prop · G10389 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 89 1977/78: 89 omsärskild ersättning till kommun; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås en särskild ersättning till kommun på 50 milj, kr.Detta belopp utgör en del av den ersättning som föranleds av att kommunen ochkommunens företag har gjort vissa investeringar i samband med den planeradeutbyggnaden av (), Dessa investeringar har medanledning av att 80 har skjutits blivit antingenonyttiga eller för tidigt utförda. del av kommunens ersättningsanspråk är avsett att täckas genom årligaextra skatteutjämningsbidrag 1982. Dessa extra skatteutjämningsbidragkan för femårsperioden uppskattas till ca 115 milj. kr. Regeringen föreslårvidare i propositionen 1977/78: 87 ett bidrag till , I dettabidrag ingår ett belopp om ca 101 milj, kr, som enligt avtal mellan Luleåkommun och NJA skall erläggas av NJA för övertagande av vissa anläggningar som kommunenhar utfört i 80-området. 1 1977/78. 1977/78: 89 Niirvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionom särskild ersättning till kommun Riksdagengodkände rikthnjer för finansieringen av ett nytt stålverk i ,80, (prop. 1974: 64, NU 1974: 40, rskr 1974: 263). beslutom 80 har föranlett kommun att göra investeringar i industriområden,hamnanläggningar, trafikleder, vatten- och avloppsanläggningar m, m. Dessainvesteringar regleras delvis i två avtal resp. den 21januari 1975 mellan kommunen och (). Beslutet omStålverk 80 har vidare föranlett kommunen och vissa kommunala bolag ochstiftelser att göra följdinvesteringar i mark, bostäder, skolor, fjärrvärme-ochelanläggningar m, m. Ioktober 1976 fattade ett beslut som innebar att 80sköts . Genom detta beslut har nämnda investeringar blivit helteller delvis onyttiga för kommunen resp, de kommunala företagen. Kommunenanser sig därför berättigad till ersättning av staten för deinvesteringskostnader som har nedlagts av kommunen och företagen eller, i defall det endast har varit fråga om tidigareläggning av investeringar, fördriftkostnaderna under det antal år som tidigare-läggningen avser. 1augusti 1976 lovade den dåvarande regeringen att medbörjan lämna kommun extra skatteutjämningsbidrag motsvarande enårlig utdebitering av en krona per skattekrona. Utfästelsen gjordes med hänsyntill de ändringar i tidsplanerna som då var aktuella beträffande 80,Sedan hade fattat beslutet om att skjuta 80-projektetpå framtiden aktuali- Prop.1977/78: 89 3 seradesfrågan om kommuns ekonomiska problem i . Chefen förkommundepartementet meddelade i svar på interpellalionen1976/77: 24 och frågan 1976/77: 69 att regeringen avsåg alt fullföljaåtagandel om extra skatteutjämningsbidrag. 2 Kommunens yrkande om ersättning Luleåkommun redovisade för regeringen en preliminär rapportutarbetad av om de konsekvenser som de ändradeplanerna för 80 hade för kommunen, avlämnades enslutlig rapport som även den hade utarbetats av Svenska kommunförbundet.Kommunen har senare gett in visst kompletterande material. Ett flertalöverläggningar har ägt rum mellan representanter för kommunen och tjänstemäninom . Kommunens ersättningsanspråk uppgår slutligt tillsammanlagt ,, fördelade på punkter enligt följandesammanställning. En mer detaljerad redogörelse för kommunensersättningsyrkanden bör fogas som bilaga till protokollet i detta ärende. Sammanställningöver kostnader för vilka kommun yrkar ersättning 1 000-tal kr. 9 Skolbyggnader, investeringar 18 80, skyddsinvesteringar 20 Uppskrivning av utlandslån 10 000 188 360 Kommunala bolags och stiftelsers kostnader 1 000-tal kr. 10 Björkskatan, område 2 och 3, hyresförluster 11 Björkskatan, område 38, investeringar 13 Hammaren, investeringar 14 Lerbäcken, hyresförluster 15 Fjärrvärmeanläggningar, överkapacitet m.m. 16 Elverksanläggningar, investeringar m, m. 17 Lokaltrafik till Björkskatan, driftunderskott 3 110 112 843 Kommunenhar, som framgår av bilagan, i sin redovisning indelat de objekt för vilkaersättning begärs, i två olika grupper. Till den ena gruppen har förtskostnader för sådana investeringar som kommunen. It 1977/78.1 saml.Nr 89 1977/78: 89 4 utifrånnu kända förutsättningar inte alls eller endast marginellt anser sig kunnanyttiggöra. Till den andra gruppen har förts kostnader för sådana påbörjade menavbrutna investeringar som enligt kommunens bedömning senare kan komma attnyttjas för avsett ändamål och således kan anses vara tidigarelagda. Dekostnader som har redovisats under punkterna 1, 2, 58, 1113 och 18 samt delarav beloppen under punkterna 9 och 16 avser investeringar som har hänförts tillden första gruppen. Kostnaderna för dessa investeringar