prop · G10365 · 1977-12-31 00:00:00 — Föratt i någon mån begränsa de negativa konsekvenserna men ändå åstadkommabesparingar och förbättrade utbildningsbetingelser för Lv 5 har utredningenockså undersökt möjligheterna att flytta förbandet lill och därförlägga det tillsammans med Norrlands kustartilleriförsvar och Prop.1977/78:65 20 Härnösandskustartilleriregemente (NK/KA 5). Enligl utredningen skulle kostnaderna då ökamed ca 45 milj. kr. , eftersom omfattande nybyggnationbehövs. Inte ens om kustartilleriets utbildningsverksamhet i upphörhelt bedöms en flyttning av Lv 5 till vara ekonomiskt motiverad. Uiredningenanser sammanfattningsvis att de avsevärda ekonomiska fördelarna tillsammans medsvårigheterna att uppnå godtagbara utbildningsbetingelser i vägertyngre än de redovisade nackdelarna och föreslår att Lv 5 läggs ned. Åstönsskjutfält, som f n. administreras av Lv 5, bör dock även i fortsäitningenutnyttjas för repetitionsutbildning av bl. a. luftvärnsförband. Utredningen påpekar attett genomförande av förslagen beträffande Lv 5 och Lv 6 förändrar underlagetför beslut vid 1975/att lokalisera arméns radar- ochluftvärnsmekanikerskola (RMS) till och hävdar att en viss ekonomiskbesparing erhålls om RMS behålls i . Ett beslut om detta påverkarenligt utredningen inte töruisäiiningarna för eller konsekvenserna av vad somförordas beträffande luftvärnet. Vid sina överväganden om Lv6 har utredningen, efter kontakter med , utgått från attförbandets behov av övningsmark kan tillgodoses . Därmedåterstår Lv 4 att behandla av de luftvärnsförband som har bedömis saknagodtagbara marktillgångar. Utredningen anför inledningsvis att förbandelshuvudsakliga skjutfäll i är litet, och att övningsmöjligheterna därsannolikt kommer att beskäras efter hand lill följd av ökande flygtrafik ochtilltagande permanent bebyggelse i fältets omedelbara närhet. Härlill kommerdels att en planerad väg över förbandets övningsfält i enligtutredningens uppfattning avsevärt skulle försämra möjlighetema all utnyttjafaltet, dels att möjligheterna att utveckla kasernetablissementet ärbegränsade. Antalet anställda vid 4 och miloverkstaden i är ca 290.Värnpliktsstyrkan under grundutbildning uppgår till ca 500. Läggs Lv 5 ned ökarantalet värnpliktiga till ca 625 och antalet anställda något. Beträffande Lv4har utredningen övervägt två alternativ ägnade att på lång sikt säkerställagoda ulbildningsbelingelser. Del ena alternativet innebär att Lv4 flyttas tillKristianstad och lokaliseras tillsammans med P 6/Fo 14 och det andra att Lv 4flyttas till och ingår i P 7/Fo 11. Om skjutfält inte längrekan utnyttjas, kommer förutsättningarna för skjututbildningen vid Lv 4 enligtutredningen att förbättas om regementet flyttas till . Beträffandeövningsmark i övrigt bedömer utredningen att alternativen ochYstad är godtagbara och i stort sett likvärdiga. Värnpliktiga vid Lv 4rekryteras till stor del från med omnejd (kommer från ).En ovanligt stor del väljeratt bo hemma. Möjlighelerna lill detta försämras omförbandet flyttas, men bördock enligt utredningen vara alt föredraframför för de vämpliktiga som bor i . Förbandsfiyttningarleder erfarenhetsmässigt till icke önskvärda avgångar bland personalen. Prop.1977/78:65 21 endaförband som bedriver utbildning på luftvärnsrobotsystem Hawk. Därför är detenligt utredningens mening utomordentligt viktigt att värna om den exklusivakompelens för sådan utbildning som förbandets personal har. En fiyttning tillYstad bör med hänsyn bl. a. till avståndet från leda till färre avgångarän Kristianstadsalternativel. ekonomiska beräkningar ger en fiyttning till Kristianstadmöjlighet att minska kostnaderna med ca 110 milj. kr. över en 20-årsperiodeller ca 9 milj. kr. sedan flyttningen är genomförd. Vid en fiyttning tillYstad kombinerad med det tidigare redovisade alternativet D för pansarutbildningenkan ca 130 milj. kr. sparas in eller ca 11 milj. kr. om året.Båda alternativen är enligt utredningens bedömning lönsamma. Dessaekonomiska överväganden