prop · G10364 · 1977-12-31 00:00:00 — Arbetsgivare, som enligt 25 § lagen (1967:531) omtryggande av pensionsutfästelse m. m. är skyldig att trygga upplupen del avpensionsutfästelse genom all köpa pensionsförsäkring, får avdrag för helakostnaden för sådan försäkring om utfästelsen icke avser arbetstagare iaktiebolag eller ekonomisk förening som har bestämmande inflytande överföretaget. Vid beräkning av avdrag för kostnader avsedda att tryggaarbetsgivares pensionsåtaganden får pensionsutfästelse beaktas endast om försäkringförutfästelsen skulle ha varit sådan pensionsförsäkring som avses i punkt I avanvisningarna till 31 §. Om särskilda skäl föreligga, får beslutaom avdrag avseende kostnader för att trygga pensionsutfästelse utöver vad somgäller enligt första och femte styckena ovan. Mot sådant beslut får talan ejföras. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling, och tillämpas första gången vid taxering. 1977/78:64 11 Lagom avdrag vid inkomsttaxeringen för avgift för kostnadsutjämning enligt allmänpensionsplan, m. m. 1 § Har arbetsgivare tryggatåtagande om ålderspension enligt allmän pensionsplan genom att redovisapensionsskuld under mbriken Avsatt till pensioner och innehåller planen reglerom utjämning av pensionskostnaden mellan olika arbetsgivare gällerbestämmelserna i 2 och 3 §§. 2 § Avgift som arbetsgivareenligt planens bestämmelser utger till det organ som administrerar planen föratt utjämna andra arbetsgivares pensionskostnader utgör avdragsgill kostnadvid beräkning enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt av nettointäkt av den förvärvskälla till vilkenpensionsutfästelsen hänför sig. 3 § Medel, som i enlighet medplanens bestämmelser tillgodoförs arbetsgivare av del organ som administrerarplanen för att utjämna pensionskostnader, utgör skattepliktig intäkt förarbetsgivaren i den förvärvskälla till vilken pensionsutfästelsen hänför sig. Dennalag träder i krafl efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i , och tillämpas förstagången vid taxering. Lagom ändring i lagen (1977:41) om ändring i kommunalskattelagen Härigenomföreskrivs att ikraftträdandebestämmelsema till lagen (1977:41) om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Dennalag träder i kraft dagen efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . 1.De nya bestämmelserna i 19 §-utom såvitt avser ersättning på gmnd avskadeståndsförsäkring - samt i 32 § 1 mom., anvisningarna 19 §, punkt II avanvisningarna till 32 § och punkt 1 av anvisningarna till 50 § tillämpas förstagången vid taxering. Harlivränta som utgår på grund Har livränta som utgår på grund av personskada och icke avser er- av personskada och icke avser er sättning för förlorat underhåll fast- sättning för förlorat underhåll fast ställts före gäller ställts före gäller dock följande. Vid tillämpning av dock följande. Vid tillämpning av 32 § 1 mom. i dess nya lydelse skall 32 § 1 mom. i dess nya lydelse skall hälften av det till ett beskattningsår hälften av det till ett beskattningsår hänföriiga livräntebeloppet, till den hänföriiga livräntebeloppet, den 3-Riksdagen 1977/78. del detta icke överstiger det basbelopp som enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring har fastställts för januari månadbeskattningsåret, anses avse ersättning för annat än förlorad inkomst av skatteplikUgnatur (skattefri del av livräntan). Om den skattskyldige under beskattningsåretuppburit flera sådana livräntor, beräknas för totalbeloppet på motsvarandesätt en skattefri del som hänföres till de olika livräntorna i förhållandetill deras storlek. Utbytes livränta som här avses mot engångsbelopp, skall vidtillämpning av de nya bestämmelsema i anvisningama till 19 § så stor del avengångsbeloppet anses utgöra icke skattepliktig inkomst som motsvararförhållandet mellan den skattefria delen av det året för utbytet hänförligalivräntebeloppet och hela detta livräntebelopp, beräknat som om livräntan utgåtthela året på oförändrade