prop · G10330 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 30 Regeringens proposition 1977/78: 30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Regeringen föreslår att antaga det förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. På grundval av betänkanden avgivna av utredningen rörandeden skyddade sysselsättningen, organisationskommittén för skyddat arbete ochutredningen rörande viss yrkesinriktad rehabiliteringsverksamhet framläggsförslag om framtida huvudmannaskap och organisation för skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering. De senaste årtiondenas förändringar på arbetsmarknaden harpå olika sätt skapat svårigheter för människor med fysiska, psykiska, socialaoch intellektuella handikapp. har målsättningen för samhällets sysselsättnings-och arbetsmarknadspolitik förskjutits från att gälla ett förverkligande avfull sysselsättning till att avse rätten till arbete för alla. Mot denna bakgrund har olika former av skyddat arbetebyggts ut under skilda huvudmän. Under senare är har dock ansträngningarna iförsta hand inriktats mot olika arbetsförberedande åtgärder oeh stödformer isyfte att underlätta för de arbetshandikappade i den öppna arbetsmarknaden.Resurser för yrkesinriktad rehabilitering har byggts ut i såväl statlig somkommunal och landstingskommunal regi. I propositionen framhålls att både skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering främst skall ses som arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Verkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler,industriella beredskapsarbeten och hemarbete föreslås :få ett mellanlandstingskommunerna och staten delat huvudmannaskap. I linje med regeringensbetoning av den länsdemokratiska utvecklingen i regeringsdeklarationen hösten1976 och det länsdemokratiska arbete som f. n. pågår, föreslås attlandstingskommunerna tillsammans med staten bildar regionala stiftelser förskyddat arbete inom varje landstingsområde. 1 1977/78. 1977/78: 30 2 gripandefrågor föreslås inrättandet av en central stiftelse. Till denna överförs vissauppgifter som f. n. utförs inom AMS och kommunförbunden. Staten föreslås ensamsvara för kostnaderna för den skyddade sysselsättningen. En nyorganisationskommitté tillsätts för att utarbeta ett mera detaljeratorganisationsförslag och förbereda det omfattande förhandlingsarbete som måsteske med såväl nuvarande huvudmän som berörda personalorganisationer. Beträffande denyrkesinriktade rehabiliteringen föreslås en samordning av verksamheten underett statligt huvudmannaskap oeh kostnadsansvar. Även delar av den arbetspsykologiskaverksamheten föreslås samordnas och föras in under ett statligthuvudmannaskap. Hur en samordnadorganisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen i princip bör byggas uppoch administreras inom ramen för ett statligt huvudmannaskap prövas f. n. avsysselsättningsutredningen. En särskild organisationskommitté föreslås blitillsatt. ges i uppdrag att pröva frågan om ulformningenav forskningen och metodutvecklingen gällande den yrkesinriktaderehabiliteringen. Dennya organisationen för skyddat arbete oeh yrkesinriktad rehabiliteringberäknas kunna träda i kraft tidigast . 1977/78: 30 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Äntonsson, Mogård, , , , , ,, , . Propositionom skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Svenskarbetsmarknad har präglats av stora förändringarsom kommit att ställa allt högre krav på människors förmåga att anpassa sig iarbetslivet. Strukturomvandlingen har främst inneburit stora svårigheter förmänniskor med fysiska, psykiska, sociala och intellektuella arbetshinder. Dennautveckling återspeglades bl. a. i en utbyggnad av det skyddadearbetet. Genom beslut bemyndigade Kungl. Maj:t chefen förinrikesdepartementet att tillkalla sakkunniga med uppdrag att utredaförutsättningarna för en utbyggnad och effektivisering av den skyddadesysselsättningen. Utredningen avlämnade sitt betänkande (SOU1972: 54) Skyddat arbete. Efterremiss avgavs yttrande över betänkandet av ,, , statskontoret, ,, statens personalnämnd, (), kommerskollegium,() som har överlämnat yttranden avlänsarbetsnämnderna i samtliga län ,, handikappinstitutet, affärsverksdelegationen.Företagareföreningarnas förbund, socialutredningen, utredningen om ökatanställningsskydd m. m., utredningen rörande förenade fabriksverkens framtidaverksamhetsinriktning. (), (), i (LO), , ordförande, landstingsdirektören ,ombudsmannen , kanslirådet och direktörenLars . 