prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — Dess roll bör emellertid inte begränsas till att reflekteraåsiktsyttringar som redan kommit till uttryck i andra medier. Radio och TVskall själva vara förstahandskanaler för opinioner, framhåller . Enannan aspekt av yttrandefrihelsslrävandena är att befrämja uttrycksfrihelen.Delta kan enligt uppfattning ske genom att fler människor beredstillfälle att medverka i program och programproduktion samt att störregeografisk rättvisa skapas genom decentralisering av verksamheten. Liknandeåsikter framförs av regionmusiken och i . Rikskonserter anser att yttrandefriheten först och främstmåste hävdas ur allmänhetens och samhällets synpunkt. Därför måste detta mål påett vidare sätt relateras till övriga kulturpolitiska mål. EnliglRikskonserters uppfattning är det olyckligt att, som utredningen, i första handbetrakta Prop.1977/78:91 38 etermedier som distributionskanaler medan möjligheternatill kommunikation skjuts i bakgrunden. Även om den hittillsvarandeverksamheten kan karaktäriseras på detta sätt är det fel alt inte söka nyavägar för atl åstadkomma ökad kommunikation. Remissinstanserna har lill allra största delen tagit fastapå kravet att rundradion skall motverka de negativa verkningarna av kommersialismeni sin verksamhet. framhåller alt det äruppenbart atl radio och TV som monopolföretag har ett ansvar för sådankulturproduktion som i företagsekonomisk mening inte är lönsam. Delta fåremellertid inte bli ett argument för att ge programutbudet en profil som istörre eller mindre grad strider mot publikens önskemål rörande förelagetsproduktion. finner att målet att motverkakommersialismens negativa verkningar inte nås enbart genom alt man iprogramverksamheten undviker all okritiskt och ulan bearbetning föra denkommersiella kulturindustrins produkter vidare. Dessutom bör programföretagettillse att radio och TV systematiskt genom upplysning och analys påvisarbrister i dessa produkter och den föreställningsvärld de representerar. Flera remissinstanser kommenterar till fo-nogramindustrin bl. Folkets husföreningarna menar att den kommersiella framtoningenav är särskilt stark på musikens område. Organisationen villatt i större utsträckning satsar på den organiseradeamatöris-men, som den t. ex. kommer till uttryck i de folkliga musikgrupperna. Rikskonserter anser att den marknadsföring av s. k. lättmusik bedriver i Melodiradion inte bara renodlar musiksmakenutan även hotar mångsidigheten i rundradion. Det kan ifrågasättas om en sådanmarknadsföring kan anses vara i förening med det framlagda förslaget till avtalrörande programverksamheten, understryker Rikskonserter. (Se 3.3.5) vill beträffande möjlighetertill experiment och konstnärlig förnyelse framhålla, att det inte bara börfinnas utrymme för sådan verksamhet i mer eller mindre direkt anknytning tillprogramproduktionen utan även att särskilda resurser för experimenlverk-samhetbör skapas. 1 detta sammanhang vill Klys, KRO och särskilt framhålla betydelsen av ett mera fritt och konstnäriigtbildskapande i TV. En förutsättning för detta är att bildkonstnärerna gesförbättrade möjligheter atl arbeta inom TV-mediet och att TV;sutbildningsavdelning öppnas även för bildskapare utanför . Decentraliseringsmålet understryks av någraremissinstanser, bl. a. länsstyrelserna i och samtRikskonserter. Prop.1977/78:91 39 Rikskonserter fäster särskilt uppmärksamheten påutredningens formulering om att en uppdelning av rundradioorganisationen påflera enheter bör förutsätta all dessa ges ett kulturansvar och tilldelas medelsom gör det möjligt för dem att uppfylla detta ansvar. , och anserutredningen ha haft en alltför resignerad syn på rundradions möjligheter attstimulera och aktivera publiken. anser att man kan vara likapassiv i en konsertsalong eller på en biograf som framför en TV-apparat. 