har således i sinhelhet tagits upp i ersättningsyrkandet. Förvar och en av de investeringar som har förts till den andra gruppen harkommunen bedömt det antal år som investeringen har tidigare-lagts. Påinvesteringsutgifterna har kostnader för ränta och avskrivning beräknats. Fördessa kostnader har ersättning begärts för den tid som investeringarna inteberäknas komma till avsedd användning. Dessa yrkanden redovisas under punkterna3, 4 och 15 samt delar av punkterna 9 och 16. Dessutomyrkar kommunen ersättning för de kommunala bostadsföretagens hyresförluster,dels i bostadsområdet (p. 10) t. o. m, , dels ibostadsområdet (p. 14) t. o. m, . Ersättning yrkas också t, o.m. för det kommunala trafikföretagets driftunderskott (p. 17), somuppstår på grund av att bostadsområdet inte får detbefolkningsunderlag som har planerats. Kommunenhar vidare under punkt 19 begärt ersättning för de konsultkostnader somkommunen och de kommunala företagen har haft för utredning om ersättningsanspråken.Kommunens yrkande under punkt 20 baseras på att justeringar av den svenskavalutans värde har ökat kommunens låneskuld och räntekostnader för utländskalån, som har tagits upp för finansiering av en del av de i sammanställningenupptagna investeringarna, Jaghar i det föregående redogjort för de omständigheter i samband med beslutet omStålverk 80, som har föranlett kommun och kommunens företag att göraomfattande investeringar med anledning av denna planerade utbyggnad avNorrbottens (). För egen del anser jag att kommunen och dessföretag har haft goda skäl för dessa investeringar. Någon juridisk rätt tillersättning direkt av staten för investeringar som har blivit antingen onyttigaeller för tidigt utförda synes dock enligt min mening inte föreligga. Däremotkan det från allmän skälighetssynpunkt hävdas att kommunen bör få ersättning pågrund av att 80 har skjutits . Jag anser för egen del attkommunens åtaganden har en sådan omfattning att det 1977/78: 89 5 medhänsyn till omständigheterna finns skäl för ersättning i detta särskilda fall. Deyrkanden om ersättning som kommunen har fört fram har ingående granskats inomregeringskansliet. Därvid har prövats om gjorda investeringar kan ansesföranledda av statsmakternas beslut om 80, om de redovisadekostnaderna framstår som rimliga och om investeringarna till någon del kananses vara av värde för kommunen även om 80 har skjutits på framtiden.Vid denna prövning har också överläggningar ägt rum med representanter förLuleå kommun. Jagövergår nu till att redovisa mina ställningstaganden till de olika ersättningsanspråken. Förstvill jag framhålla att chefen för industridepartementet senare denna dag kommeratt hemställa att regeringen i proposition om statligt engagemang inomhandelsstålindustrin m. m. föreslår ett bidrag till . I dettabidrag har räknats in det belopp på ,, som enligt avtal ifebruari 1977 mellan kommun och NJA skall erläggas av NJA för övertagandeav vissa av kommunen utförda anläggningar i 80-området, Nämnda beloppingår som en del av de investeringar som har redovisats under punkt 1. Kommunensframtida nytta av återstående investeringar under punkt 1, ,begränsas till att anläggningarna finns att tillgå om det skulle bli aktuelltmed en industrietablering av viss typ. Eftersom förutsättningarna härför f. n,måste betecknas som mycket osäkra, bör det resterande beloppet enligt minmening i sin helhet ersättas av staten. Viden framtida utbyggnad av kommunen bör det vara rimligt att utgå från attändring av markanvändningen inte behöver göras i sådan omfattning att de underpunkt 2 upptagna s, k. generalplaneinvesteringarna i sin helhet blir onyttiga.Jag anser dock att huvuddelen av dessa kostnader bör ersättas av staten. Redovisadekostnader för exploateringsinvesteringar under punkterna 38 och för Hemängsskolanunder punkt 9 liksom kommunens bedömning av i vilken utsträckning vissa avdessa investeringar har utförts tidigare än vad som annars skulle ha varitnödvändigt är enligt min mening rimliga. Jag föreslår att dessa kostnaderersätts, bortsett från den del som avser inköp av ett skogsområde på ,De kommunala bostadsföretagens beräkningar av hyresförluster som väntas uppståför nyuppförda lägenheter i bostadsområdena Björkskatan (p, 10) och Lerbäcken (p.14) på grund av att den tidigare väntade expansionen hade uteblivit är avnaturliga skäl svåra att bedöma. Jag återkommer i det följande till dennafråga. Bostadsföretagensbedömningar att vissa investeringar i bostadsområdena Björkskatan (p. 11),(p. 12) och Hammaren (p. 13) är onyttiga synes i huvudsakriktiga. Huvuddelen av dessa kostnader bör därför enligt min mening ersättas. 