tillsammans med osäkerheten om de framtida utbildningsbetingelsernai och samt de begränsade möjligheterna alt utveckla Lv 4:s kasernetablissementeti talar enligt utredningen för att flytta Lv 4 lill ellerKristianstad. Dessa orter är också godtagbara med hänsyn lill mobiliserings-och insatsberedskapen. För kommun innebär en flyttning av Lv 4 direkt attca 260 arbetstillfällen förloras. Åtminstone under en övergångslid kan man dockräkna med att åtskilliga anställda bor kvar i . Utredningen har valt attgöra en samlad bedömning av fredsorganisationen i och återkommer i detföljande med en redovisning av sina överväganden och förslag om denna. Uiredningengår därefter över till att behandla ingenjörlrupperna och signaltrupperna ochanför att mindre överskott på föriäggningsplatser finns vid samtliga förbandutom ingenjörregemenle (2) i . Tillgången på lämplig övningsmarkär överiag tillfredsställande. Ingenjör-och signalförbanden kräver enligl utredningen för sin utbildningsverksamhetomfattande ulbildningsanordningar av truppslagsspecifik karaktär. Dettaförhållande gör att flyttning till en ny utbildningsplats sällan är ekonomisktmotiverad om inte de uppdämda investeringsbehoven för att behålla ett gammalt eiablissementär ovanligt höga. Så är emellertid inte fallel f n. Ättlägga ned ett ingenjör- eller signalförband och i erforderiig grad bygga utkvarvarande förband ställer däremot inte lika stora krav på nybyggnation. Medhänsyn till överskottet på utbildningsplatser är det inte osannolikt att en sådanåtgärd skulle kunna innebära besparingar på lång sikt. Utredningen påpekar dockatt av ingenjör- och signalförbanden är del endast signalbalaljon (S3) i som till sin storlek ligger under vad utredningen anser bör varariktvärden för truppslagen. Vidare skall varje förband f n. betjäna tvåmilitärområden i fråga om utbildning och truppslagskompetens för mobiliserings-och krigsplanläggningsarbete m. m. Förbandens lokalisering är slutligen sådanatt förbandsindragningar enligt ulredningens bedömning skulle äveniyra regionalpoliliskasträvanden. Utredningen har av dessa skäl inte närmare granskat några altemativtill indragningar. Prop.1977/78:65 22 Fredsorganisationsutredningenförutsätter vid sina överväganden om trängtrupperna alt trängregemenle (T2) föriäggs lillsammans med (P 4/Fo 35) i och att trängtruppernaskadett- och aspirantskola (TrängKAS) flyttas från till i enlighetmed beslut . Den sammanlagda tillgången på utbildningsplatservid trängförbanden är något slörre än behoven. Ett mindre överskott påförläggningsplatser finns vid trängregemenle (T 1) och Skånska irängregementet(T 4). Tillgången på lämplig övningsmark är i huvudsak godtagbar. Utredningen har vid sinastudier av trängtruppernas fredsorganisation prövat möjlighetema att lägga nedett eiablissement genom att omlokalisera verksamheten lill andra förband medledigt utrymme. 1 överges enligt planerna T 2:s eiablissement dåförbandet samlokaliseras med P4/Fo 35. Bland övriga Irängförband är det enligt utredningenendast T 1, som till rimliga investeringskostnader och med besparingar somföljd kan göras till föremål för en motsvarande åtgärd. T l:s eiablissement iLinköping kräver förhållandevis omfattande upprustning för att behållas,vartill kommer alt planerade vägbyggen vid ett genomförande kommer attkringgärda etablis-sementen på ett sätl som enligt ulredningens uppfaltningdelvis försvårar verksamheten. Antalet anställda vid T 1 uppgår till ca 185. Gmndutbild-ningsstyrkanomfattar ca 630 värnpliktiga inkl. handräckningspersonal. Utredningen harbeträffande T 1 övervägt två alternativ, varav det ena innebär att T 1 flyttas tillSträngnäs och föriäggs tillsammans med det infanteriförband som är avsett attbildas när pansarutbildningen vid (P 10/Fo 43) upphör,medan det andra innebär att T 1 föriäggs tillsammans med Livgrenadjärregementet(1 4/Fo 41) och A 1 i . Utredningen fömtsätter härvid att förekommandekapacitetsöverskott i etablissementel tas i anspråk samt att övningslmppen förinfanteriets