1stället måste man gä ett steg längre än utredningen, genom att bl. a. vidgaetermediernas uppgifter till atl även omfatta gemenskapsriktade uppgifter meddeltagande av stora grupper. Särskilt ljudradion kan enligt uppfattningväl utnyttjas i sammanhanget. a. borde det vara en av lokalradionsviktigaste uppgifter att inlemma publiken i programverksamhet. Liknande åsikterframför Rikskonserter. OMUS hävdar att rundradions producenter i myckel störreutsträckning än borde utnyttja rundradions genomslagskraft och utifrånsitt kul-turpolitiska ansvar stimulera lyssnarnas och tittarnas egen aktivitetgenom de beteendemönster och attityder som speglas. Kraven på all göra rundradions program tillgängliga för dei olika avseenden eftersatta gruppernai samhället har i anslutning tillbetänkandets konkreta förslag kraftigt understrukits. Därvid betonas särskiltkraven på textning samt på ökad satsning på program för minoritetsgrupperna.Bl, a. , i . samt LO instämmer med utredningen. Svenska unescorådet framhåller att i sinprogramverksamhet bör verka för en ökad internationalisering och kräver ävenatt detta markeras klart i radioavtalet. Hos flera instanser betonas att det ärangeläget att minska det alltför stora anglo-saxiska inslaget i rundradionsprogram. 1 stället bör man kunna etablera kontakter med t. ex. filmare iu-länderna för att främja våra kunskaper om dessa. anser att rundradion kan spegla ochlevandegöra kulturarvet bl. a. genom ett samarbete med de institutioner,organisationer och föreningar som har en med detta område sammanhörandeverksamhet, t. ex. miljögrupper, hembygdsrörelser, kulturhistoriska museer ochkulturminnesvårdens organ. 1 detta kulturpolitiska mål liggeräven enförpliktelse att bevara och medverka till en levande traditionsvård, anserkulturrådet. En viktig del av gemenskapen mellan generationer och folkgrupperkan ligga i seder, bruk och gemensamma traditioner. finner attSveriges Radio inle bara i kulturprogrammen utan även i den allmännaprogrampolitiken kan främja människors kontakter och stimulera intresset förkulturarvet. finner att målet att levandegöraäldre tiders kultur i rundradioverksamheten ofta är starkt integrerat i övrigakulturpolitiska mål. Även om huvudansvaret för detta område kan sägas ligga på Prop.1977/78:91 40 andra institutioner, finner att äldretiders kultur, t. ex. inom litteraturen och musiken, först genom etermediernahar fått en reell möjlighet alt nå breda grupper i samhället. Flertalet remissinstanser understryker rundradions ansvarför att bedriva en omfattande egen skapande verksamhet. Därvid har särskildvikt lagts vid den s. k. tunga produktionen av gestaltande och andra mergenomarbetade program inom kulturområdet. tar främst fasta på de bristande resursersom anvisats för der\ egna skapande verksamheten. Delta aktualiserar frågan omvad kulturansvaret egentligen kan innebära och frågan om rundradions resp.statsmakternas ansvar. eftersträvar givetvis att, så långt detilldelade resurserna medger, uppfylla de mål som uppställs för verksamheten. anser atl kravet på allrundradion skall bedriva en egen skapande verksamhet kn missförstås. Det börklart framgå alt det är de anställda och de fristående programmedarbetarna somkan bedriva en skapande verksamhet i dessa medier och utveckla dem efter derasförutsättningar och begränsningar. 3.1.3 Radio- och TV-verksamheten och statsmakternaUtredningen Utgångspunkterna för utredningens förslag röranderundradioverksamhetens organisation är att rundradion bäst fullgör sitt uppdraggentemot samhället om verksamheten bedrivs i former som garanterar oberoende.Frihet från kommersiella hänsyn och en självständig ställning i förhållandetill myndigheter och intressegrupper är grundläggande för rundradions fortsattaverksamhet, framhåller utredningen. Utredningen anser det inte vara möjligt att som skerenligl radioavlalel 13 § förplikta programföretaget att iaktta bestämmelserna i1936 års konvention angående rundradions användning i fredens in t resse.Utredningen anser att konventionens föreskrifter förpliktar staten att övervakaoch ingripa i ett programföretags verksamhet på ett sätt som är oförenligt medradiolagen och de