prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — Det innebär enligt regeringsformen att beslutanderätten intekan delegeras till direkt i TL. Jag föreslår att i 5 § anges altregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer beslutar om indelning itaxeringsdistrikt, om nämndernas verksamhetsområden och av antalet gemensammanämnder. Reglerom förordnande av ordförande resp. val av övriga ledamöter i laxeringsnämnd,valbarhels- och behörighetsvillkor samt avsägelsegrunder m. m. finns f. n. i6,13 och 14 §§ TL. Från redaktionell synpunkt är det enligt min mening lämpligtatl i delta sammanhang föra samman regleringen i dessa avseenden till fem påvarandra följande paragrafer, 6-10 §§. Jag avseratt idet följande behandla deolika delfrågorna var för sig och därvid ange hur jag har tänkt migregleringen. Mandatperiodför ordföranden m. m. F.n. gäller att ordförande i taxeringsnämnd förordnas av senast den30 november året före taxeringsåret (6 § 1 mom.). Förordnandet meddelas såledesför i sänder. Utredningenanser alt mandatperioden för taxeringsnämndens ordförande bör vara densamma somför övriga ledamöter och föreslår sålunda att mandatperioden för ordförandenförlängs från ett lill . Vidare föreslås att får möjlighetatt utse ersättare för ordförande då denne på grund av semester eller sjukdomär förhindrad att hålla sammanträde. Deremissinstanser som har yttrat sig i frågan om mandatperioden för ordförandenavstyrker eller ställer sig tveksamma till all denna föriängs. Förslaget attlänsstyrelsen vid förfall för ordföranden skall ha rätt all förordna ersättareför denne lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Fleraremissinstanser förordar dock att man löser frågan om ersättare på annat sätl.Några instanser förordaratt ersättare för samtliga nämnder förordnas för hela 1977/78:181 188 taxeringsperiodensamtidigt som ordförande utses. En del av dessa instanser förespråkar atl maninte förordnar en personlig ersättare för varje ordförande ulan i stället utsernågra ersättare för ordförandena i ett större antal nämnder. Från ett par hållföreslås att taxeringsnämnden inom sig utser ledamot att föra ordet vid förfallför ordföranden. Deinstanser som är kritiska mot förslaget alt mandatperioden för ordförandenskall vara pekar bl. a. på de svårigheter en sådan bestämmelse skulle fåför rekryteringen. Man menar att många kommer att tveka inför att binda sig förett så långvarigt uppdrag. Jag delar denna uppfattning. Under i vart fall enövergångsperiod, efter vilken behov av och möjligheter för rekrytering bättrekan bedömas, bör därför gälla att ordförande liksom f. n. utses för etttaxeringsår i sänder. Behov av alt kunnaförordna ersättare för ordförande föreligger enligt min mening även med enettårig mandatperiod för ordföranden. Enligt några remissinstanser står vissaadministrativa fördelar att vinna om ersättare kan förordnas för helataxeringsperioden, som ordförande utses. Med hänsyn till bl. a. mittförslag att ordförandens mandatperiod skall begränsas till anser jag föregen del all utredningens förslag är att föredra från administrativ synpunkt.Jag föreslår således att får förordna ersättare för ordförandennär denne är förhindrad att tjänstgöra. Det bör påpekas, all förslagetsjälvfallet inte avser fall där ordföranden är jävig att handlägga visst ärende.I sådant fall tillämpas bestämmelserna i 62 § TL, enligt vilka nämnden inom sigutser ledamot att föra ordet vid ärendets handläggning. Jag föreslår ocksåvissa ändringar av redaktionell art i bestämmelserna om förordnande avordförunde. a. utgår föreskrifterna om senaste tidpunkt för förordnande avordförande. Regleringen i sådana avseenden bör i fortsättningen ske i TK. Minaförslag i fråga om förordnande av ordförande framgår av 6 §. Föreskriften omförordnande av ersättare bör tas in i 9 §. nuvarande taxeringsorganisationen biträds taxeringsnämnderna avtaxeringsinspektör eller kronoombud. För rörelsenämnd skall länsstyrelsensålunda förordna en eller flera taxeringsinspektörer alt biträda nämnden.Taxeringsinspektör får också förordnas för bolagsnämnd. 