prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Därutöver presenterastvå modeller lill påbyggnad av detla gmndsparande, dels sparande iaktiefonder,dels sparande i det egna företaget. För de olika modellerna ärvissa grundprinciper gemensamma. Dessa redovisas i det följande. ASparandet är öppet för löntagare och egenföretagare Sparandet bör i princip endast vara öppet förpersoner med arbetsinkomster. I del nuvarande lönsparandet uttrycks saken såatt löntagarna och lantbrukarna är de viktigaste grupperna för sparsystemet.Kontrollen av att inbetalning till sparkonto sker i överensstämmelse med deuppdragna riktiinjerna har lagts på vederbörande sparinsiiiut. Därutöver görsvissa kontroller av riksgäldskonlorel. Även del utvidgade lönsparandet bör omfatla sammagrupper av fysiska personer. Kontrollen av att endast personer medarbetsinkomster deltar bör vara så enkel som möjligt men så effektivatl de betydande förmåner som utredningen avser föreslå inte ges åt fel person.En sådan kontroll kan rimligen inle läggas på bankerna eller den myndighet somadministrerar sparandel. Med hänsyn till all vissa skatteförmåner föreslåsknytas lill sparandet förefaller en tillfredsställande lösning vara att läggakontrollen hos taxeringsmyndigheterna. Kontrollen bör ske i den formen attvederbörande person under spararet haft bruttointäkter av någon av förvärvskällornatjänst, jordbruksfastighet eller rörelse. Dessa inkomster bör utgöra A-inkomstav förvärvskällan enligt den definition som finns i 9 § 3 mom. lagen (1953:272)om statlig inkomstskatt eller inkomst enligl lagen (1958:295) om sjömansskatt. Prop.1977/78:165 89 BSparandet skall vara individuellt och frivilligt och i princip ske genomlöneavdrag Detta krav överensstämmer med vad som f. n. gällerför lönsparandet och följer alltså en upparbetad rutin. Om det nya systemet kommeratt knytas till bankerna kan det ske genom att löntagaren ger arbetsgivareneller den bank som sköter löneutbetalningen fullmakt att dra av ett visstbelopp från lönen och sätta in beloppet på ett särskilt konto förhans räkning. Det bör också kunna förekomma atl löntagaren elleregenföretagaren enligt överenskommelse med bank eller sparkassa förbinder sigatt själv göra regelbundna insättningar på kontot. Sparbeloppenkan, om sparandet anknyts till banksystemet, sältas in på särskill konto hosnågot av bankinslitulen, dvs. affärsbank, sparbank eller föreningsbank eller påkonto i KF:s eller HSB:s sparkassor. Ingen sparare får - liksom i del nuvarandelönsparandet - inneha mer än ett sådant konto. CSparandet skall vara regelbundet och vara maximerat till visst belopp I det nuvarande lönsparandet är högsta åriigasparbelopp , eller . Den minsta månadsinsättningen är75 kr. För det nya systemet synes det rimligt att välja ett månadsbelopp avungefär samma storleksordning. Utredningen har funnit att en lämplig avvägning fördet nya systemet bör vara . ett högstabelopp av . Denna högsta gräns bör gälla för det nya systemetsom helhet. När det gäller kravet på regelbundet sparande börnaturiiglvis principen vara att månadsinsällningarna sker kontinueriigt. Sammaprincip gäller för det nuvarande lönsparandet där kontrollen handhas avriksgäldskontoret. Av taxeringstekniska skäl måste dock strikta reglerupprätthållas i del nya systemet för att skatteförmånerna skall få åtnjutas.Sålunda bör någon prövning av orsakerna till alt en månadsinsällningunderiålils inle göras. Med beaktande av olika orsaker lill underiåtenmånadsinsällning, t. ex. sjukdom, semester m. m., föreslår utredningen attminst 6 månadsinsäliningar om årel måste göras för att till kontot knutnaförmåner skall få åtnjutas. Kontrollen av att kontot uppfyller dessa krav läggspå bankerna eller den myndighet som administrerar kontot. För bankernas del skerdetla lämpligen genom ett saidobesked som den skattskyldige skall bilägga sindeklaration. Utredningen har inhämtat alt del avmarknadsföringsskäl är önskvärt att ett lönsparande skall kunna påbörjas vidvilken tidpunkt