prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Skattelättnader enligl denna lag medgives fysiskperson, som varit bosatt eller stadigvarande vislats här i rikel under någondel av inkomståret och som under årel haft A-inkomsl enligt 9 § 3 mom. lagen(1947:576) om statiig inkomstskatt eller inkomst enligl lagen (1958:295) omsjömansskatt. Med inkomstår förstås det kalenderår som närmastföregått taxeringsåret. Skattereduktion åtnjuts av belopp,avrundat lill närmast lägre hundratal kronor, som vid inkomstårets utgånginnestår på särskilt lönsparkonto eller som under inkomståret inneslåll påakliesparkonio och som använts för inköp av andel i aktiefond.Skattereduktion åtnjuts under förutsättning att insättningar på lönsparkontooch akliesparkonio tillhopa gjorts under minsl sex av inkomstårets månader.Under månad skall insättningarna uppgå till lägst och högst 400kronor Skattereduktion får inle beräknas på högre sammanlagt belopp än 4 800 kronorjämte ränta om ej annat följer av bestämmelserna i andra stycket. Har sparande enligl bestämmelserna i första stycketpåbörjats under senare delen av årel men har icke insättningar skett , åtnjuts skattereduktion för sådana sparmedel först vid beräkning avskatt för det närmast följande inkomståret. Skattereduktion enligl detla styckemedges endast om sparandel under del sistnämnda inkomståret uppfyller defömtsättningar som angivits i första stycket. 1 fråga om skattereduktion enligt denna paragrafäger bestämmelserna i 2 § 4 mom. femte och sjätte styckena uppbördslagen(1953:272) motsvarande tillämpning. Ränta på medel, som enligl 2 § berättigar tillskattereduktion, utgör ej skattepliktig inkomst vid taxering enliglkommunalskatielagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.Vad nu sagts gäller icke ränla som belöper på tid som anges i 2 § andra stycketförsta punkten. Vid beräkning av ingångsvärde enligt bestämmelsernai punkt 2 b av anvisningarna till 36 § kommunalskaltelagen(l928:370)skall ianskaffnings- 1977/78:165 54 kostnadenför sådan andel, som inköpts med avkastning från tidigare innehavd andel iaktiefond, även inräknas avkastningens belopp. Skattskyldig, som vill komma i åtnjutande avskaltereduktion enligt bestämmelserna i 2 §, skall till deklarationen foga avkreditinrättning eller fondbolag utfärdat intyg rörande insättningar,behållning och ränta samt i förekommande fall antal andelar i aktiefond. Denna lag träder i kraft ochtillämpas på insättningar som skett efter ikraftträdandet. 1 fråga om beräkningav preliminär skatt samt slutlig och tillkommande skatt på grund av1979 års taxering tillämpas bestämmelserna i 2 § första slycket även om endasttre insättningar gjorts . 1977/78:165 55 Lagom ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivs att i 12 § lagen (1958:295) omsjömansskatt' skall införas ett nytt moment, 4 mom., av nedan angivna lydelse. 4 mom. Sjömansskatt enligt 7 § skaU nedsättas i denmån förutsättningarna för skattereduktion enligl lagen (1978:000) om skattelättnaderfor vissa sparformer är uppfyllda. Dennalag träder i kraft . 'Lagenomtryckt 1970:933. Senaste lydelse av lagens mbrik 1974:777. Prop.1977/78:165 56 Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs alt 68 § taxeringslagen(1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. Följande taxeringslängder skola föras, nämligenInkomstlängd och förmögenhetslängd, vari av taxeringsnämnd beslutadelaxeringar skola införas med angivande av taxeringens belopp och denskatlskyldiges namn. dels i avseende å statlig inkomstskatt inkomst avolika förvärvskällor med angivande tillika i fråga om skattskyldiga som avses i9 § 3 mom. lagen (1947:576) om statiig inkomstkatl humvida inkomsten ulgörA-inkomst eller B-inkomst, medgivet avdrag för underskott å förvärvskälla,sammanräknad nettoinkomst (summan av inkomsterna av olika förvärvskällor, minskadmed avdrag för underskott), medgivna allmänna avdrag som icke avse underskott åförvärvskälla, taxerad och beskattningsbar inkomst, dels beskattningsbar inkomst