1 taxeringsnämnd förvilken inspektör inte har förordnats utser vidare ett - trekronoombud. Fr. o. m. laxering gäller atl kronoombud ochtaxeringsinspektör inte behöver förordnas när tjänsteman hos länsstyrelse ellerlokal skattemyndighet är föredragande i nämnden (6 § 1 och 2 mom.). Enligt 1975 årsprincipbeslut skall länsstyrelse och lokal skattemyndighet biträda allanämnder. Det innebär all kronoombud inte längre skall utses. En konsekvens avprincipbeslutet är vidare all taxeringsinspektör inte längre Prop.1977/78:181 189 skallförordnas atl biträda viss nämnd. Utredningen har i enlighet härmed föreslagitatl de nuvarande föreskrifterna härom i 6 § 1 och 2 mom. skall slopas. Jag biträderutredningens förslag. Detta medför följdändringar i de paragrafer som reglerararbetsuppgifterna m. m. för sådana funktionärer. Det gäller bl. 9, 10 och 23§§ samt 61 § 2 mom. och 63 §. skall vid sidan av ordföranden finnas valda ledamöter. Denuvarande bestämmelserna härom finns i 6 § 1,3 och 4 mom. De innebär i huvudsakföljande. Valet förrättas i regel av kommunfullmäktige. I bolagsnämndförrättas dock valet av landstingskommunens förvaltningsutskott om mer än enkommun ingår i distriktet. Antaletvalda ledamöter i lokal nämnd skall vara minst tre och högst åtta. får dock högst tolv ledamöter väljas. I sådan nämnd skall minst enledamot väljas för varje kommun. Antalet ledamöter bestäms i princip av dem påvilka valet ankommer. Om ledamöterna skall väljas av skilda organ skall docklänsstyrelsen bestämma antalet ledamöter och ange hur många av dem som skallväljas av varje organ. För varje ledamot skall utses en suppleant. Besvär överval av ledamöter och suppleanter förs hos . Talan motlänsstyrelsens beslut får ej föras. Någrasärskilda bestämmelser om valmetoden har inte meddelats. Det innebärattutgången bestäms enligt majoritetsvalmetoden, dvs. genom enkel röstövervikt. Principbeslutetinnebär att antalet valda ledamöter skall vara minsl fem mot nuvarande tre ochatt mandatperioden för dessa ledamöter förlängs från ett till . Utredningenföreslår i enlighet med principbeslutet att mandatperioden för de valdaledamöterna förtängs lill . Härigenom uppnås, påpekar utredningen,överensstämmelse med vad som i regel gäller för val av ledamöter till kommunalanämnder. Valet skall enligt utredningens förslag ske i anslutning till deallmänna valen av kommunfullmäktige och gälla fr. o. m. den I januari åretefter det år då allmänna val av kommunfullmäktige ägt rum. Utredningen föreslårvidare att under löpande mandattid kompletteringsval skall hållas omlänsstyrelsen beslutar att ny taxeringsnämnd skall inrättas. Närdet gäller antalet förtroendevalda ledamöter anser utredningen alt tidigareförslag om åtta ledamöter inte tillgodoser kraven på ökat lekmannainflytandeoch lokalkännedom i de särskilda nämnderna. För sådan nämnd föreslås därför attantalet ledamöter skall vara högst tolv. Utredningenanser atl val av ledamöter i fortsättningen bör ske på samma sätt för lokal ochsärskild nämnd och föreslår att varje kommun som ingår i laxeringsdistriktetskall utse minsl en ledamot i nämnden. Prop.1977/78:181 190 munsmedverkan vid val av ledamöter slopas. Val av ledamöter till gemensamtaxeringsnämnd skall liksom f. n. ombesörjas av fullmäktige i Stockholmskommun. Dessutom föreslås att regler införs om rätt att påkalla proportionelltval. Remissinstansernahar inga erinringar mot att mandatperioden för de valda ledamöterna förlängstill . Förslaget att antalet förtroendevalda ledamöter i särskild nämndfår vara högst tolv kritiseras av några remissinstanser som anser att detta äralltför många ledamöter. Även förslaget att särskilt taxeringsdistriktfåromfatta högst tolv kommuner och atl minsten ledamot i särskild nämnd skallväljas för varje kommun som ingår i taxeringsdistriktet kritiseras av en delremissinstanser. a. görs gällande att inrättandet av branschnämnderochspecialnämnder i regel förutsätter