stridsskola (InfSS) föriäggs lill . Gemensamtför alternativen är att T 1 :s utbildningsansvar minskas genom att viss del (ca200 värnpliktiga) förs över till T 4. Härigenom begränsas behoven av nybyggnadför T 1 :s del som lediga platser i Hässlehol m utnyttjas.Utbildningsbetingelserna i de båda alternativen bedöms av utredningen somlikvärdiga. Strängnäsalternativetmedför olägenheter för främst personalen på T 1, som huvuddelen måsle bytabostadsorl. Risken för icke önskvärda avgångar i samband därmed är stor. Enligtulredningens beräkningar kan dock med detta allernaliv kostnaderna minskas medca 55 milj. kr. eller ca 6 milj. kr. sedanflyttningen är genomförd, om det planerade infanteriförbandet inle tar ianspråk hela etablissementets kapacitet. Vidinfanteriförbandet i kommer övergångsvis infanteri- och pansarutbildningatt bedrivas blandat. Hur länge pansarutbildningen kommer att bedrivas är ännuosäkert. Allt tyder dock enligt utredningen på Prop.1977/78:65 23 attdenna utbildning inte kommer att avvecklas förrän långt in . I såfall försämras förutsättningarna för att flytta trängutbildning . Fördet första ökar investeringsbehoven till sådan omfattning att alternativet knappastmedför besparingar. För det andra är det tveksamt om etablissementel medger ensådan utbyggnad. Utredningen anser därför att Strängnäsalternativet böravskrivas. 1 detta sammanhang framhåller utredningen alt även ompansarutbildningen i minskar så att T 1 kan flyttas dit till rimligakostnader, innebär en sådan flyttning att man frånhänder sig möjlighelen att påsikt skapa en raUonell infanteriutbildningsstyrka i . ILinköpingsaltemativet kan med de förutsättningar som utredningen anger ett kapacitetsöverskotlav 480 platser skapas inom dubbeletablisse-mentet I 4/Fo 41-A 1. Dessa kan uinyttjasav T 1. För enstaka funktioner anser utredningen dock att man kan tvingas godtamindre lämpliga lokallösningar. Den förutsatta överföringen av värnpliktiga tillT 4 innebär enligl uiredningen att ca 30 nya arbetstillfällen skapas iHässleholm, medan ca 50 arbetstillfällen försvinner i . Dennasysselsättningseffekt bedöms som relativt obetydlig. Alternativetinnebär enligt utredningens beräkningar minskade kostnader om ca 90 milj. kr.under en 20-årsperiod eller ca 6 milj. kr. efter genomförd flyttning avT 1. Detta anses som lönsamt av utredningen. Med hänsyn lill redovisadefaktorer anser utredningen att T 1 bör föriäggas tillsammans med 1 4/Fo 41 ochA 1 i . Utredningengår därefter över till all samlat behandla frågan om organisationen för I uft värns-och pansarutbildning i och erinrar inledningsvis om de altemativ som idet föregående har redovisats för de olika imppslagen. Sammanfattningsvisinnebär alternativen för pansartrupperna att pansarutbildningen vid P 2 och P 7/Fo11 förs samman till P 7/ Fo 11 och Revingehed, varvid P 2 dras in (alternativC) eller att moisvarande utbildning förs samman till P 2 och Revingehed(alternativ D). Beträffande luftvärnet innebär alternativen att Lv 4 förläggstillsammans med P 6/Fo 14 i (alternativ 1) eller att Lv 4 fiytlar tillYstad (alternativ K). Utredningenhar förutsatt att alternativen D och K inte skiljs åt, dvs. att P 7/Fo I l:s eiablissementi används antingen som för pansarutbildning eller förluftvärnsutbildning. Med denna förutsättning är enligt utredningen tvåhandlingsvägar öppna. Antingenkan pansarutbildningen i avvecklas och Lv 4 flyttas dit (handlingsväg 1)eller P2 läggas ned och Lv 4 flyttas lill (handlingsväg 2). ekonomiska beräkningar uppgår kostnadsminskningarna ihandlingsväg 2 till ca 205 milj. kr. och medför en årligbesparing efter genomförandet om 16 milj. kr., medan handlingsväg 1 innebär enmotsvarande effekt av 130 resp. 11 milj. kr. Utredningen framhåller dock atthandlingsväg 2 medför investeringar i byggnader om Prop.1977/78:65 24 drygt80 milj. kr. mot ca 55 milj. kr. i handlingsväg 1. Beiräffande möjligheternatill ett snabbt och smidigt genomförande bedöms handlingsvägarna vara tämligenlikvärdiga. Deungefäriiga