prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 1976/77: 61, NU 1976/77: 37, rskr 1976/77: 283), FYogrammen förden träbearbetande industrin, järn-och metallmanufakturindustrin och gjuteriindustrin föriängdes av statsmakterna och löper t, o, m,utgången av /78 (prop.1976/77:100 bil. 17, NU 1976/77:41,rskr 1976/77:305). Administrationen av verksamheten är föriagd till statens industriverk. Från det på statsbudgeten för innevarande budgetåruppförda anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder bestrids ävenkostnader för åtgärder för främjande avförelagsservice och regional utbildningsservice ål mindre och medelstoraföretag. Förslag om medelsanvisning för dessa ändamål tas nu upp under ett nytt anslag Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. Av följande sammanställning framgår hur /78 anvisade medel och för /79 föreslagna medelfördelar sig på olika branscher och åtgärdsprogram (i kr. Anvisat 1977/78 fördelat på program ring 1978/79 Exportfrämjande åtgärder Övriga åtgärder + 1500 + 1500 + 1500 + 1500 Övriga branscher in. träbearbetande industrin gjuteriindustrin metallmanufakturindustrin glasindustrin särskilda strukturinsatser 5 535 2150 1475 3000 + 6465 + 2850 + 2 525 of + 1000 Därav för exportfrämjande åtgärder 3 milj, kr,, fördelat med 1,5 milj, kr, på vardera exportfrämjande ochövriga ätgärder, som enligt regeringens beslut har överförts tillbudgetutjämningsfonden. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 48 För teko-industrierna infördes fr, o, m,/71 utbildnings-och exportfrämjande åtgärder (prop,1970:41, SU 1970:60 och 61 samt BaU 1970:23. rskr 1970:164, 165 och 188) som fyraåriga progiam. Omställningsåtgärder infördes året därpå (prop. 15, NU 1971:13, rskr 1971:120)som ett treårigt program. Programmen har senare förlängts och förstärkts. Fr.o.m. /77 har ett särskilt rationaliserings-programför att stärka den långsiktiga konkurrenskraften inom i första handkonfektionsindustrin införts (prop. 1975/76:206. NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415). Programmet, som från början var tvåårigt, omfattar avskrivningslånför investeringar i effeklivitetshöjande produktionsutrustning, ökat stöd till utveckling av produktionsmetoder och -system samt, genom en förstärkning av de omställningsfrämjandeåtgärderna, bidrag till konsultinsatser vid införandet av nyproduktionsteknik i företagen. fattade med anledning avregeringens förslag lill ålgärderför beklädnadsindustrin beslut om föriängning t. o. m. /79 av rationaliseringsprogrammet förkonfektionsindustrin samt omställnings- och exportprogrammen förteko-industrierna (prop. 1976/77: 105, NU1976/77:41, rskr 1976/77:305). gavs omställnings- och exporlprogrammenökade resurser. Ramen för exportfrämjande åtgärder för teko-industrierna har därmed höjts med 6 milj. kr. till 16 milj. kr. och för utbildnings- och omställningsåtgärder med 4 milj. kr. till likaså 16 milj. kr. Enligt beslut avregeringen har för /78 en besparing gjorts med 3 milj. kr.,fördelat med 1.5 milj. kr. på vardera omställnings-och exportprogrammen,genom senareläggning av vissa insatser. Riksdagsbeslutet innefattade även s,k, extraordinära åtgärder för teko-industrierna. På det industripolitiskaområdet infördes s, k, särskilda strukturgarantier under budgetåret1977/78, Lån mot sådan garanti är ränte-och amorteringsfritt , I vissa fall kan vidare sådant låndelvis avskrivas. På det arbetsmarknadspolitiska området infördes ett särskilt sysselsättningsbidrag för äldrearbetskraft som kan utgå under år1977 till de företag inomteko-industrierna som inte varslar om driftsinskränkning ellernedlägg,ning. Fr, o,m,/75 omfattas även pälsindustrin av åtgärderna förteko-industrierna (prop, 1974:1 bil, 15 s, 44, NU 1974:35, rskr 1974: 227), Åtgärderna för teko-industriernaadministreras av statens industriverk. Tidsbegränsade åtgärder för den träbearbetandeindustrin inleddes budgetåret1972/73 (prop. 1972:46 och 47. NU 1972: 32 och 33, rskr 1972:195 och 196). Åtgärderna består avutbildningsinsatser, teknisk konsulentverksamhet och exportfrämjandeåtgärder. Vidare ingår omställningsprogram förmöbelindustrin och fr. o. m. /77 även snickeriindustrin. Programmenhar senare förlängts. För exportprogrammet, som avser kollektiva insalser, harstatens industriverk programansvar, medan exportråd svarar förverkställigheten av de exportfrämjande åtgärderna. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 49 Övrigaåtgärder för den träbearbetande industrin administreras av statensindustriverk. För gjuteriindustrin infördes /74teknisk konsulentverksamhet som etl treårigt program samtomställningsfrämjande åtgärder (prop, 1973:57, NU 1973:37, rskr 1973:149). /75 inleddes ett utbildningsprogram för gjuteriindustrin (prop.1974:1 bil. 15 s. 41, NU 1974: 35, rskr 1974: 227), Åtgärderna, somadministreras av statens industriverk, har förlängts. För metallinanufakturindustriu inleddes budgetåret 191A/15 ett treårigt program med teknisk konsulentverksamhet för branschens mindreoch medelstora företag och exportfrämjande åtgärder för delar av branschen(}Mop. 1974:63, NU 1974:34, rskr 1974:226), Delar av branschen har /75 omfattats även av omställningsfrämjande ålgärder. Åtgärdernahar senare förlängts. För exporiprogrammet har statens industriverkprogramansvar, medan exportråd svarar för verkställigheten av deexportfrämjande aktiviteterna. administrerar övriga åtgärder förmelallmanufakturindustrin. Exportfrämjande åtgärder för den glasindustrininleddes som ett treårigt program /71 (prop. 1970:41, SU 1970:61och BaU 1970: 23. rskr 1970:165 och 188). Branschen omfattas sedan budgetåret1972/73 även av omställningsfrämjande åtgärder (prop. 1972:46, NU 1972: 32,rskr 1972: 195). Åtgärderna har senare föriängls. fattade med anledning avregeringens förslag till åtgärder för den glasindustrin beslut omfortsaita och ökade industripolitiska insalser för den glasinduslrinunder t, o, m, budgelårel 1979/80, Ramarna för exportfrämjande ochomställningsfrämjande åtgärder fastställdes till 2 milj, kr, resp, I milj, kr,för /78, Det totala medelsbehovet för dessa åtgärder harberäknats till 10 milj. kr. för hela treårsperioden. Vidare infördesavskrivningslån för effeklivitetshöjande invesleringar i produktionsutrustningoch för investeringar som syftar till att förbättra arbetsmiljön. /78 uppgår låneramen till 9 milj. kr. inom en ram av totalt 15milj. har programansvar förexporiprogrammet, medan exportråd svarar för verkställigheten av deexportfrämjande aktiviteterna. Övriga åtgärder administreras av statensindustriverk. Etf grundläggande villkor för att de branschfrämjandeåtgärderna skall få effekt på de olika branschernas struktur är enligt statensindustriverk att åtgärderna får verka under tillräckligt lång tid.Industriverket bedömer med ledning av erfarenheterna av branschprogrammen alt programperioder på mellan niooch kan behövas, I fråga om exportprogrammen är det enligt verketviktigt att rimliga krav på långsiktig planering tillgodoses. En introduktionpå en exportmarknad 4 Riksdagen1977/78. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet måslealltid ses i etl flerårsperspekliv med krav på omfattande personella ochekonomiska insatser från företagens sida. Lika viktigt är att den administrerandemyndigheten ges möjligheter till långsiktig planering av verksamheten. Av slorbetydelse är personalplaneringen vid hemmaorganisationer och de olikahandelssekreterarkontoren. Kvalificerad branschkun-nig personal ute påmarknaderna är enligt verkets åsikt en av de viktigaste förutsättningarna föratt effektivt kunna stödja företagen. Verket anser all varje exportprogram börinnehålla en garanti om viss avtrappningsperiod avpassad till det löpandeanslaget. För exempelvis teko-industrierna är programmet nu så pass stort alten avtrappningsperiod bör eftersträvas. Inom branschprogrammens ram genomför statensindustriverk s. k. delbranschprojekt inom olika branscher.Delbranschprojekt innebär att grupper av förelag - oftast med likartadproduktinriktning -engageras i ett