prop · G103170 · 1977-12-31 00:00:00 — Förvaltningsrättskipningen i första instans har avålder sin tyngdpunkt på länsnivån och är där föriagd till länsstyrelserna.Genom den partiella omorganisation av den statliga länsförvaltningen som träddei kraft den delades in i tre avdelningar, en församhällsplanering, en för skatteförvaltning och en för allmän förvaltning ochförvaltningsrällskipning. Till förvallningsavdelningen är knutna trelänsdomstolar, länsrätt, länsskatterätl och fastighetstaxeringsrält. Redan isamband med 1971 ärs reform övervägdes att ge länsdomstolarna en administrativtfrislående ställning. har haft som huvuduppgift atlutreda och la ställning i denna fråga. Kommittén föreslår i delta delbetänkande all de trenuvarande länsdomstolarna, länsrätten, länsskatterätten ochfaslighelstaxeringsrätten, bryts ut från länsstyrelserna och läggs samman ny fristående allmän förvaltningsdomstol i varje län med namnet länsrätt.De utbrutna länsrätterna föreslås administrativt samordnade med regeringsrättenoch kammarrätterna under domslolsverket som central förvaltningsmyndighet. Tillstöd för förslaget åberopas dels en rad principiella skäl, dels detförhållandel all den nuvarande organisationen visar svagheter som inle kanbotas inom ramen för en fortsatt integration med länsstyrelserna. Kommittén harinle funnit att en utbrytning av länsdomstolarna skulle medföra några avgörandepraktiska ölägenheter för länsstyrelserna. Principiellamotiv för fristående länsdomstolar De principiella motiven för frislåendelänsdomslolar hänger samman med den allmänna syn på rättssäkerheten som liggertill grund för uppbyggnaden av vårt domslolssystem. Principen om dömandetssjälvständighet är grundläggande. Denna har kommit lill uttryck inte bara igrundlagfästa garantier mot obehörig inblandning i dömandet utan också bl. a.vid utformningen av tillsätlningsförfarandet för domartjänster och iadministrativa frågor. På den allmänna domslolssidan är de tre instansernaadministrativt samordnade under som centralförvaltningsmyndighet. Domarkarriären bygger på växeltjänslgöring i de treinslanserna. Karriärens utformning har uppfattats som en garanti för goddomarutbildning och därmed hög kvalitet i dömandet. Då domslolsverketinrättades, skapades särskilda garantier för att reformen inte skulle medförarisker för domstolarnas självständighet i deras dömande verksamhet. Genom förvaltningsrättsreform ladesgrunden för en förvallnings-domstolsorganisation efter mönster från de allmännadomstolarna. Regeringsrätten gjordes liksom högsta domstolen lill prejudikalinstans.Kammarrätterna gavs en liknande ställning som hovrätterna. Betydandesatsningar har senare gjorts på atl fullfölja denna reform. Prop.1977/78:170 33 emellertidfrån den som gäller för de allmänna domstolarna. Den första domstolsinslansen,länsdomstolarna, är inle integrerad i förvallningsdom-stolsorganisationen utani stället administrativt inordnad i en myndighet, . Delta medförflera viktiga skillnader i förhållande lill tingsrätterna. En samlad ledningoch samordning av domslolsverksamheten i första instans saknas. Det finns intenågon gemensam domarkarriär. Förfarandet vid tillsättning av domartjänsler vidlänsdomstolarna är ett annat än del som gäller vid tillsättning av andradomartjänsler, Länsdomslolarnas resursbehov prövas gemensamt med övrigafunktioner inom länsstyrelserna medan skilda domstolsinslansers behov annarsprövas gemensamt och utan sammanvägning på myndighetsnivå med andra behov änrättskipningens. Administrativa frågor handläggs inom länsstyrelsema i ställetför av domstolen själv eller av . Länsdomstolarnasadministrativa anknytning lill länsstyrelserna är enligt kommitténs uppfattningprincipiellt felaktig mot bakgrund av värderingar som statsmakterna anlagt ifråga om domstolarnas självsländighet och integritet i sin dömande verksamhet.Del har förelegal en klar strävan atl så långt som möjligtskilja förvaltning och rättskipning. En utbrytning av länsdomstolama urlänsslyrelsena skulle innebära