direkta sysselsättningseffekterna (antal personår) beräknar utredningenenligt följande. Utredningenframhåller beträffande Lv 4 att alternativet med flyttning till (handlingsväg 1) är att föredra i förhållande till handlingsväg 2, bl. a. av personal-och värnpliktssociala skäl. Vidare framhåller utredningen att vid jämförelsemellan infanteriutbildning (handlingsväg I) ellerluftvärnsutbildning (handlingsväg 2) som komplement till pansarutbildningenvid P 6 övervägande skäl talar för handlingsväg 1. Sammanfattningsvisanser utredningen att handlingsväg 1 är att föredra. Visseriigen bedöms demöjliga besparingarna i fredsorganisalionens driftkostnader vara något störrei alternativ 2 men alternativ 1 har enligt utredningens bedömning mindrenackdelar från samhällsekonomisk synpunkt. Återverkningarna på sysselsättningeni väger därvid tungt. Utredningenföreslår därför när det gäller P 7/Fo 11 att pansarutbildningen avvecklas iYstad och flyttas till Revingehed och . Utbildningen samordnas avchefen för P 2, varvid stabs- och irossulbildningen samlas till . Stridsfordonsutbildningenbör på lång sikt kunna samlas till Revingehed. Inledningsvis lorde del dockenligt utredningens uppfattning vara lämpligt att behålla viss stridsfordonsulbildningi för att sprida investeringskostnaderna över en längre period.Vidare föreslår utredningen att infanteriutbildningen i flyttas till P 6/Fo14 och att Lv 4 fiyttas lill och ingår i P 7/Fo 11. Utredningenförutsätter därvid att hemvärns- och frivilligavdelningen i , som ingår i P7/Fo 11, behålls. 3.2.3Överväganden rörande marinens och kiisiartUlerietsförband Antalettruppförband inom kustartilleriet uppgåriill fem. Förbanden ligger i ,, , och . Tillgången på utbildningsplatseroch övningsmark bedöms av uiredningen som i huvudsak tillfredsställande.Utredningen har i Slutbetänkande del 1 framhållit att det Prop.1977/78:65 25 frånutbildningssynpunkt vore önskvärt att öka kustartilleriförbandens värnpliktskontingentså att förbandsenheter som ingår i krigsorganisationen kan övas tillsammansunder grundutbildningen. Därigenom borde även vissa slordriftsfördelar kunnauppnås. Grundutbildningskonlingenten kan ökas vid de enskilda förbandenantingen genom att omfördela det totala utbildningsansvaret på ett minskatantal truppförband eller genom att behålla nuvarande antal truppförband och istället öka kustartilleriets grundutbildningskontingent. För att pröva förutsättningarnaatt minska antalet förband har uiredningen närmare undersökt kustartillerietsverksamhet i och . Beträffande verksamheten i harutredningen funnit att det inte är ekonomiskt motiverat att helt frigöraÄlvsborgs kustartilleriregementes (KA 4)eiablissement i . Bakgrundenhärtill är bl. a. att utbildningen vid KA 4 till stor del är organiserad påskolor som är gemensamma för marinen eller centrala för kustartilleriet. Ulbildningsanordningarför denna verksamhet saknas till stor del vid övriga truppförband. Dessutomsaknas lämpliga alternativ för lokalisering av främst kustartillerietsradarskola. En nedläggning av 4 skulle enligt ulredningens beräkningar ökafredsorganisationens driftkostnader med ca 80 milj. kr. Inteheller en nedläggning av (KA 5) i Härnösandhar bedömis ekonomiskt lönsam. Kostnaderna beräknas av utredningen öka med 40milj. Utbildningsverksamheten fördelas om lill i försiahand (KA 1) och (KA 3) vid en eventuell nedläggning. En grundförutsättning därvid har varilatt elablissemenlels huvuddel måste behållas för Norriands kusiartilleriförsvarsamt för värnpliktiga vid fiygvapnei. En nedläggning bedöms av uiredningenmedföra sämre betingelser för utbildningen, bl. a. därför att försämradkännedom om norriands-kustens särdrag skulle bli följden. En utgångspunkt vidgranskningen av förbandet har varit att antalet arbetstillfällen i Härnösandbör hållas uppe. En eventuell nedläggning av 5 borde därför kombineras medalt (Lv 5) i flyttas till Härnösand.Del har dock inte visat sig ekonomiskt försvarbart att ersätta kusiartilleriutbildningeni