att taxeringsdistriktet omfattar hela länet.Flera av dessa remissinstanser anser att förvaltningsutskott börvälja laxeringsnämndsledamöterna i alla distrikt som omfattar mer än en kommun. Jagfinner ingen anledning atl frångå principbeslutet all mandatperioden för deförtroendevalda ledamöterna och deras suppleanter skall vara . Närdet sedan gäller frågan om det antal ledamöter som bör få ingå i taxeringsnämndvill jag till en början erinra om att gällande bestämmelser endast reglerar deyttre ramarna för antalet ledamöter i olika typer av nämnder. Det ankommersedan på de väljande organen eller i vissa fall att inom dessaramar bestämma hur många ledamöter som skall ingå i viss nämnd. Vidare bör idetta sammanhang framhållas att samtliga ledamöter som väljs för viss nämndavses skola delta i nämndens alla sammanträden. Det bör också påpekas atlnämnden är beslutför när ordföranden och två, eller i taxeringsdistriki somomfattar mer än en kommun, tre ledamöter (suppleanter) är närvarande. Enligtprincipbeslutet skall antalet valda ledamöter i taxeringsnämnd vara minst fem.Det råder vidare i stort sett enighet bland remissinstanserna om att högst åttaledamöter bör få ingå i lokal nämnd. Även jag ansluter mig till dennaståndpunkt. Fråganom det högsta antalet ledamöter i särskild nämnd är i viss mån beroende av hurman ställer sig till vissa andra förslag som utredningen har lagt fram.Förslaget om högst tolv ledamöter i särskild nämnd bör sålunda bl. a. ses motbakgrund av att utredningen förordat alt varje kommun som ingår i ett särskilttaxeringsdistrikt skall få utse minst en ledamot. Enligt utredningens förslagskall sådant distrikt följaktligen fö omfatta högst tolv kommuner. Jaghar emellertid tidigare (avsnitt 11.2.2) tagit ställning för att särskiltdistrikt i vissa fall skall få omfatta helt län.Detta ställningstagandeinnebäratt jag inte heller kan biträda utredningens förslag att i särskildnämnd minst en ledamot skall väljas för varje kommun som ingår itaxeringsdistriktet. Det finns sålunda län med ända upp till 23 kommuner.Utredningens förslag Prop.1977/78:181 191 skullealltså få till följd att 23 valda ledamöter skulle utses i särskild nämnd varsdistrikt omfattar sådani län. En sådan ordning är inte godtagbar. Det ärsåledes från mina utgångspunkter inte möjligt att, som utredningen harförordat, låta ett så stort antal ledamöter ingå i särskild nämnd att enfullständig lokalkännedom alltid blir företrädd. Enligt min mening börlokalkännedomen inte heller i första hand vara styrande när det gäller attbestämma antalet ledamöter i de särskilda nämnderna. Den har mindre betydelse ifråga om de kategorier av skattskyldiga som ingår i dessa nämnder. I ställetbör antalet ledamöter bestämmas så att det blir möjligt att rekrytera personersom är väl lämpade alt tränga in i de ofta komplicerade taxeringsfrågor somhandläggs i särskild nämnd. Det är också viktigt atl antalet ledamöter bestämsmed hänsyn till vad som är mest ändamålsenligt från arbelssynpunkt. Med dessautgångspunkter finner jag övervägande skäl tala för all del högsta antaletvalda ledamöter bestäms till åtta även för särskild nämnd. Vadjag nu har anfört innebär också att man bör behålla medverkan ival av ledamöter. Det gäller inte bara för det fall laxeringsdistriktetomfattar fler än åtta kommuner. Frågan om vem som skall utse ledamöterna itaxeringsnämnden hänger nämligen samman med vilket valsätt som skall tillämpas.Utredningen har här föreslagit alt möjlighet skall öppnas att begäraproportionellt val. Jag anser i likhet med utredningen att det bör finnasmöjlighet att få till stånd ett sådant valsätt vid val av ledamöter itaxeringsnämnd. För att ett sådant valsätt skall få någon betydelse måste valetemellertid omfatta mer än en ledamot. Garantier bör med andra ord skapas föratt det eller de organ som har att förrätta valet får utse minsl två, helstfiera representanter. Jagföreslår därför att skall välja ledamöter i särskild nämnd om merän en kommun ingår i laxeringsdistriktet. Härigenom