prop · G10341 · 1977-12-31 00:00:00 — Längden av de trafikerade flottlederna har minskatfrån till omkring 3 1974. Under samma tidminskade den totala flottgodsmängden från 11,5 tUl 2,6 milj. m. Medan dettidigare huvudsakligen varit biflottleder som lagts ned, har särskilt underdet senaste årtiondet flottnlngen lagts ned även I större flotfleder, t. ex.Indalsälven, , Ljusnan och . Även om utvecklingen pekar mot enminskning i flottningsverksamheten bör man enligt promemorian kunna utgå frånatt flottning överskådlig tid behövs som transportmedel. Enligtuppgift från fanns det i landet nio flottningsföreningar,som administrerades genom fyra större flott-ningsförvaltningar, omfattande delsKalix, Lule och älvar, dels och älvar, dels och delsKlarälven, och . Som jämförelse nämns I promemorian att antaletflottningsföreningar uppgick tiU 254, tlU 179 och till85 (se prop. 1969:104 s. 69). Uppgifterom flottnlngen i aUmänna flotfleder är 1974 finns i Statis- 1977/78: 41 21 tiskameddelanden nr T 1975: 63, som utges av . Av en ipromemorian återgiven tabeU (s. 245) avseende personalförhållandena 1974 framgår att flertalet flottningsföreningar har mer än 25anställda. Ipromemorian föreslås att de anställda i flottningsföreningar bör fä samma rätttill styrelserepresentation som anställda I aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Lagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar bör aUtså ges motsvarande tilllämpning I fråga om flottningsförening.Detta föreslås i promemorian ske genom ändring I flottningslagen. bören följdändring göras i lagen om styrelserepresentation för de anstäUda iaktiebolag och ekonomiska föreningar. Förslagetom styrelserepresentation för de anstäUda I flottningsföreningar tillstyrks avSvenska skogsarbetareförbundet och . Flotfledsförbundetanmärker att länsstyrelserna regelmässigt har utnyttjat möjligheten att utseallmänt ombud. 5 Föredraganden 5.1 Låneförbudet Genomändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag infördes regler om förbud föraktiebolag att lämna lån till aktieägare m. fl. Reglerna om låneförbud har medvissa smärre justeringar förts över till 12 kap. 79§§ aktiebolagslagen (1975:1385), ABL, som har trätt i kraft . Låneförbudetinnebär att aktiebolag inte får lämna penninglån till eller ställa säkerhet förpersoner inom en viss angiven krets. Till denna krets hör aktieägare,styrelseledamot och verkställande direktör i bolaget eller i annat bolag isamma koncern samt vissa släktingar och andra som är närstående till nämndapersoner. I gruppen närstående Inräknas make men Inte den som sammanbor medaktieägare etc. under äktenskapsliknande förhåUanden. har emeUertidbåde och vid behandUngen av förslaget tiU ABL uttalat attnärstående-begreppet enligt förevarande bestämmelser borde omfatta äktenskapsliknandesamlevnad (LU 1973: 19 s. 56 och LU 1975/76: 4 s. 105). Medanledning av uttalanden har frågan tagits upp i en Inomjustitiedepartementet upprättad promemoria (Ds Ju 1976: 11). I promemorianföreslås att äktenskapsliknande samlevnad skall omfattas av låneförbudsreglernai 12 kap. 7 § ABL. Äktenskapsliknande samlevnad skall alltså tiUäggas sammarättsliga betydelse som äktenskap, 1977/78: 41 22 närdet gäller att avgöra om en fysisk eller juridisk person tUlhör den krets avrättssubjekt som bolaget inte får lämna lån till eller ställa säkerhet för. Ipromemorian understryks att bolagens undersökningsplikt inte bör innefattanågra Ingående efterforskningar I den presumtive låntagarensfamiljeförhållanden och att det därför är önskvärt att låneförbudet när detgäller äktenskapsliknande förhåUanden begränsas till fall där samlevnaden harstadigvarande karaktär och lätt kan konstateras av en utomstående. Enligtpromemorian uppnås en lämplig avgränsning av låneförbudets räckvidd I fråga om samlevnadsfaUen,om det s. k. skatterätlsliga familjebegreppet används. Detta begrepp kommertill uttryck i bl.a. 65 § kommunalskattelagen (1928: 370) och Innebär att desammanlevande tidigare varit gifta