enligl 2 § lagen(1958:295) om sjömansskatt och enligt I § 2 mom. nämnda lag skattepliktigdagpenning saml det antal perioder för vilka den skatlskyldigeuppburit sådan inkomst under beskattningsåret, dels i avseende å inkomstskatt taxerad ochbeskattningsbar inkomst. dels beslut i övrigt, som avser dels beslut iövrigt, som avser förutsättning för avdrag enligt 48 § 2 förutsättning för avdrag enligt 48 § 2 och 3 mom. kommunalskattelagen och 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370) eller för skattereduktion (1928:370) eller för skattereduktion enligt 2 § 4 och 5 mom. uppbörds- enligt 2 § 4 och 5 mom. uppbörds lagen (1953:272), lagen (1953:272) eller 2 lagen (1978:000) om skattelättnader för vissa sparformer, dels ock uppgift om de värden å skogsmark och växandeskog, vara skogsvårdsavgift skall beräknas. Uppgår den enligl lagen om statlig inkomstskallberäknade laxerade inkomsten till för ensamstående och lillsammanlagt 'Lagenomtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773. Prop.1977/78:165 57 minsl4 för makar, som varit gifta vid ingången av beskattningsåret ochunder delta år levt tillsammans, skall den beräknade taxerade inkomsten införas,även om beskattningsbar inkomst icke uppkommer. I förmögenhelslängden antecknas den till statligförmögenhetsskatt skattepliktiga och beskattningsbara förmögenheten. Närmare föreskrifter om laxeringslängds upprättandemeddelas av regeringen. Taxeringslängd underskrives av lokalskattemyndighet eller annan längdförare. Taxeringslängd skall därefter ansesinnefatta taxeringsnämndens beslul. Dennalag träder i kraft . Prop.1977/78:165 58 Lagom ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 2 § 2 mom. uppbördslagen(1953:272)' skall han nedan angivna lydelse. 1 denna lag förslås med 2 mom. I denna lag förslås med slutligskatt: skatt som påförts vid sludig skatt: skatt som påförts vid den årliga debiteringen pågrund av den åriiga debiteringen på grund av taxeringsnämnds beslut eller på taxeringsnämnds beslut eller på grundav annal beslul, som enligl grund av annat beslul, som enligt gällandeföreskrifter skall beaktas gällande föreskrifter skall beaktas vidsådan debitering, och återstår vid sådan debitering, och återstår efteriakttagande av bestämmelserna efter iakttagande av bestämmelserna omnedsättning av skatt enligt 4 och om nedsättning av skatt enligt 4 och 5 mom.; 5 mom. samt 2 lagen (1978:00) om skaiteläitnader för vissa sparformer, preliminärskatt: i 3 § omförmäld skatt, som eriägges i avräkning å slutlig kvarståendeskatt: skatt, som återstår all eriägga, sedan preliminär skatt avräknatsfrån slutlig skatt; tillkommandeskatt: skatt som skall eriäggas på grund av eftertaxering eller enligtbeslut om debitering sedan påföringen av slutlig skatt avslutats; kvarskatteavglft:avgift enligt 27 § 3 mom.; respitränta:ränta enligt 32 S; anståndsränta:ränta enligt 49 § 4 mom.; ö-skatieränta:ränla enligl 69 § 1 mom.; resiiiuiionsränia:ränta enligt 69 § 2 mom.; skattereduktion:nedsättning av skatt enligl 4 mom.; särskildskattereduktion: nedsättning av skatt enligt 5 mom.; inkomstår:det kalenderår, som närmast föregått taxeringsåret; uppbördsår:tiden eU år lill och med februari månad giftskattskyldig: skattskyldig som taxeras med tillämpning av 52 § 1 mom. kommunlskattelagen(1928:370)och11 S 1 mom. lagen(1947:576)om statlig ogiftskattskyldig: annan skattskyldig fysisk person än sagts. Dennalag träder i kraft . 'Lagenomtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. Prop.1977/78:165 59 Lagom ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall Härigenom föreskrivs all 4 § lagen (1970:172) ombegränsning av skatt i vissa fall' skall ha nedan angivna lydelse. Spärrbelopp enligt 3 § jämföres med sammanlagdabeloppet av statlig inkomstskatt, förmögenhetsskatt, allmän kommunalskall, landstingsmedeloch egenavglfler som beräknats för den skaltskyldige på grund av taxeringen(skattebeloppet). I skattebeloppet inräknas även sjömansskatt, om denskaltskyldige eriagl sådan skall under kalenderåret. Med egenavgifter förstås avgifter som avses iförsta stycket av anvisningar till 41 b § kommunalskattelagen (1928:370). Ärden skatlskyldige berättigad till Är den skatlskyldige berättigad tillnedsättning av statlig inkomstskatt nedsättning av statlig inkomstkatl ellerförmögenhetsskatt genom skal- eller förmögenhetsskatt genom skattereduktionsom avses i 2 § 4 eller 5 tereduktion som avses i 2 § 4 eller 5 mom.uppbördslagen (1953:272)eller mom. uppbördslagen (1953:272) e/Ze/-genomavräkning av utländsk skatt 2 § lagen (1978:000) om skatieläti-enligt särskildaföreskrifter, skall nåder för vissa sparformer eller skattebelopp enligl förstaslycket genom avräkning av utländsk skatt beräknas som om skattereduktionenligt särskilda föreskrifter, skall eller avräkning av skatt icke skett. skallebelopp enligt första stycket beräknassom om skattereduktion eller avräkning av skall icke skett. Denna lag träder i kraft den ochtillämpas första gången i fråga om skatt som päförs på gmnd av 1979 årstaxering. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:772. Prop.1977/78:165 60 Frågan om sparandet och den framtidakapitaltillväxten i samhället utreds f n. av olika statiiga kommittéer. Sålundahar kapitalmarknadsutredning (Fi 1969:59) atl företa en översyn avkapitalmarknadens struktur och funktionssätt och har i detta syfte att granskabåde institutionella och andra viktiga problem som hänger ihop med ett växandekapital- och kreditbehov för vårt lands näringsliv. Utredningen om löntagarna och kapitaltillväxten (Fi1975:03) har till uppgifi att utarbeta olika modeller för löntagarfonder.Lösningarna i delta hänseende berör även sparandet, särskilt tillväxten avriskkapital i företagen. I direktiven till lönsparutredningen (Dir 1977:70)konstateras atl de utredningar som pågår delvis är av principiell ochdjupgående natur och knappast kan förväntas leda lill konkreta åtgärder frånstatsmakternas sida . Med tanke på atl kraven på ökalhushållssparande gör sig gällande , anses det därför angeläget attsnarast finna former som alternativt kan bidra till ökning av detta sparande. Direktiven fastslår all det område där ell ökalsparande (. n. skulle komma lill bäst nytta vore kapitalbildningen i våraföretag. Man framhåller atl den form för sparstimulans som härvid lorde ligganärmast lill hands är ett utvidgande av möjligheterna till ökal lönsparande.Därvid bör övervägas atl ett sådant utvidgat lönsparande i första hand ges denformen all de sparmedel som de anställda önskar avsätta Hr arbeta i det egnaföretaget eller i kapitalmarknadsinstitut. Även andra former för avsättning avsparmedel bör dock kunna övervägas. Direktiven betonar att sparmedlen skallvara långsiktigt bundna, ge avkastning och så långt som möjligt vara förenademed garantier mot föriuster. 1 direktiven anförs vidare atl utredningen börredovisa olika praktiska metoder att lösa de angivna problemen samt lägga framförslag till erforderiiga lagändringar. Arbetet bör bedrivas i kontakt medtidigare berörda utredningar och utredaren bör tillgodogöra sig erfarenheteroch uppslag från organisationer och företag. Man betonar vidare att viktigafrågor som måste bedömas vid tillskapandet av nya former för lönsparande ärbeskattningen av avkastningen på avsatta medel, förmögenhetsskatter på dessamedel samt effekten på reglerna för skatteutjämning . Det framhållsatt utredningen inte bör begränsa sitt arbete enbart lill den privata sektornulan även granska möjligheterna att bygga upp ett lönsparande på del offentligaområdet. De givna direktiven har av utredningensammanfattats i följande övergripande målsättningar för ett nytt lönsparande: - del bör bidra till en reell ökning avhushållssparandel - del bör öppna en möjlighet för småspararen atlkunna spara till en realränta som åtminstone inte är negativ - det bör direkt kunna stimulera kapitalbildningeninom näringslivet 1977/78:165 61 2.1 Kapitalbildningenoch den ekonomiska tillväxten Sparandel brukar definieras som den del av detlöpande