långsiktigt planeringsarbete. Erfarenheternaav delbranschprojekten tyder enligt industriverket på att de utgör incitamenttill olika strukturåtgärder och påskyndar beslutsprocessen i företagen. föreslår att reglerna för konsult- ochexportbidrag för olika branscher görs enhetliga genom atl reglema förteko-industrierna och i vissa fall den glasindustrin får gälla ävenför övriga branscher, vilket innebär att - exportstöd skall kunna utgå såvälkollektivt som företagsindividuellt, - exportstöd skall kunna utgå företablering av försäljningsorganisationer utomlands, - konsultbidrag skall kunna ges föromorientering till nya produktområden. Vidare föreslår industriverket att konsultbidrag skallkunna utgå för sortiments- och marknadsanalyser som ingår i företagenslångsiktiga planering. Följandeändringar i programmens bransch- och åtgärdsinriktning föreslås avindustriverket. Verkstadsindustrin i övrigt inkluderas Strukturstöd införs för trähusindustrin Strukturprogrammet inriktas på delbranschprojekt, teknisk konsultverksamhet upphör Programmet inriktas på delbranschprojekt 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet överlämnade i april 1977rapporten (SIND 1977:1) Den träbearbetande industrin 1976-1980.Utredningen utgör en uppföljning av den branschutredning som industriverketpublicerade (SIND 1975:1) Denträbearbetande industrin . I ulredningen läggs inte fram några förslag till åtgärder. redovisar i sin rapporten prognos för bl.a,sysselsättningsutvecklingen , Som framgår av följande uppställning väntas sysselsättningenminska något inom samtliga delbranscher. Jämfört med de av industriverkettidigare presenterade prognoserna har emellertid en avsevärd uppjusteringskett vilken helt är hänförlig till snickeriindustrin. Trähusindustri Snickeriindusiri Trämöbelinduslri Övrig träbearbetande industri Hela den träbearbetande industrin 10100 15 100 16400 9080 14 970 14700 framhåller i sinanslagsframställning att flera av delbranscherna inom den träbearbetande industrin upprätthåller en kostnadskrävandeöverkapacitet, som medför behov av sanering och omstrukturering. Detta gäller inte minstträhusindustrin. Mot den bakgrunden föreslår industriverket, liksom i sin anslagsframställning , all trähusindustrin får tillgång till hela branschprogrammet för träbearbetandeindustri, dvs, inkluderas även i strukturstödet. Vidare föreslår verket att även sågverksindustrin, med tyngdpunkt på dessmindre och medelstora företag, innefattas i programmet. Verket hänvisardärvid till en utredning om träindustrin iVästerbottens län liksom delresultat från pågående utredningar inom verkets utredningsbyrå om sågverksindustrin,vilka visar på avsevärda rationaliseringsmöjligheter inom den träbearbetande sektorn genom förändringar iarbetsfördelningen mellan de olika till-verkarleden. De möjligheter till vertikal och horisontell samordning som kan finnas bör enligtverket beaktas. Vidare anförs att sågverksindustrin till struktur och i fråga om problemområden starktpåminner om förhållandena inom övriga stödbranscher. Den har bl, a,många små företag, krav på tekniskförnyelse, eftersatt produktutveckling och utrymme för samverkan för de mindre förelagen. Verket föreslårväsentligt höjda anslagsra- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 52 marför programmet för träbearbetande industri, särskilt i frågaom exportfrämjandeåtgärder. och Svenska Gjuteriföreningenhar gemensamt följl upp 1972 årsgjuteriutredning. Rapporten (SIND 1977: 2) Svensk gjuteriindustri överlämnadesi , fanns i 229 gjuterier med minst 5 anställda. Branschens salu- ochförsäljningsvärde uppgick samma årtilldrygt2 000 milj, kr, resp, 12000 milj, kr, vilket ulorde av tillverkningsindustrins förädlingsvärde. Sammanlagtsysselsattes inom branschen drygt14000 personer. Branschen har en speciell karaktär genom att huvuddelenav produklionen utgörs av halvfabrikat, som levereras till främst verkstadsindustrin men även stålindustrinoch byggnadsverksamheten, Gjuteriindustrins nära samband med främstverkstadsindustrin