prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — Flertalet av dessa härefter hand föranlett beslut avslalsmakterna. 1974års försvarsulredning(F"ö 1974:04) har i sitt andra betänkande (SOU1977:1) Totalförsvaret 1977-82 slmkit under behovet av besparingar inomfredsorganisationen. Utredningen anför bl.a. att det är nödvändigt att så långtdel över huvud laget är möjligt reducera kostnader och personalbehov förfredsorganisationen. Utredningen pekar också på nödvändigheten av alt skyndsamtinleda åtgärder i detta syfte. Utredningen uttalar somsin mening att del utöver redan fattade beslut beträffande fredsorganisatoriskaförändringar bör genomföras reduceringar motsvarande 3-4regementsadminisiralioner samt en reducering av vissa förvaltningsenheter inomarmén och marinen. Även inom flygvapnet bör enligt utredningen ytterligareförband avvecklas. Vid anmälan av prop.1976/77:74 tidigare denna dag har jag anslutit mig till försvarsutredningensbedömning av behovet av fredsorganisatoriska reduceringar. Jag har vidareunderstrukit atl del är angelägel atl får laställning lill frågan. Delta motiveras inte minst av den osäkerhet som sedanlänge föreligger för såväl planerande myndigheter som berörd personal. FFU börmed anledning härav före juni månads utgång redovisa förslag till iförsta hand minskningar motsvarande 3-4 regementsadminisiralioner inom arménoch marinen. Om utredningen i sina överväganden finner alt ytteriigarereduceringar bör genomföras, är utred- 129 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:2 ningensjälvfallet oförhindrad att föreslå detta. Om möjligt bör utredningen vidarevid samma tillfälle lämna förslag som innebär en minskning av den lokalaförvaltningsorganisationen främst inom marinen. Ävenbeträffande flygvapnet måste ytterligare förbandsreduceringar äga rum.Underlaget för överväganden om dessa ytteriigare förbandsindragningar äremellertid f n. inte fullständigt. Jag bedömer därför att fredsorganisatoriskaöverväganden i fråga om flygvapnet måste anstå ytteriigare någon tid. Förslagom flygvapnets organisation bör därför lämnas av FFU senast . 1direktiven och redovisas vilka frågor sombör beaktas under utredningsarbetet. Jag ansluter mig till dessa uttalanden. Deriktlinjer som framgår av de nämnda direktiven bör följaktligen gälla även fördet fortsatta arbetet. Till ledning för utredningens arbete vill jag emellertidäven framhålla följande. Defrågorsom utredningen har att beakta i sina överväganden är av många slag ochkan i flera fall vara motstridiga varandra. 1 utredningsarbetet måste göras ensamlad bedömning av ett flertal förhållanden som inte enkelt kan sammanföras ien lönsamhetskalkyl. Jag avser då särskilt regionalpolitiska,kommunalekonomiska och personalpolitiska frågor. Jag vill också understrykaviklen av att utredningen nogsamt beaktar markfrågorna. Därvid skallutredningen göra långsiktiga bedömningar av förutsättningarna för att, medhänsyn lill bl.a. konkurrensen om mark i tätorternas närhet, kunna behållafredsförband. Utredningenbör emellertid också redovisa vad förslagen innebär för försvarets ekonomi pålängre sikt. 1 vissa begränsade avseenden kan därvid mera precisalönsamhetskalkyler utnyttjas i arbetet. Utredningsarbetetbör bedrivas i nära kontakt med berörda personalorganisationer. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen utvidgardet uppdrag som har lämnats försvarets fredsorganisalions-utredning ienlighet med vad jag här anfört. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till försvarsmaktens ledningsutredning (Fö 1974:03) Chefenför försvarsdepartementet, statsrådet , anför. Chefenför försvarsdepartementet tillkallade sakkunniga med uppdragatl se över del militära försvarets centrala och högre regionalaledningsorganisation m.m. De sakkunniga arbetar under namnet Försvarsmaktensledningsutredning (Fö 1974:03, FLU 74). 