prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — a. SIB,kommunstyrelsen i , och Svenska föreningenför byggnadsvård. Fleraremissinstanser framhåller att de estetiska effektema måste tillmätas särskildbetydelse i områden med kulturhistoriskt värde. RiksanUkvarieäm-beietpåpekarail kulturminnesvård i ökad utsträckning inriktas på bevarande av helaoch sammanhängande miljöer såväl i kulturiandskapets gtesbebyg-gelse som inomtätorternas miljöer. i påpekar alt deinventeringar med redovisning av kulturhistoriska värderingar som finns ärettvärdefullt underlag vid upprättande av kommunala program för energibesparandeåtgärder. I de fall kulturhistoriska bebyggelseinventeringar saknas är del avvikl alt kulturhistorisk värdering sker i samband med utredning av föreslagnaenergibesparingsåtgärder och lämpliga åtgärder diskuteras med en antikvariskmyndighet. Även riksantikvarieämbelel och Svenska föreningen för byggnadsvårdframhåller att det är väsentligt all antikvarisk eller kulturhistorisk expertismedverkar vid upprättandet av 1977/78:76 95 Riksaniikvarieämbelei anser att utifrån en loialekonomiskbedömning är fömtsättningarna gynnsamma att förena kulturminnesvårdensinlressen med åtgärdsprogram för energibesparing i befintlig bebyggelse.Ämbetet framhåller dock liksom flera andra instanser att gällande låneregleroch andra bestämmelser ofta främjar ett från kulturhistorisk synpunkt mindrelämpligt utförande av åtgärdema. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar framhåller att alla åtgärder som kan minskaimportberoendet av olja är av belydelse och att de i planverkels rapportförestagna åtgärderna därför sammanfaller med överstyrelsensberedskapsintressen. Brandnämndenanser att den ökade brandfara som kan vara förknippad med vissa av debyggnadstekniska åtgärderna måste uppmärksammas särskilt. Det gäller såvälsådana isoleringsmalerial som är brännbara som den ökade användningen avrelurluft som kan medföra risk för brand- och rökspridning. Institutionenför byggnadsteknik vid KTH anser att en ökad användning av sotfångare ochvärmelager kan skapa utrymmesbehov som måsle särskilt beaktas vidstadsplanering och byggnadsprojektering. Naturvårdsverketframhåller att åtgärder för att minska energiförbrukningen i samhället är avstort värde från naturvårdssynpunkt. Såväl oljeförbränning somelkraftproduktion är förenad med naturpåverkan och energibesparingar medför sålundagenerellt att trycket på naturen minskar. Verket betonar dock att besparingarnamåste vägas mot de övriga mål som uppsatts för att förbättra vår livsmiljö.Sektionen för maskinteknik vid KTH noterar att-i motsats till vad som uppges irapporten-stoftavskitjare ofta inte används vid fjärrvärmeantäggningar. De sociala konsekvensernaav ombyggnadsåtgärder i det befintliga byggnadsbeståndet berörs av fleraremissinstanser. , och iVästmanlands län framhåller att de äldre delarna av byggnadsbeståndet i storutsträckning brukas av ekonomiskt svaga grupper. Detta måsle beaklas såväl vidutformningen av kraven på åtgärder som vid ulformningen av villkor för tån ochbidrag. Planverketsberäkningar av kostnader och besparingsmöjligheter bedömes av fleraremissinstanser som mycket grova. Många har därför inte tagit ställning tittdem. De remissinstanser som mera detaljerat studerat lönsamheten använder oftaolika lönsamheisbegrepp. Föratt möjliggöra jämförelse mellan olika lönsamheisbegrepp alternativa metoder för bedömning avenergibesparande åtgärders lönsamhet. Institutionen påpekarail man vid Prop.1977/78:76 96 jämförelsermellan olika åtgärder söker ett tönsamhetsmålt som möjliggör direktajämförelser. Sådana jämförelser försvåras enligt institutionen av attåtgärderna ofta har olika varaktighet (brukstid). Vid åtgärder med tånglivslängd anser institutionen att lönsamhetsbedömningen försvåras av brisiandekunskap om sådana faktorersom ränteutveckling och energiprisets utveckling. Tilläggsisolering ärenligt institutionen exempel på en mycket varaktig åtgärd som normalt beräknasbeslå under en återstående