framgår av att avutgodsproduktionen levereras internt inom företagen, utredning ansåg en efterfrågetillväxt påknappt trolig förperioden 1970- 1975, Tillsammans med antaganden om en något minskad import och oförändrad exportandel beräknadesden svenska produktionsökningen blica . Det nu framlagda utredningsmaterialet visar attutrikeshandeln har varit oväntat expansiv. har exportandelen ökat från , medan importens viktmässiga andelav förbrukningen ökat från 18 till 24 7c. Mätt i ton var produktionen ungefär densamma de båda . mentekniska framsteg har medfört en genomgående minskning av produkternasvikt som de blivitmer komplicerade. Tas hänsyn tilldenna ökade förädlingsgrad torde produktionsvolymen ha ökat underperioden. 1 den bedömning av utvecklingen fram som görs i rapporten antas såväl export som import fortsätta att öka isnabbare takt än produktionen. Medhänsyn tagen till en antagen höjdförädlingsgrad för produkternaberäknas produktionen fortsätta att öka med minst några procent . iungefärligen samma takt som underförstå . Enligt den tidigare prognosen väntadessysselsättningen inom branschen minska mellan åren 1970och 1974. Uppgifter från den nyautredningen visar att sysselsättningen i stort sett upprätthölls på oförändrad nivå mellan de båda åien. För perioden framtill bedöms sysselsättningen komma att minska svagt eller med några hundra personer. 1 fråga om arbetskraft uppges det störstaproblemet för gjuterierna vara bristen på personal. Utredningen framhåller atlutbildningsresurserna är otillräckliga på gjuteriområdet. En mindretillfredsställande arbetsmiljö har vidarevarit ett hinder vid rekryteringen av arbetskrafl men detta problem bör enligtutredningen bli mindre i takt med att arbetsmiljön förbättras. Gjuteriindustrinsstruktur ändras successivt mot ett färre antal företag och ökad koncentrationav produktionen till större enheter. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 53 ringenmedför positiva effekter pä produktiviteten inom branschen. Enligt denframlagda rapporten är större delen av den förbättrade produktiviteten att hänföra till strukturella förändringar. drar i sin anslagsframställning slutsatsen att en strukturellomdaning av branschen är etl livsvillkor för atl höja produktiviteten och konkurrenskraften. Enligt verket är detangeläget att omställningsprocessen underlättas och påskyndas medstatligt stöd inriktat på en förbättrad och effektiv branschstruktur. Förutom förlängning av nuvarande åtgärder förgjuteriindustrin föreslår industriverket, liksom i sin anslagsframställninghösten 1976, att exportfrämjande åtgärder införs för branschen.Industriverket refererar uttalanden frånnärmast berörda branschorganisationer. , och och Mekanför-bund, vilkaunderstryker behovet av exportfrämjande åtgärder. Vidare pekarindustriverket på vissa produktområden, främst tyngre gjutgodsdetal-jer som stålverkskokiller, rör och valsar samllättare detaljer i långa serier för transportmedelsindustrin, inom vilkaen utökad exportmarknad är elt klartintresse. Av de europeiska marknaderna anses det vara möjligt att utveckla exporten på de norska och västtyskamarknaderna. Utom uppges den amerikanska marknaden vara den mestintressanta. Verket avser atl närmare undersöka exportförutsältningarnatillsammans med branschorganisationerna under innevarande budgetår. 1fråga om programmet för metallmanufakturindustrin anför industriverket attinriktningen på vissa regioner, bl. a. , i hög grad har försvårat genomförandet av delbranschprojekt genomatt meningsfulla grupperingar av företag inte har gått alt bilda. Verketföreslår att programmets inriktningändras. Enligt verket är problemen inom ett flertal av verkstadsindustrins delbranscher av samma slag som inom deavgränsade delar av järn- ochmetallmanufakturindustrin som har ingått i branschprogrammet. Ett borttagande av avgränsningen skulleinnebära att verket kan arbeta med ett vidgat område och bättre anpassainsalserna till delbranscher eller meningsfulla gruppbildningar av företag medakut