villkor. I fråga om livränta som utgår enligt lagen(1954: 243) om yrkesskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgårenligt annan författning eller på gmnd av regeringens förordnande och som bestämmesav eller utbetalas från samt i fråga om utbyte av sådanlivränta mot engångsbelopp skall vad nu sagts gälla även beträffande livräntasom har fastställts eller senare på gmnd av skadefall somhar inträffat före den . del detta icke överstiger det basbelopp som enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring har fastställts för januari månadbeskattningsåret, anses avse ersättning för annat än förlorad inkomst avskattepliktig natur (skattefri del av livräntan). Om den skattskyldige under beskattningsåretuppburit flera sådana livräntor, beräknas för totalbeloppet på motsvarandesätt en skattefri del som hänföres till de olika livräntorna i förhållandetill deras storlek. Utbytes livränta som här avses helt eller delvis mot engångsbelopp,skall vid tillämpning av de nya bestämmelserna i anvisningarna till 19 § såstor del av engångsbeloppet anses utgöra ersättning för annat än förloradinkomst av skattepliktig natur som motsvarar förhållandet mellan den skattefriadelen av det året för utbytet hänföriiga livräntebeloppet och hela dettalivräntebelopp, beräknat som om livräntan utgått hela årel på oförändradevillkor. I fråga om livränta som utgår enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgår enligt annanförfattning eller på grund av regeringens förordnande och som bestämmes aveller utbetalas från samt i fråga om utbyte av sådanlivränta mol engångsbelopp skall vad nu sagts gälla även beträffande livräntasom har fastställts eller senare på gmnd av skadefall somhar inträffat före . De nya bestämmelserna i 19 § angående ersättning pågrund av skadeståndsförsäkring och i punkt 5 av anvisningarna till 46 §tillämpas första gången vid taxering. Nämnda anvisningspunkt i dessäldre lydelse tillämpas dock alltjämt vid 1978 och senare års laxeringar ifråga om periodisk utbetalning av skadestånd som har fastställts före utgångenav . Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling, och tilläm- 1977/78:64 13 pasförsta gången vid taxering. Har skatlskyldig till följd av utbyte avpersonskadelivränta vid inkomsttaxering blivit beskattad för högrebelopp ån som följer av de nya bestämmelserna i denna lag, får han genom besväri särskild ordning, som anförs före utgången av , föra talan om sådanändring av nämnda inkomsttaxering som föranleds av de nya bestämmelsema i dennalag. I sådant fall får besvär även anföras av taxeringsintendentUll den skattskyldiges förmån. I fråga om besvär som här avses gäller 103 och104 §§ taxeringslagen (1956:623) i tillämpliga delar. Prop.1977/78:64 14 Närvarande: statsministem , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, Åsling, Söder, , Mundebo, Krönmark, , ,, , Proposition om ändrade regler for beräkning av avdrag förpensionsförsäkringspremier, m. m. infördes nya beskattningsregler förpensionsförsäkringar och arbetsgivares kostnader för att trygga anställdaspensionering (prop. 1975/76:31, SkU 1975/76:20, rskr 1975/76:132, SFS1975:1347-1354). Lagsttftningen grundades på principen att det skulle varamöjligt att med obeskattade medel bygga upp eh pensionsstandard som motsvaradepensionsförmåner enligt allmän pensionsplan. För att utreda vissa frågor som var olösta även efter 1975års lagsUftning tillkallades Utredningen (Fi 1976: 02) om beskattning avtjänstepensioner'. Vissa i huvudsak lekniska justeringar av lagstiftningen hartidigare genomförts efter förslag från utredningen (prop. 1976/77:48, SkU1976/77:14, rskr 1976/77: 102, SFS 1976: 1099-1101). Utredningen har avlämnat ett nyttdelbetänkande (Ds B 1977:7) Underlag för beräkning av avdrag för förpensionsförsäkring. Förslaget har föranletts av att den viktigaste allmännapensionsplanen, den s. k. ITP-planen, har ändrats i vissa avseenden. För attbevara den nära anknytningen mellan reglerna om avdragsrätt för pensionskostnaderoch de förmåner som utgår enligt allmän pensionsplan föreslår utredningen attavdragsrätten för pensionsförsäkringspremier utvidgas i vissa fall. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avkammarrätten i , (), försäkringsinspektionen, (), länsstyrelserna i , , , ' Utredningsman regeringsrådet . 1977/78:64 15 Centralorganisationen /SR,, , Föreningen auktoriserade revisorer, (), i (LO), (), (), Svenska företagares riksförbund.Svenska försäkringsbolags riksförbund. Svenska revisorsamfundet, Sverigesadvokatsamfund, , , . () ochTjänstemännens (). Länsstyrelseni har till sitt yttrande fogat ett yttrande från Skåneshandelskammare. KF hänvisar till yttrande. LRF hänvisar till yttrandeav Lantbmkarnas skattedelegation. SAF och har avgettgemensamt ytirande lill vilket även hänvisar. 2 Avdrag för pensionsförsäkringspremier 2.1 Nuvarande regler Ibeskattningshänseende indelas livförsäkringarna i pensionsförsäkringar ochkapitalförsäkringar. Helt skilda principer gäller för beskattning av dessa bådakategorier av försäkringar. För pensionsförsäkring gäller att den skattskyldigeinom vissa ramar har rätt att göra avdrag för eriagda medan skattepliktföreligger för den ersättning som faller ut på grund av försäkringen. Förkapitalförsäkring gäller däremot att premien är avdragsgill endast inom ramenför det s. k. försäkringsavdraget på . medan utfallande beloppär undantagna från beskattning. I punkt I andra stycket av anvisningarna till31 § kommunalskattelagen (1928:370) KL, definieras pensionsförsäkring som enförsäkring som meddelats i en här i landet bedriven försäkringsrörelse och intemedför rätt till andra försäkringsbelopp än ålderspension, invalidpension ochefterlevandepension. Enligt adertonde stycket av samma anvisningspunkt menasmed kapitalförsäkring annan livförsäkring än pensionsförsäkring. Pensionsförsäkringkan vara antingen tjänstepensionsförsäkring eller annan (egen)pensionsförsäkring. Med tjänstepensionsförsäkring avses pensionsförsäkring somhar samband med tjänsten och för vilken den försäkrades arbetsgivare har åtagitsig att svara för betalning av hela avgiften. Hösten1975 infördes nya beskattningsregler för pensionsförsäkringar och förarbetsgivares kostnader för att trygga anställdas pensionering (prop.1975/76:31, SkU 1975/76:20, rskr 1975/76:132, SFS 1975:1347-1354). Dennalagstiftning innebar en genomgripande ändring av de regler som dittills hadegällt på detta område. De nya reglerna innebar bl. a. att avdragsrätten förarbetsgivares pensionskostnader och för för 1977/78:64 16 egna pensionsförsäkringar begränsades. skärptesockså villkoren för att en försäkring skulle godtas som pensionsförsäkring. genomfördes vissa ändringar i bl.a. reglerna omarbetsgivares avdrag för kostnader för tryggande av pensionsåtagande (prop.1976/77:48, SkU 1976/77:14, rskr 1976/77:102, SFS 1976:1099 - 1101). Ett huvudsyfte med lagstiftning ompensionsförsäkringar m. m. var att avdrag vid inkomsttaxeringen skulle medgesendast för sådana pensionsutfästelser som tillgodoser ett rimligtpensioneringssyfte. Avdragsrätten anknöts därför till de på arbetsmarknaden vanligenförekommande allmänna pensionsplanerna. Den viktigaste av dessa planer är den s.k. ITP-planen som gäller för tjänstemän inom det privata näringslivet. Beträffande arbetsgivares kostnader för att tryggaanställdas pensionering är huvudregeln att avdragsrätt föreligger förkostnader upp vad som behövs att trygga ett pensionsåtagande enligt allmän pensionsplan.En definition av begreppel allmän pensionsplan har intagits i punkt 2 e andrastycket av anvisningarna till 29 § KL. Om en arbetstagare inte omfattas avallmän pensionsplan gäller enligt åttonde stycket samma anvisningspunkt attarbetsgivaren i stället får göra avdrag för kostnaderna för att tryggapensionsutfästelse till arbetstagaren med ett belopp motsvarande högst avden lön som har utgivits till arbetstagaren under beskattningsåret eller åretnärmast . En