produklionsresul-taiet som inte används för omedelbar konsumtion. Närdel råder jämvikt i bytesbalansen blir sparandel med nödvändighet lika med denrealkapilalbild-ning som sker i ekonomin. Sparandel ulgör därmed en nödvändiggrund för kapitalbildningen och den ekonomiska tillväxten. Sparandel kan sägasinnebära att vi för tillfället avstår från all helt och hållet utnyttja del tillgängligautrymmet för konsumtion i avsikt atl delta utrymme skall växa i framtiden.Sparandet utgör således en av förutsättningarna för en ökande levnadsstandard. Sambandetmellan kapitalbildning och ekonomisk tillväxt har Hngatekonomernas intresse. Den centrala frågeställningen har varit hur slor andel avdel potentiella konsumtionsutrymmet som bör avsällas för realkapitalbildning iavsikt all erhålla högsta möjliga ekonomiska tillväxt. Huvudlankegången är altdet existerar en viss bestämbar andel som ger optimal tillväxt i ekonomin.Sparas merän så blir konsumtionsefterfrågan för liten och balanserar inte denutökade produktionspotentialen - och tvärtom. På är del egentligenbara i relation till denna optimala sparkvot som man kan avgöra om del rådersparbrist i ekonomin eller ej. Humvida en sparbrist av ovanstående slag föreliggeri den svenska ekonomin tas inle ställning lill här. Däremot är det uppenbartatl vi upplevt en sparbrist i så måtto alt det inhemskasparandet inle räckt till för gjorda investeringar. Summan av den totalakonsumtionen och de totala investeringarna har överskridit våra samladeresurser och vi har Htt låna utomlands. Det totala sparandets otillräcklighetkan därför avläsas i form av stora underskott i bytesbalansen, vilket ärhuvudorsaken till atl så stort intresse just nu ägnas det inhemska sparandet. Dendel av de totala resurserna som blir över efler det atl både konsumtion ochinvesteringar tagit sina delar i anspråk brukar benämnas fmansieUi sparande. Avdel sagda framgår all vårt totala finansiella sparande varitnegativt. Del betyder emellertid inle atl så varit fallel i allasamhällssektorer, ty sparandet sker i flera sektorer av ekonomin och den svenskasparbilden kännetecknas f. n. av atl ett positivt finansiellt sparande äger ruminom hushållsseklorn och den offentliga sektorn, medan företagssektorn (inkl.bostadsbyggandet) uppvisar ett negativt sparande. Detta illustreras i tabell2.1. Där framgår att det positiva sparandet i den offentliga sektorn ochhushållssektorn är för litet för att uppväga brislen på finansiellt sparande iföretagssektorn. En total brist på finansiellt sparande föreligger som är likamed underskottet i bytesbalansen. 1977/78:165 62 Av tabell 2.2 framgår atl det positiva finansiellasparandet i offentlig sektor främst åstadkommes inom den s. k.socialförsäkringssektorn. Del sker huvudsakligen genom Allmänna pensionsfondendär under en följd av år inbetalningarna kraftigt överstigit utbetalningarna. Itakt med atl antalet ATP-berätligade pensionärer nu ökar förväntas emellertiddetta finansiella sparande minska och en viktig sparkälla i offentlig sektorförsvagas. Den statliga delen av offentlig sektor uppvisar förde ett negativt finansiellt sparande. Anledningen till attutgifterna under dessa år överskridit inkomsterna står huvudsakligen att finnai den utdragna lågkonjunkturen, vilken medfört omfattande statliga utgifterför industripolitiska och arbelsmarknadspoliiiska stödåtgärder. Den kommunala sektorn uppvisar f. n. en ljusaresparbild. De kommunala skatteintäkterna baseras huvudsakligen påskatteunderiaget . De kraftiga lönehöjningarna 1975 förklararsåledes till stor del ökningen av de kommunala skatteintäkterna och denförbättrade finansiella ställning som återspeglas i tabellen. Motbakgrund av den svaga utvecklingen av den beskattningsbara inkomsten under 1977förutses emellertid redan nu en kraftig försvagning av de kommunala intäkternaunder 1979. Utan avsevärda debileringshöjningar kan således en försämring avkommunernas finansiella sparande emotses . Tillsammansmed tillbakagången i socialförsäkringssektorns