prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — ForUJikailonslÖivallningen tar också upp denna fråga ochanser att precisering av den nedre gränsen för inspektion med fördel kanuttryckas genom mått på bränstekapacitet, någol som utan större svårighet kankonstateras vid besök i en anläggning. menar att pannans värmeeffekt bör användassom mått. Man föreslår en undre gräns av 14 Mcal/h (ca 16 kW). Förbundetpåpekar vidare att en föreskrift för skorsiensfejaremästaren såsom ansvarig försotningsväsendels verksamhet bör införas i författningen, som reglerarsotningsväsendels arbetsuppgifter. 5Sammanfattning av planverkets rapport - Energisparmöjligheter i befintUgbebyggelse - preliminär rapport Regeringenhar genom beslut uppdragit åt planverket att ulreda frågan omenergibesparing i befintlig bebyggelse. Enligt uppdraget skall planverket: -beräkna hur slora besparingar som är tekniskt och ekonomiskt möjliga . 1977/78:76 77 - bedöma vilka lyper avsparåtgärder som bör komma till stånd , - utarbeta förslag till nyabestämmelser och, där så är befogat, också förslag till nya sparmedel somunderiättar genomförandet av nödvändiga sparåtgärder. Uppdragetomfattar enligl direktiven alla typer av energisparåtgärder -även sådana somför närvarande inte är byggnadslovsplikliga. Utredningen skall dock endastberöra sådana byggnader som ändå skall bli föremål för ombyggnad eller som iövrigt är i behov av underhåll. Planverketöveriämnade en rapport - Energisparmöjligheter i befintlig bebyggelse -preliminär rapport - till . Rapportenhar varit föremål för en omfattande remissbehandling. Den 5 september 1977överlämnade planverket en slutlig rapport i vilken man tagit hänsyn tillremissutfallet. Den slutliga rapporten redovisas i avsnitt 7. Denoffentliga statistiken ger enligl planverket en god uppfattning ombostadsbeståndets omfattning men begränsade upplysningarom dess lekniskakvalitet. 1 rapporten redovisas några för energihushållningen betydelsefulladata för bostadsbeståndet. Serman på det totala byggnadsbeståndet finner man enligt planverket att detta tillövervägande del består av byggnader med "modern" utmstning. Enligtfolk- och bostadsräkningarna 1975 är 83 96 av antalet rumsenheter i småhusenoch 88 96 av mmsenhetema i flerbostadshusen att betrakta som moderna(kvalitetsgmpp 1-2). Det äldre beståndet är alltså numera till slor del uppmstattill modem ulmstningsstandard men harenligi planverket i stället brister ibyggnadstekniskt avseende, t. ex. beträffande isolering och installationer.Även en stor det av byggnadsbeståndet från har brister idetta avseende. Äv folk- och bostadsräkningarna framgår vidare att omoderna ochhalvmoderna bostäder (kvalitetsgrupp 4-7 resp. 3) förekommer nästanuteslutande i hus byggda . av dessa finns ismåhusbeståndet, enligt planverket sannolikt till stor del på tandsbygden. Avgångenav bostadslägenheter, dvs. lägenheter som försvinner från bostadsmarknadengenom rivning, ombyggnad m. m., sker nästan helt med lägenheter som är byggdaföre och som är små och av tåg kvalitet. Enligt tillgänglig staiistik haravgången varit cirka 40 000 lägenheter/år. Mer änhälften av de avgångna bostäderna har byggts om till andra ändamål (kontor,fritidshus) och finns alltså kvar som uppvärmd byggnadsvolym. Enligtrapporten uppvärms 749 000 lägenheter med fjärrvärme (varav i småhus), 2407 000 med oljeddad panna (varav 46 96 i småhus) och 374 000 med el (varav i småhus). 