prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — Likaså erinrade han om alt skatterälien vidutdömande av vile fick pröva frågan om och med vilket belopp vitet bortföreläggas. Departementschefenkonstaterade avslutningsvis alt beloppsgränserna för vitet i flertalet andraförfattningar var desamma som då gällde enligt TL. Även dessa vitesbestämmelserborde enligt hans mening ses över. En sådan översyn ansågs dock inte kunnaföretas i då föreliggande sammanhang. (SkU 1974:36) tillstyrkte propositionen i här förevarande del. Med anledning avvissa motioner om bibehållande av en övre gräns ansåg sig utskottet böra betonaalt förslaget riktade sig mot skattskyldiga vilkas ekonomiska situation kundeantas vara sådan atl endast mycket höga vitesbelopp kunde antas förmå dem attfullgöra sin skyldighet. Enligt utskottets uppfattning var det från rältssäkerhetssynpunktmer angelägel atl de handläggande myndigheterna - såsom avsikten också var - flckenhetliga och vägledande normer för sin verksamhet än att sälla en gräns förvitesbeloppen på exempelvis 10 000 eller . Deskäl som anfördes för införandet av nuvarande bestämmelser i talar enligtminmening med samma styrka för alt man nu införsamma föreskrifter i UBL, AVGL och SjL.Nuvarande minimibelopp om . är alldeles för lågt. En övrebeloppsgräns bör också få anses ha spelat ut sin roll. Anvisningar förtillämpningen utfärdas av RSV och för en balanserad, rättvis och likformigtillämpning garanterar också atl fråga om utdömande av vite enligt vad jagföreslår skall prövas av skatterätt. Jag föreslår sålunda alt även fråga omvite, som f n. enligt AVGL utdöms av tingsrätt efter åtal av vederbörandeåklagare, skall prövas av skatterätl efter anmälan av berörd myndighet. Frågaom utdömande av vite skall som sagt enligt mitt förslag prövas av skatlerätt.Även om vitet har förelagts med stöd av bestämmelser i flera författningar börsjälvfallet endasl en skatterätl vara behörig att pröva denna fråga. Prövningenbör enligt min mening ankomma på den skatterätt som är behörig enligt TL. Jagföreslår att bestämmelse härom förs in i resp. Prop.1977/78:181 271 Mittförslag förutsätter ändring av 83 § UBL, 35 § AVGL, 30 § SjL och 69 § ML. Jagvill framhålla att mitt förslag i detta avsnitt får ses som ettprovisorium. a. det nya förfarandet med integrerade revisioner aktualiserarfrågan om införande av en generell lagstiftning som reglerar kontrollverksamhetenpå de olika skatte- och avgiftsområdena. Det är min avsikt alt begäraregeringens bemyndigande atl låta utreda denna fråga. I sammanhanget bör ocksåtas upp frågan hur reglerna bör avvägas för att tillgodose kraven på såvälrättssäkerhet för den enskilde som rimlig effektivitet i förfarandet. Skattemyndigheternabedriver en omfattande service- och informationsverksamhet främst ideklarationstider. a. förtrycks vissa uppgifter på dedeklarationsblanketter som sänds ut till de skattskyldiga. Vidare sänder man utupplysningsbroschyrer och deklarationsanvisningar. Myndigheterna ger också istor utsträckning deklaraiionsupplysningar vid telefonförfrågningar ochpersonliga besök. Dessutom förekommer vissl samarbete med deklarationsbyråeroch andra deklarationsmedhjälpare. 1975:87 framhöll föredraganden bl. a. alt den kommande reformen genom enmodern och smidigorganisalion och en ökad serviceberedskap hos myndigheternaborde kunna bana väg för ett öppnare samarbete i olika former mellan myndigheternaoch de skattskyldiga. Omfattningen av informationsverksamheten fick bedömas isedvanlig ordning vid prövningen av myndigheternas anslagsframställningar. Utredningen framhåller attden framtida koncentrationen av granskare hos lokal skattemyndighet och länsstyrelseinnebär atl skattemyndigheterna bör kunna öka sin service i skattefrågor