med varandra efler gemensamt har eller harhaft barn. Vidremissbehandlingen har bankinspektionen och tillstyrktförslaget, medan och haransett att släktkatalogen inte bör omfatta andra relationer än sådana som iprincip går att fä fram med hjälp av aUmänna och för envar tillgängligaregister. Förmin del anser jag att intresset av att upprätthålla låneförbudets effektivitetstarkt talar för att äktenskapsliknande samlevnad i förevarande sammanhanglikställs med äktenskap. är det natur-Ugtvls viktigt alt man Inteinför regler som tvingar långivande bolag att göra långtgående efterforskningari den presumtive låntagarens personUga förhållanden. Det kan därför inte gärnakomma i fråga att utvidga låneförbudet till att avse alla fall av äktenskapsliknandesamlevnad. En lämplig avgränsning får man enligt min mening om man i enUghetmed promemorieförslaget använder det s. k. skatterättsliga familjebegreppet. Utformasregeln på det sättet, torde den knappast vålla några större svårigheter I denpraktiska tillämpningen. Jagvill i detta sammanhang också erinra om de motivuttalanden som gjordes vid ABL:stillkomst (prop. 1975: 103 s. 491). Där påpekas att låneförbudsreglerna är straffsanktionerademen alt det fordras uppsåt eller grov vårdslöshet för att straff skall ifrågakomma.Straff kan alltså ådömas, om den företrädare för bolaget som lämnar lånet harkännedom om att låntagaren tUlhör den förbjudna krelsen. Om han inte har sådankännedom, krävs inte någon mera ingående efterforskning av de faktiskaförhållandena. Normalt är det enligt förarbetena tiUräckligt om den som harlämnat lånet har frågat vederbörande låntagare om denne ensam eller vianärstående Ingår i den förbjudna kretsen. Dessa uttalanden kommer självfalletatt äga giltighet även om låneförbudsreglerna utvidgas till att avse fall av äktenskapsliknandesamlevnad. I allmänhet bör alltså den som lämnar lånet kunna godtalånesökandens egna uppgifter. Självfallet får dock lån inte lämnas, omlångivaren kän- Prop.1977/78: 41 23 nertill att det föreligger ett sådant samboendeförhållande som omfattas av låneförbudsreglerna. Sammanfattningsvisförordar jag alltså att äktenskapsliknande samlevnad jämställs med äktenskapvid tillämpning av låneförbudet under förutsättning att de samboende tidigarehar varit gifta med varandra eller har eller har haft barn tUlsammans. Somen motsvarighet till de övergångsregler som Infördes när låneför-budslagsliftnlngenursprungligen trädde i kraft (prop. 1973: 93 s. 146) har I promemorianföreslagits att äldre lån och ansvarsförbindelser som skulle ha omfattats avlåneförbudet, om bestämmelserna från början omfattat äktenskapsliknandesamlevnad, i fortsättningen skall redovisas i bolagets balansräkning och upptasi den förteckning som anges i 12 kap. 9 § ABL. Förslaget har underremissbehandlingen kritiserats av , och även jag stäUermig tveksam tUl den föreslagna regelns lämplighet. Regeln skulle tvinga deberörda företagen till en tidsödande genomgång av äldre lån ochansvarsförbindelser, som de nödvändiga efterforskningarna skullekunna te sig besvärande för de enskilda. Med hänsyn härtill och då behovet aven övergångsreglering I detta sammanhang Inte får anses särskilt framträdandehar jag kommit fram tUl att promemorieförslaget i denna del inte börgenomföras. Jagövergår härefter tiU frågan om undantag (dispens) från låneförbudet. 8 § ABL kan eller I vissa fall bankinspektionen på ansökanmedge dispens från låneförbudsbestämmelserna, om synnerliga skäl föreligger.Bolagets kända borgenärer skall I allmänhet höras över ansökan om dispens. Omborgenär begär det, skall hans fordran betalas eller betryggande säkerhetställas för den, innan ansökan får bifallas. proposition som låg till grund för bestämmelserna om låneförbud (prop.1973: 93 s. 9095) framhöUs bl. a. att frånvaron av elt sådant förbud i storutsträckning hade utnyttjats för att undgå beskattning. Den som hade ettdominerande inflytande i ett aktiebolag tog ut pengar från bolaget för sinprivata konsumtion och kunde