behov av hjälp. Verket föreslår därföratt nuvarande stödprogram för metallmanufakturindustrin utökas till attomfatta hela verkstadsindustrin somprogrammet omformas så att strukturåtgärderna koncentreras lill delbranschprojekl och exportålgärderna till kollektiva satsningar. Vilka delbranscher somskall prioriteras föreslås verket besluta om efter samråd med den rådgivande nämnd som finns förprogrammet. Även och anser att hela verkstadsindustrin bör omfattasav branschstödet. En svaghet mednuvarande anslagskonstruktion - med resurserna bundna till bestämda branscher -är enligt industriverket att stödåtgärderna ofta kommer in i ett skede dåbranschkrisen har accentuerats i så hög gradatl verksamheten mera inriktas på alt mildra de negativa effekterna av 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet strukturförändringarnaän alt medverka lill förebyggande åtgärder. Strukturförändringar bör påbörjasi så god tid som möjligt så attomställning kan komma till stånd utan större sociala och ekonomiskapåfrestningar. Genom den arbetsmetodik som har utvecklats inombranschprogrammen har möjligheterna att sätta in åtgärder av förebyggande artökat. Delbranschprojekten, som omfattar omvärlds- och konkurrenskraftsanalyserav branschens nuläge och framtid, fungerar som incitament i en beslutsprocessinom företagen och utlöser därigenom snabbare anpassningsåtgärder. Verketföreslår att medel fr. o. m. /79 anvisas för särskildastrukturinsatser inom delbranscher som verket självt efler fastställda kriterierbör välja ut. Som exempel på delbranscher nämner verket bl. a. bryggerier,stenindustri och delar av den grafiska industrin. Avföljande sammanslällning framgår fördelningen på branscher och åtgärdsprogramav anvisade medel 1977/78 och industriverkels förslag för /79 (i1 000-tal kr. Anslag 1977/78 fördelat på program Beräknad ändring 1978/79 enligt statens industriverk exportfrämjande åtgärder övriga åtgärder Träbearbetande industrinexportfrämjande ätgärder övriga åtgärder exportfrämjande åtgärder övriga åtgärder Metallmaniifaklurindustrinexportfrämjande åtgärder övriga åtgärder glasinduslrinexportfrämjande ätgärder övriga åtgärder + 1500 + 1500 + 3 800 + 2665 + 1000 + 15 840 ' Exkl. 3 milj. kr., fördelat med 1,5 milj. kr. på vardera export-och omställningsprogrammet, somenligt regeringens beslut har överförts till budgetutjämningsfonden. 1 fråga om förlängningar av de olika branschprogrammenföreslår industriverket följande. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet Beslutad löptid t.o. förlängning utöver redan beslutad löptid, antal år Teko-industriema Träbearbetande industrin Gjuteriindustrin Metallmanufakturindustrin glasindustrin 1978/79 1977/78 1977/78 1977/78 1979/80 1981/82 1980/81 1981/82 1981/82 1979/80 3 3 4 4 0 Under det på statsbudgeten för innevarandebudgetår uppförda anslaget Förelags-och branschfrämjande åtgärder finns uppförda dels anslagsposter för branschfrämjande åtgärder, delsanslagsposterna Främjande av företagsserviceoch Regional utbildningsservice, som används för bidrag till serviceverksamhet resp. utbildningskonsulenterhos företagareföreningarna. Medelför dessa ändamål bör fortsättningsvis anvisas under ett nytt anslag Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. Förevarande anslag bör därför på statsbudgeten för /79föras upp med benämningen Branschfrämjande åtgärder. De branschfrämjande åtgärderna består av delsdirekt strukturpåverkan-de insatseri form av bidrag till konsultundersökningar i omställningsfrämjandesyfte kompletterade med statliga lånegarantier - strukturgarantier -till vilka jag återkommer i det följande, delsexportfrämjande åtgärder, vissautbildningsinsatser och stöd lill teknikspridning via tekniska konsulenter. Branschprogram finns f. n. för teko-industrierna,vari pälsindustrin inräknas, denträbearbetande industrin, giuteriindustrin, metallmanufakturindustrin och den glasindustrin. Vidarehar för skoinduslrin medel försärskilda strukturinsatser och exportfrämjande insatser anvisats för /78 