lillallmänheten, särskilt . Mottagning fördeklarationsrådgivning börenligt utredningens mening kunna hållas av lokalskattemyndighet på ett flertal större orter inom fögderiema. Utredningenföreslår vidare att förtryckningen av uppgifter på deklarationsblanketternaskall utvidgas med uppgift om fastighelsinnehav. Taxeringsvärde, schablonintäkto. d. för en fastighet redovisas. Utredningenföreslår också att portofria adresserade svarskuvert bifogas när taxeringsnämndinfordrar upplysningar från skattskyldiga. De minskade porloinläkterna ochkostnaderna för kuvert m. m. beräknas för statsverkets del till ca . Remissinstansernainstämmer i utredningens uppfattning alt service och information tillallmänheten bör utökas. Man ansluter sig också i huvudsak Prop.1977/78:181 272 tillde synpunkter och förslag som utredningen har lagt fram i ämnet. Från flera hålI ifrågasätts dock om de tilldelade resurserna är tillräck liga för en brettupplagd service- och informationsverksamhet av del slag utredningen harförordat. Några myndigheter hyser betänkligheter mot atl lokal skal temyndighetskulle anordna mottagning för deklarationsrådgivning. Ett sådani system anseskunna ge uniedning till missförstånd belräffunde lokul skuttemyndighels roll ideklurutionsproceduren. En del remissinstanser ifrågasätter om inte ytterligareuppgifter kunde förtryckas på deklarationsblanketterna. a. förordas frånnågra håll alt löneuppgifter skall förtryckas på blanketterna. Från andra hållförs fram önskemål om att portofria kuvert skall tillhandahållas även förinsändandet av deklarationerna. Jagdelar utredningens och remissinstansernas uppfattning alt en ökad service ochinformation bör vara ett viktigt inslag i den nya laxeringsorganisationen. Jagansluter mig också i huvudsak lill de förslag som utredningen har lagt fram idenna del. Som utredningen har påpekat borde del sålunda finnas utrymme för enökad serviceverksamhet hos skattemyndigheterna då taxeringsarbeletligger nere. Jag ser positivt på förslaget all myndigheterna under denna tidordnar med deklarationsrådgivning i mer organiserade former än f n.Rådgivningen bör dock, som utredningen och flera remissinstanser har påpekat,inte gå ut på alt tjänstemännen upprättar självdeklarationer åt deskattskyldiga utan inskränka sig till upplysningar i konkreta frågor av enklareart. En sådan ordning bör kunna bidra till ett öppnare samarbete mellanmyndigheterna och de skattskyldiga. Jagbiträder också utredningens förslag atl uppgifter om fastighelsinnehav skallförtryckas på deklarationsblanketterna. Det bör ankomma på utredningen alt idet fortsatta utredningsarbetet överväga om förlryckning av ytterligareuppgifter kan ske. har framhållit skulle del underlätta avsevärt för bådeskattskyldiga och skattemyndigheterna om portofria adresserade svarskuvertbifogades vid begäran om upplysningar m. m. i samband med granskningsarbetet.Jag förordar därför atl utredningens förslag i denna del genomförs. Jag delarvidare utredningens uppfattning all det inte finns tillräckliga skäl för alläven sända ut sådana kuvert tillsammans med de förtryckta deklarationsblanketterna.Del stora flertalet skattskyldiga torde nämligen ha nära tillgång till deuppsamlingsställen som finns för deklarationerna. 