förutsättning för detta är dock att pensionsåtagandethar tryggats genom pensionsförsäkring. I överensstämmelse med vad som gällerbeträffande egna pensionsförsäkringar grundar endasi 'ön upp till 20 basbelopp avdragsrält. Reglernaom avdragsrält för egna pensionsförsäkringspremier finns i 46§ 2 mom. femtestycket KL och innebär i huvudsak följande. Avdrag får inte göras med beloppsom överstiger den skattskyldiges Ä-inkomst för beskattningsåret eller närmastföregående år och beräknas med hänsyn till denna inkomst. Avdraget får uppgåtill högst av inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse eller inkomst somhänför sig till anställning om den skattskyldige helt saknar pensionsrätt ianställning och inte heller är anställd i aktiebolag eller ekonomisk föreningdär han har ett bestämmande inflytande i den mening som avses i punkt 2 e femtestycket av anvisningarna till 29 § KL. Beträffande annan A-inkomst gäller attavdrag får göras med högst av sådan inkomst. Oavsett vilken Ä-inkomst somutgör underlag för beräkning av avdragsrätten gäller dock att avdraget fårberäknas högst på en sammanlagd A-inkomst som motsvarar tjugo gånger detbasbelopp som enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring bestämts förjanuari månad årel närmast före taxringsåret. Alternativt får emellertid - inomramen för redovisad A-inkomst för beskattningsåret eller närmast föregående år- avdraget i stället beräknas till högst . jämte av inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse intill en sammanlagd A-inkomst av 23 000 kr.Med A-inkomst avses eiJigt 9 § 3 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statliginkomstskatt inkomst av tjänst, dock 1977/78:64 17 inte periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodiskintäkt, samt inkomst av jordbmksfastighet och rörelse om den skattskyldige harvarit verksam i förvärvskällan i ej blott ringa omfattning. Annan inkomsträknas som B-inkomst. Enligt 46§ 2 mom. sjätte stycket KL kan RSV efter ansökan medge att skattskyldig, somhar drivit jordbmk, skogsbmk eller rörelse och som har upphört med driften iförvärvskällan utan att ha skaffat sig ett betryggande pensionsskydd, får göraavdrag för kostnad för pensionsförsäkring även från B-inkomst. Avdraget fårberäknas med beaktande av det antal år den skattskyldige har drivitverksamheten, dock högst , och får som driften harpågått inte överstiga ett belopp som motsvarar sex basbelopp och inte hellersumman av de belopp som under beskattningsåret har redovisats som nettointäktav förvärvskällan och sådan inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet som är atthänföra till vinst med anledning av överiåtelse av förvärvskällan. Utredningen konstaterar att de riktlinjer för begränsningi avdragsrätten för pensionsförsäkringspremier som angavs av livförsäkringsskattekom-mittén(Fi 1971:07), LSK, i betänkandet (SOU 1975:21) Pensionsförsäkring kom attligga till gmnd lagstiftning. LSK hade utgått ifrån att gränsenför avdragsrätten borde bestämmas med hänsyn till vad det kostade att mednormal intjänandetid försäkra sig för en pension som motsvarar högsta ITP-pensioni ett fullt utbyggt ITP-system. LSK:s kostnadsjämförelser hade byggt på den år1974 antagna ITP-planen som i fullfunktionsstadiet bl.a. innebar attålderspensionen inklusive beräknad ATP och folkpension utgjorde av lönenupp till 12,5 basbelopp och 32,på lönedelar mellan 12,5 och 20 basbelopp. Utredningenpåpekar att arbetsmarknadens parter har slutit avtal om en nyITP-plan som innebär att ålderspension utgär på lönedelar upp till 20basbelopp och på lönedelar mellan 20 och 30 basbelopp. Den nya ITP-planenhar enligt utredningen medfört att avdragsrätten för pensionsförsäkringspremierinte längre ger möjlighet att med obeskattade medel bygga upp en pensionmotsvarande pensionsstandarden enligt ITP-planen. Enligt utredningen är detdärför angeläget -inte minst mot bakgmnd av den centrala ställning sombegreppet allmän pensionsplan numera