som helsl . Delta önskemål bör tillgodoses. Utredningenföreslår därför att sparande, som påbörias på årel att villkoretom sex månadsinsättningar ej uppfylls, i stället får inräknas i det sparandesom sker det därpå följande 1977/78:165 90 spararet.Genom en sådan regel utesluts inie ell sparande som påbörjas i slutet av ettår. Nuvarande lönsparkonto kan ej överflyttas mellanbanker under spararet vilket medför att personer som på grund av byte av arbeteeller flyttning till annan ort utan särskild åtgärd öppnar ett nytt konto löperrisk att bli diskvalificerade på grund härav, För del nya systemet bör, omsparkonton i bank väljs, gälla att kontot kan överföras till annan bank och atltidigare insättningar blir giltiga även efler överföringen och redovisas påsaldobeske-del. En mälsätlning för det nya systemet är att ge såfullgott inflationsskydd som möjligt. En naturiig möjlighet alt åstadkommadetla är genom åigärder vid beskattningen. Den enklaste åtgärden är alt göra räntan skattefri.Därutöver bör sparandet berättiga till ett avdrag vid beskattningen. Detlaavdrag kan antingen fä göras som ett avdrag från inkomsten eller som ett avdragfrån skatten. De båda alternativen har olika inkomstfördelningseffekter. Ett avdrag från inkomsten medför atthöginkomsiiagaren genom skatteskalornas progressivitet får ett större avdrag ikronor räknat än en låginkomsttagare. Vid avdrag direkt från skatten blir vidsamma sparbelopp avdraget i kronor räknat lika stort för låginkomsttagare somhöginkomsttagare. Det kan naturiiglvis hävdas all höginkomsttagare har störremöjligheter alt generera ett stort sparbelopp. Delta haremellertid motverkatsgenom det föreslagna taket för sparandel. Utredningen har stannat för alt förorda ell avdragfrån skatten. Syftet med avdraget är att stimulera till ett långsiktigtsparande. För all uppnä detta syfte bör den förmån skatteavdraget medför endastfå åtnjutas om sparmedlen bundits . Tekniskt kan detta ske genomalt skatteavdraget återförs vid förtida uttag. Med hänsyn lill de avsevärdaförmåner som sparformen avses medföra anser utredningen atl sparmedlen bör varabundna efler spararet. Hur stort detta avdrag skall vara arenlämplighetsfråga. Man kan göra vissa överslagskalkyler för atl söka få någonvägledning vilken procentsats för skalleavdraget som bör väljas. Om man väljer20 96 skatteavdrag på sparat belopp kan detla omsättas i en 5-årsränia på 4,396 . Motsvarande siffror för 25 96 respektive 30 96 skatteavdrag är 5,596 och 6,7 96. Den genomsnittliga årliga förränlningen i det nuvarandelönsparandet är totalt över hela sparperioden ca 11 96. Med tanke på detsträngare kravet på längre bindningslid för sparmedlen i den föreslagnasparformen synes ell skalleavdrag på 20 96, vilket f. n. skulle ge en åriigförräntning efter skatt över hela sparperioden på 12,8 96 vara väl avvägt.Denna avvägning har också gjorts mot bakgrund av kravet på att sparsystemetskall kunna ge spararen en Prop.1977/78:165 91 Genom att systemet tillförsäkrar spararen en ränta som ligger ca 496 över den ränla som utgär på kapitalräkning med 12 månaders uppsägning (K12-ränta) torde en viss positiv real avkastning i systemet vara säkerställd.Dessa beräkningar har gjorts med utgångspunkt från att ränta på sparmedlenutgår med högsta bankränia (K l2-ränla), f. n. 8,5 96, som vid sparbeviselsutfärdande görs fast för bevisets hela köplid. Räntan eriäggs av sparinstituteneller av staten, om formen med slatssparande väljs. Utredningen föreslår därför att skatteavdrag skallgöras med 20 96 på sparat belopp. Sammanfattningsvis föreslår alltså utredningen attföljande fömtsättningar skall gälla för lönsparandet: - Lönsparandet är öppet för löntagare ochegenföretagare. Fastighets- och kapitalinkomster är undantagna. - Högsta åriiga sparbelopp ulgör totalt ,eller . Minsta månadsinsättning är . - Sparandel skall vara regelbundet i den meningen altminst 6 månads-insättningar om årel måste göras. - Avdrag på skatten sker med 20 96 av sparat beloppper år