prop · G10385 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidöverläggningar med har diskussioner förts om att schabloniseraytterligare bidrag. Ett sådant bidrag, som varit föremål för närmareöverväganden är bidrag till avlöning av elevhemsföreståndare vid elevhemknutet till grundskola. Detta utgår f. n. tiU tio kommuner. Bidrag utgår medtotalt ca 2 mUj. Det är särskilt glesbygdskommuner som har elevhem knutettill grandskola. För några kommuner uppgår detta statsbidrag tUl omkring 4 å av det totala lärarlönebidraget. Enligt SÖ erfordras en omfattandeadministration för rekvisition av bidraget till avlöning avelevhemsföreståndare. Jag förordar att detta bidrag schabloniseras och ifortsättningen utgår som ett procentpåslag till de kommuner som harbidrag för föreståndare och biträdande föreståndare vid elevhem som är knutettill gmndskola. ErUigt min mening bör tiUäggsbidraget för dessa kommuner ökasmed den procentenhet som bidraget till elevhemsföreståndare utgör av lärarlönebidragetför resp. kommun. Det ankommer på regeringen att utfärda närmare bestämmelserhärom. Naturligtvis måstekommunemas kostnader för sådana verksamheter vartill tUläggsbidrag utgåranalyseras med jämna mellanrum. Det bör uppdras åt SÖ att som underlag förberäkning av tilläggsbidragets storlek bl. a. genomföra undersökningangående ledighetsfrekvenser och vikariebehov i . Jag utgår från attSÖ i detta arbete samverkar med berörda personalorganisationer. SkuUe framledesskillnaderna mellan kommunerna öka bör en fömyad prövning göras av principernaför tilläggsbidraget. F. n. finner jag dock inte skillnaderna så stora att jagfunnit det motiverat att förorda en annan lösning än den som föreslås ipromemorian. Praktisktinnebär förslaget om tilläggsbidrag ytterligare en fördel för kommunerna. Länsskolnämndensbeslutanderätt i fråga om nedsättning av undervisningsskyldigheten som nuregleras i skolförordningen för olika lärare kan överflyttas till kommunen, sominom ramen för sitt statsbidrag ges möjlighet att besluta om sådan nedsättning.Därvid förstärks principen om att den som har kostnadsansvaret också skall ha beslutsansvar. 2.4.3.3Andra bidrag för undervisningsinsatser m. m. Utöverstatsbidrag till bas- och förstärkningsresurser samt tilläggsbidrag börstatsbidrag utgå tUl vissa ändamål inom skolväsendet som täcks genomstatsbidrag. ErUigt promemorian bör följande bidrag utgå enligt oförändrade gmnder:bidrag till avlöning av skoldirektörer och biträdande skoldirektörer, bidragtill kostnader för rektorer och studierektorer, bidrag till kostnader förföreståndare vid elevhem, bidrag till särskild undervisning, bidrag tUlstödundervisning av invandrarelever och hemspråksundervisning, bidrag tillkostnader för kaUorts- och finsk- språktillägg,bidrag för lön vid uppsägning samt statsbidrag till kostnader för vissaarbetsgivaravgifter. Bestämmelsemaför bidrag till kostnader för praktisk lärarulbUdning bör enligt promemoriantekniskt anpassas till de principer som gäller för veckotimpris. Förmerkostnader för särskUda ordinarie tjänster och praktikhandledare bör utgåbidrag med vissa schabloner. Endastett mindre antal remissinstanser tar upp frågan om dessa bidrag. Någraremissinstanser anser att ytterligare bidrag, bl. a. bidrag till kostnader förrektorer och studierektorer och bidrag till kostnader för kaUortstillägg och finskspråktUläggbör schabloniseras. Föregen del ansluter jag mig till promemorians förslag om principerna för desärskilda bidragen utom i fråga om bidrag till kostnader för föreståndare videlevhem, som jag i enlighet med vad jag har anfört i det föregående, harinräknat i tiUäggsbidraget för berörda kommuner. Något särskilt bidrag fördetta ändamål bör därför i fortsättningen inte utgå. Frågan om schabloniseringav ytterligare bidrag, som i och för sig är möjlig, bör enligt min meningprövas då tillräckliga erfarenheter föreligger av det nya statsbidragssystemet. Beträffandebidraget till kostnader för praktisk läraratbildning vill jag hänvisa till vadjag kommer att