1977/78:76 78 Närdel gälter bostadsbeståndets byggnadstekniska och installationstekniskaegenskaper är kunskaperna starkt begränsade. Här anser sig planverket kunnagöra endasl mycket grova erfarenhetsmässiga uppskattningar. Delär enligt planverket känt att transmissionsföriusterna (dvs. energiförlustergenom byggnadens omslutande delar) är väsentligt högre i småhus än i övrigahus. Särskilt gäller det ytterväggar och tak (vindsbjälktag). Möjligheten attminska energiförbrukningen genom värmeisolering av ytterväggar ochvindsbjälktag är därför normalt väsentligt större i småhusen än i flerbostadshusmed tre eller flera våningar och med en normal husbredd på cirka 12 m. I smalaflerbostadshus med 8-9 m husbredd och i små låga flerbostadshus ger dock envärmeisolering av dåligt isolerade byggnader en avsevärd effekt. Närdét gälter lokalbeståndet- bortsett från industrins lokaler- finns det enligtplanverket begränsade möjligheter att med tillgänglig offentlig statistikkartlägga beståndets omfattning. Enligt (EPU) fanns år1972 376 miljoner m byggnadsvolym. Den beräknas ha ökat till 420miljoner m och till bedömningar visaremellertid, enligt planverket, att tittväxten förmodligen kommer att bli någotstörre. Ocksåbeträffande tokatlDeståndets tekniska egenskaper och kvalitet är det, enligtverket, svårt att fl fram tiltförtitliga uppgifter. Verket bedömer emellertidatt fiertalet lokattyper, såsom kontor, vårdbyggnader och skolor, har någotsämre värmeisoleringsegenskaper än flerbostadshus. Det beror bl. a. på attfönsterarean ofta är upp till 50 96 störte i dessa typer av lokaler än iflerbostadshus. 1jämförelse med bostäder har vidare flertalet lokaler mer omfattandetuftbehandtingsutmstning, och procentuellt sett är energiförlusten genomventilationen högre. Många av dessa instattationer är också överdimensioneradeoch drivs relalivi oekonomiskt. Enligt planverket finns det därför skäl attanta alt möjligheterna till energibesparing här är större än i bostadsbeståndet. Dentotala brutloenergiförbmkningen i uppgick titt cirka 430 TWh.För bostads- och tokalsektorn var brultoenergiförbrukningen 162,2 TWh.År 1976 var energiförbrukningen' inom denna sektor (enligt statensindu.striverk ) . Om delta värde temperaturkortigeras(dvs.omräknas till vad förbmkningen skulle ha varit om det hade varit ett medelkatttår) blir moisvarande siffra . Tillgängligtmaterial tyder enligt planverket på att en kraftig förändring har ägt rumbeträffande energiförbmkningen för uppvärmning. Efter en snabb ökning i börjanav har förbrukningen nu dämpats och pendlar kring 't beskrivningen och beräkningarna av energiförbmkningen använder planverket ettbegrepp "brutto byggnad" som avser den energi som tillförs en byggnadi form av olja. gas e. d. 1977/78:76 79 dei riksdagsbeslutet angivna nivåerna. Denna utveckling är, enligt verket,anmärkningsvärd i det långa perspektivet. En brant ökning avenergiförbrukningen från liden förändra väridskriget och fram till 1970-talelsbörjan har för byggnadsuppvärmningen dämpats och närmat sig s. k. nolltillväxt. Planverketgmpperar de energibesparande åtgärder som kan vidlas i befintlig bebyggelse itvå huvudtyper, dets sådana som innebär underhåll , dels sådana som innebärförhall ringar av olika slag. Underhållsåtgärder är enligt planverket normaltmöjliga att genomföra relativt snabbt, med kort förberedetsetid, titt måttligkostnad och med små etter inga obehag för de boende etter tokalnyttjarna.Förbättringsåtgärder kan vara mer omfattande. En del sådana åtgärder, t. ex.komplettering av installationerna med reglerutrustning eller tilläggsisoleringav vindsbjälklag bör, enligt planverket, kunna genomföras tämligen snabbi ochutan nämnvärda komplikationer för byggnadernas nyttjare. Ändraförbättringsåtgärder kan vara mera tids- och kostnadskrävande och, enligtplanverket, vanligen lämpliga alt genomföra när byggnaden är i behov av meromfattande underhåll eller andra större åtgärder. Planverketframhåller att många hus är otäta och dåligt värmeisolerade. Om man förbättrarvärmeisolering och täthet hos byggnadens omslutande delar kan värmeförfusternaför många byggnader minskas avsevärt. Dessutom blir yttemperaturen på den s. k.klimatskärmens (fönster, väggar, yttertak och golvbjälklag) insida högre,särskilt om fönstren förbättras. Det leder i sin tur till ett bättre mmsklimat.Lufttemperaturen i mmmet bör därför, enligt planverket, i sådana fall kunnasänkas något utan att komforten för den som vistas i rummet försämras. är installationerna i byggnader ofla kraftigt överdimensionerade.Många delar av