ett fullföljande av denna reformlinje. Principenalt förvaltning och rättskipning bör skiljas åt sammanhänger bl, a, medförvaltningsmyndigheternas dubbla uppgift att samtidigl företräda det allmännasintressen mot de enskilda och att avgöra frågor om de enskildas rätt mot delallmänna, I grunden gäller frågan allmänhelens förtroende för myndigheterna.Kommittén betonar atl denna synpunkt tillmätts en alll större tyngd undersenare år och hänvisar i delta sammanhang bl. a. lill motiven för att tillsättaden s. k. byråkratiutredningen. Kommittén ifrågasätter inle altlänsdomstolarna förtjänar allmänhelens förtroende men betonar att derasorganisatoriska ställning ulgör en nackdel från denna synpunkt. Ett annat skäl fören länsdomsiolsreform serkommittén i RS-reformen. Då stalsmaklema gör slora insatser för atleffektivisera skatteadministrationen i första instans, talar starka skäl föralt förbätlra även den andra instansen, dvs. skatterätiskipningen på länsnivå. Kommitténfäster sålunda särskild vikt vid atl den föreslagna länsdom-stolsreformenskulle innebära ett konsekvent fullföljande av tre reformlinjer om vilka fullpolitisk enighet föreligger, Förvaltningsrätlsreformen 1971 fullföljs genom atläven den första domstolsinslansen fogas in i systemet, RS-reformen kompletterasmed en förstärkning av laxeringsförfarandet i andra inslåns. Strävandena allstärka medborgarnas förtroende för myndigheterna fullföljs genom att principenom särskiljande av förvaltning och rättskipning genomförs även på delta område. 3 1977/78. 1977/78:170 34 Synpunkterpå den nuvarande länsdomstolsorganisationen Kommittén har ingående studerat den nuvarande länsdomstolsorganisationenoch utvecklingen den fungerat. Länsdomstolarna har under dessaår arbetat under ökande svårigheter, Detla har bl, a, kommit till uttryck i attdet sammanlagda antalet inneliggande oavgjorda mål har ökat från drygt 100 000till drygt 190 000 mål. Kommittén påpekar atl balansökningen nästan hellhänför sig till de tre senasie åren, Detla klargör, mot vad som ibland hävdas,atl reform med övergång till domstolsmässiga former inte kan ses somen orsak till den negativa utvecklingen. Inte heller en ökad löpandemållillströmning har varit en avgörande faktor. Vikliga orsaker har i ställetvarit bl. 1975 ärs fastighetstaxering och otillräcklig resurstilldelning. Kommittén konstaterar emellertid alt de nu angivnafaktorerna inte ger en uttömmande förklaring till den negativa utvecklingen.Även svagheter i själva organisationen har bidragit, Kommitléns undersökningarvisar t, ex, att förhållandena växlar kraftigt mellan domstolarna i de olikalänen. Detta gäller i fråga om personalsammansätlning, organisationens styrka iförhållande till måltillströmningen etc. Olika faktorer på personalsidan harhaft en betydande inverkan. Enstaka personalförändringar, vakanser och liknandeomständigheter har kunnat 11 mycket kraftiga genomslag i arbetsresultaten. De starka variationer som förekommer mellan länenvisar inte bara atl systemet brister i effektivitet. De har också en klarrättssäkerhelsaspekt. Den rättsvård som erbjuds allmänheten växlar från länlill län på ett sätt som inte kan anses godtagbart. Det slår också klart all länsdomslolarna i mycketliten utsträckning kan räkna med all fl hjälp av annan personal vidlänsstyrelsen i besväriiga arbetslägen. Tvärtom går"personalslrömmen" i huvudsak från länsdomslolarna lilllänsstyrelsen i övrigl, främsl lill skatteavdelningen. Kommittén konstaterar alt utredningen ger bilden aven sårbar och oenhetlig organisation som brister i fråga om samordning,planering och överblick, Detla är enligt kommitléns mening en oundviklig följdav uppdelningen på 24 enheter utan inbördes organisatoriskt samband. En viktigfaktor är också länsledningarnas bl. a. genom länsstyrelseinstmktionenbegränsade möjligheter att påverka verksamheten vid förvaltningsavdelningen. behöver sålunda enligtkommitténs uppfattning reformeras och förstärkas. Delta bör bl. a. ske genomatl länsdomslolarna bryts ut ur