brukslid. En i lönsamhetskalkyler vanligenanvänd livslängd är . Tilläggsisotering kräver i vissa fall en tämligenhög investering vid genomförandet men kräver därefter inget extra underhåll.Jämfört med förbmkningen före en tilläggsisotering sparas genom isoteringenvarje år en viss energimängd och detta sker under byggnadens återståendelivslängd. Andra typer av energibesparande åtgärder innebär kanske enförhållandevis liten investering men fordrar årligt underhåll för att geförväntad effekt. Åtgärdens brukstid kan dessutom vara en hett annan änbrukstiden för titläggsisoteringsåtgärden. De lönsamhelsmått som normaltanvänds är enligt institutionen följande: Återbetalningsliden,dvs. den tidsperiod som erfordras för att genom nettointäkterna återbetala detinvesterade kapitalet, används ofta för att bestämma lönsamheten för enbesparingsåtgärd. Kalkyträntefolen som därvid används uttryckerbeslutsfattarens krav på avkastning i procent av investerat kapital, ellersnarare gränsvärdet för lönsamhet. Lönsamhetsberäkning i form avålerbelalningslid kan missförslås genom all brukstiden enligt ovan i regelskiljer sig åi för olika åtgärder, Därför används ofta internräntefoten sommått på lönsamhet. Inlernräntefotenär avkastningen i procenl av investeratkapital beräknad för en viss bmkstid. Med internräntemetoden kan två ellerflera alternativa åigärder jämföras på samma grund, dvs. hänsyn tas tillrespektive åtgärds livslängd. Ettenkelt mått på lönsamheten för en besparingsåtgärd är enligt institutionen enmetod för beräkning av energisparkostnaden (ESK). Investeringskostn.-I- nuvärde av underhållskosln. ESK=---------------------------- 773:----------------- nettoårlig energibesparing x brukstid ESKanges lämpligen i öre/kWh. Detfaktum att de framtida energibesparingarna hell enkelt summeras innebär attovanstående formel inte tar hänsyn till räntefaktorn. En längre fram i tidenliggande besparing har ett mindre "nuvärde" än en näraliggandesamtidigt förutsätts dock genom förfarandet att energipriset är . Genomkorrektionsfaktorer kan man dock enkelt justera beräkningarna för räntefaktornsinverkan. Metoden likställer enligt institutionen den kommande årligaprishöjningen för energi med motsvarande års räntefot. Omenergipriset bedöms stiga snabbare än vad räntefoten anger så skall ESK räknasner med beräkningsbar faktor. 1 motsatt falt stiger ESK. Institutionenanseratt energisparkostnaden kan användas föratt jämföra kostnaden att sparaenergi med all köpa den och anser därför att den med hänsyn till förväntadframtida ränta och förändring av energipris korrigerade energisparkostnadendirekt kan jämföras med rådande energipris. Om ESK är mindre än rådandeenergipris är åtgärden lönsam. Institutionenanför vidare att vid de flesta åtgärder som är aktuella för energibesparinggälter det att avgöra om åtgärden är lönsam och om den skall genomföras etterinte. Vid titläggsisotering tillkommer även spörsmålet om tiockleken på denisolering som skall anbringas. En ekonomisk dimensionering av värmeisoleringeni en byggnadsdel kan därför betraktas som ett oplimeringsproblem. Vidtilläggsisotering föreligger en kostnad som kan uppfattas som i huvudsak fast,nämligen kostnaden för uppfästning och täckskikt. Till denna kommer kostnadenför själva isoleringen och upphängningsanordningarna, vilken varierar medisolertiockteken. Den totala isolereffekten växer med tilttagandeisotertiocklek. Marginaleffekten, dvs. verkan av den sista centimeternisolering, avtardock då isolertjockleken ökar. Detta innebär att en optimalisotertjocklek kan beräknas där bästa lönsamheten erhålles. Institutionenger följande exempel på den avtagande nyttan av ökad isotertiocklek. k-värde (W/m C) c Ak=0,30 ».W »» ~.» "-v- '"({.im 1 ,... _, .. =U,Ui| 7 1977/78. Prop.1977/78:76 98 Diagrammetvisar värmegenomgångstalet för ett vindsbjälklag vid olika tiocktekar påtiltäggsisoleringen. Av diagrammet framgåratten tiock titläggsisoleringminskar k-värdet från ursprungsliga 0,70 till 0,40 dvs. med 0,30 W/m °C medanen