installationerna och speciellt pannor och brännare haremellertid en bästa verkningsgrad vid en relativt hög belastning. Enöverdimensionerad instaltalion medför därfören onödigt dålig verkningsgrad,dvs. energi går föriorad till ingen nytta i pannor och instaltationer i övrigt.Planverket framhåller vidare att de flesta äldre uppvärmningsanordningar ärmycket dåligt injusterade. Det medför bl. a. att temperaturen i byggnadensolika delar varierar och det medverkar till en kraftigt förhöjdenergiförbrukning. För att åstadkomma en acceptabel inomhustemperatur i dekallaste delarna av en byggnad kommer de varmare delarna i en dåligt injusteradbyggnad att få onödigt höga rumstemperaturer. De boende måste vädra kraftigtför att åsladkomma acceptabla innetempe-raturer. Delär dessutom, enligt planverket, ofta möjligt att sänka energiförbmkningenkraftigt genom en justering av ventilationsanläggningen. 1977/78:76 80 justeringförsvåras dock relativt ofta av att det saknas möjligheler att på ett enkeltsätt mäta och reglera luftflöden. I samband med ombyggnad kan det också, enligtverkei, vara lämpligt att förse ventilationsanläggningen med avslängningsspjällmed vars hjälp man kan stoppa eller stänga av flödet till lokaler som vid olikalider inte kräver ventilation. Vidareanser verket, att pannornas och panninslallationernas reglerutmst-ning kan varai behov av utbyte eller översyn. Små pannor är sältan förseddamed reglerutrustning, och det finns därför skäl att frånenergihushållningssynpunkt installera en utelemperaturstyrd molorshunt. På såsätt garanteras att uppvärmningen inte är större än vad yttertempera-turen vidvarje tidpunkt kräver. Imånga byggnader, t. ex. kontor och skolor, bör reglerutmstningen, enligtverket, förses med anordning som möjliggör sänkning av mmstemperaturennattetid, över eller bådadera. I en det byggnader är det tänkbart periodiskt hett kan stoppa luftflödet. För vissa äldre byggnader avstenmaterial kan dock utvecklingen av radioaktiva produkter vara av en sådanslorieksordning att man inte skall vidta sådana justeringar av luftflödet. Planverketbehandlar också lokala energikällor med vilket avses den energi som kanerhållas med solinstråtning, med vindkraft, ur omgivande luft, mark ellergmndvatten. Verket framhåller bl. a. följande. För sitt utnyttjande kräverdessa energikällor utmstning som inte kommit i kommersiellt bruk etterännu inte används i större skata, t. ex. sotflngare och värmepumpar. Forskningoch utvecklingsarbete inom området pågår emellertid. Solenergi kan ocksåutnyttjas ulan speciella solflngaranordningar genom s. k. passiva system. Genomlämpliga fönsterkonstmktioner och tillhörande solavskärmningsanordningar är detmöjligt alt bättre utnyttja solenergi då den kan nyttiggöras ochatt bättre undvika besvärande solstrålning under den varmare årstiden.Förutsättningarna för energibesparing är att byggnaden försetts med erforderiigreglemimstning. Verket tar vidare uppfrågan om inomhuslemperaturen och framhåller därvid att det är möjligt attsänka energiförbmkningen kraftigt genom att sänka inomhuslemperaturen. 1 daggodtas som lägsta riktade operativa temperatur C i bostäderoch liknande lokaler vid lägsta dimensionerande utetemperatur. Delta innebär inormalfallet en rumstemperatur av C. 1 äldre byggnader med dåligisolering och dåliga fönster måste man hålla en mmstemperatur som är ett pargrader högre för att fl motsvarande riktad operativ temperatur, dvs. entemperatur som upplevs på samma sätt. 5.4Bedömning av kostnader och besparingsmöjligheter Planverketanger i rapporten beräkningar av möjligheterna alt spara energi ibyggnadsbeståndet och kostnaderna för nödvändiga åtgärder. Prop.1977/78:76 81 Planverketframhåller att netloenergiförbrukningen' i bostadshus uppförda under senare årsuccessivt minskat. För nybyggda hus, dvs. hus som uppförs enligt de nyatillämpningsföreskrifterna till 44 a § BS, har den genomsnittliganettoenergiförbrukningen uppskattats till cirka 17 OCX) kWh per lägenhet ismåhus (bostadsyta 