länsstyrelserna. Riktlinjerför en ny länsdomstolsorganisation De utbrutna länsdomslolarna föreslås administrativtbli sammanförda med regeringsrätten och kammarrätterna under domslolsverket somcentral Prop.1977/78:170 35 förvaltningsmyndighetenligt del system som tillämpas för de allmänna domstolarna. Därmed ges möjlighettill en samordning och överblick både mellan de olika inslanserna och mellanlänsdomslolarna inbördes, något som inte kan åstadkommas om länsdomstolama blirkvar inom länsstyrelseorga-nisationen. Man skapar vidare förutsättningar för enbättre personalplanering, rekrytering och personalpolitik i allmänhet. Genomatl länsdomstolarna Uren ställning till kammarrätterna som motsvararlingsrällernas förhällande till hovrätterna, garanteras de att vid behov H depersonalförstärkningar som de inte kan fl . Domarkarriärenföreslås uppbyggd efter hovräitskarriärens mönster. Härigenom undviks den f.n. slutna domarkarriären vid länsdomslolarna. Man flr i stället en nyttigväxeltjänslgöring mellan de tre domstolsinsianserna. Kommitténbetonar att en reform enligt dessa riktlinjer medför fördelar även förregeringsrätten och kammarrätterna. Föredragandena i regeringsrätten skulle påett annal sätl än nu fogas in i en enhetlig domarkarriär och därmed komma altha erfarenhet från domartjänstgöring i både första och andra instans.Kammarrättsdomarna skulle tillföras ett välbehövligt led i sin domarutbildninggenom fiskalstjänstgöring vid länsdomslolarna. Om länsdomslolarna bryts ut ur länsstyrelserna kommerendast vissa delar av allmänna enheten alt återstå av den nuvarandeförvaltningsavdelningen. Det innebär atl denna blir så liten att det knappastär tänkbart att låta den finnas kvar som en fristående enhet. Huvudprincipenför atl lösa den uppkommande organisationsfrågan bör enligt kommitténsuppfattning vara, att man för samman den nuvarande förvaltningsavdelningensåterstående uppgifter med andra myndighetsuppgifter av väsentligen juridisknalur som f. n. handläggs på olika häll inom , främsl inomplaneringsavdelningen men även inom administrativa enheten. Genomall koncentrera myndighetsuppgifter enligl denna princip skulle man åstadkommaen vidgad och sammanhållen juridisk kompetens och tillgodose länsstyrelsensbehov av en slagkraftig juridisk bas. Kommittén framhåller att en förstärkningav jurist- och myndighetssidan är angelägen och understryker särskilt vikten avall garantera länsstyrelserna tillgång lill kvalificerad jurislpersonal.Länsstyrelserna bör genom sina omfattande och skiftande arbetsuppgifter hasärskilda förutsättningar atl attrahera goda förvaltningsjurisler, om enändamålsenlig organisation skapas. Enligt kommitléns uppfattning skulle ocksåen viss växeltjänslgöring mellan förvaltningsdomstolarna och länsstyrelserna varatill ömsesidig nytta. Kommittén är enig om att de organisatoriska problemsom uppkommer vid en utbrytning av länsdomstolarna bör lösas enligl denskisserade huvudprin- 1977/78:170 36 cipen,I fråga om del närmare genomförandel har meningarna varit delade kring tvåalternativ. Å ena sidan har framhållits att organisationsarbetet bör inriktaspå en särskild, fristående juridisk enhet eller avdelning, Å andra sidan harhävdats atl den lämpligaste lösningen är atl organisatoriskt föriägga densamlade juristfunktionen till planeringsavdelningen. Kommittén har enats om attförorda, att lill den s, k, OPAL-ulredningen överiämnas att överväga båda dealternativ för den samlade juristfunktionens organisatoriska inplacering ilänsstyrelsen som angetts. Organisationoch arbetsformer m. m. för utbrutna länsdomstolar Kommittén föreslår alt de nuvarande länsdomstolarnaslås samman lill en länsrätt i varje län. Som argument för en vidgning avlänsrätternas domkretsar har anförts bl, a, erfektivitetsskäl. Emellertidmotiverar bl, a, regionalpolitiska och kommunikationsmässiga faktorer saml denregionala förvallningsrättskipningens nuvarande anknytning till länet alt dennuvarande indelningen på län behålls. Kommittén ifrågasätter visserligen