kan ett proportionelltvalsätt få god genomslagskraft i alla särskilda nämnder. Ett undantag böremellertid göras från denna ordning. Jag tänker på län med kommun som ej ingåri landstingskommun. I den mån särskilt taxeringsdistriki omfattar flerakommuner varav en kommun står utanför landstingskommun bör såväl fullmäktige idenna kommun som välja ledamöter till nämnden. Jag skall i detta sammanhangockså ta upp frågan om vem som skall bestämma det antal ledamöter som skallingå i viss nämnd. I enlighet med vad jag har förordat kommer ifortsättningen kommunfullmäktige alt välja ledamöter i lokal nämnd och särskildnämnd som omfattar högst en kommun, medan i regel väljer ledamöteri särskild nämnd som omfattar mer än en kommun. Endast fördel fall all särskilttaxeringsdistrikt omfattar kommun som ej ingår i landstingskommun kommersålunda skilda organ alt välja ledamöter till en och samma nämnd. För dettafall behövs en regel om alt bestämmer antalet ledamöter och hurmånga av dem skall väljas av varje organ. Ledamöterna bör därvid fördelas på deolika Prop.1977/78:181 192 I övriga fall bordel liksom f. n. ankomma på delväljande organet att bestämma antalet ledamöter. Sammanfattningsvisinnebär mina förslag rörande val av ledamöter följande. Ledamöter och suppleanteri taxeringsnämnd skall väljas för tre taxeringsår. Valet skall i princip gällafr. o. m. den I januari året då allmänna val har ägt rum.Möjlighet skall dock finnas all förrätta kompletterande val om nytaxeringsnämnd inrättas . Valet förrättas i fråga om lokalnämnd av fullmäktige i vederbörande kommun. Kommunfullmäktige väljer ocksåledamöter i särskild nämnd om laxeringsdistriktet omfattar högst en kommun.Landstinget förrättar valet till övriga särskilda nämnder. Om taxeringsdistriktomfattar kommun som ej ingår i landstingskommun skall dock såvälkommunfullmäktige som välja ledamöter med den fördelning dememellan som bestämmer efter befolkningstalen. Val av ledamöter igemensam nämnd skall liksom fi n. förrättas av kommunfullmäktige i Stockholmskommun. Möjlighet skall finnas alt begära proportionellt valsätt. Antaletvalda ledamöter i taxeringsnämnd skall vara minst fem och högst åtta. Del skallankomma på det väljande organet att närmare bestämma antalet ledamöter.Omfattar särskilt taxeringsdistriki kommun som ej ingår i landstingskommunskall dock bestämma antalet ledamöter. För varje vald ledamotskall utses en suppleant. Bestämmelsernaföreslås skola tas in i 6 och 7 §§. Valbarhets-och behörighetsvillkor m. m. F.n. gäller i huvudsak samma formella kvalifikationskrav för ordföranden och deförtroendevalda ledamöterna i taxeringsnämnden. Vissa särregler gäller dock förval av ledamöter. Reglerna om rätten att avsäga sig uppdragen är också lika förordförandena och de valda ledamöterna. Föreskrifierna i dessa avseendenåterfinns i 13 § och innebär i huvudsak följande. Till ledamöter ochsuppleanter i taxeringsnämnd skall utses redliga och allmänt aktade personer,som kan antas besitta nödig insikt och erfarenhet. Till ledamöter och suppleanteri särskild taxeringsnämnd skall utses personer, som besitter särskild insiktoch erfarenhet i de taxeringsfrågor, som ankommer på nämnden. Endasl svenskmedborgare kan utses. Sådant uppdrag får inte utövas av den, som är omyndigeller i konkurstillstånd. För val av ledamöter ochsuppleanter gäller atl kommun för välja endast den, som är mantalsskriven inomkommunen, och landstingskommuns förvaltningsutskott endast den, som ärmantalsskriven inom taxeringsdistriktet. Vid val till lokal laxeringsnämndskall tillses, att kännedom om olika grupper av skattskyldiga inom distriktetoch om distriktets olika delar om möjligt kommer att finnas inom nämnden. Ifråga om val till särskild nämnd bör tillses, att kännedom om möjligt kommeratt finnas om olika delar av Prop.1977/78:181 193 Kommerledamot eller suppleant efter det han har utsetts i den ställning, att han intelängre är behörig atl utöva uppdraget, skall han frånträda delsamma.Den som har fyllt