anföra i det följande under anslaget Bidrag till driften avgrandskolor m. m. Ilikhet med vad som gäller bör bidrag utgå till kommunerna för uppdragstiUäggm. m. för yrkesvalslärare samt tiU personell assistans. Det senare bidragetbehandlar jag under anslaget Bidrag tiU driften av grundskolor m. m. 2.4.3.4Bidrag till verksamhet under den samlade skoldagen Enligtriksdagens beslut skall ett särskilt bidrag per elev utgåför den samlade skoldagen. Bidraget skall beräknas på det antal elever somomfattas av den samlade skoldagen. Detär en lokal uppgift att utforma skoldagen mot bakgmnd av de förutsättningar ochbehov som föreligger i den enskUda kommunen och vid den enskilda skolenheten.Av beslut framgår att den samlade skoldagen måste innebära attkommunerna utöver ansvaret för undervisningen också har ansvaret för barnen ochungdomarna under de delar av skoldagen då undervisning ej pågår, dvs. attkommunen påtar sig ett utökat omsorgsansvar. Det är önskvärt att samordnadetider för varje skoldag under skolveckan finns för en årskurs, ett stadiumeller för hela skolenheten. InnehåUet i den samlade skoldagen, utöver vad somgäller för de timplanebundna aktiviteterna, skall utgå från de mål ochriktlinjer som regeringen senare skall fastställa på grandval av riksdagensprincipbeslut. Föratt kommunema skall vara berättigade att få det särskUda statsbidrag om 0,025veckotimmar per elev som utgår för den samlade skol- rrop.1977/78:85 73 dagenbör enligt statsbidragspromemorian följande grundkrav vara uppfyUda. Tidenför den samlade skoldagen skall vara av den omfattning som beslutats avriksdagen, nämligen för årskursema 1 och 2 maximalt och 20 minuteroch för årskurserna 39 mellan sex och . Dessutom skaU den samladeskoldagen omfatta verksamheter som utgår från de mål och riktlinjer förskoldagens verksamhet som fastställts av regeringen. Konunun beslutar ominförande av den samlade skoldagen. Sådant beslut kan avse viss skolenhet,alternativt visst stadium eUer enligt promemorian årskurs i skolenhet. Vidansökan om statsbidrag skall kommunen enligt promemorian visa på vad sätt manuppfyller de grandkrav för den samlade skoldagen som uppställts. Det börankomma på vederbörande länsskolnämnd att fastställa om vUlkoren förstatsbidrag till den samlade skoldagen är uppfyllda. Kommunen skall anmäla omsådana förhållanden inträder i verksamheten, som ändrar kommunens rätt atterhålla statsbidrag. För prövningen avstatsbidrag till den samlade skoldagen för eleverna på högstadiet skallkommunen enligt promemorian i ansökan kunna visa att verksamheten för elevematidsmässigt överstiger den tid som skulle ha åtgått om fritt valt arbetekvarstått som timplanebunden aktivitet. De remissinstanser somtagit upp förslaget i denna del tillstyrker stats-bidragsgmndema, men finnerbidraget otillräckligt. Således anser bl. a. och kommun attför att åstadkomma en varierande och meningsfull verksamhet måste bidragetvara av en helt annan storleksordning än vad som föreslås i promemorian. Någraremissinstanser däribland utgår från att de mål och riktlinjersom skall fastställas för den samlade skoldagen kommer att vara vägledande förkommunen och inte bindande i detalj. Föregen del har jag vid mina överväganden funnit att följande krav bör läggas tUlgrand för rätt till statsbidrag. Det bör primärt varaskoldagens innehåll och inte dess längd som avgör humvida särskUt statsbidragtill den samlade skoldagen skall utgå eller ej. I sin ansökan skaU kommunendärför kunna visa att verksamhet för eleverna förekommer under raster, lunchuppehåUoch vid andra tillfällen under skoldagen då undervisning inte pågår. Dennaverksamhet skall bedrivas i enlighet med de mål och riktlinjer för skoldagensom regeringen senare kommer att fastställa. Beträffandeskoldagens maximala längd gäller de regler som har fastställt. Vidsin behandling av den samlade skoldagen anförde utbUdningsutskottet att dennaför årskursema 3 till 9 skulle omfatta . Jag vill förriksdagen anmäla att jag funnit att den av beslutade nedre gränsen för årskurs 3 innebär en förlängning av skoldagen med i genomsnitt10 . 