1977/78: 30 4 (TCO), (), (), . ,akademikers centralorganisation (), hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), och , landstingen i , , , ochVästernorrlands län samt , , och kommuner. har överlämnat yttranden av Stockholmshandelskammare, handelskammare, handelskammaren i , handelskammarenför och , handelskammaren för , Kopparbergsoch län. oeh läns handelskammare samt avföretagareföreningarna i , , , , ,, , , , och Västerbottenslän. har överlämnat yttranden av () och . Dessutom har yttrandeninkommit från barns målsmän. ()och barn och ungdomar. Remissbehandlingen av betänkandet Skyddat arbete visadeatt inställningen till utredningens förslag om landstingskommunalt huvudmannaskapvar starkt splittrad. Detta bedömdes från regeringens sida omöjliggöra ettslutligt ställningstagande i huvudmannaskapsfrågan. Mot denna bakgrundbemyndigades genom beslut chefen för arbetsmarknadsdepartementetatt tillkalla sakkunniga' för en översyn av vissa former av arbetsmarknadspolitisktmotiverad industriell verksamhet. I direktiven till utredningen konstateradedepartementschefen att det ekonomiska och organisatoriska ansvaret för detskyddade arbetet var splittrat och framhöll behovet av en samlad prövning avdessa förhållanden. Utredningen antog namnet organisationskommittén för skyddatarbete (OSA). Kommittén avlämnade sitt betänkande (SOU 1975:82) Organisalion för skyddat arbete. Efter remiss avgavs yttranden över betänkandet avkriminalvårdsstyrelsen, , , statskontoret,, , statens peronalnämnd,och högskolor, SÖ, AMS som har överlämnatyttranden av länsarbetsnämnderna i samtliga län statens industriverk, statenshandikappråd, socialutredningen, kommunalekonomiska utredningen,sysselsättningsutredningen, utredningen om den yrkesinriktade rehabiliteringen,utredningen om näringshjälp, , , , ,(), Företagare- 1 Riksdagsledamoten , ordförande,kanslirådet . Ä. , riksdagsledamoten ,avdelningschefen och direktören . 1977/78: 30 5 föreningarnas förbund, TCO, SÄF, ,, Centralorganisationen /SR (/SR), SHIO, ÄBStatsföretag, Statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO), Skellefteåkommun, , i , . Stiftelsen skyddade verkstäder. , ,FUB och Styrelsen för vårdartjänst. har överlämnat yttranden av samtligalandstingskommuner. Dessutom har läns landstingskommun inkommitmed ännu ett yttrande. LO har överlämnat yttranden av . Genom beslut bemyndigade regeringenstatsrådet att tillkalla sakkunniga för översyn av den yrkesinriktaderehabiliteringen med uppgift att, finna former för en samordnad organisation avdenna verksamhet. Enligt direktiven för utredningen skulle de sakkunniga ävense över den arbetspsykologiska verksamhet med bl. a. anlagsundersökningar somutförs på konsultbasis av fristående arbetspsykologiska institut förarbetsmarknadsverkets räkning. Statens arbetskliniks ställning och verksamhetskulle också utredas. Utredningen avlämnade sitt betänkande (SOU1976: 38) Yrkesinriktad rehabilitering. Efter remiss avgavs yttranden över betänkandet avkriminalvårdsstyrelsen, , , statskontoret,, , statens personalnämnd, SÖ som haröverlämnat yttranden av kursstyrelserna för arbetsmarknadsutbildningen i samUigalän AMS som har överlämnat yttranden av länsarbetsnämnderna i samtliga län statens arbetsklinik, , styrelsen för vårdartjänst,socialutredningen, kommunalekonomiska utredningen, sysselsättningsutredningen,, , , , , , , /SR, Personaladministrativa rådet (), i ÄB (GPI), vid Stockholmsuniversitet (FTI), psykologbyrå ÄB, () i , , , Arbetspsykologiskautvecklingsgruppen (), personalen vid statens arbetsklinik. Svenska hälso-och sjukvårdens tjänstemannaförbund, FUB, De blindas förening (numeraSynskadades ) och Föreningen . LO har överlämnat yttrande av . har överlämnat yttranden av landstingskommuner- 1 Landstingsledamoten , ordförande,riksdagsledamoten samt f. d. byråchefen . Prop.1977/78: 30 6 nai , , , , , Väst manlands,, , och . 