1977/78: 89 6 Deersättningsanspråk som kommuncii har fört fram under punkterna 1517 för de kommunalaföretagens räkning synes också vara i huvudsak rimliga. En viss reducering avberäknade kostnader för överkapacitet i fjärrvärmeanläggningarna bör dockgöras. Kommunensövriga yrkanden bör enligt min mening inte föranleda ersättning från staten. Sominledningsvis har anförts har regeringen lovat, atl kommun under enfemårsperiod med början skall få extra skatteutjämningsbidrag sommotsvarar en årlig utdebitering av en krona per skattekrona. Regeringen har medanledning härav för beviljat kommun ett extra skatteutjämningsbidragpå 18,1 milj, kr. Vid min bedömning av kommunens ersättningsanspråk har jagutgått ifrån att basen för statens ersättning till kommunen skall utgöras avårliga extra skatteutjämningsbidrag som motsvarar en kronaper skattekrona. Redogörelsen för kommunens ersättningsyrkanden visar att endel av dessa, framför allt de som avser framtida hyresförluster, överkapacitethos utförda anläggningar och tidigarelagda investeringar, grundas påuppskattningar som av naturliga skäl är osäkra. De utgifter som avses är inteav engångskaraktär utan utgörs av årliga kostnader. Lämpligheten av extra skatteutjämningsbidragför att täcka bl, a, sådana kostnader är enligt min mening uppenbar. Utöver deextra skatteutjämningsbidragen bör kommunen få ett engångsbelopp som ersättningför gjorda investeringar m. m, i samband med den planerade utbyggnaden av NJA, Minprövning av kommunens ersättningsyrkanden om tillsammans ca 301 milj, kr, harsom redovisats föranlett reduceringar i en del fall. Enligt min mening börersättning utgå på följande sätt. NJA övertar som sagts investeringarsom ingår i nämnda summa med ett belopp av ca 101 milj. kr. Summan av de extra skatteutjämningsbidragsom kommunen har fått löfte om kan uppskattas till ca 115 milj, kr, underfemårsperioden 19781982. Jag förordar efter samråd med chefen förkommundepartementet att därutöver ett engångsbelopp om 50 milj, kr, beviljasLuleå kommun. Denna ersättning bör betalas ut redan under innevarande budgetår.För ändamålet bör därför ett särskilt anslag begäras på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78. I Med hänvisningtill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1,godkänna vad jag har förordat i det föregående om en särskild ersättning tillLuleå kommun för vidtagna åtgärder med anledning av 80-projektet, 1977/78: 89 7 2,till Särskild ersättning till kommun under åttonde huvudtiteln påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 anvisaett anslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1977/78: 89 Sammanställningav kommuns ersättningsyrkanden, inkl. ränta , (1000-tal kr). Nettoinveste-rlngatsom ej kan utnyttjas Kolupplag 34-h 34 A Dessainvesteringar avser anläggningar m.m. i och i anslutning till 80-området.Investeringarna har utförts utifrån träffade avtal mellan NJA och kommunen.Enligt ett avtal som träffats , skall NJA överta vissa av dessaanläggningar mot en ersättning av 100 876 tkr. godkännande erfordrasför detta avtals giltighet. Godkänns avtalet reduceras yrkandet på denna punktfrån 140 584 tkr till 39 708 tkr. Generalplaneinvesteringar Trafikleder, huvudledningar förvatten och avlopp samt för fjärrvärme Dessa s,k. , administration, kommunalteknik Tidigareläggning 5 är, avskrivning Hemängsskolan I bostadsområdet ,anläggningskostnader Prop.1977/78: 89 Nettoinveste- Driftkost-ringar som ej nåder för kanutnyttjas tidigarelagda KOMMUNALA BOLAG OCH STIFTELSER Bostäder i (område 2 och 3) Beräknade hyresförluster åren Bostäder i {område 38) Avbrutna investeringar, inkl. skadestånd till entreprenörer 27 312 BostadsområdetSödra Bensbyn Projekterings- och andra utredningskostnader 1 503 BostadsområdetHammaren Avbrutna investeringar, inkl, skadestånd till entreprenörer samtåterställningsarbeten 46 241 Beräknade hyresförluster åren 19771979 ] 245 FjärrvårmeanlåggningarTidigareläggning , avskrivning och ränta samt kostnader för överkapaciteti 12 189 ElverksanläggningarProjekteringskostnader för elsystemet, samt anläggningskostnader för distributions-och matningsanläggningar 417 1 793 Beräknade driftunderskott åren 1976 80-området Tillkommande kostnader för att undvika kapitalförstöring 6 060 Utredningskostnader Konsultkostnader för utredning om ersättningsanspråken. Inkluderar även de kommunala företagens kostnader Ökning av låneskuld och ökade ränte kostnader för utländska lån, som har tagits upp för finansiering av en del av ovannämnda investeringar, till följd av devalvering 10 000 NORSTFDTS TRYCKERI 1978 780103