1977/78: 85 74 årskursema4 till 9 överstiger den timplanebundna verksamheten inkl. uppehåll för normallunchrast och övriga raster denna nedre gräns. Den minimitid som börgälla för att kommun skall få rätt tiU särskilt statsbidrag för samlad skoldagbör enligt min mening motsvara den sammanlagda tiden för undervisning, raster,lunchuppehåll och andra uppehåll i undervisningen samt för högstadiets del dentid som f. n. är avsedd för fritt valt arbete. Detbör vara möjligt för en kommun att under skolveckan låta skoldagens längdvariera för den enskUda Idassen, arbetsenheten eller årskursen. Jag viU idetta sammanhang även erinra om beslut att samordnade tider, dvs.gemensam skolstart och gemensamt slut på skoldagen inom en skolenhet, inte börställas som ett krav vid fastställande av skoldagens längd. Särskilt förbestämmandet av skoldagens början och slut kan det finnas skäl att ta hänsyntill t. ex, skolskjutsförhållanden. Jag viUhär även beröra målet för den samlade skoldagen samt de resursbehov som kanföranledas därav. Jag vill också erinra om vad jag anfört i denna fråga i prop.1977/78: 100 (bU. Densamlade skoldagen innebär att skolan tar ansvar för eleverna under hela den tidde vistas i skolan och erbjuder dem meningsfuUa aktiviteter. Det är enligt minmening bättre med en mera anspråkslös verksamhet, utformad i samråd medeleverna, än en av vuxna ambitiöst utarbetad och planlagd aktivitet, som aveleverna lätt kan uppfattas som ett nytt ämne på schemat. De fria aktiviteternaskaU så långt möjligt tjäna till att utveckla elevemas intressen, lära dem attta initiativ och ansvar samt träna dem socialt och därigenom förbereda dem förvuxenlivet. Detta behöver inte ske genom att elevema ges tUlfäUe att utöva allehandadyrbara fritidsverksamheter. Det viktiga och angelägna är att man bygger upp defria aktiviteterna tiUsammans med eleverna och gör dem medansvariga genom attlära dem välja och använda de resurser som står till buds. Den samladeskoldagen med en värvning av undervisning och annan verksamhet bör ses som ettpraktiskt förverkligande av skolans ansvar för elevernas helapersonlighetsutveckling. Man bör därför ge begreppen kunskaper och färdigheteren vidare innebörd än vad vi traditioneUt gör. AU verksamhet under skoldagen,vare sig det är undervisning eller fria aktiviteter, måste sättas in i ettpedagogiskt sammanhang. Somexempel på innehåll i de fria aktiviteterna kan nämnas gemensamma samlingar,klassråd, elevråd, biblioteksverksamhet, hjälp med individuella uppgifter,medverkan i utformningen av skolans miljö, frivillig musikundervisning,hobbyverksamhet och föreningsarbete, hjälp och vägledning av yngre kamrater,kontakter med samhället utanför skolan vilka inte ingår i den timplanebundnaverksamheten m. m. Det skulle enligt min mening vara en inte önskvärd utveckling 1977/78: 85 75 omeleverna betraktade lektionerna som något tråkigt som man måste stå ut med ochde fria aktiviteterna som det enda intressanta under skoldagen. De fria aktivitetemaskall betraktas som lika viktiga som annat skolarbete. All verksamhet i skolan skaUså långt som möjligt tjäna till att utveckla elevemas intressen. På detta sättskapas en helhet under skoldagen där de olika inslagen stöder och stimulerarelevernas och personalens arbete. Detär väsentligt att skolan söker kontakt med närsamhäUets institutioner ochföreningslivet, vUket understryks i riksdagsbeslutet. ViUkoren förföreningsmedverkan under skoldagen är fastlagda av . Föreningsarbeteti skolan skall följa av staten faststäUda mål och riktlinjer för skolan.Föreningslivets medverkan skall dock ske på föreningarnas egna viUkor ochbygga på ett förtroende från samhällsorganens sida. Föreningslivet fömtsattsskaffa sig kunskap om skolans värld och sträva efter att bli en integrerad delav skolans totala verksamhet. De skilda grenarna av föreningslivet måste docklåta den egna målsättningen prägla verksamheten och själva bestämma öververksamhetsinriktningen. Detkrav