2 Nuvarande förhållanden 2.1 Skyddad sysselsättning Samhälletanordnar industriell verksamhet i skilda former för att gesysselsättning åt sådana arbetshandikappade och andra som inte fått ellerkunnat behålla en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Verksamhetenbedrivs vid verkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler,industriella beredskapsarbeten samt i form av hemarbete. I slutet av år 1976sysselsattes ca 22 000 personer. Verkstäder för skyddat arbetedrivs av landstingskommuner, vissa kommuner och i ett fåtal fall av ideella organisaUoner.Verksamheten har vuxit kraftigt . Antalet verkstäder har sålundaökat från 165 till 270 vid utgången av och antalet sysselsatta fråndrygt 5 000 till ca 16 600. Omsättningen var för ca 95 milj. kr. ochför 1 110 milj. kr. samhällets tillskott avallmänna medel till verksamheten uppgick till ea 46 milj. kr. resp. ca 590milj. Ca 135 milj. kr. utbetalades i statliga driftbidrag för . Ca796 milj. kr. har t.o.m. /77 investerats i maskiner ochbyggnader. Äv detta belopp har staten bidragit med ca 320 milj. kr. Verksamheten harorganiserats på olika sätt. I län med landstingskommuner som huvudman samt ide utanför landstingskommun stående kommunerna har man antingen byggt uppsärskilda arbetsvårdsförvalt-ningar eller inrättat mindre arbetsvårdskanslierför att samordna verksamheten. På några håll har inrättats arbetsvårdsnämndermedan andra landstingskommuner låter den skyddade sysselsättningen ingå som endel av den sociala nämndens arbetsområde. I några län med kommuner som huvudmänsamordnar landstingskommunen till en del verkstädernas marknadsföring ochförsäljning. 1 övriga sådana län saknas helt en organiserad samverkan mellanverkstäderna. AMS, som ärtillsynsmyndighet för skyddat arbete, svarar för statsbidragsfrågor samt vissservice och rådgivning till arbetsvårdshuvud-männen i frågor som rör t. ex.nyetableringar, verkstadslokalernas utformning, produktionsinriktning, arbetsanskaffningm. Det förekommer inte något organiserat branschmässigt eller annatsamarbete mellan verkstäder från olika delar av landet. Kontorsarbetscentraler börjadeinrättas första hälft. Syftet var att skapa bättre och merordnade arbetsförhållanden för vissa grupper sysselsatta i arkivarbete. 1977/78: 30 7 på detta sätt ordna lämpliga arbetstillfällen för gravt arbetshindradesom haft svårt att få annat skyddat arbete. sysselsattesca 1 600 personer vid 40 centraler. /77 uppgick omsättningentill 98,7 milj. kr. och underskottet till 70,5 milj. kr. arbetade ca 1 100 personer vid 39centraler. Omsättningen var 25,8 milj. kr. och underskottet 24,4 milj. kr. Ca7 milj. kr. har investerats i maskiner t. o. m. /77. Länsarbetsnämnderna är huvudmän för kontorsarbetscentralerna.Det primära ansvaret åvilar en särskilt utsedd driftledning. Vissa frågorhandhas av AMS. Det gäller t. ex. nyetableringar och ingående förändringar avverksamheten. Viss medverkan från AMS sida sker också i fråga om försäljningoch i allmänna driftfrågor. Det förekommer inte något organiserat samarbetemellan kontorsarbetscentralerna och t. ex. den kommunala arbetsvärdens grafiskaverkstäder. Hemarbete bedrivs av både arbetsmarknadspolitiska ochregionalpolitiska skäl. Landstingskommuner och vissa kommuner bedriverhemarbete som ett led i arbetsmarknadspolitiken under AMS tiUsyn. Det tillkomför att ge arbete åt arbetshindrade som hade svårt att ta sig till enarbetsplats men också åt handikappade i glesbygder utan tillgång till annatskyddat arbete. På några håll företrädesvis på och i utnyttjas hemarbetet också för att sysselsätta ortsbundna personer, som på annanort förmodligen inte