med luftvärnsutbildning. Utredningenhar vidare prövat möjligheterna att öka kustartilleriets årliga utbildningskontingentfrån 3 050 till 3 450 värnpliktiga. En sådan åtgärd skulle göra det möjligtdels alt rekrytera personal som har lått sin grundutbildning inomkustartilleriet till lokalförsvarsenheter i den fasta spärrbataljonenskrigsorganisation, dels att grundutbilda förband som mera liknarkrigsorganisationens. Ett sådant lillskotl i grundutbildningskonlingentenfordrar emellertid utbyggnad av kapaciteten vad beträffar förläggningsplatser m.m. Vakanslägel beträffande yrkesbefäl är dessutom f n. besvärande inomkustartilleriet. Utredningen an.ser dock att en begränsad ulökning avgrundutbildningskontingenten ger vissa fördelar när det gäller 1977/78:65 26 kustartilleriförbandenssammansättning och ulbildning. Om fredsorganisationens kapacitet behöver ökasut talar ekonomiska skäl i varje fall inte mot att en del av ökningen läggs påkustartilleriet. Utredningen har också laglvissa synpunkter på lokaliseringen av kustartilleriets enheter i Karlskrona.Lokaliseringen av de enhetema är f n. splittrad. Enligt utredningensmening bör man på lång sikt sträva efter att föra ihop kustartilleriets delarlokalmässigt. Del bör dock ankomma på chefen för marinen att studera dennafråga, bl. a. med avseende på besparingsmöjligheterna. Utredningenhar således inte funnit anledning att föreslå några förändringar ikustartilleriets utbildningsorganisation. 3.2.4Ytterligare samordning av förbandsprodukiionen m. m. Utredningenredovisar inledningsvis de åtgärder som har vidtagits för att samordnaverksamheien på lokal nivå inom armén, dvs. genomförandet av projekt . 1stort sett innebar införandel av den s. k. allförsvarsområdesstaberna organisatoriskt samordnades med ett fredsförband inomförsvarsområdet. Härutöver centraliserades mobiliseringsverksamheten inom resp.försvarsområde (med några undantag) lill den sammanslagna myndigheten -försvarsområdesregementet. Detta fick också ell övergripande ansvar förverkställande förvaltning inom försvarsområdet. Förband utanförförsvarsområdesregementet blev i princip rena utbildningsförband, dvs. Stabsljänst och förvaltning avpassades lill de ändradeansvarsförhållandena. I garnisonsorter med mer än ett förband blevförvaltningsresurserna gemensamma för förbanden. Beslut har även fattats allinom garnison föra över mobiliserings- och förvaltningsansvaret frånarméförbanden till staben för mililärkommando (MKG). Dennya organisationen utvärderas f n. Från flera håll har framförts att OLLl-organisationeninle är ett slutmål. Införandet av OLLl ses i stället som ell första steg mol ytteriigaresamordning för alt göra organisationen mer rationell. Försvaretsfredsorganisationsutredning framhöll i Slutbetänkande dél 1 att fredsutbildningenalltjämt bör vara organiserad iruppslagsvis, men att regementenas verksamhet ytteriigareborde samordnas på orter där flera regementen är stationerade. Ett problem inom arménsutbildningsverksamhet är enligt utredningen all tillgången på utbildningsbefälär knapp. Omfördelning av militär personal från administrativ tjänst tillutbildningsarbete måsle därför prövas. är del nödvändigl alt minska fredsorganisalionenskostnader och personalbehov. Utredningen har konstaterat vissa problem som hardirekt samband med OLLI-strukturen. Sålunda finns det t. ex. enligl utredningenvarken inom en garnison eller inom ett försvarsområde med två eller fleraförband ett Prop.1977/78:65 27 samlatansvar för förbandsproduktionen. Inom ett försvarsområdesregemente är dessutomfördelningen av uppgifier mellan regementschefen och utbildningschefen oklar.Utbildningsregementen som inle tillhör infanteriet eller pansartrupperna äroftast utbildningsansvariga för krigsförband som tillhör annanmobiliseringsmyndighet än det egna försvarsområdets. Detta kräver samverkan medmobiliseringsmyndigheter inom andra försvarsområden och militärområden och kanmedföra samordningsproblem. Vidare konstaterar utredningen att