finansiella sparande och ettfortsatt negativt sparande inom den statliga sektorn pekar detla mötenytterligare försvagning av den konsoliderade offentliga sektorns sparande. I viss mån skulle denna försvagning kunnakompenseras genom ett förbättrat finansiellt sparande i företagssektorn. Bakomföretagssektorns negativa sparande döljer sig en rad allvarliga svårigheter.Det stora sparun-derskollel orsakas primärt av en alltför svag vinstutveckling.De skapade vinstmedlen har inte räckt till föratt finansiera den nödvändigainvesteringsverksamheten, vilket i sin tur fått allvariiga följdeffekter. Delshar investeringstakten kraftigt dragits ned,vilket om ingen snabb förändring sker menligt kan påverka de framlidatillväxtmöjligheterna. Dels har företagen i stor uisträckning tvingats öka sininlåning. Det senare har lett lill att andelen främmande kapital vuxit starktoch i takt härmed har soliditeten, dvs. kvoten mellan främmande och egetkapital, kraftigt försämrats. Den sänkta soliditeten har allvarliga konsekvensernär det gäller företagens benägenhet att gå in i riskfylldainvesteringsprojekt. Detta är en naturlig följd av att det främmande kapitaletinte är riskvilligt. Det kräver nämligen avkastning under alla omständigheter,dvs. även när de vidtagna investeringsprojekten i sig själva ger låg elleringen avkastning. Vid en hög andel främmande kapital kan alltså företagel, omdel ger sig in i riskfyllda projekt, komma i den situationen att den avkastningrörelsen ger inte kan finansiera räntebetalningarna på del lånade kapitalet. Ivärsta fall kan företag som kommer i denna situation tvingas gå i konkurs. Motdenna bakgrund blir det 1977/78:165 63 alltså naturligt för företag med hög andel främmandekapital att i så stor utsträckning som möjligt undvika risklagande. Man kanockså uttrycka detla så att endast om företagen har en rimlig andel egetkapital till sitt förfogande är det möjligt för dem att satsa pä riskfylldaprojekt. En förnyelse av det svenska näringslivet kräver alltså att tillförselnav riskvilligt eget kapital till näringslivet ökar. Vad som sagts här belysernödvändigheten av ett ökal sparande. Ett sådant krävs bl. a. för att pä sikteliminera underskottet i bytesbalansen samt för att trygga finansieringen avföretagens kapitalbildning, helst i form av riskvilligt kapital. Atl komma tillrätta med sparbrislen och underskottet ibytesbalansen är just nu centrala målsättningar för hela den ekonomiskapolitiken. Därvidlag ulgör åtgärder för att stimulera hushållsseklorns sparandeendast en begränsad och integrerad del i dessa strävanden. Lönsparandet, somstår i cenlmm för denna utrednings intresse, är en form av hushållssparande ochett förbättrat lönsparande är således ett sätl all stimulera hushållenssparande, vilket i sin tur är ett av många sätt att förbättra den totalasparbilden. Tabell 2.1 Finansiellt sparande 1976-1977 kr., löpande priser Offentlig sektor (inkl. social- Källa: Ekonomidepartementet. Tabell 2.2 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn1976-1977 Milj. kr.,löpande priser 1 Staten - 500 -11 900 3 Kommunerna Offentlig sektor totalt (rad \+2+?,) Källa: Ekonomidepartementet. Prop.1977/78:165 64 3Hushållens sparande - utveckling och sammansättning Enligl tillgänglig statistik svarar hushållssektorni dag för merän hälften av det totala finansiella sparandet i vårt samhälle.Med hushåll menas därvid i första hand en enhet som bebor en och samma bostadoch som gemensamt bidrar lill all läcka bostads-, livsmedels- och liknandekostnader. Hushållen kan indelas i undergrupper med avseende på aktuellinkomstkälla: löntagar-hushåll, hushåll som äger personliga företag och övrigahushåll. Till hushållsseklorn räknas i den svenskastatistiken även en del ideella föreningar såsom frikyrkoorganisationer, nykterhetsrörelser,fackföreningar, Ijänstemannaorganisationer, osv. En ideell organisationinkluderas i hushållssektorn om den uppfyller de två kraven att denbetjänar hushållen samt inte helt finansieras och kontrolleras av den offentligsektorn. Av det sagda framgår atl hushållsseklorn definierassom en ganska vid och i vissa avseenden heterogen sektor. Heterogeniietenbeslår dels i att man inkluderar flera olika typer av privata hushåll, dels iatl man räknar in vissa ideella föreningar. De senare torde t. ex. knappastuppträda på samma sätt som de privata hushållen vad avser konsumtions- ochsparandemönster. Rent kvantitativl spelar de emellertid en liten roll, varförheterogeniletspro-blemen egentligen torde vara av mindre betydelse ur denna synvinkel. 