villkor i övrigt som utredningen föreslår skall gälla förprogramföretaget. En enhällig remissopinion instämmer i utredningens åsiktatt den samlade rundradioorganisationen måste bevara sin fristående ställninggentemot statsmakter och organisationer. a. , , , . MUF.FPU, , och understrykersärskilt utredningens uppfattning oin betydelsen av att rundradion har en frioch oberoende ställning. Prop.1977/78:91 41 välkomnar att utredningen så klartformulerar vikten av att slå vakt om rundradions självständiga ställning. Mot bakgrund av atl radioutredningen tillsattes bl. a. somen följd av den kritik som i och i den allmänna debatten framförtsmot verksamhet, finner TCO det angeläget att understryka viktenav att rundradioorganisationen ges en oberoende och fristående ställning föratl kunna motstå påtryckningar från ekonomiska och politiska intressen. Många remissinstanser däribland ,länsstyrelserna i och , Folkets husföreningarnasriksorganisation, KF, LO, TCO, CUF, ABF, Klys och Föreningen i detta sammanhang särskilt viklen av att rundradioverksamhelenorganiseras på ett sådant sålt all den slår fri i förhållande till kommersiellaintressen. anser i likhet med utredningen atl detär av utomordentlig vikt att rundradioverksamheten i publicistiskt avseendehar en fri och oberoende ställning i förhållande lill statsmakterna,intresseorganisationer och andra organ i samhället. Det bör enligl statenskulturråd uttryckligen framhållas att denna oberoende ställning bör gälla ävengentemot kommersiella intressen. För KF är det en övergripande värdering attprogramverksamheten även i fortsättningen hålls fri från reklam och att detinte företas några sådana organisatoriska förändringar som kan medverka tillett reklamberoende . delar utredningens uppfattningbeträffande konvention angående rundradions användning i fredensintresse och tillägger att ett iakttagande av konventionens bestämmelserskulle innebära atl det skulle åligga att avbrytarundradiosändning som t. ex. innehöll uppmaning till kamp mot apartheid iSydafrika. Hovrätten över och hyser en annan åsikt änutredningen i denna fråga. Hovrätten anser att tonvikten inte bör läggas på detformella förfarandet utan vid den anda konventionens bestämmelser ger uttryckför. Enligt hovrättens mening utgör det viktiga ändamål som bestämmelserna haratt fylla, nämligen atl förhindra att rundradion används på ett sätt somstrider mot det mellanfolkliga samförståndet, ett tillräckligt skäl för allmotivera deras fortsalla tillämpning. Hovrätten föreslår därför attradioavtalets nuvarande 13 § skrivs in i det nya radioavtalet. I samma riktninguttalar sig i . Utredningen konstaterar att rätten att sändarundradioprogram inte kan göras allmän och att den måste tilldelas ettbegränsat antal förelag genom Prop.1977/78:91 42 särskilt beslut från samhällets sida. Samtidigtkonstaterar utredningen att det finns ställningstaganden från statens sida somifrågasätter principen om att all sändningsrätt i rundradion skall tilldelasett enda företag och som skapat oklarhet om innebörden av begreppet ensamrätt.Utredningen framhåller som en grundläggande princip att staten bör ha detslutliga ansvaret for att rundradion organiseras så atl den kan fungera väl ienlighet med samhällets behov och för att rundradioorganisalionens olika delarskall samspela med varandra på ett tillfredsställande sätt. Mot denna bakgrundanser utredningen alt ensamrätten till rundradiosändningar inle arenprincipfråga ulan en lämplighetsfråga. Del finns inte några principiella skälsom talar för att ett enda företag skall äga ensamrätt till alla rundradiosändningaroch del är således inte någon principiell fråga om rundradioorganisationensolika delar har ställning som juridiskt fristående enheter eller om de hållssamman i en organisation. Huruvida en organisation ska ges ensamrätt tillrundradiosändningar eller om sändningsrätten skall ges till flera företag äralltså enligt utredningen en lämplighetsfråga som bör avgöras utifrån praktiskabedömningar. Utredningen