har för ifrågavarande beskattningsregler -att justera reglema om avdrag på pensionsförsäkringspremier så att dei normalfallet möjliggör förmåner som i stort överensstämmer med den nya ITP-planen.Utredningen framhåller att avdragsreglerna måste vara starkt schabloniseradeför att underlätta den praktiska tillämpningen och att det därför torde vara nödvändiglatt avdragsrätten liksom nu begränsas till viss procent av inkomsten. Prop.1977/78:64 18 Enligt utredningen uppkommer svårigheter även med dennametod. Detta beror främst på att kostnaden för att pensionsförsäkra eninkomstökning sUger med den försäkrades ålder. Utredningen har gjort beräkningar av vilka kostnader somskulle krävas för att ge egenförelagare och anställda som inte har rätt tilltjänstepension sådana pensionsförmåner som i huvudsak motsvarar ITP-planens.Dessa beräkningar redovisas i bilagorna 1 -4 till betänkandet. Med stöd av beräkningamaföreslår utredningen en utvidgning av avdragsrätten i fråga om såväl egenpensionskostnadernaför jordbmkare, rörelseidkare och anställda utan pensionsrätt i anställningsom i fråga om arbetsgivares pensionskostnader för anställda som inte omfattasav allmän pensionsplan. För för egen pensionsförsäkring föreslås enavdragsram motsvarande av inkomst av jordbmksfastighet, rörelse ochanställning som inte medför pensionsrätt upp till 20 basbelopp samt avinkomstdelar mellan och 20 och 30 basbelopp. Beträffande arbetsgivares avdragför kostnader för tryggande av pensionsåtagande i de fall då allmän pensionsplaninte föreligger föreslås på motsvarande sätt att avdrag medges avlöner upp till 20 basbelopp och av lönedelar mellan 20 och 30basbelopp. Några ändringar i övrigt avseende grunderna för avdragsberäkningenföreslås inte. Del anges särskilt att de nya avdragsreg-lema inte får tillämpaspå varje inkomstslag för sig utan att de som skall tillämpas på den totalainkomsten. Utredningens nu nämnda förslag föranleder ändring i 46§ 2mom. femte stycket KL och punkt 2 e åttonde stycket av anvisningarna till 29 §KL. Som en följdändring föreslår utredningen även att gränsen för det avdragför pensionsförsäkringspremier som enligt 46 § 2 mom. sjätte stycket KL kanmedges efter dispens från RSV höjs från sex till tio basbelopp . Utredningen anser att de nya reglerna bör tillämpas förstagången vid taxering medan äldre bestämmelser bör gälla vid 1977 årstaxering och vid eftertaxering för eller . Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslageller lämnar dem utan erinran. I många yttranden riktas dock en allmän kritikmot de beskattningsregler som gäller på ifrågavarande område. Således påpekar RFV,, , och attlagstiftningen om den skattemässiga behandlingen av kostnader för pensioneringhar blivit alltför komplicerad och att en allmän översyn av dessa regler ärpåkallad. Kammarrätten i och i påpekaratt de täta regeländringar som har skett utgör ett stortproblem vid den praktiska tillämpningen. Flera remissinstanser, bl.a.kammarrätten i , i , , och , 1977/78:64 19 anser att det är olämpligt att ha en lagstiftning som fortlöpandepåverkas av beslut av partema på arbetsmarknaden. Någraremissinstanser föreslår också konkreta ändringar i utredningens förslag.Länsstyrelsen i anser att det av praktiska skäl är angeläget attäven i fortsättningen ha endast ett tak för den inkomst som gmndar rätt tillavdrag och endast en procentsats för att bestämma avdragsrättens omfattning.För att åstadkomma skattemässig jämställdhet mellan olika företagsformerföreslår att avdragsutrymmet för jordbmkareoch rörelseidkare bestäms till av inkomst upp 25 basbelopp och avinkomst mellan 25 och 35 basbelopp. anser att avdragsreglemabör ges en mera generell utformning och föreslår därför att avdragsutrymmetbestäms till 4 gånger basbeloppet för januari månad under beskattningsåret.RSV ifrågasätter om inte 25%-avdraget bör medges endast om det aktuellabeskattningsårets resultat ger underlag för det. I några remissyttrandenföreslås att reglerna om