120 m) och till cirka IOOOO kWh per lägenhet (bostadsyta 70m) i flerbostadshus. Det motsvarar grovt räknal en besparing på 50 96 jämförtmed byggnader som uppfördes innan de nya föreskrifterna trädde i kraft ijanuari 1977. Dessulom erhålls besparing av energi på grund av attverkningsgraden hos pannanläggningen förbättras. Vidgenomgripande ombyggnad och upprustning kan man, enligt planverket, i mycketgynnsamma fatt komma ned till värden per m bostadsyta som närmar sig dem somgäller för nybyggnad. Normalt måste man dock räkna med att energiåtgången efterförbättringen kommer alt Ugga väsentligt högre än för motsvarande nybyggnad. Föratt närmare belysa sparmöjligheterna och koslnadskonsekvenserna har planverketstuderat den del av bostadsbeståndet som uppförts ,vilket omfattar resp. 48 96 av lägenheterna i småhus resp. flerfamiljshus. Itvå exempel gör verket en preliminär uppskattning av energibesparing ochkostnader för sådana förbättringsåtgärder som i första hand bör komma i fråga.Exemplen behandlar två typlägenheter från (95 m lägenhetsyta ismåhus och 55 m i flerbostadshus). Verket har valt att belysa dels några enkla,mindre kostnadskrävande justerings- och förbättringsåtgärder, dels också någramera omfattande förbättringsåtgärder. Kostnadernaper lägenhet för en viss energibesparing påverkas enligt verket bl. a. av ivilken takt åtgärderna sätts in. Energisparåtgärder som sätts in i byggnadersom ändå skall bli föremål för renovering blir således relativt sett billigareän motsvarande åtgärder i andra hus. Tillgången på kompetent arbetskraft, särskiltför justering och reglering av värmesystem, inverkar också enligt verket.Kostnaden och energibesparingen för tärnings- och värmeisoteringsåtgärder ärenligt verkets mening svårbedömd, bl. a. med hänsyn litl att kunskapen om detäldre byggnadsbeståndets tekniska utförande är dålig. Medutgångspunkt i nämnda exempel har planverket beräknat energibesparing ochinvesteringskostnader för en genomsnitlslägenhet i småhus resp. flerbostadshus,byggd , till följande värden (tabell 5.1). Planverketunderstryker att någon bedömning av lönsamheten hos de olika åtgärderna integår att utföra utifrån dessa uppgifter, eftersom värden på den åriiga kostnadenför drift, skötsel och underhåll förde ätgärdersom berör 'För att nettoenergitalen skall kunna jämföras med den faktiskaenergiförbmkningen ("brutlo-byggnadsenergin") anlar verket attnettoenergin är av "brutto-byggnadsenergin". 6Riksdagen 1977/78. ! Prop.1977/78:76 82 Åtgärd avdrifts- och underhållskaraktär (exempelvis talning, byte av oljebrännare,injustering av värmesystem) 5 000 2 5(X) Enklaforbällringsåtgärder(rörbättring av isoleringsgrad i vindsbjälklag, reglerut- mstning, radiatortermostater) 5 500 7500 Omfatiandeförbättringsåtgärder (fasad- isolering, byte till 3-glasrönster) 5500 13 500 Inklusive ny fasadbeklädnad 32 000 Åtgärd avdrifts- och underhållskaraktär 3000 I 250 Enklaförbättringsåtgärder 2 000 1 750 Omfatiandeförbältringsålgärder 3 000 6 200Inklusive ny fasadbeklädnad 14 000 a. uppvärmningssystemel inte har kunnat tas med i denpreliminära rapporten. Även när dessa kostnader bedömts, kvarstår enligtplanverket svårighelen alt på ett riktigt sätt beräkna lönsamheten, efiersombl. a. räntenivåer och underhållskostnader kommer att förändras under dentidsperiod då åtgärdema genomförs. Fortsattafördjupade studier kan emellertid belysa hur lönsamheten för de olikaåtgärderna varierar vid förändring av bl. a. den berörda byggnadsdetenslivslängd, katkylränta, energipris och åriig underhållskostnad. Mot bakgmndav de redovisade tieräkningarna har planverket i tre räkneexempel gjort enbedömning av möjliga nationella besparingseffekter och kostnader. Åtgärder avinjusterings- och underhållskaraktär och enkla förbättringsåtgärder har verketdäivid bedömt möjliga att åtgärda i större delen av detbostadsbestånd där dessa åtgärder inte redan vidtagits. har vidareutgått från alt de mera omfattande byggnadstekniska åtgärdema inte blitaktuella