3.2 Hushållenssparande - definition och statistik Hushållsseklorns sparande definieras i den svenskastatistiken som skillnaden mellan hushållssektorns disponibla inkomster ochdess konsumtion. Med denna definition kan sektorns sparande beräknas urnationalräkenskaperna; kvartalsvis och årsvis tillbaka till1950. Tyvärr är datauppgifterna något osäkra.Huvudanledningen härtill är, vilket redan berörts, att sparandet kalkyleras somen restpost och därmed samlar upp de fel och brister som vidlåder beräkningenav hushållsseklorns inkomster och konsumtion. Storieksordningen är också sådanatl relativt måttliga fel i uppskattningen av konsumtion eller disponibelinkomst kommer att ge upphov till relativt stora fel i bestämningen ihushållssparandet. Till detla kommer att avgränsningen mellan hushållssektornoch företagssektorn är något flytande genom att vissa typer av ideella organisationeroch förelag, t. ex. familjeföretag och jordbruk, räknas in i hushållsseklorn.Genomförandet av denna gränsdragning påverkar naturiiglvis såväl beräkningen avhushållens disponibla inkomster som beräkningen av deras konsumtion. Vid sidan av nationalräkenskaperna finnsytterligare en statistikkälla som belyser hushållssektorns finansiella sparande.Det är de s. k. finansräkenskaperna, som sammanställs av SCB . Prop.1977/78:165 65 uppgifterom de olika sektorernas finansiella tillgångar och skulder och redovisar förändringari dessa bestånd. Även härgäller för hushållssektorn all de flesta elementen istatistiken är reslberäknade, varför också dessa uppgifter måste betraktassäsom tämligen osäkra. Tyvärr överensstämmer inle hushållens netlosparandeberäknat från finansräkenskaperna med del netlosparande som erhålls frånnationalräkenskaperna. Del visas i tabell 3.1. Där framgår emellertid attskillnaderna inte är särskilt stora. Del bör tilläggas alt eftersomnationalräkenskapssiatistiken omfattar änfinansstatistiken så utgår de flesta studier av hushållssektorns sparande frånden förra statistikkällan. Tabell 3.1 Hushållssektorns sparande enligtfinansräkenskapsdata och nalionalrä-kenskapsdata kr., löpande priser Ett ofta använt mått på hushållssparandets sioriekär den s. k. sparkvoten. Den uttrycker förhållandet mellan hushållens sparandeoch deras disponibla inkomst. Hushållens sparkvot har som framgår av figur 1varierat kraftigt. Sålunda uppgick sparkvoten 1975 till , ett värde somter sig extremt högt i jämförelse med t. ex. de som uppnåddes 1969.Av figuren framgår vidare atl någon bestämd trend knappast kan iakttas isparkvotens utveckling. I nationalräkenskapsstalisliken delas hushållenssparande upp i försäkringssparande och övrigl sparande. Denna uppdelningåterges i figur 2. Där framgår att försäkringssparandet varit relativt stabiltöver tiden även om en nedgång kunde registreras 1959-1961 i samband medinförandet av ATP. De stora fluktuationerna i sparkvoten härstammar såledesfrämst från variationer i det övriga sparandet. 5 1977/78. I I I I I I I I 1 I 1954 56 58 60 62 64 66 68 70 72 74 76 I I I I I I I I 1 I I I I I 56 58 60 62 64 66 68 70 72 Försäkringssparande och övrigt sparande somprocent av disponibel inkomst. Såsom redan tidigare framhållits svarar hushällenför en slor del av netlosparandet i samhället, i genomsnitt . Under den första delen av 1970-ialei ökade hushållssektornsin andel av nettosparandet och svarade 1975 för av det totala sparandet.Denna ökning har i slort sett ersatt den samtidiga minskningen i stal ochkommuner.