på det sättet undgå eller skjuta upp beskattning.Det ansågs angeläget att komma till rätta med denna form av skatteflykt. Vidareansågs frånvaron av låneförbud vara förenad med betydande risker både förbolagets borgenärer och för andra aktieägare än gäldenären. I dessa sammanhangunderströks att en transaktion som innebär att en person finansierar köp avaktier genom lån från bolaget kunde vara mycket farlig för borgenärerna. LåneförbudetInfördes alltså för att undanröja skatteflyktsmöjligheter och för att skyddaborgenärers och aktieägares intressen. Mot denna bakgrund underströks Ipropositionen (prop. 1973: 93 s. 135) att dispens- 1977/78: 41 24 möjlighetenborde tiUämpas mycket restriktivt med särskilt beaktande av attlånemöjligheterna inte fick utnyttjas I skatteflyktssyfte. Avsiktenmed dispensmöjlighelen var i första hand att kunna underlättagenerationsskiften inom familjeföretag genom att I vissa fall låta arvingarnata lån från bolaget för betalning av arvsskatten. Ett annat fall, som ocksånämndes, är det då delägare i familjeföretag vill bli utlöst och övrigadelägare bara genom lån från bolaget kan skaffa de medel som behövs för det.Föredragande statsrådet ville inte heller utesluta möjligheten av att det,Inom ramen för den kontroll som en dispens-myndighet kan utöva, kunde finnasanledning att låta en person finansiera ett köp av ett aktiebolag genom lånfrån bolaget. I defall då dispens för aktieförvärv i det långivande bolaget har medgivits hardet ofta varit fråga om rätt för arvingar att få överta lån som tidigaredelägare har tagit I bolaget. Elt sådant överlagande är i princip jämställt mednytt penninglån. Några dispenser har också beviljats som avser kontant ullösenav delägare i familjeföretag. Endast i mycket begränsad utsträckning tordehelt utomstående köpare ha fått tillstånd att ta upp lån från aktiebolag i syfleatt finanslera köp av aktier i bolaget. Närdispens medges stäUs krav på marknadsmässig ränta och amortering under en tidav . Om det framgår att amortering i praktiken inte kan komma I fråga,med hänsyn till lånebeloppels storlek eller av annan orsak, har dispensvägrats. Vid bedömningen av om dispens bör meddelas har stor vikt lagts vid attsäkerhet har ställts för lånebeloppet. debatt som har förts om de mindre företagens situation hardet framförts önskemål om en vidgad möjlighet till dispens från låneförbudet iavsikt att underlätta förvärv av mindre företag. Även jag anser att det nufinns anledning att utvidga dispensmöjligheterna i de berörda fallen. Detla ärav betydelse Inte minst med hänsyn till det allmänna näringspolitiska intressetav att molverka företagskoncentrationer. Om lånemöjligheterna vidgas, kansmåföretag i större utsträckning bestå som fristående enheter. Utvidgningen avlånemöjligheterna får emellertid inte leda till att man åter öppnar möjlighetertill de skatteflyktsåtgärder som låneförbudet avser att förhindra eller tillatt borge-närsinlressena äventyras. Det måste därför liksom hittUls ske en noggrannprövning i varje särskill fall. Det får också förutsättas att dispensmyndigheternaunder de år låneförbudet har varit i kraft har fått sådan erfarenhet av attpröva hithörande frågor att det inte finns så slor risk att skatteflykt möjUggörseller att borgenärsskyddet urholkas även med en något liberalare inställning idispensfrågan. Jaganser aUtså att möjligheterna till dispens bör kunna vidgas i de fall där ett lånavser förvärv av aktier I det långivande bolaget eller annat bolag i sammakoncern. För att åstadkomma en sådan utvidgning kan förutsättningarna fördispens I aktieförvärvsfallen lämpligen ändras så, att det i stället försynnerliga skäl krävs att dispens skall vara på- 1977/78: 41 25 kalladav särskilda omständigheter. Med en sådan beskrivning av dispensmöjlighetenbör dispensmyndigheten lättare kunna medverka tlU att elt företag kan behållasinom viss familj eller att ett företag i andra situationer kan övergå till enseriös köpare som eljest saknar möjlighet att förvärva