för hela bostadsbeståndet utan i första hand för hus som byggdes underperioden lill mitten av 1950-talel. För dessa mer omlättandeåtgärder har verkei antagit en genomförandeperiod av , vilket medger attde till stor del kan ske inom ramen för en rationell ombyggnadsverksamhet. Räkneexemplen visaratt man fiiren nettoenergibesparingpåca lOTWh till en investeringskostnad om , om vissainjusterings- och enkla förbättringsåtgärder vidtas i närmare hälften avbeståndet av flerbostadshus (1,0 miljoner lägenheter) och drygl 1/3 avbeståndet i småhus (0,5 miljoner lägenheter). Om hälften av bostadslägenheterna byggda (ca0,42 miljoner i 1977/78:76 83 småhusoch ca 0,38 miljoner i flerbostadshus) värmeisoleras uppnås enligt planverketen neltoenergibesparing på ca till en investeringskostnad på 12 miljarderkronor. Till denna besparing kommer sådan besparing som genom ytteriigareåtgärder kan åstadkommas i vissa typer av byggnader, t. ex. tärning ochvärmeisolering av luftspalter i yttervägg, värmeisolering av golvbjälklag,injustering och förbättring av ventilationssystem och installation avåteriuflföring. Dessutom kan andra åtgärder vidtas beträffandeinstallationerna, såsom förbättrad driftrutin och driftstyrning. Påliknande sätt som för bostadsbeståndet bör, enligt verket, energiåtgången hosden uppvärmda delen av tokatbeslåndel inkl. industribyggnader kunna förbättras.Eftersom energiåtgången för delta tokatbestånd är nästan lika stor som förbostadsbeståndet bör, enligt planverkels bedömning, sådana åtgärder fl enspareffekt av uppemot samma storleksordning, dvs. totalt ca /år till enkostnad av . Meddessa antaganden skulle enkla åtgärder, tillämpade på såväl bostäder som övrigalokaler, ge en spareffekt av /år till en kostnad av 20 å 25 miljarderkronor. Omytteriigare enkla förbättringsåtgärder vidtas, som inle har tagits med iexemplen, och mera omfattande åtgärder enligt värmeisoteringsexemptet genomförspå fjärdedelen av byggnadsvolymen hos bostads- och lokalbeståndet, skulle entotal nettoenergibesparing mycket grovt kunna uppskattas till ca /år fören kostnad av ca vid nuvarande prisnivå. Tilldetta kommer enligt planverket den besparing av bmttoenergi som fis t. ex. genomtrimning eller byte av värmepanna och otjebrännare samt övergång tillfjärrvärme. Verketmenar att de enklare åtgärderna bör kunna genomföras omtillgång till kapital, arbetskraft och material går att ordna. En del av demera omfattande åtgärderna måste, enligt verket, beräknas ta ,eftersom de bör utföras i samband med underhållsarbeten eller ombyggnader. 5.5Förslag rörande besiktning och planering Byggnadsbeståndetär av mycket olika teknisk kvalitet. Någon möjlighet att centralt preciserabehovet av insatser i skilda bebyggelsetyper finns därför inte. Bedömningen averforderiiga åtgärder och kostnader för dessa måste göras på lokal nivå. bedömning bör därför en obligatorisk lokal besiktning avbyggnadsbeståndet genomföras för bedömning av behov av åtgärder ienergibesparande syfte. Planverketframhåller att en sådan besiktning kräver stora resurser, om den skall omfattaalla bostäder och lokaler i landet. Den skulle uppskattningsvis beröra drygt3,5 miljoner lägenheter i bostadsbeståndet och grovt uppskattat 1977/78:76 84 enlika stor byggnadsvolym i övriga byggnader. Besiktningen måste därför i förstahand syfta till att åsladkomma åtgärder i de mest angelägna förbättringsobjekten.I ett mer långsiktigt perspektiv kan besiktningen vidgas även till andraobjekt. Någon enkel avgränsning avbesiktningsvärda kategorier är emellertid svår att göra centratt. Planverketföreslår att det skatt ankomma på kommunen att avgöra vilka byggnadsområden somi första hand bör bli föremål för en obligatorisk besiktning. Förfastighetsägare utanför sådana områden - kanske i första hand småhusägare -förestår verket emellertid en rätt att begära besiktning för sin fastighet somunderiag dets föregen bedömning av åtgärder i energibesparande syfte dels förkommunens bedömning av rätt till lån och