inkl. ränta. - Upplupen ränta på sparbeloppel är skattefri. Kostnaderna för det allmänna beslår av delskattebortfall som föranleds av avdraget från skall saml skattefrihet föravkastningen på sparmedlen. Skatteavdraget ulgör för staten en kostnad av 2(X)milj. kr. på ett sparat belopp av I miljard kr. Den åriiga kostnaden kansåledes - bortsett från ränteförius-ler - beräknas till ca40 milj. kr. Kostnaderna för del allmännaför skattefriheten i fråga om avkastningen på sparmedlen ligger däremot påbetydligt lägre nivå. Detla beror i första hand på att en del av avkastningenkan förmodas ligga inom sparavdragel. Överslagsberäkningar lyder på atl dentotala åriiga kostnaden för del allmänna ligger i storieksordningen 50 milj.kr. på ett sparbelopp av I miljard kr. 6.2Lönsparande i bank eller hos staten har angivits alt gmnden för det nyasystemet utgörs av ell lönsparande i bank eller hos staten. I båda alternativenär sparbeloppen fritt disponibla. Däremot stimuleras ett långsiktigt sparandegenom att skattekrediten i form av skatteavdraget efterges om medlen ståttinne efter spararet. Debåda alternativen kan utformas på följande sätl. 1977/78:165 92 Som gmnd för sparandet ligger en särskild anmälandär spararen ger arbetsgivaren eller den löneutbetalande banken fullmakt allfrån lönen föra över ett belopp . lill ett för ändamåletsärskilt upprättat konto i banken. Som alternativ lill direkta löneavdrag kanman i anmälan förbinda sig att göra egna månatliga insättningar. Vid spararets utgång utfärdar banken ett sparbevismotsvarande sparbeloppel inkl. upplupna räntor, avrundat neråt tUljämnt lOO-tal kronor. Överskjutande belopp, i praktiken högst , förs överlill följande års sparande eller kan lyftas av spararen. Sparbevisel, som skallställas lill viss man, är alltså inte ett marknadspapper. Avsikten är såledesatl sparbevisen i princip inle skall kunna överiåtas eller pantsättas. Undantaggäller naturiiglvis för förvärv genom arv, testamente eller bodelning. Avsparbevisel, som skall lämnas till spararen med kopia, skall bl. a. framgåunder året sparat belopp jämte antal månadsinsättningar. Kopian skall medföljadeklarationen som förutsättning för skalleavdrag. Sparbevisel kan lösas in lillett på sparbevisel angivet värde efter spararet. Sparbevisel berättigar till ett skatteavdrag med 2096 av det sparade beloppet inkl. ränta. Räntan är skattefri. Sparbevisel kan lösas in när som helst före5-årsperiodens utgång. Inlösenvillkoren konstrueras dock så all en långfristigbindning premieras. Av det sparade beloppet ulgör alltså 20 96 en latentskatteskuld till staten. Hela sparbeloppel inkl. upplupen ränta betalastillbaka . Skatteavdraget kan med andra ord ses som en form avsparpremie. Till delta skall läggas den löpande räntan som är skattefri och somläggs till kapitalet. Inlösenvärdel stiger alltså enligt en på förhandfastställd skala. Vid förtida uttag "bestraffas" spararen genom alt20 96 av sparbevisels värde, dvs. del sparade beloppet inkl. upplupen ränla,återförs till staten. Av enkelhelsskäl bör ett inlösenvärde bestämmas för varjemånad . 1 slutet av detta kapitel redovisas i tabell 6.1sparbevisels konstruktion. Återföringen till staten kan lämpligen arrangerasså att av de förtidsinlösta sparbeviseninbetalar det belopp, som skall återföras, till . Genom att sparbevis utfärdas sparandekan kontot användas för kontinuerligt lönsparande. Varje årsskifte töms kontotgenom att ett sparbevis utfärdas. I denna modell går sparmedlen in ibanksystemet och kan därigenom genom bankernas ökade kreditutrymme bidra ökad kapitalbildning i förelagssektorn. Detla system är i princip uppbyggt på samma sätlsom sparande i bank. Skillnaden består i att arbetsgivaren eller spararenlevererar in sparbeloppel i Prop.1977/78:165 93 sambandmed uppbörd av preliminärskallen. Vid spararets utgång utfärdar staten ett sparbevispå motsvarande sätt som vid sparande i bank. Inlösenvillkoren är exakt desamma. Även i denna modell kan ett ökat kreditulrymmeskapas för