företaget i fråga. Detbör också kunna stå dispensmyndigheten fritt att från fall till fall bedöma Ivad mån krav på fullgod säkerhet kan mildras eller, kanske framför allt I skuldövertagandefallén,efterges samt att efter omständigheterna föreskriva en längre amorteringstid änvad som är normalt på kredilmarknaden. Om utredningen visar att rimliga kravpå säkerhet m. m. är uppfyllda, bör dispens normalt lämnas I de nu berördaaktieförvärvsfallen. Jag vUli delta samanhang erinra om att det enligt gällande rätt (12 kap. 7 § andrastycket 3 ABL) finns elt undantag från låneförbudet när det gäller s. k.kommersiella lån. Med stöd av denna undantagsbestämmelse kan lån ges tUlaktieägare etc. som vUl investera i annan rörelse. Jagvill också påpeka att ett aktiebolag. Innan lån beviljas eller dispens söks,kan bli skyldigt att förhandla eller informera enligt lagen (1976: 580) ommedbestämmande I arbetslivet. Närett bolag behöver skaffa nytt kapital kan det ske på i princip två vägar.Bolaget kan täcka sitt kapitalbehov genom att ta upp lån, vilket vanligtvissker mot obligationer eller andra skuldebrev. Ofta uppställer emeUertidkreditgivare krav på att bolagets aktiekapital och övriga egna kapital skallstå I visst förhållande till det främmande kapitalet. För att få låna måstebolaget med andra ord ofta öka sitt aktiekapital. Det kan ske genom emission avaktier som tecknas mot betalning, nyemission. Bolaget kan också öka sittaktiekapital utan kapitaltiUskott, fondemission. Aktieägare har I motsats tillfordringsägare, exempelvis innehavare av skuldebrev, rösträtt och annan rättatt medverka i bolagets förvaltning. Fordringsägares anspråk på betalning ochränta går å andra sidan före aktieägares anspråk på utdelning ochlikvidationskvot. Närett bolag emitterar obligationer eller på annat sätt tar upp lån, brukar lånet vanUgtvisfå en bestämd förfallodag och löpa med en viss ränta. Ett lån kan emellertidkonstrueras så att olika mellanformer mellan förvärv av aktier ochfordringsförhållanden uppkommer. En fordran kan genom avtal ställas efterövriga fordringar. Det är fallet med s. k. förlagslån. Fordring kan ocksåsåtillvida jämställas med en aktie att räntans storlek görs beroende avbolagets vinst eller av vinstutdelningen på bolagets aktier, s. k.vinstandelsbevis. Genomlagstiftning infördes ett par nya finansieringsformer för aktiebolagen.I en särskild lag gavs bestämmelser om konvertibla skuldebrev och omskuldebrev förenade med optionsrätt till ny- 1977/78: 41 26 Den särskilda lagen har I stort sett utan nägon ändring i sak förtsöver till 5 kap. ABL. Konvertiblaskuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning utgör ettslags mellanform mellan aktier och fordringar. Det konvertibla skuldebrevet gerfordringsägaren rätt att på vissa villkor byta ut skuldebrevet mot aktier ibolaget. Den andra typen av skuldebrev ger fordringsägaren en optionsrätt attdelta i nyemission av aktier I bolaget genom nyteckning. Dessa typer av skuldebrevhar var för sig särskilda fördelar framför mera traditionellafinansieringsformer. Fördelarna kan vara mer eller mindre framträdandeberoende på konjunkturerna och på vilket företag det är fråga om. Settfrån det emitterande bolagets synpunkt har konvertibla skuldebrev bl. a. denfördelen framför vanliga obligationer och andra traditionella skuldebrev atträntan med hänsyn till det värde som konverterlngsmöj-ligheten iimebär kansättas något lägre än vad som annars skulle vara fallet. Konverteringslån harvidare den fördelen att, I den mån konverteringsrätten utnyttjas av skuldebrevshavaren,bolagets egna kapital höjs. Detta Innebär alltså en förbättring av förhållandetmellan bolagets eget och dess främmande kapital. Settfrån långivarens synpunkt ger konvertibla skuldebrev vissa fördelar bådejämfört med en placering I vanliga obligationer och andra traditionellaskuldebrev och jämfört med direkt placering i aktier. Värdet på ettkonvertibelt skuldebrev stiger oftast I ungefär samma män som kursen påbolagets aktier. Utbytesrätten