prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — 1samband med beslut om litteraturstödet framhöll kulturutskottet(KrU 1975:12, s. 18) att den stödordning som infördes borde ha försökskaraktäroch att den närmare utformningen av stödet fortlöpande måste övervägas och vidbehov korrigeras. Bokutgivningen hade tidigare inle varit föremål för statligtslöd och det var därför svårt att förutse om de stödinsatser som introduceradesskulle fä önskade effekter. Enligt regeringens beslut den 18december 1975ankommer det på att följa utvecklingen på litteralurområdetoch atl med utgångspunkt i vunna erfarenheter söka arbeta fram förslag tillförbättringar av stödformerna. 1sin anslagsframställning för /78 har fört framförslag om vissa kompletteringar av det nuvarande litteraturstödet. Från rådelssida har dessutom uttalats avsikten att inför /79 presentera enutvärdering av samtliga stödformer och lägga fram mer genomarbetade förslagtill förbättringar. Enligtmin mening är det nödvändigt med en noggrannare analys av litteraturstödetseffekter och en mer genomgripande omprövning av stödformerna än vadkulturrådet har möjlighet atl genomföra inom ramen för sitt löpande arbete.Uppgifterna bör därför anförtros åt en särskild utredare. Denne bör i sittarbete samråda med och utnyttja de erfarenheter som finnsinom rådet. Resultaten av utvärderingen bör läggas till grund för förslagbeträffande lilleraturstödels fortsatta utformning. Utredarenbör särskilt pröva om avvägningen av stödet mellan olika lilteraturkategorierhar gjorts på ett tillfredsställande sätt. Därvid bör möjligheterna attförbättra stödet lill facklitteraturen undersökas ingående. Förenklingar avurvalssystem och administrativa rutiner bör eftersträvas. Från både praktiskaoch principiella synpunkter är det angeläget att uppnå mer automatiskt verkandestödformer. Om möjligt bör slödordningen utformas så att den också innebär ettstöd ål spridningen av böckerna - i första hand genom bibliotek och bokhandel. Utvärderingenbör också omfatla kreditgarantierna till bokförlag. Behovet av kredilstöd börundersökas och dessutom bör - i samråd med industriverket -diskuterasalternativ till nuvarande handläggningsordning. Prövningen avadministralionsfrågan bör ske bl.a. mot bakgrund av regeringens och DelIIU:5 Skr 1977/78:103 256 riksdagenskommande ställningstaganden till det framlagda förslaget om stöd tillbokhandeln (Ds U 1976:17). Massmarknadsuigivningenav prisbillig kvalitetslitteratur för vuxna skall däremot inte behandlas idetla sammanhang. Inte heller bör det föreslagna slödel till utgivning avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk som kan vänlas fattabeslut om las med i utvärderingen. 1975/76:135 (s. 269) framhöll föredragande statsrådet att han ansåg detangeläget att en massmarknadsutgivning av barn- och ungdomslitteraturpåbörjades och hänvisade lill aktuella planer inom folkrörelserna och till demanknutna förlag på atl fä till stånd en sådan utgivning, KultumtskoUel instämdevid sin behandling av propositionen i föredragandens ställningstagande (KrU1975/76:35, s, 67) och förutsatte att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag i frågan. har i skrivelse den 5januari 1977 presenterat förslag till massmarknadsutgivning av barn- ochungdomslitteratur inom ramen för en bokklubb, 1utredarens uppgifter bör ingå att lägga fram förslag om hur enmassmarknadsutgivningavbarn-ochungdomslitteralurskall kunna komma lill stånd.Delta bör ske efler nära kontakter med organisationer och föriag som är villigaalt medverka i en sådan verksamhet. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen bemyndigarchefen för atttillkalla en särskild ulredare med uppdrag alt göra en översyn av det statligalitteraturstödet, altbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver attersättning till utredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall ulgå i formav dagarvode enligl kommitlékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, atlkostnaderna skall belasta åttonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 5.Tilläggsdirektiv för utredningen (U 1975:14) om studiedokumentation ochstatistik för högskolan Chefenför , statsrådet , anför. Medslöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefenför genom beslut en arbetsgruppför infomialionssyslem för grundläggande högskoleutbildning. Arbetsgruppen harsenare antagit namnet utredningen om studiedokumentation och statistik forhögskolan. Enligl sina direktiv har utredningen lill uppgift att överväga bl.a.hur de befintliga lokala informationssystemen skall kunna anpassas till den nyahögskoleorganisationen och vilket löpande 257 Kommittéer: Del II U:5 statistikunderlagsom i övrigt behövs för utbildningsadminislraliva ändamål i den nya högskolan.Även behovet av högskoleslatistik för myndigheter, organisationer m.fi. utanförhögskoleväsendet borde härvid beaktas. Vidare borde utredningen enligtdirektiven lägga fram förslag om vilka uppgifter, som bör ingå i riksomfattandeenhetlig statistik för utbildningsadministrativa behov och därför bearbetascentralt för alla utbildningar, samt om förfarandet vid insamling av sådanauppgifter. Därvid borde övervägas möjligheterna att samla in vissa uppgifterendast genom undersökningar stickprovsvis. Utredningen borde också övervägahuren fördelning mellan lokal och central löpande statistikproduktion skallutformas. Utredningenhar lagt fram ett första delförslag i en promemoria"Studiedokumentationssyslem för högskolan / 78".Förslaget behandlar framför allt studiedokumentaiionssystemets huvudstruktur,bl.a. med avseende på innehållet i lokala och centrala register samt vilka kravsom inledningsvis bör ställas från funkfionssynpunkt på det system som skallbörja tillämpas den för alt studerandeslrömmar och utbildningsutbudskall kunna följas och hanteras administrativt. Delta första förslag som främstbehandlar statislikbehov för administrativa uppgifter av mer löpande ochkortsiktigt slag skall enligl utredningen ses mot bakgrund av att dess arbete ihög grad är knutet till genomförandet av högskolereformen. Till frågan om merövergripande utbildningsslatistik avser utredningen atl återkomma. Hit hörstatistik som behövs för beslut om hur högskoleutbildningen successivt skallplaneras, utvecklas och förändras med hänsyn lill såväl individernas önskemåloch behov som samhälls- och arbetslivets behov. Avnämare av sådan statistik ärlokala, regionala och centrala ulbildningsmyndigheler inkl. berördadepartement, arbetsmarknadsmyndigheter och olika företrädare för offenfiigaoch privata "utbild-ningskonsumenier" som t.ex. och sjukvårdshuvudmännensamt arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna. Även statistik för huvudsakligenolika informations- och forskningsändamål inkl. uppgiftslämnande förinternationella organisationer räknas till detta område. Utredningensförslag innebär aU statistik avseende studerande och studieresultat skallproduceras inom ett syslem som huvudsakligen bygger på lokala register. Dessaskall vid behov kunna sambearbetas för statistikproduktion. För en merfrekvent produktion av riksstalislik och som en urvalsram för vissa typer avspecialundersökningar skall det enligt utredningens förslag finnas ettpermanent centralt register vid . Till detta skalluppgifter lämnas från lokala datorbaserade och system. Genombeslut uppdrog regeringen åt universilets-kanslersämbelel ochstatistiska centralbyrån att anpassa registren i huvudsaklig överensstämmelsemed uiredningens förslag. Föregendel anser jag att det är angeläget att högskolestatistiken i sin helhetunderkastas en kritisk granskning så atl ett underlag skapas för atl användasludiedokumentationssystemel på eU sätt som kan leda lill en mot behoven välavvägd produktion av statistik. Denna granskning bör bl.a. belysa behoven avstatistiskt underiag för bedömning av frågor som rör sambandet mellanutbildning och arbetsliv. Därvidbör beaktas såväl behovet av uppgifter om utbildningsefierfrågan hos olikagrupper av människor som arbetslivets behov av uppgifter om utbudet avutbildade och ulbildningsmyndighelernas behov av uppgifter om arbetslivetsefterfrågan på personer med olika slag av utbildning. 