1 direktiven förutredningen konstateras bl.a. atl det borde ankomma på de sakkunniga altnärmare belysa de praktiska förutsättningarna för och konsekvenserna avlekmannainflytande inom det militära försvarets centrala 9 1977/78. DelII Fö:3 Skr 1977/78:103 130 Utredningenhar redovisat sina överväganden om lekmannainflytande på central nivå inom detmilitära försvaret i betänkandet (SOU 1976:64) Försvarsmaktens centralaledning. Frågan om lekmannainflytande på regional nivå behandlas f n. iutredningens etapp två. Riksdagenhar (FöU 1975/76:9, rskr 1975/76:42) uttalat sig för att frågan omlekmannainflytande även på lokal nivå inom det militära försvaret utreds samtatl uppdraget kan anförtros FLU 74. Jag delar denna uppfattning. Del bör därförankomma på de sakkunniga att belysa de praktiska förutsättningarna för ochkonsekvenserna av lekmannainflytande på den lokala nivån. Jaghar tillsatt en kommitté föratt utreda formerna förde värnpliktigasmedinflytande m.m. Vid prövningen av lekmannainflytande på lokal nivå kanfrågor uppkomma som berör de värnpliktigas medinflytande. Därför bör FLU 74ochnämnda kommiUésamråda, bl.a. i frågan om de vämpliktiga bör vara representeradei eventuella lekmannaorgan. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag aU regeringen gerförsvarsmaktens ledningsulredning i uppdrag alt även utreda frågan omlekmannainflytande på den lokala nivån. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Utredning om formeritia m.m. för de värnpliktigas medinflytande. Departementschefen,slalsrädet Krönmark, anför. Regeringenbemyndigade genom beslut chefen för försvarsdepartementet atttillkalla högst sju sakkunniga med uppdrag all se över frågan om medinflytandeinom utbildningen i del militära försvaret. De sakkunniga arbetar under namnetutredningen (Fö 1975:04) om inflytande m.m. inom värnpliklsulbildningen.Utredningen är sammansatt av företrädare för myndigheterna ochpersonalorganisationerna saml de värnpliktiga. Till utredningen har knutils ensärskild referensgrupp. 1direktiven för utredningen konstateras bl.a. all utvecklingen i vårt samhällepräglas av atl den politiska och sociala utvecklingen i ökad omfattning leds avsträvandena aU praktiskt förverkliga gemensamma demokratiska ideal. Vidareframhålls alt man för alt kunna bevara och utveckla försvarets förankring isamhällslivet måste sträva efter att utveckla arbetsformer ochtjänstgöringsvillkor inom försvaret i takt med och under påverkan av denallmänna samhällsutvecklingen. I direktiven sägs också att förutsätlningarnaför atl värnpliktsförsvarei skall ge den önskade värnkraflen är direkt beroendeav i vilken utsträckning den enskilde känner sig engagerad och delaktig iansvaret för försvaret. Utredningenskall enligt direktiven följa pågående försöksverksamhet med fördjupadföretagsdemokrati för värnpliktiga och föreslå åtgärder med 131 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:3 Vidare skall utredningen särskilt belysa frågor i anslutning tillutbildningens genomförande, innehåll och former. Itilläggsdirektiv har utredningen fält i uppdrag all analyseraförutsättningarna för och konsekvenserna av lekmannainflytande på lokal nivåinom det militära försvaret. Detta arbete avses ske i kontakt medförsvarsmaktens ledningsutredning (Fö 1974:03), FLU -74, som har till uppgiftbl.a. atl överväga frågan om ett lekmannainflytande på central och högreregional nivå inom det militära försvaret. Utredningenhar lämnat delbelänkandel (Ds Fö 1976:3) Utökat värnpliklsinflytande.De förslag som härvid har lagts fram avser ökat inflytande för värnpliktiga ifrågor som ligger vid sidan av den egentliga utbildningsverksamheten och somanknyter till den försöksverksamhet med fördjupad företagsdemokrati förvärnpliktiga som bedrivs genom överbefälhavarens försorg. Jagkan i allt väsentligt ansluta mig till de riktlinjer för utredningens arbetesom har angetts I direktiven. Dessa kan alltså enligl min mening i huvudsakligga till grund för fortsatt arbete. De behöver emellertid i vissa avseendenpreciseras och kompletteras. Bl.a. har förutsättningarna för de anställdasmedinflytande