skulle ha anvisats skyddat arbete. På en del mindre ortersom saknar befolkningsunderlag för reguljära verkstäder för skyddat arbete har arbetsvårdshuvudmän-neninrättat s. k. hemarbetsfilialer. sysselsattes ca 600 personeri hemarbete av det här slaget. Omsättningen för året uppgick till ca 9 milj.kr. och underskottet till ca 4 milj. kr. är tillsynsmyndighet för delhemarbete som bedrivs av regionalpolitiska skäl främst i de s. k. skogslänensglesbygder. Det tillkom som en försöksverksamhet under /69. Närmastansvariga för verksamheten, som berör , . ,, , och , ärföretagareföreningarna i dessa län. Det förekommer ett visst samarbete medkommunala verkstäder för skyddat arbete. Vid utgången av /76 varca 2 300 personer sysselsatta med hjälp av det regionalpolitiska stödet tillhemarbete. Totalt har statligt stöd på drygt 20 milj. kr. beviljats t. /77. Industriella beredskapsarbeten började anordnas under konjunkturavmattningen1967/68. Avsikten var att sysselsätta arbetslösa som friställts vid företagsnedläggelseroch som inte kunde anvisas "traditionella" beredskapsarbeten.Verksamheten skulle således temporärt bereda arbete åt de friställda så attarbetsförmedlingarna fick rådrum att ordna sysselsättning för dem på annatsätt. Syftet var att låta människorna så långt möjligt arbetakvar i sina Prop.1977/78: 30 8 tidigareyrken i stället för att söka lösa deras problem med lämplig sysselsättning påhelt nya områden. Ibörjan av förekom etablering av beredskapsarbeten inom vissa regionermed allmänt svag sysselsättning. Friställning av arbetskraft i dessa områdenhade ofta sin grund i strukturrationaliseringar inom jord- och skogsbruket.Syftet med dessa beredskapsarbeten blev främst att mera långsiktigt och underhela året skapa arbete för äldre lokalt bunden arbetskraft i glesbygdsområdena.På vissa håll låg sålunda också regionalpoliliska motiv bakom etableringarna.Verksamheten hade i många fall inte något direkt samband med industrined-läggelsereller andra strukturförändringar, utan byggdes ut och utrustades för atttillgodose ett permanent behov av arbetsplatser. Exempel på sådanaberedskapsarbeten finns i . 1juni 1971 fanns det 52 beredskapsarbeten med drygt 900 anställda. Omsättningenuppgick till 30,6 milj. kr. för /71. Samhället fick tillskjuta14,9 milj. kr. för att täcka överskjutande kostnader. Vid utgången /74 var antalet arbetsplatser 54 med ca 2 000 sysselsatta.Omsättningen för året var 135,2 milj. kr. oeh underskottet, dvs. samhälletstillskott av medel, 56,2 milj. kr. Därefter har skett en viss neddragning avverksamheten och antalet sysselsatta uppgick till 1 850 vid 48arbetsplatser. Underskottet för /77 uppgick till 66,4 milj. kr.Ca 20 milj. kr. har investerats i maskiner t. o. m. /77. AMSär huvudman för industriella beredskapsarbeten. Närmast ansvarig förverksamheten är industrienheten inom AMS, som planerar, leder och samordnarsamtliga verkstäder. Det förekommer inte något organiserat eller annatsamarbete mellan industriella beredskapsarbeten och kommunala verkstäder förskyddat arbete. Denyrkesinriktade rehabiliteringen, som syftar till att förbereda arbetssökandemed arbetshinder för inträde i arbetslivet, har bl. a. formen av s. k. arbetsprövningoch arbetsträning men även arbetspsykologiska konsultinsatser och vissverksamhet inom arbetsmarknadsutbildningen kan räknas dit. Arbetsprövning syftar tillatt genom medicinsk, psykologisk och social utredning samt praktiska arbetsprovunder yrkesmässiga former karUägga handikappade arbetssökandes intressen ochanlag, fysiska oeh psykiska arbetskapacitet samt arbetsmotivation. Arbetsträningär en i yrkesmässiga former och under läkartillsyn bedriven systematisk uppträningav handikappade personers fysiska och psykiska arbetskapacitet. Den skall ge arbetsfärdigheteroch anpassning till arbetsrutin och arbetsmiljö. Arbetsprövningoch arbetsträning bedrivs vid landstingskommunala 1977/78: 30 9 eller kommunala arbetsvårdsinstitut. AMS ärtillsynsmyndighet och statsbidrag utgår till såväl anordnandet