innebär att skuldebrevshavaren kan förvandlasin fordran på bolaget till en andel i bolaget. Detta kan vara till fördel, ombolaget visar stigande vinster som medger högre utdelning än den ränta somgäller för skuldebrevslånet. Även om utdelningen under lånets löptid inteskulle komma att överstiga räntan för lånet, är det en fördel för skuldebrevshavarenatt utnyttja konverteringsrätten I fall där marknadsvärdet på aktierna vidlånets för-faUodag överstiger konverteringskursen. Sjunker aktiekursen kan skuldebrevshavarenavstå från utbytet och I stället hålla sig till fordringsrätten. Han är ocksåalltid garanterad ränta på det utlånade kapitalet. Även från säkerhetssynpunktinnebär en investering i konvertibla skuldebrev vissa fördelar jämfört med endirekt placering I aktier. Om man är osäker huruvida aktierna i bolaget kommeratt stiga i värde, kan man genom att köpa konvertibla skuldebrev avvaktautvecklingen. Skulle bolaget till äventyrs upplösas, kommer långivaren I ettbättre läge än aktieägarna, eftersom fordringsägares anspråk går föreaktieägares. Hittillstorde det framför allt ha varit börsintroducerade företag som har använt sig avmöjligheten att ge ut konvertibla skuldebrev. Det finns emeUertid Inte någotsom hindrar att denna finansieringsform används också i andra företag. Tvärtomtorde ett mindre bolag I en del fall ha större framgång med en emission avkonvertibla skuldebrev än med 1977/78: 41 27 enbegäran om tiUskott till bolaget I form av aktieteckning. I mindre företag,framför allt familjeföretag, torde utdelning på aktier ganska sällan förekomma.Detta leder till att innehavare av minoritetsaktieposter inte får någon somhelst avkastning på sitt riskkapital. Om ett sådant företag behöver kapitaltiUskottoch har svårigheter att få vanliga krediter, torde företaget inte ha någonstörre framgång vid en vädjan till minoritetsaktieägarna att tillskjuta ytterhgaremedel genom att teckna nya aktier. Om företaget i stäUet erbjuder konvertiblaskuldebrev, torde möjligheterna att erhålla kapitaltillskott vara större. Bl.a. får långivaren, som tidigare nämnts, alltid ränta på utlånat kapital.Företaget å sin sida erhåller skattemässigt avdrag för den utbetalade räntan.Emitteras skuldebreven med viUkor att långivarnas fordringar skall ställas eflerandra fordringsägares, förlagskaraktär, torde det raedföra att det konvertiblalånet tillmäts en positiv effekt vid en prövning av företagels kreditvärdighet. Skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning har i huvudsak samma fördelar somkonvertibla skuldebrev. I likhet med konverteringsrätten kan optionsrätten haett ekonomiskt värde och medför därför att räntan på lånet kan sättas lägre änräntan på ett traditionellt lån. I vissa fall kan skuldebrev av denna typ varaförmånligare för bolaget än konvertibla skuldebrev. Ett utnyttjande avoptionsrätt till nyteckning innebär ju att bolaget får ett ytterligarekapitaltillskott, vilket inte är fallet vid en konvertering. Denämnda skuldebreven Intar alltså en mellanställning mellan aktier och vanligafordringar. På olika sätt kommer detta till synes i lagtexten. Karaktären avaktier närstående värdepapper understryks av att det är bolagsstämmans sak attfatta beslut om emission av konvertibla skuldebrev ra. m. Bestämmelsernamedger dock att styrelsen efter bemyndigande av bolagsstämman eller underförutsättning av bolagsstämraans godkännande fattar emissionsbeslut. Aktieägarnahar principiell företrädesrätt att delta i emissionen av skuldebrev.Företrädesrätten utövas därvid som om emissionen gällde de aktier som kan kommaatt träda i stället för skuldebreven eller nytecknas på grund av optionsrätt.Möjlighet finns att avvika från aktieägarnas företrädesrätt helt eUer delvisoch aUtså bl. a. rikta en emission till särskild intressent. ABLinnehåller utförliga bestämmelser om förfarandet vid emission samt vid utbyteoch nyteckning. Det finns Inte någon anledning att närmare gå in på dessadetaljföreskrifter i detta sammanhang. Följande