på objektivitet och aUsidighet som uppställs för skolans verksamhet kaninte innebära att föreningama tvingas göra en objektiv presentation av sinverksamhet. Det ankommer på skolans ledning att tillse att det totala utbudetuppfyller kravet på allsidighet och objektivitet. Detta gäller särskilt närföreningar av politisk och religiös karaktär medverkar. Regeringenhar givit SÖ i uppdrag att inkomma med förslag om mål och riktlinjer för densamlade skoldagen. Det ankommer på regeringen att fastställa dessa mål ochriktlinjer. JagvUl slutligen klarlägga de ekonomiska fömtsättningama för den samladeskoldagen. Som jag har framhållit bör det i statsbidrags-promemorianframlagda förslaget utgöra granden för statsbidragskon-straktionen. Det innebäratt kommunerna i extra verksamhetsbidrag får ca , per elev och år meddagens löneläge om den samlade skoldagen införs och om de viUkor som uppfyUssom jag redogjort för i det föregående. Till kommunerna utgår däratöver deresurser för övrig verksamhet som utgår ur förstärkningsresursen, dvs. 0,084veckotimmar per elev vilket motsvarar ca . per elev och år. Delar av länsskolnämndsresursenskall också utgå för annan verksamhet än undervisning under den samladeskoldagen. räknade med att ca en tredjedel av denna resursskulle utgå för fria aktiviteter. Detta motsvarar ca , per elev och år.Kommun som inför samlad skoldag kan således i genomsnitt erhålla ca , perelev och år. Hur dessa medel disponeras avgörs av kommunen. Omdessa bidrag anses tillräckliga är beroende på den ambitionsnivå som ligger tUlgrand för kommunens beslut om den samlade skoldagen. Av den planering som nugenomförs i många kommuner framgår att 1977/78: 85 76 ambitionsnivånvarierar i betydande grad. 1 en del kommuner är utgångspunkten att kommunen inteskaU behöva skjuta tiU nya resurser. I andra kommuner har man en ambitionsnivåsom föratsätter betydande kommunala tiUskott. Jag vill framhåUa att det intealltid är den dyraste verksamheten som ger de bästa resultaten. En lägre kostnadsmässigambitionsnivå kan ge ett resultat som av elevema upplevs vara mera meningsfulltoch intresseväckande än mer kostbara anordningar. Det måste understrykas attplaneringen av den samlade skoldagen måste utgå från reella behov och ha engrand i reaUstiska fömtsättningar. Det har i riksdagsbeslutet klargjorts attett genomförande av samlad skoldag helt avgörs av kommunerna själva, utifrånelevernas behov och konmiunemas resurser, ekonomiskt, personalmässigt ochlokalmässigt. Riksdagsbeslutet tvingar således inte kommunerna att omedelbartinföra en samlad skoldag, utan lokala faktorer och möjligheter måste avgöraambitionsnivån. Den samlade skoldagen kan således införas successivt, t, ex. påett stadium i taget eller bara i vissa skolor i kommunen. Jag viUockså framhåUa att det även finns andra och betydande resurser som är avseddaför elevernas verksamhet under skoldagen vid sidan av det lektionsbundnaarbetet. Jag tänker här på de kommunala insatserna för den kommunalamusikskolan och de statliga och kommunala insatserna för fritidshem. Det ärenligt min mening nödvändigt att dessa resurser ses i ett sammanhang. Ensamplanering av resursinsatserna för verksamheten bland barn och ungdom är enförutsättning för att få en väl fungerande barn- och ungdomsmiljö i kommunema,där den samlade skoldagen utgör en del av denna miljö. I kommunema harpåbörjats ett samarbete mellan olika nämnder vilka var för sig ansvarar fördelar av kommunens samlade barn- och ungdomsverksamhet. Det är enligt minmening betydelsefuUt att detta arbete intensifieras och att man når fram tillbästa möjliga samarbetsformer, vilka i och för sig kan vara olika från enkommun till en annan men som stärker insatserna i barn- ochungdomsverksamheten. 