omGotlands län ger tillräckligt underlag fören rationell arbetsenhet. Önskemåletom en för hela landet likformig länsdomstolsorganisation talar emellertid vidsidan av anförda skäl med avgörande styrka för alt bör utgöraen egen domkrets. En omorganisation av länsdomstolarna bör inleförsvåras eller tyngas av att man samtidigl tar upp frågor om förändringar avde bestämmelser som reglerar handläggningen av de olika målen och ärendena iannan mån än vad som kan föranledas av sammanslagningen lill en domstol, Enligl kommitténs mening bör domargöromålen ilänsrätten i princip fullgöras av domare som har ordinarie tjänster ilänsrätten. För vikariats- och förstärkningsändamål bör dessutom finnas ickeordinarie domartjänsler. Kommittén utvecklar innebörden av altdomarkarriären i en ny organisation för de allmänna förvaltningsdomstolarnabyggs upp efter mönster från de allmänna domstolarna. Kommittén behandlar bl,a, frågor om noiariemerilering vid länsstyrelse och om fisk Jstjänstgöring ilänsrätt. Enligt kommitléns förslag bör länsrättens chefkallas och övriga ordinarie domare länsdomare. Berednings- och föredragandeuppgifierna bör iprincip fördelas mellan notarier och andra tjänstemän som inte behöver vara rättsbildade.För kansligöromålen bör finnas icke rättsbildade domslolsbiiräden. Kommittén framhåller vidare atl personal som intehar juridisk utbildning fullgör vikliga uppgifter som handläggare vidlänsdomslolarna . Även de nya länsrätterna har behov av en sådan personal.Del är därför angeläget all man särskilt uppmärksammar möjligheterna för dessahandläggare att få arbetsuppgifter av liknande art som , inte bara inomlänsrätterna ulan även inom kammarrätterna. Kommittén understryker också alt derasutbildningsmöjligheter inte flr försämras. Enligl kommitténs mening bör dessafrågor 1977/78:170 37 särskiltprövas i det organisationsarbete som skall ske före reformens ikraftträdande. Kommittén konstaterar att det vid en utbrytning avlänsdomstolarna för en stor del av länsslyrelsepersonalen uppslår envalsituation mellan alt stanna kvar i länsslyrelseorganisalionen eller gå överlill tjänst i de nya länsrätterna. Kommittén föreslår att den nuvarande personalenså långt möjligt bör beredas förtur till tjänst i den ena eller andraorganisationen, I viss utsträckning kan det visa sig nödvändigt att inrättapersonliga tjänster. Kommittén konstaterar atl länsrätterna redan mednuvarande målområde utgör tillräckligt bärkraftiga domslolsenheter. Frågan omytteriigare någon eller några målgrupper bör föras över till länsdomstolarnakan inte påverka ställningstagandet i principfrågan om länsdomstolarnasorganisatoriska ställning. Kommittén har därför i enlighet med sina direktivavslätt från att behandla mälområdesfrågan i detta principbetänkande, Enligt kommitténs mening kan samma principiellaskäl som anförs fören utbrytning av länsdomslolarna från åberopasför en utbrytning av mellankommunala skatterätten från . Kommittén förordar en sådan utbrytning och föreslåralt mellankommunala skatterätten i stället administrativt inordnas ilänsrätten i . Kommittén har gjort vissa översiktligakostnadsberäkningar men har fömtsatt all en mer ingående analys flr göras underdel organisationsarbete som bör föregå del praktiska genomförandel. Föratl undvika ytteriigare balansökningar och för atl arbeta ned de nuvarandebalanserna måste länsrätterna utöver den nu befintliga organisationentillföras ytteriigare 15-20 domare, 25-30 föredragande och omkring 30tjänstemän i konlorskarriären. Kostnaderna för en sådan utökning uppgår lill ca8 milj, kr, för löner och ca 1 milj. kr. Föradministrationen av en frislående länsrättsorganisalion beräknas ett sammanlagtresursbehov i länsrätlema som motsvarar ca 10-12 årsarbetskrafter ikontorskarriären. För och kammarrätterna fömtses ett merbehov avungefär 12-15 årsarbetskrafter Sammanlagt beräknar kommittén att ca 2 milj. kr.behöver tillföras för administrativa göromål. Även den omorganisation inom länsstyrelserna somföljer av kommitténs förslag