som driften. Arbetsprövningsker också till viss del vid statens arbetsklinik. Det fanns totalt ca2 700 platser för arbetsprövning och arbetsträning. Det innebär en ökning medca 1 200 platser . Samhällets kostnader för den yrkesinriktaderehabiliteringen vid arbetsvårdsinstituten uppgick tifl 115 milj. kr. Istatsbidrag utbetalades för 38 milj. kr. Ca 102 milj. kr. harinvesterats i byggnader oeh maskiner t. o. m. /77. Äv dettabelopp har staten bidragit med ca 33 milj. kr. Arbetspsykologiska konsultinsatser, främst i form av s. k.anlagsundersökningar, används som ett hjälpmedel för att kartlägga dearbetshandikappades teoretiska oeh praktiska förmåga oeh för att analyseraintressen och yrkesvalsmöjligheter. Änlagsundersökningar-na utförs av olika staUigaoch enskilda institut. Är 1976 utfördes ca 17 400 anlagsundersökningar påuppdrag av arbetsmarknadsverket. Statens kostnader för verksamheten /77 till ca 24 milj. kr. Jämsides med den kommunala arbetsprövningen och arbetsträningensamt de arbetspsykologiska undersökningarna har vidskolöverstyrelsens centra för arbetsmarknadsutbildning AMU-centra införtsen verksamhet med i viss mån liknande syfte som arbetsprövning och arbetsträning.Det gäller anpassningskurserna, benämnda "Omställning och träning",för vissa kategorier svårt handikappade inom grupperna synskadade,hörselskadade, rörelsehindrade, intellektuellt arbetshandikappade samt psykisktarbetshandikappade. Dessa kurser syftar till att genom praktiskyrkesorientering och -träning, teoretisk undervisning samt yrkesvägledning ochfördjupad utredning kartlägga den handikappades förutsättningar för arbeteeller utbildning. Kurserna skall också genom allsidig träning och tekniskanpassning till handikappet göra det möjligt för den handikappade att lättareklara sig själv i arbete oeh bostad, osv. /76omfattade anpassningskurserna ca 1 700 personer. Vid vissa AMU-centra harfrämst för anpassningskursernas behov inrättats avdelningar för prakisk yrkesorienteringsom även står öppna för handikappade som kommer till centret för att genomgåvissa andra kurser. 1 den praktiska yrkesorienteringen finns inslag av arbetsprövningoch arbetsträning. Inom arbetsmarknadsutbildningens ram bedrivs vidare en karUäggan-deoch yrkesorienterande verksamhet genom den särskilda introduktionskursen"Arbetsliv och utbildning". Uppläggningen av kursen överensstämmerpå flera väsentliga punkter med de principer som ligger till grund för de merkvalificerade formerna av kartläggande oeh tränande verksamhet förhandikappade. Kursen kan därför, i de stycken den vänder sig till handikappade,ses som en del i den yrkesinriktade re- Prop.1977/78: 30 10 habiliteringen.Under /76 påbörjade ca 11 300 personer sådan kurs. 3 Betänkandet Skyddat arbete (SOU 1972: 54) 3.1 Utredningen Utredningenframhöll att arbetsmarknadspolitikens primära uppgift är att genom stöd ochservice i olika former ge den enskilde möjlighet meningsfull sysselsättningi ett så fritt valt yrke som möjligt. Vidare konstaterades att ambitionerna attförverkliga detta mål vuxit under . Målet begränsas intelängre till att garantera den enskildes försörjning underarbetslöshetsperioder. Det har vidgats till att genom utbildning eller på annatsätt ge individen en säkrare ställning på arbetsmarknaden och därmed minskariskerna för arbetslöshet . konstaterades attarbetsmarknadspolitiken fått en allt större betydelse som ett led i denekonomiska politiken såväl . Föratt nå det dubbla syftet att stödja den enskilde och befordra denekonomiska tillväxten måste arbetsmarknadspolitiken vara i hög graddifferentierad. Utredningen såg den utbyggnad av arbetsvärdens resurser somägt rum som ett uttryck för en ökad differentiering. Förutomatt arbetsvärden ingick som en del av samhällets totala arbetsmarknadspolitikhar den blivit ett led i den enskildes rehabilitering. Arbetsvärdens uppgift äratt tillsammans med arbetsförmedling och yrkesvägledning lämna service ochbereda den handikappade större möjligheter att förverkliga ett fritt yrkesvalsamt att medverka till anpassning och trygghet i arbetslivet. Detta gäller dåinte endast dem som står utanför produktionen utan även dem som med hänsyntill handikappet har mindre lämpligt arbete. 