under anslaget Strukturåtgärderför skoindustrin. Med anledning av regeringens förslag om åtgärder förförsörjningsberedskapen påskoområdet fattade beslul om åtgärder under /78 för att främja en effektiviseringoch omstrukturering av skoindustrin (prop. 1976/77:85, FöU 1976/77:11, rskr1976/77:238). Chefen för har tidigare denna dag lagt framförslag om fortsatta åtgärder för skoindustrin under nästa budgetår. Medel försärskilda strukturinsatser ochexportfrämjande insatser för skoindustrin bör därför inte anvisas under fjortonde huvudtiteln efterutgången av /78. föreslår att programmen församtliga berörda branscher utom skoindustrin förlängs. harvåren 1977 beslutat om 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 56 förlängdaåtgärder för teko-industrierna t. o. m. /79 (prop. 1976/77:105. NU 1976/77: 41, rskr 1976/77: 305) och för den glasinduslrin t.o.m. /80 (prop. 1976/77:61. NU 1976/77:37, rskr1976/77:283), Jag förordar att de branschfrämjande åigärderna förlängs för övriga berörda branscher utomskoindustrin med till atl omfatta /79, förslaginnebär fortsatt löptid för samlliga branschprogram utom skoindustrinäven efter /79, Med undantag för programmet för manuellglasindustri, vilket som jag har nämnt redanförlängts t.o, m, /80, anserjag det dock intelämpligt att nu lägga fast inriktning och omfattning av verksamheten /79, Jag vill erinra om att samtliga branschfrämjande åtgärderär tidsbegränsade enligt principen att stöd av detta slag i huvudsak skallutgå endast under ett omställningsskede, när utsikter till egen konkurrenskraft på sikl föreligger.För vissa branscher har programmen nu pågått under en förhållandevis lång tid.Jag avser att i annat sammanhang föreslåregeringen att uppdra åt industriverket att i anslagsframställningen för /80 mot bakgrund avbedömningar av de olika branschernasutveckling och behov av stödåtgärder om möjligt redovisa förslag om närde olika branschprogrammen lämpligen kan avslutas. De branschfrämjande åtgärderna 1970 och har förlängts och förstärkts. /77 infördes ett tvåårigt rationaliseringsprogram förkonfektionsindustrin med som viktigaste komponent avskrivningslån till effeklivitetshöjande investeringar. Motbakgrund av teko-industriernas ytteriigare försämrade läge fattadestatsmakterna beslut om bl, a, extraordinära åtgärder för branschema (prop, 1976/77:105, NU 1976/77:41,rskr 1976/77: 305), På detindustripolitiska området infördes under /78 statliga lånegarantiermed särskilt gynnsamma villkor, särskilda strukturgarantier, för att stödja delivskraftiga företagen inom branscherna. På det arbetsmarknadspolitiskaområdet infördes ett tillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft års slut. Beslut fattades också om förlängningav de löpande branschfrämjande åtgärderna vid statens industriverk under /79 och om vissaförstärkningar fr, o, m, /78, Ramen för konsultinsatser iomställningsfrämjande syfte och utbildningsinsatser höjdes med 4 milj,kr, lill 16 milj, kr, för /78, För exportfrämjande åtgärderbeslutades om en höjning med 6 milj, kr,till likaså 16 milj, kr. Genom denna resursförstärkninghar totalt på detla anslag anvisats 32 milj. kr. för /78 för ålgärder inriktade påteko-industrierna. Den högre nivån skall enligt beslutet gälla även förden fortsatta verksamheten under /79.Enligt beslut av regeringen har för /78 en besparinggjorts med 3 milj. kr. genom senareläggning av vissa insatser. I enlighet med de av godkändariktlinjerna beräknar jag nu för /79 16 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 57 och likaså 16 milj. kr. förexportfrämjande åtgärder för tekoindustrierna. Branschfrämjande åtgärder för den träbearbetandeindustrin inleddes /73som ett fyraårigt program, som senare har förlängts. Fr.o.m. /77 omfaUas. förutom liksomtidigare möbelindustrin, ävensnickeriindustrin av den omställningsfrämjande verksamheten medkonsultbidrag och strukturgarantier. avgav rapporten(SIND 1977:1) Den träbearbetande industrin 1976-1980, Rapporten är enuppföljning av en genomfördbranschprognos.