bör eraellertid frarahåUas. Desärskilda skuldebrev som det här är fråga om måste enligt lagen vara löpande.De skaU aUtså stäUas tiU Innehavaren eller till viss man eller order. Avemissionsbeslutet måste framgå, förutom fordringens belopp, räntefot ochamorteringsvillkor, tid och villkor för utbyte resp. nyteckning. Dessutommåste emissionsbeslutet innehålla s. k. 1977/78: 41 28 bestämmelser".Skuldebrevshavarnas rält tiU nya aktier kan nämligen komma alt spädas ut genomåtgärder från bolagets sida från emissionsbeslutet och till desskonvertering eller nyteckning sker. Konverteringsrättenär till sitt värde beroende av hur bolagets ekonomiska förhållanden utvecklas.Medan en aktieägare har inflytande på bolagets förvaltning genom rösträtt ochär skyddad genom aktiebolags-lagstiftningens regler om aktieägarnas övrigarättigheter I bolaget, står långivarna i princip utan juridiskt inflytande idetta. Långivarnas ställning kan påverkas genom alt bolaget beslutar omnedsättning eller ökning av aktiekapitalet, utgivning av nya konvertiblaskuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning eUer genoraatt bolaget upplöses eller upphör genom fusion. Skuldebrevshavarna måste sålångt möjligt skyddas mot negativa effekter av sådana händelser. Enligt 5 kap.4 § första stycket 8 ABL sker detta genom att i emissionsbeslutet skallsärskilt anges vilken rätt som tUlkommer skuldebrevshavare, om sådanasituationer som har beskrivits uppkommer. Lageninnehåller Inte några närmare föreskrifter om hur emissionsvillkor börutformas för att skydda skuldebrevsinnehavarna I angivna situationer. Ett skyddkan emellertid åstadkommas genora föreskrift att skuldebrevshavarna vidförändringar i aktiekapitalets storlek eller utgivande av nya skuldebrev av nuifrågavarande slag skaU få kompensation genom justering av konverteringskurseneller kursen för nyteckning. Iskrivelse tiU har industriförbundm. organisationer nämnt att skyddet för skuldebrevsinnehavare i praktikenåstadkommits så, att de fått samma företrädesrätt att teckna nya aktier vidnyemission etc. som tUlkommer aktieägarna (huvudregeln). Eftersom det inte harbedömts helt oomtvistligt att elt villkor om sådan företrädesrätt äger rättsligverkan, har i lånevillkoren tagits in supplemenlärregler, som innefattarkomplicerade omräkningar av konverteringskursen. Organisationerna harhemställt att den osäkerhet sora råder i fråga ora rättsläget skaU undanröjas.Organisationerna anser att ABL bör förtydligas så att det klart fraragår att ibeslut om emission av konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning får föreskrivas, att skuldebrevsinnehavarna vidkontantemission av nya aktier och av nya skuldebrev av nämnda slag skall ägaföreträdesrätt att teckna nya aktier resp. nya skuldebrev I samma mån somtidigare aktieägare. Sedanorganisationernas framstäUning gjorts har ytteriigare emissioner tillallmänheten av konvertibla skuldebrev skett. Härvid har raan i allmänhetföreskrivit att konverteringskursen vid mellankommande nyemission skallomräknas på basis av aktiens genomsnittliga börskurs under viss perlod samtvärdet på teckningsrätten. Även företag som Inte ar börsintroducerade haremitterat konvertibla skuldebrev. 1977/78: 41 29 slutI sådana företag torde skuldebrevshavarna ofta ha fått rätt att delta I mellankoramandeemission i enlighet med den tidigare nämnda huvudregeln. När det gäller Icke börsnoteradebolag saknas ju ett givet marknadsvärde på aktierna, varför omräkning inte kanske enligt den nämnda metoden relaterad till börskurs. Jagdelar organisatlonemas uppfattning att det klart bör slås fast att företag videmission av konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning kan ge skuldebrevshavarna den företrädesrätt som har berörts.Detta är viktigt Inte minst för att underlätta för de mindre företagen att geut skuldebrev av denna typ. Som jag har anfört i det föregående kan utgivandetav sådana skuldebrev vara en lämplig väg, när ett mindre företag behöver skaffanytt kapital.