17 1977/78. DelII U:5 Skr 1977/78:1103 258 statistiskabelysningen av arbetsmarknaden för högskoleutbildade bör förbättras så alt dentillsammans med bl.a. uppgifter om de studerandes önskemål kan ingå iunderlaget för den löpande förnyelsen av högskolans utbildningsutbud. Stor viktbör även läggas vid utformning och produktion av statistik som på etträttvisande sätt skall belysa förändringarna i den totalastuderandepopulalionen vid högskolan. Både granskningen av statistikproduktionenoch de sistnämnda frågeställningarna motiverar att utredningens direktiv vidgasoch att dess arbete ges en något annorlunda inriktning. Föratt de statislikbehov som har angetts i det föregående skall kunna klariäggasfordras en övergripande studie. Närmare riktlinjer för densamma bör utformas avutredningen. Studien börsyfta lill att belysa statistikbehoven hos olikaavnämare. Därvid bör nuvarande användning av högskolestatistiken redovisas ochexemplifieras, l.ex. vilken roll denna har spelat för olika beslut, och varförstatistiska data så sällan redovisas som beslutsunderlag. Det pågående arbetetmed högskolereformen bör naturiiglvis beaktas och hänsyn bör i största möjligautsträckning las lill förutsebara förändringar i interna och externa behov avstatistisk information om högskolan. Det är sålunda även här värdefullt medkonkreta exempel på hur planeringsprocessen har påverkats av löpande statistikeller av mer speciell statistik som har tagils fram på särskild beställning.Skillnad bör göras mellan sådan statistik som direkt används som underlag ochannan statistik som mer är atl se som allmän information. Analysenbör bl.a. leda fram till en precisering av skillnaden mellan den statistik somefterfrågas mera tillfälligtvis men som vid behov kan produceras på grundval avolika register och system och den statistik som efterfrågas ständigt och därförbör produceras löpande. Inom den sistnämnda statistiken bör man skilja mellanstatistik som bör publiceras och statistik som bör finnas tillgänglig i annanform. Frågor om periodicileten inom olika stalislikserier och problem som ärförenade med ändringar i publiceringen och utbudet av stalislikserier börbelysas. I delta sammanhang bör också prövas i vilken utsträckning det ärmöjligt och lämpligt - bl,a, koslnadsmässigt - att ersätta löpande statistikbaserad på totalundersökningar med statistik baserad påstickprovsundersökningar e,d. Enförutsättning för arbetet bör vara att kostnaderna för statistiken inomhögskoleområdet totalt sett skall ligga inom ramen för nuvarande permanentaresurser för sådana ändamål. Där så är möjligt bör också hänsyn tas tillkostnader som f n, är dolda. Inte heller högskolans kostnader för hithörandeändamål bör fä öka. Utredningenbör också beakta behovet av samordning mellan högskolestatistik och statistikför angränsande utbildning. Utredningsarbetet börockså syfta till att utforma sådana metoder för analys av statistikbehov somstatistiska centralbyrån sedermera kan tillämpa i sin egen fortlöpande översynoch omprioriiering av utbildningsstalisti-ken. De arbetsuppgifterutredningen har tilldelals genom de ursprungliga direktiven och de uppgiflersomden kommerati fä om regeringen ansluter sig till mina överväganden i delföregående gäller områden som nära kan beröra den personliga integriteten. I deursprungliga direktiven framhölls att utredningen bör lägga fram förslag om hursådana uppgifter som av bl.a. inlegritetsskäl inte bör tas in i administrativasystem men likväl är nödvändiga för högskolemyndigheternas planering eller förstatistiska och vetenskapliga ändamål bör samlas in, lagras och bearbetas. 