förelagssektorn genom atl en del av bankernas kreditverksamhet påt. ex. bostadsobli-galionssidan överförs till staten. Detla kaninslitutionaliseras genom atl de hos staten uppsamlade sparmedlen överförs särskild fond som har till uppgift alt teckna bl. a. bostadsobligalioner. Detta system med lönsparande hos staten föranlederdock vissa tekniska problem. Sålunda medför systemet att arbetsgivarendisponerar sparmedlen till uppbördsdagen för preliminärskatten utan någonsäkerhet för den anställde. Därjämte åtnjuter arbetsgivaren ränla på dessamedel. En lösning på dessa problem vore alt staten betalar spararen ränta pådessa medel från den dag avdrag sker på lönen samt all staten går i borgen fördessa medel i händelse av arbetsgivarens konkurs eller underlåtenhet att betalain sparmedlen. Vidare har staten inle någon organisation som äruppbyggd för alt hantera ell sparande. Närmast lill hands skulle emellertidvara atl söka samordna sparandel med skalteuppbörden pä del sätt som nyssantytts. Vid de undersökningar som utredningen gjort i denna del har åtskilligapraktiska svårigheter starkt betonats. Man har framhållit all en samordning av antytt slagskulle innebära en del extra arbete för både arbetsgivare och myndigheter. Avde senare kommer bl. a. länsstyrelser, taxeringsmyndigheter och lokalaskallemyndigheter all beröras. En viktig fråga rör den summariskaskatleredovisningen. De förenklingsvinster som denna innebär skulle lill slordel gå föriorade om ett sparsystem infördes jämsides med källskatteuppbörden.Bl. a. skulle särskilda register över sparare 1 läggas upp vid länsstyrelserna.Arbetsgivarna skulle nödgas lämna en individuell redovisning i motsvarandemån. Länsstyrelsernas dalaenheter skulle 11 ansvara för den vidarerapporteringen till riksgäldskonlorel, vilket skulle medföra att särskildasystem måste utvecklas och skötas fortlöpande. Uppbördsenheterna skulle flvidkännas en arbetsökning sammanhängande med redovisning, kontroll m. m. avsparmedlen. I denna del har man pekat på riskerna för förväxlingar och andrafelaktigheter i samband med inbetalningar av källskall och sparmedel frånarbetsgivarna. Utredningen vill till en början konstalera atl bådaalternativen lorde uppfylla målsättningarna om ett ökat hushållssparande och enpositiv realränta. Fördelarna med ett lönsparande i bank ligger främsti alt bankerna har väl utvecklade rutiner för ett sådant sparande. Om ettsådant sparande skall Prop.1977/78:165 94 kunnaske hos staten erfordras atl en särskild organisation byggs upp för detlaändamål. Som tidigare redovisats kan detta knappast ske utan betydandeadministrativa problem. Utredningen förordar därför ett lönsparande i bank. Lönsparande i bank kan endasl delvis lösamålsättningen om ökad kapitalbildning i våra förelag. Visseriigen får bankernagenom lönsparandel ökade resurser att låna ul pengar lill näringslivet. Detnäringslivet f. n. mest lorde ha behov av är emellertid nytt riskvilligtkapital. Om lönsparandel kan föras över till näringslivet i denna form skapasförutsättningar för en ökning av kapitalbildningen i förelagen. Del är såutredningen uppfattat den i direktiven angivna målsättningen om ökadkapitalbildning i företagen. För atl uppfylla denna målsättning kan en påbyggnadav sparandel i bank övervägas. Utredningen har därvid utgått från att allaanställda, både inom den ofTenlliga och den privata sektorn, bereds möjlighetatt, om de så önskar, placera sina sparmedel i näringslivet som riskvilligtkapital. En lämplig form synes bankemas aktiefonder erbjuda.Som tidigare framhållits har så gott som samtliga banker i landet numerainrättat aktiefonder. Dessa aktierfonder står också under Bankinspektionenstillsyn. Det kan därför finnas skäl atl erbjuda lönspararenmöjlighet alt placera sina sparmedel i aktiefonder som inrättas av bankema fördetla ändamål. Dessa aktiefonder bör vara speciella på det sättet att fondernaföreträdesvis skall placera sina tillgångar i nyemissioner av aktier eller avkonvertibla skuldebrev. Därigenom