tiock ökning av titläggsisoleringen endastminskar k-värdet med 0,04 W/m °C. bedömningar av möjlig energibesparing har institutionen tillämpatenergisparkostnadsmetoden för att avgöra om en åtgärd skall ulföras eller inte.Samma metod har använts för att beräkna optimal isolertiocklek vidtilläggsisotering. Även byggnadsstyrelsen.Industrigruppen för län byggeri samt Swedisol utnyttjarenergisparkostnadsmetoden i sina remissvar. Industriverketgör vissa jämförelser med ett lönsamhelsmått som i princip överensstämmer medåterbetalningsliden. Verket påpekar dock svagheten med att metoden ej tarhänsyn till åtgärdens livslängd. Även HSB:s riksjörbund använderåterbetalningstiden som lönsamhelsmått. 6.3.2Brukstid och behov av underhåU Planverketangav i sin preliminära rapport att livslängden för olika typer avenergibesparande åigärder kan variera . påpekadeverket att många åtgärder kräver periodiskt underhåll för att kunna ge avseddeffekt under denna livslängd. Flera remissinstanser har funnii anledningkommentera detta. När det gäller åtgärder avtypen värmeisolering, fönsterrenovering och alla tälningsåtgärder utom tätningav fönster mellan karm och båge råder enighet om att åtgärdernas livslängdöverensslämmer med husets återstående brukstid. ,Instituiionen för byggnadsteknik vid KTH, Industrigruppen för lätt byggeri,Swedisol m. fl. använder som livslängd för hela tokatbeslåndel utomindustrins byggnader, där man anser att livslängden i genomsnitt är 20 år.Fönsterläining mellan karm och båge harenligi dessa remissinstanser enlivslängd . Något behov av underhåll anser man inte föreligga. Livslängd för åtgärder somberör uppvärmningssyslem, ventilation eller styr- och reglersyslem behandlas avbl.a. , sektionen för maskinteknik vid KTH och Mekanförbundet.Enighet råder om att livslängden för dessa åtgärder normalt ej avgörs av husetsbrukstid utan mera beror på mekanisk förslitning av olika ingående komponenter.Detta senare anger man vara en av orsakema till alt dessa åtgärder normaltkräver någon form av underhåll för att ge avsedd energibesparande effekt. 1stort setl råder enighet bland remissinstanserna om att livslängden inom dennakategori av åtgärder kan variera från 10 lill . Mekanförbundetdelar planverkets uppfattning att brukstiden för instaltationer förvärmeåtervinning ur ventilationsluft kan sällas till och anger dentekniska livslängden till . Prop.1977/78:76 99 ellertill/frånluftsventilation är sältan till , varför derasåterstående livslängd ej heller utgör någon begränsning för installation avvärmeålervinning. Byggnadsslyrelsenuppger brukstiden till för s. k. enkla installationstekniska (VVS)åigärder men anger att flera av dessa givetvis har längre livslängd. Valet aven kortare brukstid innebärenligl styrelsen att kostnader för rutinmässigkontroll av justering av installationer kan anses intäckla. InsUtutionenför byggnadsteknik vid KTH anger livslängden för åigärder för individuellmätning av el- och varmvattenförbrukning till mellan 20 och 30 år.Institutionen anser att framför allt de senare då kräver periodiskt underhåll. Institutionenbehandlar även nya lokala energikällor. Livslängden för dessa anges till 20 åroch institutionen påpekarail underhåll är nödvändigt för att exempelvissotflngare skatt fungera lillfredsslällande. Föratt kunna beräkna besparingseffekt eller lönsamhet för en energibesparandeåtgärd fordras kännedom om inomhus-och utomhusklimat förden aktuella byggnaden.Man brukar utnyttja det s. k. värmeförbmkningslalet (Q-värdet), enberäkningsenhet som beror av temperaturerna inne och ute underuppvärmningssäsongens heta längd. Q-värdet varierar därmed från plats litlplats. Som medelort för brukar etter väljas.Planverket har i sina beräkningar räknat med 1 IOOOO gradtimmar för dessaorter. Instituiionen för byggnadsteknik vid KTH anger för dessa orter att engenomsnittlig inomhustemperatur på ger värmeförbmkningslalet 100 000gradtimmar . Institutionen påpekar vidare att värmeförbmkningslaletvarierar för olika typer av lokaler beroende