259 Kommittéer: Del II U:6 strykavikten av att även integritelsfrågorna noga övervägs och belyses i detfortsatta arbetet. Jag utgår från att utredningen bedriver sill arbete understort hänsynstagande lill den enskildes privatsfiir. 1 detta sammanhang vill jagockså erinra om vad som anges i direktiven till utredningen (Ju 1976:05) omöversyn av lagstiftningen om personorienterad ADB-information m.m.(datalagskommittén). Denna utredning har lillkallals efter det atl utredningenom studiedokumentation och statistik hade lillkallals. Till dala-lagskommilténsarbetsuppgifter hör fiera spörsmål som är av direkt betydelse försludiedokumentationsverksamhelen inom högskolan. Hit hör bl.a. frågorna ombehandlingen av långtidsförvarade personregister hos statistiska centralbyrånoch andra registerförare, om information till intervjuade vidintervjuundersökningar, om användningen av mjukdala, om rätten för registreradeatt erhålla registerutdrag och om försäljningen av datoriagrade personuppgifterför kommersiellt bruk. har enligt sina direktiv alt i enförsta etapp kartlägga, systematisera och sovra föreliggande material ochsynpunkter i fråga om integritetsskyddel. De förslag som synes fruktbara atlutveckla bör kommittén ställa samman till alternativa lösningar. Arbetet i denförsta etappen bör avslutas med att dessa lösningar av kommittén presenteras ien offentlig diskussionspromemoria. Jagfinner del angelägel att utredningen om studiedokumentation och statistik undersitt arbete samverkar med dalalagskommittén. Arbetetbör bedrivas skyndsamt. Detutredningsuppdrag som jag nu har angivit innebär en ökad belastning påutredningen. Ytteriigare ledamöter bör därför förordnas. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för att tillkalla ytterligare högst 3 ledamöterall ingå i utredningen. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 6.Utredning om vissa tjänsteorganisatoriska frågor inom högskolan m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. Vidmin anmälan av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inomhögskolan m.m. meddelade jag min avsikt att föreslå regeringen atl tillkalla ensärskild utredning med uppgift alt överväga vissa frågor om organisationen avlärartjänster m.m. för i första hand grandläggande högskoleutbildning. Jagåterkommer i denna fråga. Genomriksdagens ställningstagande till proposition 1975:9 om reformering avhögskoleutbildningen m.m. (UbU 1975:19, rskr 1975:179) har delvis nya mål sattsupp för den grundläggande högskoleutbildningen. 1 propositionen 1976/77:59 omutbildning och forskning inom högskolan m.m. DelII U:6 Skr 1977/78:103 260 föreslårregeringen åtgärder som syftar till att lägga fast de organisatoriska ramarinom vilka de tidigare uppställda målen skall kunna förverkligas. Därigenomskapas förutsättningar alt tillgodose önskemålen om alt vidga konlaktyiornamellan högskolan och samhället i övrigl och alt förbättra yrkeslivsanknylningoch forskningsanknytning för olika slag av högskoleutbildning. Möjligheternaför nya grupper alt skaffa sig högskoleutbildning breddas. Denya målen för den grundläggande högskoleutbildningen saml den förändradeinstitutionella organisationen påverkar också tjänsteorganisationen inomhögskolan, främst i vad avser lärartjänster och tjänster förutbildningsadministrativa ändamål. För atl reformeringen av högskolan skallkunna fortlöpa på ett tillfredsställande sätt fordras därför enligt min meningatt tjänsteorganisationen nu ses över i syfte atl finna en utformning av densom underiättar strävandena atl fullfölja de ulbildningspolitiska målen. Jagförordar därför att en kommitté tillkallas för detla ändamål. 