åstadkommes den önskvärda förstärkningen avförelagens riskvilliga kapital utan alt någon direkt kursdrivande effekt skulleuppstå på börsen. Lönsparandei aktiefonder bör i detalj ske på följande sätl. Lönspararen kommer överens med arbetsgivaren ellerden bank som sköter löneutbetalningen att dra ett visst belopp från lönen ochatl sätta in beloppet på ell akliesparkonio för hans räkning. Givetvis kanlönspararen själv öppna ett aktiesparkonto hos valfri bank och själv ombesörjainsättningarna. Detta belopp omvandlas eller efter någon tidtill andelar i den speciella aktiesparfonden. Vid spararets utgång har såledeslönspararen för sparbeloppel förvärvat ett anlal andelar i denna fond. Delsparade beloppet inkl. eventuell ränla, för vilka andelar förvärvals,berättigar sedan till skatteavdrag med 20 96. Det bör här observeras att detspelar ingen roll om andelsvärdet ökal eller minskal under spararet.Skatteavdragei skall beräknas på sparbeloppel inkl. eventuell ränta.Fondbolaget skall förse lönspararen med nödvändiga uppgifter för att styrkaskatteavdraget. För att man skall undvika att andelarna används sominnehavarpapper, s. k. marknadspapper, bör fondbolaget föra register överandelsägarnas innehav. Prop.1977/78:165 95 Vidarebör kravet på ett långsiktigt sparande tillgodoses på i princip samma sätt somi systemet med sparbevis. Detla innebär atl vid inlösen av andelar före5-årsperiodens utgång skall fondbolaget återföra skatteavdraget och inbetalaåterförda belopp til riksgäldskonlorel. Vidare kan inlösen endast ske avandelar som representerar ett helt års sparande. Detta gäller även om sådanaandelar på grund av familjerättsligt flng övergått till annan än spararen. Omsparandet representerar 10 andelar, måste således vid inlösen före5-årsperiodens utgång alla 10 andelama inlösas. När passerats Hrinlösen ske efter spararens fria val. Vinst vid inlösen av andelar beskattas eftervanliga realisationsvinstskatteregler, dvs. vid innehav eller merdeklareras normalt 40 96 av andelarnas värdeökning som realisationsvinst. Ävenschablonregeln kan användas, dvs. 20 96 av andelarnas neltoförsäljningspriskan, om del blir förmånligare, las upp som realisationsvinst. De tidigare redovisade gmndprinciperna omdeltagare, regelbundet sparande, maximibelopp m. m. gäller även för dennasparform. BeträfTande inrättandet av de speciellaaktiesparfonderna gäller följande. inrättar dessa fonder. 1 fondbestämmelsernaskall bl. a. ingå villkoret att fonden företrädesvis skall placera sinatillgångar i nyemissioner av svenska aktier och konvertibla skuldebrev.Utländska värdepapper flr således inle ingå. Vidare skall av fondbeslämmelsernaframgå inlösenvillkoren och de regler som gäller vid inlösen före5-årsperiodens utgång. Dessutom skall föreskrivas alt fonden skall vara en s.k. reinvesteringsfond, dvs. avkastningen på andelarna skall återinvesteras ochge rätt lill nya andelar. Kostnaden för förvaltningen av aktiefonden och förutgivande av andelar skall enligt aktiefondslagen framgå av fondbeslämmelserna. Efiersom avkastningen skall återinvesteras behövernågon speciell regel om skattefrihet för utdelning från fonden inle införas. Idetta sammanhang behövs därför endast klargöras alt del skattemässigaingångsvärdet för andelarna utgör det sparade beloppet inkl. det belopp somåterinvesterats i nya andelar. Fondbeslämmelserna för aktiesparfonderna skall,liksom för alla andra aktiefonder, fastställas av Bankinspektionen vilken ocksåhar tillsyn över den löpande verksamheten i dessa fonder. Detnu beskrivna sparsystemet kan belysas med ett exempel. En person sparar år . Vid utgången av år I har han 12 andelar i fonden, motsvarandedel sparade beloppet om I . Vid laxeringen år 2 får han ett avdrag frånskatten med 20 96 av . Den 30juni år 2 återinvesteras hansavkastning på föregående års andelar, , i nya andelar. Vid utgången av år 2har han sparat ytteriigare I , vilket ger honom ytteriigare 12 andelar.Vid utgången av år 2 har han alltså sammanlagt 24,5 andelar i fonden. Vidutgången av år 6 begär spararen inlösen av 12 andelar, hänförande sig till detförsta spararet. Värdet per andel är nu . 