ökal i betydande grad sedan direktiven meddelades. Jag har ocksåen annan uppfattning än min företrädare om hur utredningsarbetet bör bedrivas. Utredningenom inflytande m.m. inom värnpliklsulbildningen bör därför ersättas av enkommitté med uppdrag alt utreda formerna för och innehållet i de värnpliktigasmedinflytande. Sedandirektiven till utredningen om inflytande m.m. inom värnpliktsutbildningenlämnades har, som jag har antytt, ett viktigt steg tagits mot ökaddemokratisering av arbetslivet. Jag syftar härvid på lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) som trädde i kraft . MBLskall tillämpas också på den offentliga sektorn, dvs. även för de anställdainom försvarsmakten, dock med de undantag och begränsningar som betingas främstav hänsyn till den politiska demokratin. Innebörden härav framgår bl.a. av dennya lagen (1976:600) om offentlig anställning () och dess förarbeten. GenomMBL och har förutsättningarna för de anställdas inflytande över bl.a.utbildningsfrågorna inom försvarsmakten utökats i betydande grad i förhållandelill det läge som rådde när utredningen om inflytande m.m. inomvärnpliktsutbildningen tillkallades. Formerna för de anställdas medbestämmandeskall enligt MBL regleras genom förhandlingar och kollektivavtal. Om alltsådet fortsatta utredningsarbetet inte kan avse formerna för de anställdasmedbestämmande, bordet naturiiglvis ändå slå kommittén fritt att söka finnaformer för hur ett ökat medinflytande från de värnpliktigas sida skall förenasmed de anställdas medbestämmande. Jag återkommer till detta. MBLoch reglerar förhållandena mellan arbetsgivare och arbetstagare och harinte tillämpning på de värnpliktiga. En verksamhet, som för de värnpliktigasdel styrs genom en i demokratisk ordning antagen pliktlag, kan knappast görasförhandlingsbar. Del är å andra sidan angeläget, som också framhålls i direktiventill utredningen om inflytande m.m. inom värnplikts-utbildningen, att devärnpliktiga ges möjlighet atl påverka sin situation på ett sådant sätt alt dekänner sig engagerade och delaktiga i ansvaret för alt värnpliktsutbildningenskall ge avsett resultat. Formerna för och innehåUet i de värnpliktigasmedinflytande måste därför vidareutvecklas i takt med DelII Fö:3 Skr 1977/78:103 132 motsvarandeutveckling inom samhället i övrigt. Härvid måste dock självfallet stor hänsyntas till de särskilda villkor som ställs upp av värnpliktens karaktär ochsyftet med värnpliklsulbildningen, nämligen alt göra försvaret så berett förkriget alt del verkar fredsbevarande, samt lill atl värnpliklsutbildningen ären tjänstgöring som fullgörs endast en begränsad tid på grundval av enpliktlag. Detär av naturliga skäl än så länge en delvis öppen fråga hur den praktiskatillämpningen av MBL kommer atl te sig när del gäller de anställdasmedbestämmande i frågor rörande förhållandena vid de militära förbanden, frågorsom också kan beröra de värnpliktiga. Detta kommer alt klariäggas genomförhandlingar och avtal saml genom den praxis som kan utbildas., Kommittén börnoga följa denna utveckling och -som jag redan har antytt -överväga hurformerna för och innehållet I de värnpliktigas medinflytande kan anpassashärtill. Exempel på frågor som kan aktualiseras i detta sammanhang rör bl.a.förekomsten av och verksamheten i partssamman-satla besluts- och samarbetsorganvid ulbildningsförbanden och de värnpliktigas medverkan i sådana organ. 