3.1.2 Faktorersom påverkar arbetsvårdsbehovet Utredningenkonstaterade att de av riksdag och regering fattade besluten om arbetsvärdliksom den staUstik som finns beträffande arbets-vårdsverksamheten innebar i den förda arbetsmarknadspolitiken gett en tämligen vid innebördåt begreppen arbetsvärd och svårsysselsatt. Utredningen menade för sin del även framöver borde tillämpa en vid definition av begreppetarbetshandikappad både med avseende på orsaken till handikappet oeh med hänsyntill graden av arbetsnedsättning. Utredningensgrundsyn var att man på olika sätt måste öka samhällets och företagensansträngningar för att dels förebygga uppkomsten av arbetsvårdsbehov delsstödja de svårsysselsattas inlemmande i det 1977/78: 30 11 En uppdelning av arbetsmarknaden ien för den friska välutbildade och i allmänhet unga arbetskraften och en förden från företagsekonomisk synpunkt mindre konkurrenskraftiga måste undvikas.Utredningen menade dock att man inte heller kunde bortse från att en alltförstor, genom samhället uppbyggd, skyddad sysselsättningssektor kunde komma attminska såväl privata, kooperativa som offentliga företags intresse att i sinordinarie verksamhet bereda arbete åt personer med nedsatt arbetsförmåga. 3.1.3 Konsekvenser för den enskilde av målkonflikternai den ekono miska poUtiken Utredningens uppfattning om målen för den ekonomiskapolitiken uttrycktes på följande sätt: "de enskilda medborgarnas totalavälfärd utgör politikens egentliga mål, varvid full sysselsättning och enjämnare inkomstfördelning utgör övergripande mål, samt ekonomisk tillväxt ochsamhällsekonomisk stabilitet mera underordnade mål, vilkas förverkligande ärav väsentlig betydelse för uppfyllelsen av de övergripande målen." Ävenmed denna formulering var det dock enligt utredningen omöjligt att förhindra enrad målkonflikter. Utredningen betraktade konflikten snabb ekonomisk tillväxt individuell välfärd som den mest relevanta. Denna behandlades också utförligareän övriga målkonflikter. Efter en diskussion om strukturomvandlingens negativakonsekvenser ställdes frågan om dessa kunde förebyggas. Eftersom de skildradeföreteelserna tvång till anpassning oeh omflyttning, företagsnedläggningar, utslagningm. m. var så uppenbart förknippade med strukturomvandlingen låg det enligtutredningen nära till hands att argumentera för en dämpning av intensiteten ochtakten i denna process. Utredningen menade emellertid att detta skulle lösaproblemen endast skenbart och på kort sikt. Den svenska ekonomin med sittstarka utlandsberoende skulle, om takten i produktivitetshöjningen väsentligtdämpades, tämligen snabbt få ett försämrat konkurrensläge gentemot andraländer. Detta skulle leda till en försvagad handels- och betalningsbalansvarigenom landets resurser för en standardhöjning i någon rimlig mening skullekomma att minska. skulle en sådan utveckling hårdast drabba de grupper,i vilkas intresse man rekommenderade en politik, som skulle leda till endämpning av produktivitetshöjningen oeh den ekonomiska tillväxten. 3.1.4 Olika former av skyddad sysselsättning Beträffande arkivarbete oeh särskilt beredskapsarbetebegränsade sig utredningen till att behandla enbart de delar som man ansåg hadestora likheter med verkstäder för skyddat arbete, nämligen industriella beredskapsarbetenoch kontorsarbetscentraler. Vidare lämnades förslag beträffande det kommunalahemarbetet. 1977/78: 30 12 Utredningen konstaterade bl. a. att flera industriellaberedskapsarbeten, som kommit till för att ge arbetsförm.edlingen tid attordna annat arbete åt friställda i samband med företagsnedläggelser, fåttkaraktär av företag för skyddat arbete. Vid etablering och drift av sådanaberedskapsarbeten borde därför kontakter upprättas milan huvudmännen förindustriella beredskapsarbeten och verkstäder för skyddat arbete.