ansluter sig emellertid på förhand till tanken attstaten genom koncessionsbeslut skall kunna ge självständig sändningsrätt tillflera företag. Vissa remissinstanser instämmer i utredningens uppfattningatl det inte finns några principiella skäl för att bevara systemet medensamrätt till rundradiosändningar. Lokalradio understryker att anordningen alllokalradion erhåller sin sändningsrätt genom överiåtelse av en del av densändningsrält som tilldelats är avsedd att vara en provisorisklösning. Lokalradio framhåller atl en förutsättning för att systemetmed ett decentraliserat ansvar skall kunna fungera, är atl företaget fårsändningsrält enligt den innebörd som utredningen vill lägga i begreppet,nämligen rätten att avgöra vilka program som skall sändas under de tider somtilldelats företaget. Angående principerna för statens tilldelning avsändningsrält föreslår företaget alt de allmänna riktlinjer som finns angivnai radiolagen när det gäller ensamrätt bör gälla vid statens tilldelning avsändningsrätt till de tre programföretagen. En förutsättning för tilldelning avsjälvständig sändningsrält skall enligt Lokalradios mening vara allorganisationen uppfyller kraven på ett opartiskt och sakligt utövande avprogramverksamheten. ansluter sig till utredningenstolkning av sändningsrättens innebörd och understrykeratt det är nödvändigt attföretaget tilldelas sändningsrält enligt denna definition, för atl det skallkunna fullgöra sina uppgifter. Prop.1977/78:91 43 ansluter sig lill den avutredningen framförda uppfattningen att staten genom koncessionsbeslut skall gerätt till rundradiosändningar, men finner utredningens resonemang kring hurfördelningen av sändningstider ska ombesörjas rent praktiskt vara någotoklara. Vissa remissinstanser avvisar utredningens åsikt attensamrätten bör upphävas och behandlas som en sändningsrält som kan tilldelasflera företag. Således anser , , , . , att det nuvarande systemet där ett företagtilldelas ensamrätt till rundradiosändningar skall behållas . Några av dessa remissinstanser vänder sig kraftfullt motuppfattningen atl ensamrätten inte skall anses vara en principfråga utannärmast en praktisk fråga. anser att utredningen inte analyseratkonsekvenserna av ensamrättens upphörande och förordar att ensamrättenbibehålls i avaktan på en särskild utredning. Personalrepresentanterna i Lokalradio konstaterari ett särskilt yttrande till Lokalradios remissvar, att detodiskutabelt är staten som har det yttersta ansvaret för rundradioverksamhetensorganisation och därmed ytterst innehar all sändningsrält. Detta förhållandebör enligl personalrepresentanternas mening inle tolkas på ett sådant sätt altfrågan om ensamrätten reduceras lill en praktisk fråga. Det är principielltviktigt för rundradions självständighet att ensamrätten bibehålls och attsändningsrätten förbinds med kravet på opartiskt och sakligt utövande avprogramverksamheten i enlighet med riktlinjerna i radiolagen. En personalrepresentant i Utbildningsradioframhåller att utredningen inte påvisat all de hittillsvarande principerna omsammanhållen rundradioorganisation och ensamrätt fungerat otillfredsställande,varför utredningens strävan atl reducera dessa grundläggande principer lillenbart praktiska frågor innebär en allvarlig underskattning av de risker som ärförknippade med en förändring av rundradioorganisationen på dessa punkter. TCO framhåller atl principen att sändningsrätten tilldelasett rundradioföretag med ensamrätt har varit och är själva grunden förrundradioorganisationens självständiga ställning. TCO varnar kraftigt för enuppluckring av dessa principer. kan visseriigen godtautredningens principiella resonemang kring sändningsrätten men anser, atlrundradioverksamhetens oberoende och självständighet inte kan garanteras påett tillfredsställande sätt om sändningsrätten skulle delas upp på fleraföretag. En sådan åtgärd medför överhängande risker för att de olika enheternakan spelas ut mot varandra, anser . , TCO ochKlys påpekar att det är möjligt att ge 