beträffande länsdomslolarna kommer alt medföraökade kostnader. Prop.1977/78:170 38 Dessakan emellertid inte beräknas ens överslagsvis innan OPAL-utredningensöverväganden föreligger. Kommittén betonar dock att omorganisationenotvivelaktigt medför behov av vissa personalförstärkningar även vidlänsstyrelserna. Kommittén har endasl angett huvuddragen av deföreslagna länsrätternas organisation och verksamhet. Förslaget måste därförkompletteras i annan ordning med detaljutformning av organisation, instruktionm. Det fortsatta utredningsarbetet föreslås ske under medverkan avföreträdare för , kommundepartemenlet, , LONoch personalorganisationerna. Utredningsarbetet rörande länsstyrelsernas organisationbör överiämnas till OPAL-ulredningen. Kommitténföreslår alt reformen träder i kraft . I direktiven' till kommittén framhålls attlänsstyrelsens uppgifter och organisation har förändrats väsentligt undersenare år. Det viktigaste ledet i utvecklingen har varit uppbyggnaden avplaneringsavdelningarna. En kraftig förstärkning av skatteavdelningarna harockså påbörjats som ett led i den allmänna effektiviseringen avskatteadministrationen som slalsmakterna har beslutat om. Departementschefenhar därför nu funnit naturiigt alt också rikta uppmärksamheten motförvallningsavdelningarna och länsdomstolarna. Kommitténs huvuduppgift har varit all utreda fråganom länsdomslolarnas organisatoriska ställning. Av direktiven framgår attinvändningar kan riktas från principiella synpunkter mot länsdomslolarnasorganisatoriska anknytning lill . 1 direktiven sägs alt starkaskäl lalar för atl länsdomslolarna bryts ut ochförvallningsdomstolsorganisalionen byggs upp enligl samma mönster som gällerför de allmänna domstolarna. Direktiven anger emellertid också atl enutbrytning av länsdomstolama kan medföra vissa praktiska svårigheter förlänsstyrelserna. Kommittén har haft all utgå ifrån all de trelänsdomstolarna skall slås samman till en domstol. Kommittén har enligt direktiven haft att i storadrag redovisa förslag till en organisation för fristående länsdomstolar ochtill de organisatoriska följdändringar som blir nödvändiga inomlänsstyrelserna. Om kommittén emellertid skulle finna alt avgörande praktiskaskäl talar för alt länsdomslolarnas anknytning till länsstyrelserna behålls,har det enligl direktiven i stället ålegat 'Direktiven redovisas i sin helhet i bilaga I (bilagan har ulesluiils här) Prop.1977/78:170 39 kommitténatt redovisa förslag till de organisatoriska ändringar som föranleds avsammanslagningen till en domstol. Om kommittén skulle stanna för att föreslå enorganisation med fristående länsdomslolar, har kommittén haft all belysareformens konsekvenser från kostnadssynpunkt. Kommittén har vidare haft atlbehandla frågan om domstolarnas ställning i administrativt hänseende. 1direktiven sägs att starka skäl lalar för att domstolarna inordnas underdomstolsverket. Kommittén har också enligt direktiven haft attöverväga om det bör skapas en gemensam domarkarriär för länsdomstolarna ochkammarrätterna. 1 direktiven anges atl ett väsentligt inslag inom de allmännadomstolarna utgörs av att tjänstgöringen växlar mellan olika instanser Detframhålls vidare atl en motsvarande ordning och en i princip gemensamdomarkarriär i förvaltningsdomstolarna är ägnad att stärka kvaliteten påförvallningsräll-skipningen. 1 det sammanhanget understryks atl det ärangeläget atl tyngdpunkten i förvaliningsprocessen förskjuls mot den lägstadomstolsinstansen. Enligt direktiven har kommittén också att övervägafrågan om vilka målgrupper som lämpligen kan föras över lill länsdomslol samtfrågan om allmänna ombud bör inrättas i sådana målgmpper som redan tillhöreller föreslås ingå i målområdet. Kommittén har haft möjlighet att ta upp även frågorsom har nära samband med de frågor som behandlas i direktiven. Enligt direktiven bör kommittén lägga fram ettförslag i principfrågan om länsdomstolarnas organisatoriska ställning i elldelbetänkande. I det sammanhanget bör kommittén, sägs det i direktiven, gå