bidrag för sådana åtgärder. Planverketsförslag till energibesparing i befintlig bebyggelse är uppbyggt i tre steg: Steg1 består i besiklning av byggnadsbeståndet. Besiktningen bör resultera i ettbesiktningsprotokoll. Steg 2 består igenomförande av underhållsåtgärder i energibesparande syfte. I falt av klarvanvård eller starkt bristande värmehushållning bör kommunen kunna föreläggafastighetsägaren att vidta nödvändiga åtgärder. Åtgärderna torde främst kommaatt omfatta uppvärmningsanläggning, värmesystem, ventilationssystem samtbyggnadens täthet. Steg 2 kan behöva utföras vid regelbundet återkommandetillfälten. 5/egi beslår igenomförande av upprustning i energibesparande syfte. Det kan gälla såvälenklare förbättringsåtgärder som mera omfattande åtgärder i form av ombyggnad.Rekommendationer etter förelägganden bör enligt planverket om möjligt avse ävenandra åtgärder som kan aktualiseras i del befintiiga byggnadsbeståndei, i.ex.handikappanpassning. Steg 3 bör uppfattas som en engångsåtgärd i berördafastigheter. Den takt i vilken deskisserade tre stegen kan genomföras blir, enligt verket, beroende av en radolika faktorer. Pris- och skattepotitik, tillgången på yrkeskunnig personal,tillgången på material och byggnadsdelar m. m. har stor betydelse. Planverketframhåller att den periodicitet med vilken steg 2 behöver upprepas och taktenför genomförandet av steg 3 blir avgörande för bedömningen av resursbehovet. Kostnaderna förbesiktningen uppskattar verket titt ca 500 milj. kr., förstagvis fördelade . Besiktningen omfattar då ca 1 miljon småhus, 1,2 miljoner lägenheter i60 000 fastigheter samt ungefär samma volym i lokaler. Kostnaderna bör, enligt verket,täckas av skattemedel och kommunerna bör erhålla statligt stöd för dennaverksamhet. Kostnaderna för frivillig besiktning skall finansieras av avgiftersom bör läckas av lån och bidrag för förbättringsåtgärder. De åtgärder som verketföreslår kommer i vissa fall alt påverka byggnadernas fasader och inredning.Planverket anser det därför angeläget att hänsyn tas till bevarande av kulturhistoriska värden i den befinttiga Prop.1977/78:76 85 bebyggelsenoch i stadsmiljön. Mångaav de mest angelägna åtgärderna kommer alt behöva genomföras i det äldrebeståndet av byggnader. Bosläder och lokaler i det äldre byggnadsbeståndetsvarar emellertid ofta för de lägsta hyresnivåerna och de boende ettertokatutnyttiarna tillhör inte sällan de svagare grupperna på marknaden. Del ärdärför, enligt verket, särskilt angeläget att uppmärksamt följa socialaeffekter av vidtagna tekniska åtgärder. Vidare bör möjligheterna prövas attbygga ul befintligt stöd titt dessa utsatta grupper. Besiktningenbör, enligt verket, leda till att fastighetsägaren tiltställs ettbesiktningsprotokoll med bedömning av faslighetens egenskaper och förslag tillåtgärder som är lämpliga att vidta i energibesparande eller annat syfte.Besiktningen måste ge en uppfattning om storleken av kostnaderna förde föreslagna åtgärderna. förestår att fastighetsägaren med stöd avsådant besiktningsprotokoll och vissa kompletterande uppgifter skatt kunnaansöka om statligt stöd för energibesparande åtgärder. I vissa falt kan besiktningen,enligt verkels förslag, föranleda föreläggande om ålgärd. Efter utförd åtgärdoch inför utbetalning av lån och/etter bidrag bör slutbesiktning ske.Planverket framhåller att besiktningsmaterialet också kan bilda underlag för ensamlad bedömning av erforderiiga åigärder i del aktuella byggnadsbeståndet ikommunen. Planverketanser vidare att kommunerna skall upprätta ett handlingsprogram förenergibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse. Verket har förutsett attdetta handlingsprogram skall utgöra en det av den kommunala energiplaneringen. Planverketframhåller vidare att olika styrmedel kan tillämpas för att påverkabyggnadernas ägare att genomföra de i besiktningsprotokoltet föreslagnaåtgärderna och förordar att informationen till fastighetsägarna om vilkaåtgärder som är fördelaktiga att vidta byggs ut.