1968års utbildningsulredning (U 68) behandlade tjänsteorganisationen förhållandeviskortfattat. Utredningen log främst upp två delfrågor, nämligen atttjänsteorganisationen inom den nya högskolan borde göras mer enhefiig än förnärvarande samt att forskningsanknytningen för vissa lärarkategorier bordeförbättras. Som ett medel atl stärka banden mellan grundläggande utbildning ochforskning/forskarutbildning förordade U 68 en ordning med tjänslgöringsbytenmellan befattningshavare såväl inom samma institution och högskoleenhet som vidolika högskoleenheter. Den sistnämnda typen av tjänslgöringsbyten skulle enliglutredningen vara angelägen för högskoleenheter som saknade fastforskningsorganisation. U 68 strök också under vikten av alt läraren harkontakter rned del yrkesliv som högskoleutbildningen förbereder för och medandra slag av utbildning. Min företrädarekonstaterade vid sin anmälan av propositionen om reformering avhögskoleutbildningen m.m. att han rörande de tjänsteorganisatoriska frågorna iallt väsentligt delade U 68:s bedömning. Konkreta ställningstaganden i dessafrågor borde dock, enligt hans mening, anstå till dess klarhet hade vunnits omindelningen i högskoleenheter m.m. I frågan om forskningsanknytning anfördesatl universitetslektorer (motsvarande) borde ges tillfälle att inom ramen förtillgängliga resurser deltaga i forskning/ forskarutbildning. för högskolereformen (H 75) avgav i december1976 förslag till förordning om lärare vid statliga högskoleenheter. Förslagetinnebär relativt små sakliga förändringar av gällande föreskrifter i fråga ombehörighet, befordringsgrunder och tillsättningsordning för de lärarkategoriersom kommer att ingå i den nya statliga högskoleorganisationen. H 75understryker dock behovet av en mer ingående översyn av tjänsteorganisationeninom högskolan. Inom den nuvarandehögskoleorganisationen finns lärartjänster avsedda företrädesvis för forskningoch forskarutbildning, företrädesvis för grandläggande utbildning eller heltför grundläggande utbildning. Frågan om forskarkarriärens utformning ulreds avforskarutbildningsutredningen, FUN (U 1974:06). FUN väntas lägga fram sinaförslag under innevarande år. Översynen av de fiänsteorganisaloriska frågornabör därför i första hand begränsas till frågor som främst rör den grundläggandehögskoleutbildningen. FUN:s förslag kan kommaall beröra även vissa tjänster avsedda främst för grundläggandehögskoleutbildning. Sedan regeringen och tagit 261 Kommittéer: Del II U:6 ställninglill FUN:s förslag avser jag atl vid behov återkomma till regeringen medförslag om tilläggsdirektiv till kommittén. Lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, MBL, och lagen (1976:600) omoffentlig anställning, , bildar stommen i den arbetsrätts-reform som för denoffentliga sektorns del har öppnat större möjligheter att träffa kollektivavtalän tidigare. Sålunda har det tjänstemannalagar intagna förbudet moiatt träffa avtal om bl.a. tjänsteorganisationens utformning slopats. Men avtalkan naturiiglvis inte heller framgent träffas i strid med tvingandelagstiftning, l.ex. regeringsformen, kommunallagarna eller . 1 förarbetenatill reformen slås också fast att avtal inte bör träffas som skulle träda denpolitiska demokratin för när. Föreskrifter som styr myndigheternas verksamhet ifråga om mål, inriktning, omfattning eller kvalitet bör sålunda inte meddelasgenom kollektivavtal. Dessa frågor avses även i fortsättningen vara förbehållnareglering i offentligrältslig ordning. Motdenna bakgrund bör kommitténs arbete syfta till att skapa ett underlag försåväl reglering genom kollektivavtal som beslut vilka det ankommer påregeringen och alt fatta. Det är sålunda angelägel all arbetet kanulföras under medverkan av företrädare för berörda fackliga organisationer. Jaggår nu över till att närmare ange kommitténs huvudsakliga arbetsuppgifter. Formenför och arten av lärarnas anknytning till yrkeslivet utanför högskolan växlarkraftigt mellan olika delar av den nya högskolan. Kommittén bör överväga vilkaallmänna krav som med hänsyn lill de utbildningspolitiska målen i dettaavseende bör ställas på tjänsteorganisationen för såväl statlig som kommunalhögskoleutbildning. Jag lar här upp två frågor som jag anser särskiltbetydelsefulla. Behörighetsföreskrifternaför flertalet slag av lärartjänster inom högskolan är utformade med utgångspunkti sakligt betingade men ofta i detalj reglerade krav påämnesteoretisk och pedagogisk kompetens. 