1direktiven till utredningen om inflytande m.m. inom värnpliktsutbildningenunderstryks angelägenheten av alt det centrala inflytandet påvärnpliklsutbildningen minskar lill förmån för ett lokalt inflytande ochansvarslagande. Vidare erinras om i direktiven atl försvarels planerings- ochekonomisystem syftar till atl möjliggöra ett ökat ansvarstagande vid deenskilda förbanden för verksamhetens genomförande. Jag instämmer i dessauttalanden. Del ter sig då också följdriktigt att de värnpliktigasmedinflytande i första hand bör vidgas på lokal nivå. Vissa frågor som rör devärnpliktigas förhållanden måste emellertid handläggas centralt. Devärnpliktigas möjligheter till inflytande på dessa frågor bör ocksåsäkerställas. Sedanår 1970 anordnas åriigen s.k. värnpliktskonferenser, varvid ombud för devärnpliktiga lar ställning lill förslag och motioner från de värnpliktiga samttill ett värnpliktsprogram. Varje värnpliktskonferens väljer vidare enarbetsgrupp om nio personer med uppgift att följa upp de beslut som fattas avkonferensen och i övrigt företräda de värnpliktiga i olika sammanhang.Arbetsgruppen har också till uppgift alt förbereda del påföljande åretsvärnpliklskonferens. Arbetsgruppen har två anställda samt kanslilokaler i ger ett direkt bidrag till arbetsgruppen. Erfarenheternafrån vämpliktskonferenserna och arbetsgruppernas arbete är i huvudsak goda. Detkan ändå finnas anledning atl nu på ett mer samlat sätt utvärderaerfarenheterna samt överväga ändringar som kan bidra till att ytterligare vidgade värnpliktigas möjligheter atl vara företrädda i olika sammanhang. Kommitténbör bl.a. överväga vilka åigärder som kan vara lämpliga att vidta för altsammansättningen av värnpliktskonferenser och arbetsgrupper skall blirepresentativ för hela åldersklassen. Utgångspunkten för dessa överväganden börvara att de värnpliktiga skall företrädas av personer som antingen vidtillföllet fullgör sin grundutbildning eller har gjort del. En viktig fråga gäller hurden värnpliktiga arbetsgruppen eller motsvarande organ skall kunna hålla enfortlöpande kontakt med de värnpliktiga på förbanden och informera dessa om sinverksamhet. Kommittén bör överväga hur dessa kontakter mellan förband ochvärnpliktiga arbetsgruppen kan ske och om behov föreligger av ändringar igällande bestämmelser. Debatten om devärnpliktigas medinflytande handlar huvudsakligen om förhållandena undergrundutbildningen. Det är naturiigt eftersom repeti- 133 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:3 tionsutbildningenomfattar endast korta perioder och genomförs i krigsförband under tillämpadeoch så krigsliknande former som möjligt. Kommitténs överväganden kommer därföratt till den övervägande delen behandla förhållandena under grundutbildningen.Kommittén bör även behandla förhållandena under repetitionsutbildning. Tilläggsuppdrageti till utredningen om inflytande m.m. inom värnpliktsutbildningen altanalysera förutsättningarna för och konsekvenserna av lekmannainflytande pålokal nivå inom försvarsmakten kommer att ligga utanför kommitténs egentligauppgift. Jag vill i det sammanhanget erinra om att (FöU 1975/76:9,rskr 1975/76:42) har uttalat sig för aU frågan om lekmannainflytande på lokalnivå utreds samt att uppdraget kan anförtros FLU -74. Jagdelar denna uppfattning och föreslår i annat sammanhang denna dag atttilläggsuppdrag meddelas FLU -74. Självfallet bör dock FLU -74 och kommitténsamråda i frågan om de värnpliktiga bör vara representerade i eventuella lekmannaorganpå lokal nivå. Utredningsarbetetbör avse formerna för och innehållet i de värnpliktigas medinflytande i frågorsom berör värnpliktstjänstgöringen. Det ingår däremot inte i kommitténs uppdragatl behandla målen för och omfattningen av tjänstgöringen. De fastställs avstatsmakterna på gmndval av överväganden i annan ordning. Defrågor som kommittén har att behandla är enligt min mening av sådan art atlarbetet bör ges en pariamentarisk förankring. måste det bedrivas inära kontakt med de anställdas fackliga organisationer. Delta bör ske genom attföreträdare för dessa knyts lill utredningen som sakkunniga. På samma sätt börföreträdare för de värnpliktiga knytas lill utredningen. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade chefen förförsvarsdepartementet en utredning med uppdrag att seöver Ijänstereglementet för försvarsmakten. Utredningen, som arbetar undernamnet tjänstereglementsutredningen (Fö 1974:05), skall bl.a. överväga möjligheternaalt ta in regler för de värnpliktigas medinflytande i tjänstereglementet förförsvarsmakten. Gränsdragningen mellan tjänstereglementsutredningen och den nuföreslagna kommittén bör vara att tjänstereglementsutredningen undersöker detekniska möjligheterna all i ijänstereglementet föra in bestämmelser omformerna för de värnpliktigas medinflytande medan inflytandefrågan som sådanövervägs av kommittén. Enreformverksamhet av detta slag måste givetvis bedrivas fortlöpande. Det ärdärför inle lämpligt att ange några särskilda tidsramar för kommitténs arbete.Jag räknar i stället med atl kommittén efter hand lägger fram förslag i olikadelfrågor. Det torde sedan fä ankomma på kommittén alt själv bedöma när det kanvara lämpligt atl den redovisar ett sammanfattande slutbetänkande. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag aU regeringen bemyndigarchefen för försvarsdepartementet atttillkalla en kommitté med högst sex ledamöter med uppdrag att utreda formernam.m. för de värnpliktigas medinflytande, allutse en av ledamöterna att vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter och sekreterare samt annat arbetsbiträde åtkommittén. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver allersättning till ledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i DelIIFö:4 Skr 1977/78:103 134 formav dagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394) om ej annat föreskrives, attkostnaderna skall belasta fjärde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 4.Utredning rörande datasystemens sårbarhet Departementschefen,statsrådet , anför. Utvecklingenpå datateknikens område har varit synneriigen snabb. Nästan varje sektor inomsamh.ället är beroende av en fungerande ADB-teknik. Datoriseringen harmedfört all informationsbehandling och informationsflöde fält ett omfäng somtidigare var otänkbart. Det kan med visst fog hävdas atl vi lever i etnsamhälle, där information har blivit en förutsättning för en effektivadministration. Utvecklingenmedför emellertid betydande risker. Det har blivit besvärii-gare atl skyddainformationen mot tillgrepp eller annat missbruk. Del har dessutom blivit väsentligtsvårare att upptäcka alt sådana handlingar har utförts. Spionage i olika formerhar underlättats medan motåtgärderna inte har utvecklats i samma takt. Storadelar av informationen har koncentrerats till ett begränsat antal databanker.Anmärkas kan att denna samlade information ofta kan vara åtråvärd även förandra syften än de för vilka informationen behörigen lagras och bearbetas. 1vissa fall kan den lagrade informationen synas ointressant och risken förmissbruk kan bedömas som liten. Men mängden lagrade data samt möjligheterna attmed dator bearbeta dem för speciella syften skapar också möjligheter tillmissbruk. Informationen som harlagrats i dalabanker kan ibland vara av så känslig natur alt obehörig inteunder några villkor bör fä tillgång till den. Bearbetning av informationen kanleda lill avslöjanden om levnadsförhållanden m.m. av så känslig natur attobehörig numera i väsentligt större omfattning än tidigare kan missbmkainformationen för sina syften och tiU men för samhället. De stora befolkningsregistrenkan också utnyttjas för politiska syften. Grupper inom och utom landet kanl.ex. förteckna kategorier av människor som har slor betydelse för landetsadministration eller försvar i syfte att sätta dem ur spel vid kriser ellerkrig. Det finns befogadanledning att befara att datorer och dalorlagrad information alltmer kan kommaatt användas för kriminella syften. 1 utlandet har händelser av sådan art redaninträffat. Så har l.ex. stulna datamedier utnyttjats för utpressning avägareföretaget under hot om att dessa medier eljest skulle överlämnas till ettkonkurrentföretag. Inom varje samhällssektorökar datasystemens inbördes beroende och de olika sektorerna blir, vad gällerinformationsbehandling alltmer integrerade med varandra. Utredningen omföretagens uppgiftsplikl har i sitt slutbetänkande (SOU 1976:12) visat aUinsamlingen av information till den statliga sektorn i mycket stor omfattningsker inom den privata sektorn. 