avdrag för pensioneringskostnader skall ändras i vissaavseenden som inte har berörts av utredningen. , och anser att de nuvarande gränsbeloppen 7 000 resp. i 46 § 2mom. femte stycket KL bör ändras till ett resp. tre basbelopp. Sammaremissinstanser anser även att underlaget för löntagares privatapensionsförsäkringar bör höjas till 30 basbelopp. iVästernorrlands län ifrågasätter om inte skattskyldig vars pensionsrätt ianställning är klart sämre än enligt ITP-planen bör få avdrag med en högreprocentsats än de som f. n. gäller och om avdraget inte bör beräknas på ettunderlag av 30 basbelopp. framhåller attvissa pensionsförsäkringar, som har tecknats före ingången av , harnedsatts eller annulerats eller 1977 därför att fullt avdraginte har kunnat påräknas. 1 vissa sådana fall kommer enligt förbundetutredningens förslag att medföra att försäkringstagaren har möjlighet att ånyoutöka sitt pensionsskydd. Utökning kan ske genom nyteckning, men förbundetanser del naturiigare att den i stället får ske genom att den ursprungligaförsäkringen helt eller delvis återslälles inom ramen för tidigare gällandepensionsbelopp. Om försäkringen inte överensstämmer med nu gällande villkor förpensionsförsäkring, synes det enligt förbundet tveksamt om 2§ ikraftträdandelagen(1975: 1348) tillåter en sådan ändring. Förbundet hemställerom ett uttalande ipropositionen i denna fråga. infördes nya regler för arbetsgivares avdragför kostnader för att trygga pensionsutfästelser till anställda och förbeskattningen av 1977/78:64 20 egnapensionsförsäkringar (prop. 1975/76:31, SkU 1975/76:20, rskr 1975/ 76: 132, SFS1975: 1347-1354). Den gmndläggande principen i den nya lagstiftningen var attavdragsrätten för pensionskostnader skulle begränsas så att endast vad somansågs som rimliga pensioneringsbehov kunde tillgodoses med obeskattade medel.En utgångspunkt när avdragsutrymmet bestämdes var att det skulle vara möjligtatt med avdragsrätt vid inkomsttaxeringen bygga upp en pension som motsvaradepensionsstandarden enligt s. k. allmän pensionsplan. För arbetsgivamas delinnebar detta att avdrag medgavs för kostnader som behövdes för att trygga pensionsåtagandenenligl allmän pensionsplan. Avdrag för för egna pensionsförsäkringarmedgavs schablonmässigt med viss procent av den skattskyldiges inkomst avförvärvsarbete. Procentsatsen bestämdes så att tillåtet avdrag i princip skullemotsvara kostnaderna för pensionsförmåner av samma omfattning som enligt denvanligaste allmänna pensionsplanen, den s. k. ITP-planen. Andra allmännapensionsplaner, t. ex. inom kooperationens avtalsområde, medförde i huvudsaksamma förmåner som ITP-planen. Föratt överväga vissa frågor som lämnats olösta lagstiftning lillkalladesuiredningen (Fi 1976:02) om beskattning av tjänstepensioner. På gmndval avförslag från utredningen genomfördes vissa ändringar ochkompletteringar regler (prop. 1976/77:48, SkU 1976/ 77: 14, rskr1976/77: 102, SFS 1976: 1099-1101). Den nya lagstiftningen innebar bl.a. att begreppelallmän pensionsplan utvidgades och att avdragsrätt infördes för kostnader föratt trygga pensionsåtaganden som innebar smärre avvikelser från allmän pensionsplan.Vidare infördes en alternativregel för beräkning av arbetsgivares avdrag i defall då de anställda inte omfattas av allmän pensionsplan. Utredningenhar avgett ett nytt delbetänkande (Ds B 1977: 7) Underiag förberäkning av avdrag för för pensionsförsäkring. Förslaget är föranlettav att en ny ITP-plan med utökade pensionsför-rnåner antogs under hösten 1976.Med nuvarande konstruktion av avdragsreglerna kommer de arbetsgivare som är ITP-anslutnaatt automatiskt få utrymme för avdrag för de kostnadsökningar som följer av dennya ITP-planen. Utredningens förslag går ut på att justera avdragsreglerna för pensionsförsäkringspremierså att egenförelagare och anställda som saknar rätt till tjänstepension fårmöjlighet att med avdragsrätt tillförsäkra sig pensionsförmåner av sammaomfattning som enligt den nya ITP-planen.