1 regel finns det härutöver möjlighetatt vid tjänstetillsättningar beakta även andra egenskaper hos en sökande,vilka kan vara av betydelse för tjänsten. H 75:s förslag till bestämmelserinnebär inte några väsentliga förändringar på denna punkt. På geremellertid varken de nu gällande bestämmelserna eller de av H 75 föreslagnanågot helt tillfredsställande uttryck förde krav som i skilda avseenden måsteställas på sökande lill lärartjänst avsedd i första hand för meratillämpningsinriktad eller konstnärlig högskoleutbildning. Liksom nu måste storvikt fästas vid såväl pedagogisk som ämnesteoretisk kompetens. För mångautbildningar måste emellertid även faktorer som yrkeslivserfa-renhel, främstfrån den yrkessektor för vilken man skall ge de studerande utbildning, ochkonstnärlig kreativitet tillmätas stor och i vissa fall avgörande betydelse.Kommittén bör mot denna bakgrund överväga hur de mångskiftande kraven påinnehavarna av lärartjänster inom högskolan bäst skall kunna beaktas vidmeritvärderingen. Som utgångspunkt bör självfallet gälla alt reglerna skallutformas så alt den för en viss tjänst bäst lämpade också skall i första hand kommai fråga för tjänsten. Den andra aspekten påtjänsteorganisationens anknytning lill yrkeslivet gäller röriigheten mellanhögskolan och yrkeslivet i övrigt. utnyttjas i viss utsträckningpersoner verksamma inom olika delar av DelII U:6 Skr 1977/78:103 262 arbetslivetsom lärare i högskoleutbildning som förbereder för verksamhet inom resp.område. Exempel på detta står att finna inom bl.a. ekonomisk, juridisk,medicinsk och teknisk grundutbildning samt inom forskarutbildning vid skildafakulteter. Dessa lärare knyts lill högskolan antingen genom timanslällningeller genom inrättande av t.ex. arvodestjänster som speciallärare. Inom dennuvarande lärarutbildningen finns lärartjänster som också omfattar visstjänstgöring inom skolväsendel. Flera exempel skulle kunna anföras. Kommitténbör skapa sig en uppfattning om situationen för olika utbildningar i dettaavseende. Kommittén bör också belysa möjligheterna för högskolans lärare attefter en kortare eller längre lids tjänstgöring utanför högskolan återvändatill denna. Därvid bör kommittén ange vilka åigärder som behöver vidtas för attvidga dessa möjligheter. Man bör också överväga hur möjligheterna att tilllärartjänst i högskolan för rekrytera personer som är yrkesverksammautanför högskolan skall kunna förbättras. Frågor som uppkommer i det fallet ärbl.a. ändamålsenligheten i deltids- respektive heltidsanställning, vilkaavvägningar mellan dessa allernativ som kan länkas samt vilka åigärder sompåkallas för att främja denna lärarkategoris pedagogiska skicklighet. Kommitténbör redovisa de arbets-marknadsmässiga konsekvenserna för de olika delar avarbetslivet som berörs av kommitténs övervägande rörande ökad röriighet förlärare mellan lärarverksamhet och annan yrkesverksamhet. Kommittén bör vidarebelysa konsekvenser för ledning, planering och organisation m.m. inom högskolansom kan följa av en sådan ökad röriighet. 1 detta sammanhang villjag också beröra frågan om hur aktualiteten i yrkeslivsanknylningen skall kunnavidmakthållas. Den har tagils upp vid skilda tillfällen.Journalistutbildningsutredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 1975:25)"A jour" att lektorerna i journalistiska ämnen vidjournalisthögskolorna skulle ges möjlighet till tjänstledighet med bibehållenlön för att hålla sin yrkeskunskap aktuell. Även organisationskommittén förhögre musikutbildning (OMUS) har i sitt principbetänkande (SOU 1976:33)"Musiken, människan, samhället" tagit upp problemet om sambandetutbildning-yrkesliv i anslutning till frågan om anställningsform för lärarnaför musikutbildningen. Enligt OMUS är det mycket väsentligt att anställningsformerskapas som möjliggör växelspel mellan arbete i utbildning och yrkesliv iövrigt. Ettannat exempel är debatten om lärarutbildningens organisation.