bl.a. på att man använder olikainomhustemperaturer. InsUtutionenförbyggnadsteknlkvidKTHvisarattvärmeförbrukningstaletärdirekt proportionellt mot energibesparingen. Institutionen utför sina beräkningarav energibesparingsmöjligheterna med ett värmeförbmkningstal på 100 000gradlimmar men redovisar i en sammanställning avseende hela byggnadsbeståndetäven den beräknade besparingen vid . Slutligen redovisarinstitutionen en sammanställning där man använder 120 000 gradlimmar förbostadshus, för övriga lokaler och förindustrilokaler. använder värmeförbrukningstalet 90 000gradtimmar i sina beräkningar av besparingsmöjligheterna inom det egnalokalbeståndet. Industrigruppen för lätt byggeri använder 127 000 gradtimmarför bostäder, för övriga lokaler samt förindustrins lokaler. Om i den fortsatta redovisningen inte annat anges är dessavärmeförbmkningstal använda i respektive remissinstans beräkningar. Prop.1977/78:76 100 6.4Lämpliga tekniska åtgärder i befintlig bebyggelse Ettstort anlal remissinsianser lämnar planverkets förslag till lämpliga lekniskaåtgärder ulan kommentar. Andra berör dem översiktligt och instämmer så gott somundantagslöst i planverkets bedömningar. , Industrins byggmaterialgrupp och NBD och m. fl.framhåller dessutom alt de föreslagna åtgärderna går att genomföra med i dagkänd teknik. SIB påpekar bl. a, att detär angeläget alt inte alltför schablonmässigt utnyttia erfarenheter frånenergibesparande åtgärder i ett nyare byggnadsbestånd när åtgärder skallvidtas i det äldre byggnadsbeståndet. Det kan enligt SIB leda till ett alltförlitet utbyte i form av energibesparing till priset av stora ingrepp somförvanskar bebyggelsen. SIB anser att målet bör vara att nå energibesparingarmed minsta möjliga ingrepp i byggnaderna och nämner som exempel avskärmningarmed gardiner och dylikt. SIB menar-att det är olyckligt om sådana åtgärderavfärdas på grund av svårighelen att kontrollera att åtgärden används på rättsätt, InsUtutionenför byggnadsteknik vid KTH anser att det område planverket behandlar ärsynneriigen stort och att ett väsentUgt större antal besparingsmöjligheter ände som uppräknas skutte kunna anges, Fteraremissorgan, bl. BFR, provniiigsanstalien, Chalmerslekniska högskola, tekniska fakulteten vid , instituiionenför byggnadsteknik vid KTH, kommunstyrelsen i , samt ,understryker vikten av alt forskningsinsatserna rörande energibesparandeåtgärder i byggnadsbeståndet intensifieras. Detta dels för all nya produkteroch arbetsmetoder skall utvecklas men också för att undvika tekniskafelbedömningar vid tillämpning av kända metoder. BFRpekar på att någon påtaglig stimulans litl teknisk utveckling inle finns förnärvarande. Statsmakterna måste därför formulera handlingsprogram som i grovadrag konkretiserar vilka åtgärder som skall vidtas, när de skatt startas ochvilket ekonomiskt stöd samhället tänker ge. Rådet menar även att införandet avny teknik inom byggnadssektom kräver avsevärd tid, NBD och rekommenderaralt långtgående bindningar .för vissa åtgärdsprogram bör föregås avförsöksverksamhet i mindre skata, NBD och påpekar även att man därmed ocksåkan sörja fören lämplig uppföljning av det praktiska utvecklingsarbete somredan utförts på ålskilliga håll. Även och Industrinsbyggmaterialgrupp anför liknande tankegångar. Någrafå remissorgan ägnar ett större utrymme åt alt diskutera de föreslagna tekniskaåtgärderna. Deras synpunkter redovisas i det följande mer i delalj i sambandmed att remissyttranden avseende specifika energibesparande åigärderbehandlas. Naturvårdsverketbetonar fördelen med att tätare byggnader, treglasfönster Prop.1977/78:76 101 ochförbättrad värmeisolering även förbättrar ljudisoleringen. 