för avsäga sig uppdrag atl vara ledamot ellersuppleant. I övrigt för inte någon avsäga sig sådant uppdrag om han inte uppgerhinder, som godkänns av den som har utsett honom. Enligt14 § för av länsstyrelse meddelat förordnande såsom ordförande eller ledamot itaxeringsnämnd återkallas när synnerliga skäl föreligger. Avgår ledamot ellersuppleant före tjänstgöringstidens slut skall efterträdare till honom för denåterstående tiden utses i den ordning, som har gällt beträffande den avgångne.Uteblir vald ledamot i taxeringsnämnd från sammanträdeochfinnsintesuppleant förtillfållet att tillgå, för nämnden,om det erfordras, inkalla annan till ledamotvalbar person. Utredningenföreslår att samma krav i fortsättningen skall ställas på ledamöter i lokal ochsärskild nämnd nämligen att de kan antas besitta erforderlig insikt i debeskattningsfrågor som ankommer på nämnden. Utredningenföreslår vidare att ett uttryckligt förbud införs för vald ledamot ellersuppleant i taxeringsnämnd att utöva sitt uppdrag om han för taxeringsår undermandatperioden har blivit mantalsskriven i annan kommun än den där han harvalts. Enligt utredningen torde ledamot eller suppleant i laxeringsnämnd f. n.vara oförhindrad atl fullgöra sitt uppdrag även om han för laxeringsåret harblivit mantalsskriven i annan kommun. På grund av den föreslagna bestämmelsenblir han i sådant fall skyldig att frånträda uppdraget. Utredningentar också upp frågan om tjänstemän på länsstyrelsernas skatteavdelningar ochförvaltningsavdelningar även i fortsättningen bör fö uppdrag somtaxeringsordförande. Enligt utredningens mening behövs inget generellt förbudför tjänstemän inom skatteadministrationen att vara ordförande. Det är dockenligt utredningen uppenbart att exempelvis skattechef, taxeringsdirektör ochrevisionsdirektör med hänsyn till deras funktioner inte bör komma i fråga föruppdrag som ordförande. Remissinstansernagodtar i huvudsak utredningens förslag. Förslagen till ändringar i fråga ombehörighetskraven för ledamöterna har endast föranlett vissa detaljanmärkningar.Bl. a. påpekas från ett håll att tillämpningen av proportionellt valsättsvåriigen låter sig förena med kravet eller önskemålet i 13 § om att ledamöteri taxeringsnämnd skall äga kännedom om olika grupper av skattskyldiga inomtaxeringsdistriktet och om distriktets olika delar. Vidare föreslås från etthåll att kravet på svenskt medborgarskap slopas som valbarhetsvillkor. Ett parremissinstanser anser att bestämmelsen i 14 § om hur man för fylla luckan ifall då varken ledamot eller suppleant har kommit till sammanträde ärotidsenlig och rimmar illa med nämndernas uppgifter och befogenheter i den nyaorganisationen. Fråganom taxeringstjänsteman bör fö förordnande som taxeringsordförande diskuterasav ett stort antal remissinstanser. Prop.1977/78:181 194 antaletav dessa instanser biträder utredningens uppfattning att det inte bör finnasnågot generellt förbud för tjänstemän inom skatteförvaltningen att varaordförande i taxeringsnämnd. a. betonas vikten av atl kvalificeradepersoner även fortsättningsvis kan rekryteras som ordförande i de särskildataxeringsnämnderna. Om kravet sätts för lågt, kommer nämnden lätt att dominerasav den tjänsteman som biträder nämnden med deklarationsgranskningen. För attfö fram tillräckligt med erfarna och kunniga taxeringsnämndsordförande måsteäven tjänstemän inom skatteförvaltningen kunna förordnas. Någraremissinstanser är kritiska mot förslaget. a. JK hyser från principiellsynpunkt starka betänkligheter mot att taxeringstjänstemän förordnas somtaxeringsnämndsordförande. JK anser att man i största möjliga utsträckning börsöka förordna andra än taxeringstjänsiemän som ordförande. Liknande synpunkterframförs från ett par andra remissinstanser. Flera remissinstanser tarupp frågan om arvoderingen av laxeringsnämndsordförandena bl. a. mot bakgrundav ordförandens arbetsrättsliga ställning. a. anser det diskutabelthuruvida rollen som ordförande skall innehas i form av ett förtroendeuppdragoch påpekar