjämkningar i avtalsbestämmelserna. Stödåtgärdernas omfattning framgår av följande tabell. 6 1977/78. Prop.1977/78:42 74 Stödtill företagen enligt avtal mellan staten och de svenska bomullsföretagen (1 000-lalkr. 1978/79 1979/80 30 250 6 200 10 581,5 3 085,5 40 831,5 9 285,5 'Härtillkommer 25 milj. kr vid ett ev, avtal om fusionering mellan Almedahl-DalsjöforsAB och , Debelopp som angivils i fråga om avskrivningslån avser bl. a. lån för inköp avspinneri- och väveriulrustning från och AB . Dessaföretag kommer vid försäljningen av maskinerna alt lill staten återbetalasammanlagt ca 6,8 milj. kr. som ulgör den del av erhållna avskrivningslån sominte avskrivils. Almedahl-DalsjöforsAB och som är moderförelag till resp. och Kungsfors fabriker AB, träffade avtal om atl inledaförhandlingar om elt fullständigt samgående mellan förelagen. I avtalet mellanstaten och dessa företag förbinder sig staten atl, under förutsättning atlförhandlingarna före leder till avlal om fullständigtsamgående, utställa en särskild strukturgaranti för lån på 25 milj. kr. lillden nya företagsenheten. Lånet skall vara ränte- och amorteringsfritt under detvå första låneåren och därefter skrivas av med 25 96. Återbetalning av lånetsker . Somjag har anfört anserjag att spinningskapacileten inom landet generelltsett har nått en från försörjningsberedskapssynpunkt kritisk gräns. Dettagäller i särskilt hög grad spinningskapacileten ifråga om bomullsgarn. Medutgångspunkt tillgängliga produktionskapaciteten erfordrasen krisimport på ca 25 96 av den normala för atl behovel av bomullsgarn skalltäckas i en kris. Del finns härutöver risk för alt viss äldre maskinutrustninghar utrangerats fram till . Delär mol denna bakgrund väsentligt alt den återstående maskinkapacileten säkras.Genom det avtal som under förutsättning av godkännande nu harslutils mellan staten och de svenska bomullsföretagen vidmakthållsproduktionskapaciteten på detla område framåt genom en kombination avlöpande produktion och kapacitet i malpåse.Eftersom Prop.1977/78:42 75 malpåsekapacitelenhar knutils lill förelag med löpande produktion bedömer jag atl den mycketsnabbi bör kunna komma i användning i en krissituation. Enligtmin mening har del nu föreliggande avtalet väsentliga fördelar framför SVEBO-förslaget.Enligt avtalel utgår således inte bidrag som förluslläckning ulan stödet ärutformat som fasta belopp vilka, när del gäller försörjningsberedskapslånen,skrivs av i proportion lill i vilken utsträckning produktionsålagandenauppfylls. Vidare kommer spinning av bomullsgam all ske vid tre eller på sikltvå företag vilket innebär all en konkurrens upprätthålls. Antaletsysselsatta i bomullsspinnerierna uppgick till knappt 800personer. Enligt avtalen kommer verksamhelen vid spinneri och väverisaml vid spinneri med 110 resp. 40 anslällda atl successivt upphöra. I Rydboholmsspinneri och väveri kommer således etl slorl anlal anställda atl beröras vid nedläggningenav verksamhelen. Genom engångsbidragel till förelagel har avvecklingsperiodenutsträckts med . bör enligt min mening kunna underlättaomställningsproblemen för den berörda personalen. Molbakgrund av vad jag här har anföri bör regeringen hemställa om riksdagensbemyndigande atl sluta avtal med de svenska bomullsföretagen. ÖEFbör enligt min mening ha ansvaret för den statliga administreringen av detingångna avtalet. Enligtriksdagens beslut (prop. '976/77:105, bil. 1, s. 20, NU 1976/77:41, rskr1976/77:305) skall särskilda slruklurgarantier endasl lämnas lill företag sombedöms ha förutsättningar för alt långsiktigt upprätthålla en lönsam produklion.De avtal som här har redovisais avser produklion som bör vidmakthållas av iförsta hand försörjningsberedskapsskäl. Det förhållandel alt garanti skalllämnas där även andra motiv än de induslripolitiska aspekterna varitvägledande, skall ses som ell särskill motiveral undantag. Chefenför arbelsmarknadsdepartemenlel och chefen för industridepartementet kommersenare denna dag all la upp frågorna om sysselsättningsbidrag resp. särskild strukturgaranti. Stöd lill svensk produklion av fibrer Jaghar i del föregående framhållit all den nuvarande produktionskapaciteten belräffandetexlilfibrer kan anses vara tillfredsställande från försörjningsberedskapssynpunkt.Som jag redan har nämnt tillverkas texlilfibrer i av ett enda företag,del av KF ägda i Älvenäs. Tillverkningen avser viskosfiber somframställs ur cellulosa dvs. en inhemsk råvara. ÖEFhar i skrivelse meddelat atl Svenska Rayon AB:s verksamhei gåttmed föriust saml alt förelagel räknar med all föriusterskall uppslå även . Prop.1977/78:42 76 ochmot bakgrund av förelagels belydelse från försörjningsberedskapssynpunki har ÖEFhemställt att ÖEF skall tilldelas 16 milj. kr. som skall ulgå somavskrivningslån lill Svenska Rayon för investering i maskiner som skallmöjliggöra en lönsammare inriktning av produktionen. Vidare har ÖEF hemställtom ell s. k. villkoriigt försöriningsberedskapslån på sammanlagt 40 milj. kr.som stöd till företagets produktion . KFhar lill anmäll all Svenska Rayon AB:s lönsamhet harförsämrats ytteriigare . beräknar KF en föriust av ca38 milj. kr. Mol bakgrund härav pågårförhandlingar mellan KF och /S i om en eventuell fusioneringav dotterbolagen molsvarande produktionsenheti . En förutsättning fören eventuell fusionering uppges vara all svenskaoch norska slalen ger ekonomiskt stöd. Jagvill för egen del betona betydelsen av att en inhemsk tillverkning avviskosfiber i möjligaste mån kan upprätthållas inom landet.