1 befintligbebyggelse är bil- och flygtrafik otvivelaktigt bullerkällor som ofta vållaraltvarliga olägenheter, menar verket. ger sinasynpunkler med utgångspunkt från att några energibesparande åtgärder kan kommaatt förändra inomhusktimatet men anför att några hygieniska olägenheter ej kantillåtas uppkomma. Sålunda påpekar att man i sin publikationMeddelande nr 109/1966 "Sanitära krav på våra bostäder" accepteratinomhuslemperaturen -l-18°C och -l-16°C somminimigräns för uppvärmning av bostadsrum. Dessa undre gränser är satta efterstrikt hygieniska bedömningar och inte efter komfortkrav. För åldringar, vissalångtidssjuka och personer med nedsatt viialitet fordras ofta en eller annangrad högre medeltemperatur. Värdena avser lufttemperaturen och icke riktadoperativ temperatur. anför som sin uppfattning att det tordefinnas möjligheter till sänkning av inomhuslemperaturen utan risk för någrahygienska olägenheter med tanke på den relativt höga inomhustemperatur som förnärvarande råder i landets bostäder. Ätt fä bostäderna mera täta och bättreisolerade innebär därmed en klar förbättring av inomhusktimatet.Inomhuslemperaturen blir jämnare och problemet med kalla golv blir mindre. Foriifikationsförvaliningenanser att åtgärder med tång avskrivningslid kan medföra en låsning till dagensteknik som försvararen övergång titt framtida nya system. Brandnämndenförutsätteratt byggnadstekniska åtgärder sker inom ramen förbrandskyddsbestämmelser i . Åtgärder som kan tänkas medföra ökadbrandfara är användning av brännbara isoleringsmaterial samt ändringar iventilationssystem. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar framhåller att de i planverkets rapport förestagnaåtgärderna sammanfaller med ÖEF:s beredskapsintressen. Vissaregionala synpunkter framföres. Sålunda anser i , vid de fortsatta övervägandena om förbättrad energihushållning i delbefintliga byggnadsbeståndet, bör ägna de speciella klimatförhållandena sområder i det sydsvenska kustområdet uppmärksamhet. Man anger speciellt attklimatet ofta är blåsigt och att temperaturen mera sältan är låg. Länsstyrelseni påpekar att länets speciella klimatiska förhållandeninneburit att isoleringen redan håller en hög standard och attenergisparmöjligheterna genom ytterligare isoleringsålgärder därför är relativtsett mindre i detta län. anser dock alt ett betydandeuirymme för energisparåtgärder finns i länets bebyggelse. Yrkeshygieniskafrågor berörs av , och Riksbyggen.Framför allt påpekas risken för att i samband med rivningsarbeten träffa påasbestbaserade malerial men även eventuella hälsorisker vid arbete medmineralalt berörs. Arbetarskyddsstyretsenpåpekar att föreslagna åtgärder ej får leda till en 1977/78:76 102 sämrearbetsmiljö genom för hög täthet och mindre tjusinsläpp i lokalerna. Fteraremissorgan framhåller att det är väsentligt att man kontrollerar att deenergibesparande åtgärderna utförts på ett sådant sätt att de fltt avseddeffekt. Provningsanstalten anser att förutom åtgärdens konstruktiva utformningså är det ofta arbetsutförandet som avgör om åtgärden ger fult effekt.Efterkontroll är enligt provningsanstalten en bra metod för att kontrolleraarbetsutförandet. Någraremissinstanser påpekar vikten av att de energibesparande åtgärderna utföresav kunnig personal. Inom vissa sektorer förefaller en viss knapphet påyrkeskunnig personat kunna begränsa den möjliga genomförandetakten avåtgärdema, Arbelsmarknadsslyrelsenpåpekarail det ärett önskemål att inptaneringen i tiden av de förestagnaåtgärdema noga övervägs. Enklare underhållsåtgärder och justeringar kommerenligt styrelsens uppfattning att i första hand öka efterfrågan på VVS-anknutnayrkesgrupper inom instaltations- och serviceområdet och nuvarandeyrkesarbetarkår räcker inte titt för en snabb insats av den omfattningplanverket skisserar. påpekar att en noggrann planeringerfordras även för denna det av åtgärdsprogram mel samt att del, vid sidan avmer preciserade kalkyler över arbetskraftsbehoven, fordras betydandeutbildningsinsatser. SIBpåpekar att utbildningsbehovet inte enbart rör frågan om att utbUda personalutan i många fatt också rör frågan om att utbilda lärare för denna utbildning.Del kommer därför, enligt institutets mening, att la tång tid innan man kan haen fungerande besiktnings-, genomförande- och kontroltapparat även omekonomiska resurser och tillgång till villig