bl. a. atl rätten till semesterersättning påverkas härav. Förbundetanseratt denna fråga bör penetreras i det fortsatta utredningsarbetet.Förbundet anser det mycket angeläget att ordförandena redan vid övergången tillden nya taxeringsorganisationen ges rätt att förhandla om arvoden ochersättning för kostnader i samband med taxeringsarbelet. Föregen del får jag anföra följande. Reglerna omkvalifikationskraven m. m. för ledamöter i laxeringsnämnd har i huvudsak varitoförändrade sedan den nuvarande taxeringslagen infördes . En del avbestämmelserna överfördes utan någon egentlig saklig ändring till lagfrån den tidigare gällande taxeringsförordningen . Som utredningenoch några remissinstanser har påpekat är reglerna i behov av en modernisering.Även vissa sakliga ändringar behöver vidtas. Enligt min mening är det lämpligtatt nu söka bringa förevarande regler i samklang med vad som på andrarättsområden gäller för ledamöter eller nämndemän. Föreskrifterna i lagen(1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt (LSFL) bör därvidtjäna som förebild. Enligtmin mening bör man till en början kunna slopa vissa av de rnera allmänt hållnakompetenskraven i 13 §. Detta ligger i linje med den utveckling som har skettpå andra rättsområden och bidrar alltså till en ökad enhetlighet ilagstiftningen. I likhet med utredningen föreslår jag sålunda att föreskrifienatt lill ledamöter skall utses redliga och allmänt aktade personer skall utgå. Kravet på fackkunskaperhos ledamöterna skall enligt utredningens förslag alltjämt komma till uttryck i13 § genom en föreskrift om alt till ledamot skall utses person som kan antasbesitta erforderiig insikt i de beskattningsfrågor Prop.1977/78:181 195 somankommer på nämnden. Jag biträder utredningens mening alt en sådan föreskriftbör finnas kvar i TL och föreslår aU det anges aU till ledamot och suppleantskall utses person som har insikt i de beskaiiningsfrågor som ankommer pånämnden. Detär självfallet angeläget alt det i nämnden, förutom fackkunskap, finns kännedomom olika delar av taxeringsdistriktet och om olika grupper av skattskyldigainom distriktet. Det bör dock enligt min mening kunna förutsättas attvalmyndigheterna beaktar viklen härav även utan uttryckliga föreskrifter härom.Jag vill i detta sammanhang erinra om att de nuvarande föreskrifterna härom i13 § tidigare gällde även beträffande ledamöter i prövningsnämnd. Närprövningsnämnderna ombildades till skatte-rälter ansågs av skäl som härhar åberopats några motsvarande föreskrifter inte erforderliga beträffandenämndemännen i de nya rätterna. Mot denna bakgrund föreslår jag att deifrågavarande bestämmelserna i 13 § utgår. En följdändring föreslås också ireglerna om besvär över val av ledamöter. Närdet sedan gäller de särskilda kvalifikationskraven skall jag först beröra dets. k. bostadsbandet vid val av ledamöter. Jaghar tidigare förordat att skall vara valorgan i vissa fall. Denuvarande föreskrifterna om bosladsband för kommunvald resp. landstingsvaldledamot kan därför i princip lämnas oförändrade. I enlighet med utredningensförslag bör dock i lagtexten markeras att föreskrifterna inte gäller i fråga omgemensam nämnd. Jag biträder vidare utredningens uppfattning att vald ledamolinte bör fö ha kvar sill uppdrag om bostads-bandet bryts under mandatperioden.Jag föreslår sålunda att mantalsskrivning i kommun som ingår itaxeringsdistriktet skall utgöra såväl valbarhetsvillkor sombehörighetsvillkor. Kravetpå att ledamot och suppleant skall vara svenska medborgare skall enligtutredningens förslag finnas kvar. Jag ansluter mig till denna ståndpunkt. Jagkan alltså inte biträda förslaget från en remissinstans att kravet på svensktmedborgarskap skall tas bort. Jag vill i detta sammanhang erinra om altriksdagen vid 1977/intagit samma ställning när det gällerfrågan om svenskt medborgarskap för nämndemän idomstolarna(JuU 1977/ 78:5). Förbudetför omyndig och konkursgäldenär att utöva uppdrag som ledamot i taxeringsnämndbibehållsockså i utredningens förslag.