1977/78:91 44 Lokalradio och en självständigsändningsrätt med beslutanderätt över programverksamheten och självständigtansvar för programmens innehåll, ulan att principen om ensamrätt behöver upphävas.På samma sätt som Lokalradio erhållit ensamrätt lill lokalaljudradiosändningar genom överlåtelse av sändningsiätt kanSveriges Radio till överiåta rätt atl sända utbildningsprogram.I samma riktning uttalar sig en personalrepresentant i SverigesUtbildningsradio. i , ,personalrepresentanterna i Lokalradio och en personalrepresentant i SverigesUtbildningsradio, LRF, TCO, Klys och understrykeratl principen om ensamrätt inte bör omprövas förrän en bred parlamentariskutredning prövat frågan i ett större massmediepolitiskt sammanhang. Några remissinstanser avvisar utredningens uppfattning attdet inte är möjligt att åstadkomma en fullständig etableringsfrihet i fråga omrundradiosändningar. anser atl del naturligaförhållandet i ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle vore att etableringsrättenför rundradioföretag i princip vore fri, på samma sätt som för tidningspressen.Den enda skillnaden mellan tidningsförelag och rundradioföretag skulle enliglförbundet vara all etableringsrätten för programföretagen skulle vara knutentill ett koncessionsförfarande. SAF, , och gemensamt finner det utomordentligt olyckligt om SverigesRadios ensamrätt till rundradiosändningar skulle bestå, för alt i framtidenäven omfatta de nya sändningsformer som möjliggörs genom den snabbautvecklingen inom den elektroniska tekniken. Det är ett samhällsintresse attutvecklingen inom den elektroniska tekniken tas till vara och stimuleras.Systemet med ensamrätt för ett företag kan förhindra snabbast möjliga tekniskaframsteg. MUF anser att varken det nuvarande systemet med ensamrättför ett företag att bedriva rundradioverksamhet eller den av utredningenföreslagna ordningen med sändningsrätt för flera företag kan garantera detoberoende för programverksamheten i förhållande till statsmakterna, som gör detmöjligt för rundradioorganisationen att på ett trovärdigt sätt bära det ansvarför yttrande- och informationsfriheten som är nödvändigt för att säkra den friaåsiktsbildningen i en demokrati. Ett sådant oberoende gentemot statsmakternakan enligt MUF åstadkommas endast om rundradioverksamheten bedrivs i flera avvarandra och av statsmakterna oberoende och konkurrerande företag. MUF föreslårdärför att det nuvarande systemet med ensamrätt till rundradiosändningaravskaffas och att ett statligt sändnings- och programansvar begränsas till enriksomfattande radio- och TV-enhet. Prop.1977/78:91 45 FPU anser att den nuvarande principen om ensamrätt attbedriva rundradioverksamhet bör ersättas med en i princip fri etableringsrätt.FPU välkomnar utredningens uppfattning att etableringsrätten bör vidgas föratt möjliggöra inrättandet av särskild ljudradio. Förbundet anser emellertidatt utredningens förslag i fråga om framtida organisation för TV leder tillstagnation för programverksamheten. anser det ingalunda självklartatl en fri åsiktsbildning och ett fördjupande av demokratin bäst främjas av atlett enda företag ges ensamrätt till rundradiosändningar. Utredningen överväger olika alternativ för rundradionsorganisation och diskuterar därvid bl. a. möjligheten att organisatorisktskilja producerande och sändande enheter. Fördelarna med en sådan lösning voreenligt utredningen att systemet skulle vara mycket pluralistiskt. Utredningenfinner emellertid att ett sådant system medför påtagliga risker för försämradkvalitet och dyrare verksamhet. Utgångspunkten för utredningens diskussion om olikaorganisalionsal-lemativ är i stället atl beslut om sändning och om produktion istörsta möjliga utsträckning bör fattas inom samma enhet. Utredningen överväger bl. a. möjligheten att dela upp detnuvarande i flera självständiga företag för produktion och sändningsom var för sig ansvarar för att uppfylla statsmakternas krav påprogramverksamheten. Det centrala motivet för en sådan uppdelning