135 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:4 informationsutbytetkaraktären av massdataöverföring. Samhällets centrala dalabanker är idagberoende av all informationsutbytet mellan databehandlingssystemen ochterminallrafiken inte sviktar. Enkritisk faktor som i detla hänseende förtjänar uppmärksamhet ärreservdelsförsörjningen i avspärrningslägen eller vid handelsbojkotter. ADB-leknikenkan inte isoleras från annan teknik. Den kompletterar annan teknik och omvänt.Exempelvis har behovet och därmed beroendet av en fungerandetelekommunikationsteknik och satellittrafik ökat. ökarberoendet genom att ett svenskt allmänt datanät tas i drift som skall utgöra endel av ett gemensamt nordiskt nät. Detta kan längre fram väntas blisammankopplat med andra nationella eller internationella datanät. Flertaletdatacentraler kan betraktas som utsatta mål såväl vid krig som vidhot och påtryckningar. De torde dessutom vara vikliga mål för grupper inom ettland som önskar störa samhällets funktioner. Inte minst servicebyråerna inomden privata sektorn är härvidlag av betydelse. En enda servicebyrå kan lagraoch bearbeta information för 10.000-lals förelag, som i sina skildaverksamheter är i hög grad beroende av att driften av deras datorsystemupprätthålls. Till bilden hör också att uppskattningsvis av alldatabehandling torde vara koncentrerad till storstadsområdena. Datainspektionenhar visat på det omfattande flödet av persondata över gränserna. Däremot saknaskunskap om hur vi är beroende av datorer i utlandet vad avser annan informationsbehandling.1 den mån olika slag av data flödar över gränserna ökar beroendet av politisktstabila förhåUanden både i bearbelningslandet och i de länder genom vilkainformationen transporteras. Ävenberoendet av internationella databanker på skilda områden ärotillfredsställande kartlagt. Av stort intresse är i vadmån ADB-lekniken kan utnyttjas i krig. Inom försvarsmakten vidtas särskildaåigärder för alt säkerställa dess behov av datorkraft under beredskap och krig.För övriga delar av samhället utgår beredskapsplaneringen från antagandet audalabehandlingen i samhället i sådana lägen kommer alt bli mycket ringa. 1 defall informationsbehandlingen bedöms kunna fortsätta har också kartlagts vilkadatorer som överhuvudtaget kan användas på skilda orter. Situationen haremellertid förändrats såtillvida alt en fortsatt databehandling på en ortsannolikt är på ett helt annat sätt än tidigare beroende av andradalabehandlingssystem, vilka kan ligga inom ockuperat område. Av betydelsehärvidlag är som redan har nämnts att en så stor del av datorkraften ärkoncentrerad till storstadsområdena. Vidare måste beaktas att möjligheternaalt återgå till rutiner fortlöpande minskar. Datoriseringen harmedfört att många samhällsaktivi-teter är helt beroende av en fungerandeADB-verksamhet. Det finns på flera områden inte möjlighet atl utan storasvårigheter och kostnader återgå till syslem. Avvad jag nu har sagl har framgått alt ADB-teknikens användning i hög grad bidrartill alt det moderna höginduslrialiserade samhället blivit alltmer sårbart. Delhar också framgått atl utvecklingen kan fä betydande säkerhetspolitiskakonsekvenser. Sårbarheten kan vara kritisk inle enbart - eller ens främst - ikrigslägen utan även i situationer då hot och påtryckningar riktas mot landet.Till bilden hör också de risker som är förenade med den i väriden växandeterrorismen. Datorsystemens sårbarhet kan därför utnyttjas mot samhället i allasituationer från djupaste fred till krigslägen av krafter i och DelIIFö:4 Skr 1977/78:103 136 Dessa frågor är därför av genomgripande betydelse för samhället ochdärmed också för totalförsvaret. Mångautredningar och andra aktiviteter har redan beaktat en del avsäkerhetsproblemen. Betydelsefulla insatser har således gjorts av överstyrelsenför ekonomiskt försvar, som bl.a. delvis kartlagt datoranvändningen.Statskontoret har under flera är utrett frågor om kapilalskydd, funktionsskydd,dalaskydd och kvaliletsskydd.