personal finns. Arbetarskyddsstyrdsenanför att planverkets påstående alt möjligheterna titt energibesparing ärstörre i lokattieslåndel än i bostadsbeståndet, bl. a. därför att många avinstatlationerna i detta bestånd är överdimensionerade och körs relativtoekonomiskt, inte synes helt underbyggt, eftersom planverket även anger att detär svårt att få fram tillförlitliga uppgifier om lokalbeståndels tekniskaegenskaper och kvalitet. Styrelsen anför vidare alt de föreslagnainstaltationstekniska åtgärderna inte llr medföra en försämrad arbetsmiljö.Belastningar och förändringar i belastningar från olika processer i arbetsmiljöerhar större inverkan på arbetsmiljön än belastningar från och genombyggnaden och det måste därför vara de förslnämnda faktorerna som flr avgöra ivad mån energibesparingar kan genomföras genom åigärder iinstallationssystemet. Styrelsen framför i sammanhanget att viss överdimensioneringav installationers kapacitet är en fömtsättning förenergibesparing eftersom överdimensioneringen utnyttjas för snabb uppvärmningefter avstängning. Styrelsen hänvisar därvid till att planverket föreslåravstängning av ventilation och minskad värme under icke arbetstid. Styrelsenframhåller sammanfattningsvis att dagens och morgondagens krav på bättrearbetsmiljö kommer att ställa höga krav på framför allt installationer. Prop.1977/78:76 103 Byggnadsstyrelsenanför att planverkets bedömningar av energibesparingar och investeringsutgifterför bostadssektorn genom VVS-lekniska åtgärder var och en förefaller rimligamed undantag för åtgärden injustering av radiatorer i småhus. Den summeradebesparingseffekten av åtgärderna anser styrelsen däremot mindre rimtig.Styrelsen menar att det ärav yttersta vikt att förbrukningar ochbesparingsmöjligheter inom olika delar av lokalbeståndet utreds innan någraslutsatser dras om de totala besparingsmöjligheterna. För det egnalokalbeståndet anser dock styrelsen att sparmöjligheterna inte är mer än 60 96av vad planverket angivit. Enklaredrifttekniska åtgärder, exempelvis drifttidsstyrning av ventilation, ger enligtbyggnadsstyrelsens uppfattning mycket varierande resultat från byggnad tillbyggnad. Besparingar i bruttoenergiförbmkning mellan 1 och 50 96 harkonstaterats. Den genomsnittliga bmttoenergibesparingen för 25 96 (5,2 Mm-*) avbyggnadsstyrelsens tokatbestånd genom enkla drifttekniska åtgärder tiggermellan 10 och 15 96 av normalårsförbrukningen. VVS-lekniskaJörenlngen anser att det finns risk för att enkla tekniska åtgärder inomlokalbeståndet undervärderas. Möjligheterna att mer omfattande utnyttjaspillvärme, att utnyttja mer effektiva mtiner för underhåll, skötset och driftsaml värmeåtervinningsmöjtigheter i tokatbeståndet underskattas enligtföreningen. Föreningen anför vidare att enkla åtgärder av instaltationstekniskkaraktär (inreglering av värmesystem, justering av pannanläggningar, minskningav ventitationsluftflöden, installation av regleranordningar) samt vissa enklabyggnadstekniska åtgärder av typen fönslerlälning bör prioriteras i högre gradän i planverkets förslag. angetägenhetsgradering av värmeisolerande åtgärder råder storenighet. Sålunda är samtliga remissinstanser som berört frågan överens om atttitläggsisolering av vindsbjälklag innebär ett betydligt mindre ingrepp ibyggnaden än att isolera ytterväggar och golvbjälklag. Samstämmighetbland remissorganen råder även kring uppfattningen att de värmeisolerandeåtgärderna går att utföra med känd byggnadsteknik. Fleraremissorgan framhåller dock att ett vissl forskningsbehov föreliggerbeträffande de värmeisolerande åtgärderna. Sålunda framför BFR, provningsansialien,lekniska fakuUeten vid Lunds universUet och inslitulionen för byggnadsteknikvid KTH att framför allt fuktens inverkan på byggnadskonstruktionensbeständighet bör studeras både vid utvändig och invändig tilläggsisolering avytterväggar. Kommunslyrelsen i och efteriyser flera tekniskalösningar för titläggsisolering av flerbostadshus. framhåller specielltbehovet av metoder med putsat fasadskikt.