inpå andra frågor som ingår i utredningsuppdraget endast i den mån det behövs somunderiag för övervägandena i principfrågan. Kommittén har analyserat ell omfattandestatistikmalerial från länsdomslolarna, kammarrätterna och regeringsrätten.Kommittén har också granskat uppgifter från länsstyrelsernas tidsredovisninginom syslem S. Genom en enkätundersökning till förvaltningsavdelningarna isamtliga län utom har kommittén försökt all belysapersonalstrukturen på förvaltningsavdelningarna och hur personalens arbetefördelar sig mellan uppgifterna i länsstyrelse och länsrätt. Det material som kommittén tagit in har gåttväsentligt utöver vad som erfordrats för ett ställningslagande i principfråganom länsdomstolarnas organisatoriska ställning. Kommittén har emellertid ansettändamålsenligt atl på en gång ta in uppgifter av värde för senareorganisationsarbete samt överväganden om länsdomstolarnas målområde. I detlabetänkande redovisas endast sådana uppgifter som är av omedelbar betydelse förställnings-tagandel i den nämnda principfrågan. Prop.1977/78:170 40 Kommittén har besökt länsstyrelserna iVästernorrlands län, och . Vid besöken berörda personalen getts tillfälle att till kommittén framföra synpunkterav betydelse för utredningsarbetet. Vid besöket hos iSödermanlands län sammanträffade utredningen också med företrädare förförvaltningslänsrå-dens förening och länsdomareföreningen. Samråd har förekommit med företrädare förlänsdemokralikommiltén (Kn 1976:04)och utredningen (Kn I976:03)omorganisationen av länsstyrelsernas planeringsavdelningar och administrativaenheter m. m. (OPAL-ulredningen). Efler remiss från yttrat sig över ullänningslagskommitléns belänkande (SOU 1977:28)Kortare väntelider i utlänningsärenden. 1 enlighet med sina direktiv lägger kommittén nufram ett delbetänkande angående principfrågan om länsdomslolarnasorganisatoriska ställning. Kommittén föreslår atl länsdomslolarna bryts ut ur länsstyrelsernaoch i stället samordnas administrativt med övriga förvaltningsdomstolar underdomslolsverket, I anslutning härtill diskuterar kommittén de organisatoriskaändringar som förslaget bör föranleda inom länsstyrelserna. Kommittén har ienlighet med direktiven endast angett huvuddragen av en framtida organisation.Kommittén förutsätter att del vidare organisationsarbetet kommer att uppdras äten särskild kommitté eller arbetsgmpp såvitt gäller länsdomstolarna och åt dens, k, OPAL-ulredningen såvitt gäller länsstyrelserna. Av utredningsuppdraget återstår frågorna om enutvidgning av länsdomstolarnas målområde och om inrättande av allmänna ombud imålgrupper som redan tillhör eller föreslås tillhöra målområdet. Dessa frågorkommer all behandlas i kommitténs fortsatta arbete. 1.Länsstyrelsens uppgifter och verksamhet Enligt länsstyrelseinstruklionen (1971:460,omtryckt 1976:892) åligger det all ge noggrann akt på länetstillstånd och behov samt främja länets utveckling och befolkningens bästa.Länsstyrelsen skall verka för att statlig, och landslingskommunalverksamhet i länet samordnas och anpassas efter de regionalpolitiska målen förlänet. skall särskilt ta befattning med denregionalpoiitiska planeringen, plan- och byggnadsväsendet,fastighetsregislreringen, naturvården, miljöskyddet, livsmedelskontrollen,kulturminnesvården, den allmänna hälsovården, den sociala omvårdnaden, väg- ochirafikväsendet, den civila försvarsberedskapen, räddningstjänsten, beskattningsväsendet,uppbördsvä-sendei, exekutionsväsendet samt folkbokföringen. hardessutom vissa tillsyns- och övervakningsuppgifier. är länets högsta polismyndighet,överexekutor och huvudman för priskonlors- och hemkonsulentverksamheien. 1977/78:170 41 Den statliga länsförvaltningen är spjitlrad päfiera organ, med som den ledande och samordnande myndigheten.Flera centrala verk har eh regional organisation, och denna har i regel länetsom verksamhetsområde. När del gäller centrala verk som inte har någon regionalorganisation (t, ex, och planverket) fullgör länsstyrelsenverkens regionala uppgifter.