1977/78:165 96 utgör40 % av (160-100)= . Vid utgången av år 7 begär han inlösen av resterande12,5 andelar. För dessa har han ett ingångsvärde på . (I 200 kr.sparbelopp + . återinvesterad avkastning). Utredningen föreslår alltså ett system som innebärvalfrihet för lönspararen antingen att spara sina pengar i bank eller atl sparasina pengar i den beskrivna aktiefonden, eller en kombination av bådasparsystemen inom en total sparram av . Den avkastning somåterinvesteras i aktiefonden ligger - liksom ränta på lönsparkontomedel -utanför denna ram. 6.4Lönsparande i det egna företaget Utredningen har också övervägt frågan omytteriigare en påbyggnad till lönsparandet i bank, nämligen lönsparande i detegna förelaget. Skälen för att öppna en sådan möjlighet skulle kunna uttryckaspå följande sätl. De anställda, som lönsparar, kan i stället för alt sätta inpengarna på bank av solidaritet vilja låta pengarna gå till sill egel förelag.Hur slorl detta intresse är är inle möjligt för utredningen alt bedöma. Säkeriigenspelar här en mängd olika faktorer in. Inte heller del allmänna intresset förell sådant syslem kan utredningen avgöra. Utredningen haremellertid övervägt hur ett sådantsyslem skulle kunna se ut mot bakgmnd av de tidigare presenterade modellerna.En första fråga är vilka företag som skall omfattas av ett sådant system.Förhållandena varierar nämligen högst avsevärt mellan olika förelagsformer. Idet mindre företaget, som oftast drivs som enskild firma eller handelsbolag, ärförutsättningarna för att administrera sparandet hell andra än de somföreligger för de större förelagen som regelmässigt drivs i aktiebolagsform.Därtill kommer alt sparandet i de mindre företagen skulle vara svårare allövervaka från det allmännas sida. Av praktiska skäl måste därför lönsparande idet egna förelaget begränsas lill förelag av viss storlek. Utredningen anseratt detta lönsparande bör begränsas lill aktiebolag och ekonomiska föreningar,som har minst 25 anställda. Därigenom anknyts lill samma gräns som gäller i lagerf(1976:351) om styrelserepresentalion för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar. En andra fråga är i vilken form de anställda skalllåna sitt företag sparade medel. För aktiebolags del kan detta lämpligen ske iform av konvertibla skuldebrev, som kan konverteras till aktier.Även detla sparande bör vara knutet lill spararen. Enligt 5 kap. 1 §aktiebolagslagen (1975:1385) skall konvertibla skuldebrev ställas tillinnehavaren eller till viss man eller order, dvs. skuldebrevet skall varalöpande. Det bör därför införas en bestämmelse i aktiebolagslagen som gerregeringen, eller myndighet som regeringen förordnar, räll att medge undantagfrån beslämelserna i den angivna paragrafen, om denna sparform införs. Föranställda i ekonomiska föreningar skulle lånet kunna ske i form av vanligaskuldebrev. Föratl förenkla administrationen skulle ett sådant syslem kunna kopplas Prop.1977/78:165 97 tillbankerna på följande sätl. Avsättningar under spararet sätts in pålönsparkonlot i banken. Delta konto kan sedan användas när företaget utfärdarkonvertibla skuldebrev. av skuldebrevet biläggs sedan deklarationenför att styrka skatteavdraget. Utfallande ränta är skattefri. Även dettasparande fömtsatts ligga inom ell högsta sparbelopp av . Systemels funktionssätt kan belysas med hjälp avett exempel. En person sparar . under ell år på sill lönsparkonto.Mellan företagel och de anställda har träffats en överenskommelse alt deanställda får rätt att delta i en teckning av konvertibla skuldebrev. Denanställde tecknar skuldebrev för I . Vid avlämnandet av deklarationenbifogar han dels ett konlobesked från banken på sitt lönsparkonto, dels enavskrift på skuldebrevet. Han erhåller ett skatteavdrag med dels 20 96 av de I000 kr. som återstår på lönsparkonlot, dels 20 96 av skuldebrevels belopp, I000 kr., tillhopa .