vore attmarkera en ökad självständighet för programverksamheten. Utredningenkonstaterar emellertid att en rundradioorganisation bestående av självständigaföretag är känsligare för påtryckningar genom de större möjligheterna attpåverka vart och ett av företagen. Som exempel på en sådan särbehandlingnämner utredningen möjligheten att statsmakterna vid medelstilldelningen tarhänsyn till hur det enskilda förelaget bedrivit sin programverksamhet. Utredningen anser att behovet av en samordning av tekniskaoch allmänna servicefunktioner inom den samlade rundradiorörelsen talar motatt det skapas en organisation med helt fristående företag. Utredningen serinte heller inrättandet av ett särskilt serviceföretag som en möjlighet attlösa samordningsproblemen. För att undvika en fördyrad verksamhet måstenämligen ett sådant företag göras så stort att del skulle komma att dominerarundradioverksamheten. Ett serviceföretag skulle också medföra en omfattandeuppsplittring av de personalkategorier som medverkar i programverksamheten,framhåller utredningen. Bland alternativa organisationsmodeller med självständigaförelag finner utredningen en koncernbildning innebära de minstanackdelarna. Prop.1977/78:91 46 Utredningen förkastar emellertid en sådanorganisationsform, med tanke på dess bristande enhetlighet utåt och dessavsaknad av samlat ansvar för programverksamheten. Vid sitt övervägande av olika alternativaorganisationsformer för rundradion kommer utredningen till slutsatsen altkravet på integritet för rundradioorganisationen och behovet av ett samlatansvar för programverksamheten bäst kan tillgodoses om verksamheten bedrivsinom ett sammanhållet företag. Utredningen anser således alt det nuvaranderundradioföretagel bör bestå för de verksamheter som finns iföretaget, med undantag för utbildningsradion. Utredningen föreslår att även iforlsällningen skall vara moderbolag för Lokalradio. Däremot bör detnuvarande dotterbolaget utgöra ett heltsjälvständigt företag. Beträffande Lokalradios ställning konstaterarutredningen att det finns skäl för att ge lokalradiobolaget en helt friståendestatus så att verksamheten kan utvecklas efter sina egna förutsättningar.Emellertid bör verksamheten få möjligheter att etablera sig ordentligt innanden betungas med ytteriigare uppgifter som t. ex. att helt överta den regionalaproduktionen för riksradion. De mera övergripande besluten bör fattas av enkoncernledning som står ovanför såväl lokalradion som riksradion. Den föreslagna förändringen i Utbildningsradiosställning motiverar utredningen med alt den bör inta en särställning inom densamlade rundradioverksamheten med hänsyn lill att bolaget skall tjäna som ettinstrument för samhällets utbildningspolitik. Härav följer att SverigesUtbildningsradio inte kan tillförsäkras samma mått av integritet ochsjälvständighet som rundradion i övrigt. delar helt utredningens bedömningar i frågaom en eventuell organisatorisk uppdelning. Företaget tillägger att en fördelmed skilda producerande och sändande enheter skulle kunna vara all allaproducerande enheter helt kan koncentrera sig på programproduklionen. Nackdelenmed ett sådant system vore att sambandet mellan produktionen och inlaget avfrämmande produktion skulle gå förlorat. framhåller att detnuvarande systemet ger goda möjligheter att på ett flexibelt sätt skapa välavvägda programtablåer genom att de som ansvarar för sändningen också naturligtkan påverka programproduklionen. Företaget instämmer i utredningens uppfattningalt de producerande enheterna troligen skulle försöka skaffa sig garantier föratt producerade program faktiskt kommer att sändas, och att det skulle blinödvändigt att förse de sändande enheterna med medel för att på förhand kunnabeställa en relativt stor andel av programmen i syfte att uppfylla deuppgifter som åligger programverksamheten som helhet. Därmed skulle systemetspluralistiska effekter Prop.1977/78:91 47 gå om intet och principen om programenheternassjälvständighet frångås, konstaterar företagel.