2.4.3.5Utbetalning, redovisning och revision av statsbidraget m. m. Ifråga om rekvisition och utbetalning av statsbidrag gäller f. n. följande.Allmänt driftbidrag rekvireras av skolstyrelsen för varje redovisningsår hos länsskolnämndenföre näst efter redovisningsåret. Granskning avrekvisitionerna sker hos länsskolnämnderna. Denna granskning kan ta från entill att genomföra för alla kommuner i länet. Utbetalning sker såsnart granskningen för resp, kommun har avslutats och rekvisitionen hargodkänts. Förskottutgår utan rekvisition , med resp. 30, 25och av det belopp kommunen uppburit i förskott föregående redovisningsår.I början av april utgår ett belopp motsvarande skillnaden mellan avstatsbidraget föregående redovisningsår Prop.1977/78:85 77 ochsumman av de tre tidigare förskotten. Slutreglering sker septemberfebruariåret därefter. Ipromemorian framhåUs att eventuella ändringar i utbetalningar av förskotten fårprövas i samband med förslag från utredningen om kommunernas ekonomi som bl.a. har till uppdrag att överväga om reglerna för utbetalning av statsbidrag tiUskolväsendet behöver ändras. Denövervägande delen av remissinstanserna anser att ubetalningen av statsbidragetoch beräkning av förskott bör ändras så att förskott ges på det aktuella åretsorganisation och att förskott också skall utgå för sociala avgifter. Mångakommuner redovisar i sina remissvar beräkningar över gjorda ränteförluster pågrund av eftersläpningen i statsbidragets utbetalning. Föregen del anser jag att inga ändringar i utbetalningsreglerna annat än sådana avrent teknisk natur nu bör göras. Jag ansluter mig därvid till vad som anförs ipromemorian. Frågan om ändrade utbetalningsregler och förskottsprinciper börbehandlas i samband med prövningen av de förslag som utredningen om kommunernasekonomi avgivit. Utredningen har avlämnat betänkandet (SOU1977: 78) Kommunerna, Utbyggnad, utjämning och finansiering. Utredningen föreslårbl, a. ändrade utbetalningsrutiner för vissa statsbidrag. För vissa statsbidragtill skolväsendet däribland statsbidrag tiU driften av grandskolan föreslåsatt utbetalningen bör ske med hänsyn tiU redovisningsårets faktiska kostnader. Jag vill understryka attdet föreslagna statsbidragssystemet i sig innebär stora vinster förkommunerna. Således kan slutregleringen av statsbidraget ske betydligttidigare än f. n. Vidare skaU förskotten under löpande redovisningsår fr. o, m.förskotten grundas på slutregle-ringsbeloppet för bas- ochförstärkningsresurser från föregående redovisningsår. sker det först iapril året efter. Det ankommer på regeringen att vidta erforderliga ändringar inu gäUande bestämmelser om redovisning och revision av grundskolansstatsbidrag. Jag räknar med att en ändring av teknisk natur skall behövavidtas. Jag avser i annat sammanhang föreslå regeringen att SÖ får i uppdragatt inkomma med förslag till ändrin" av nuvarande bestämmelser. Övergångtill ett förändrat statsbidragssystem för i enlighet med vad jag idet föregående har förordat medför vissa personalkonsekvenser. Fritt valt arbete som regleras i timplanen för högstadiet utgår ur timplanen. Motsvaranderesurser har inräknats i förstärkningsresursen för icke timplanebundnaaktiviteter. Enligt nuvarande bestämmelser i skolförordningen (1977: 235) fårlärare 519 inräkna handledning Prop.1977/78:85 78 avelever i fritt valt arbete i sin tjänst. liksomlokalavdelningarna i av LR, SL, SFL och har i sinaremissvar uttryckt oro för att sådana möjUgheter inte skall kunna föreligga meddet nya statsbidragssystemet. Föregen del vill jag anföra att lärare även i fortsättningen har möjlighet attinom ramen för sin tjänstgöring inräkna sådana uppgifter under skoldagen som motsvararverksamhet enligt nuvarande bestämmelser om fritt valt arbete, I den praktiskatillämpningen ankommer det på skolledningen, efter samråd med läraren ellerdennes fackliga organisation och med utgångspunkt i gäUande avtal, att närmareavgöra hur lärarens tjänstgöring skall förläggas. Ipropositionen om skolans inre arbete (1975/76: 39) anförde föredragandestatsrådet att underlaget för inrättande av ordinarie tjänst som lärare 3 och4, dvs. speciallärartjänster, i det nya statsbidragssystemet kommer att ingå iförstärkningsresursen varför tjänsteunderlaget inte kunde bestämmas på sammasätt