OLLI-organisationeninnebäranden myndighet inom ett försvarsområde eller en garnison med mer än ettregemente som har de verkställande resurserna förstödproduktionen(försvarsområdesregementet) varken har hela ansvaret för resursernasrationella utnyttjande eller ansvaret för all ulbildning som påverkas avresurstilldelningen. Uiredningen anser vidare att det bör vara möjligt attuppnå besparingar genom att i ökad utsträckning samutnyttja de resurser förpersonaltjänst, expeditionstjänst, drift av utbildningsanordningar m. m. somfinns vid förbanden. Medhänsyn härtill anser utredningen alt utvecklingen bör inriktas mot rationellareförbandsproducerande enheter som hålls samman av en enda administration. Därvidkan militär personal föras över från administrativ tjänst tillutbildningsarbete inom det egna förbandet. De förbandsproducerande enheternakan organiseras inom en garnison eller ett försvarsområde. Enligt utredningensbedömning bör högsl tre utbildningsmyndigheter slås samman till ett förband.Avstånden mellan dem får dock inte vara för stora. Utredningen anser vidare attde enheter som läggs samman kan ligga kvar i sina nuvarande eiablissement.Utredningen finner att en sådan förändring skulle innebära en rationellareproduktionsledning och vissa personalbesparingar bland den civila personalensamt göra det möjligt att föra över viss militär personal tillutbildningsverksamhet. Omorganisationen bedöms kräva små nyinvesteringar. Utredningenföreslår mot denna bakgrund att överbefälhavaren får i uppdrag att pröva ensådan vidareutveckling av OLLl-organisalionen. De utbildningsregementen sominte berörs av detta och som har egna verkställande förvaltningsorgan föreslåsbehålla sin nuvarande organisalion. Vidare föreslår utredningen att riksdagenbeslutar att slå samman (P 18),(A 7) och luftvärnsbataljon (Lv 2) i lill ett arméregemenleenligt de förslag som utredningen har lagt fram om fredsorganisationenpå (delbetänkande 10). Utredningen anser dock att förbanden böi liggakvar i nuvarande eiablissement tills frågan om anskaffning av erforderiigövningsmark har lösts. Utredningen anför härvidlag att P 18:s behov av ytteriigareövningsmark för utbildning av pansarförband måste tillgodoses och att delta börske utan vidare dröjsmål. I annat fall mäste man enligt utredningen undersökaom inte utbildningsorganisationen i bör minska, t. ex. genom föriäggningav pansarutbildningen till fastlandet. Prop.1977/78:65 28 3.2.5Genomförande av utredningens förslag Deförslag som har redovisats i del föregående måsle enligt utredningen genomförasskyndsamt för att besparingarna inom rimlig tid skall kunna användas tillåtgärder som ger direkt effekt i krigsorganisationen. Genomförandetiden börgöras kort med hänsyn dels till att man då kan undvika byggnadsåtgärder vid de kasernetablissemenisom enligt förslaget skall avvecklas, dels till att verksamhetens resultatförsämras vid berörda förband mellan beslut och genomförande.Ällmänt selt bör sådana byggnadsåtgärder som oundgängligen behövs för att fiyttaverksamhet och frigöra eiablissement enligt uiredningen ges företräde, medanövriga byggnadsåtgärder bör anstå till . Förslaget ompansarutbildningens lokalisering i bör enligt utredningens uppfattninggenomföras på ett sådant sätt att luftvärnsutbildningen tidigt bereds plats iYstad. Utbildningen av stabs- och trossdelar i pansarförbanden förutsättsdärvid samlas till Skånska dragonregementet (P 2) i medan viss stridsfordonsulbildninginledningsvis bör behållas där. Erforderiig utbyggnad av Revingehed bedömsdärigenom kunna begränsas till en början och vara klar först under budgetåret1981/82 så att fiyttningen av Skånska luflvärnsregemen tet (Lv 4) från Malmökan ske under /83. Indragningen av (Lv 5) bör ske så att omfördelningen av luftvärnsförbandens utbildningsansvarkan göras i ett sammanhang. Flyttningen av Lv 4 från lill börföregå indragningen av Lv 5 liksom en eventuell fiyttning av arméns radar- och luftvärnsmekanikerskola(RMS) till . Lv 5 bedöms kunna dras in under /84.