som f. n. Föredraganden räknade dock med ett behov av sådana tjänster ävenfortsättningsvis. Jag vill i detta sammanhang anmäla att jag avser föreslåregeringen att bestämmelser utfärdas som närmare reglerar antalet ordinarietjänster som lärare 3 och 4. Dels får inrättas ordinarie tjänst förundervisning i särskild undervisningsgrapp, dels får en ordinarie tjänst somlärare 3 eller 4 inrättas per varje påbörjat 100-tal elever i kommunens grundskolor.Dessa senare tjänster motsvarar de tjänster som inrättas för samordnadspecialundervisning. Inämnda proposition anmäldes att överläggningar skulle tas upp medKommunförbundet och berörda personalorganisationer i syfte att göra det möjligtatt förena undervisning i musik i grundskola med undervisning i kommunalmusikskola. Även(U 1970: 72) organisationskommittén för högre musikutbildning har i sittslutbetänkande (SOU 1976: 33) Musiken människan samhället förordat attförutsättningar för en sådan tjänstekonstruktion skapas. Regeringenhar fört överläggningar med och avser efter sedvanliga överiäggningarmed personalorganisationerna utfärda bestämmelser som gör det möjligt förmusiklärare i att i sin tjänst inräkna tjänstgöring i den kommunalamusikskolan. Vidare har jag i samband med mina ställningstaganden tUl fortbildningsverksamheteni budgetpropositionen /79 (prop. 1977/78: 100 bil. 12) beräknat medelför kompletterande utbildning av 80 kommunala musiklärare för erhållande avbehörighet tUl musiklärartjänst i . Idetta sammanhang vill jag också nämna att den reformerade musiklärarutbildningensom enligt beslut (prop. 1977/78: 14, UbU 1977/78: 12, rskr 1977/78:73) skall påbörjas /79 Prop.1977/78: 85 79 kommeratt ge kompetens för undervisning i såväl grund- och gymnasieskola som ikommunal musikskola. Detnya statsbidragssystemet avses bli genomfört . Det innebär attantalet basresurser skall fastställas första gången . Någraremissinstanser framhåller att den korta genomförandetiden från det attriksdagen fattat beslut om nytt statsbidragssystem och till den tid dåorganisationen skall fastställas kan skapa problem. kommun m. fl.föreslår därför att genomförandet skjuts fram , dvs. att det nyastatsbidragssystemet skall träda i kraft . Det stora flertaletremissinstanser har dock inte haft något att invända. Föregen del ansluter jag mig till promemorians förslag att det nyastatsbidragssystemet bör träda i kraft . Detta överensstämmerför övrigt med beslut. Jag bedömer det vara väsentligt attkommunerna och de lokala rektorsområdena och skolenheterna möjligt fårmöjlighet till en friare och behovsinriktad resursfördelning. Vissaövergångsbestämmelser torde få meddelas. Således kan av tidsskäl inte nyaadministrativa rutiner för basresursbeslut hinna utarbetas. Nuvarande klassanordningsbeslutbör därför kompletteras i sådant avseende att elever som i skolstyrelsernas klassanordningsförslagräknas till specialklasser inräknas i underlaget för klassanordningsbeslutet, Länsskolnämndoch kommun bör vid sina samråd om klassanordningarna beakta detta. Detankommer på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att meddelanödvändiga övergångsbestämmelser. Jagräknar i övrigt med att de förordningar som bör utfärdas med anledning avriksdagens beslut kan föreligga före läsårets start /79. Detnya statsbidraget för driften av grundskolor bör beräknas ur ett anslag benämntBidrag till driften av grundskolor m. m. Detta anslag ersätter dels detnuvarande anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m., dels det nuvarandeanslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. Det senare anslaget är ettreservationsanslag. Uppkomna reservationer från detta anslag för budgetåret1977/78 bör få föras över tiU anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. Jagvill i detta sammanhang ta upp frågan om uppföljning och utvärdering av detnya statsbidragssystemet. Flera remissinstanser har tagit upp denna fråga ochunderstryker vikten av att det nya statsbidragets ekonomiska effekter förkommunerna ingående studeras.