11.9.2Deklarationsbyråer m. m. Utredningenanser att ett ökat informationsutbyte mellan skaltemyndigheter ochdeklarationsmedhjälpare liksom en ökad service till deklarationsmedhjälparnafrån skattemyndigheternas sida bör vara ett givet krav i den nyaskatteadministrationen. Utredningen föreslår bl. a. alt skallechefen iinformationssyfte skall anordna konferenser för länets deklarationsbyråer ochandra deklarationsmedhjälpare. Utredningen anser också att problemen Prop.1977/78:181 273 medde mindre nogräknade deklarationsbyråerna bör lösas och föreslår atl det skapaskommunala deklarationsbyråer. Utredningen anser att kommunerna bör svara föradministrationen av dessa och förordar att verksamheten görssjälvfinansierande. Personalfrågan bör enligt utredningen lösas så, attanställda vid kommunala myndigheter betjänar allmänheten vid deklarationsbyråernamot särskild ersättning av kommunen. Utredningen anser också attskattemyndigheternas tjänstemän - också mot ersättning från kommunerna - börkunna biträda kommunerna med nämnda service. Remissinstansernatillstyrker i allmänhet förslaget atl kommunerna skall inrättadeklarationsbyråer men är kritiska till förslaget all tjänstemän inom skatteadminislrationenskall kunna biträda vid dessa. Jaganser i likhet med det stora fiertalet remissinslanseratl del är värdefullt omkommunerna inrättar deklarationsbyråer. Sådana byråer förekommer f. ö. redan påsina håll. Det bör emellertid ankomma på kommunerna själva att ta ställning idenna fråga. Jag ansluter mig också lill utredningsförslaget all skattechefenskall ta initiativ lill möten föratt informera revisorer och andra deklarationsmedhjälpareom nyheter på beskattningsområdel. Ökad information och vidgade möjligheter lillmeningsutbyte mellan skattemyndigheter och deklarationsmedhjälpare är välägnade att öka smidigheten i deklarations- och taxeringsförfarandet. Enligtriksdagens principbeslut skall taxeringsarbetet i första instanseffektiviseras med hjälp av ADB-leknik. Som framhölls i prop. 1975:87 är ett ADB-stödvid taxeringen en av förutsättningarna för rationaliseringen avskatteadministrationen. Detta ADB-stöd erhålls genom atl uppgifterna ideklarationerna och kontrolluppgifterna registreras maskinellt. Härigenom blirdet möjligt alt också maskinellt göra en avstämning mellan deklarerad inkomstoch de registrerade kontrolluppgifterna. Registreringen möjliggör även bl. a.en maskinell beräkning av pensionsgrundande inkomst. Denavstämning och kontroll som erhålls genom den maskinella registreringen kanförväntas betydligt underlätta deklaraiionsgranskningen och därmed bl. a. bidratill att granskningspersonalen kan ägna erforderiig lid åt svårbedömdadeklarationer och kombinera granskningen med revisioner. Ett betydelsefulltinslag i granskningen bör också de informella sammanträffanden bli som deklaraiionsgranskarenoch den skattskyldige enligt vad jag förut har föreslagit skall kunna kommaöverens om för atl reda ut oklarheter i deklarationen. Utredningenhar numera också lagt fram förslag till de reformer som krävs på uppbördsområdel(Delrapport 1977:4:1 och 4:2). 18 }977f78. Prop.1977/78:181 274 utredningensförslag på delta område skall jag dock inte redovisa nu utan återkomma lillsenare detta år. Utredningen berör emellertid i rapporten några frågor sommåste lösas i nu förevarande sammanhang, om det föreslagna förfarandet medmaskinell avstämning och kontroll skall kunna tillämpas vid 1979 årstaxeringsarbete. Jag vill härvid erinra om att ADB-stödet från början varplanerat att komma till användning vid innevarande års taxering men atl besluti enlighet med proposition 1976/77:138 fattades om ett års senareläggning. Man börenligtmin mening inte nu ytterligare skjuta på införandet av ADB-stödel utan myckettungt vägande skäl. De frågor det här gällerrör de kontrolluppgifter om anställdas löner m. m. som arbetsgivare har attlämna enligt 37 § I mom. TL. I rapporten framhålls sålunda atl varken dagenskontrolluppgift eller det administrativa systemet kring uppgiftslämnandet haren sådan utformning att man därmed utan vidare får grund för utvecklingen avett ADB-stöd. a. påpekas att blanketten för nuvarande kontrolluppgift inteär avsedd eller utformad för dataregistrering. De förslag till ändringarbeträffande kontrolluppgiften som utredningen lägger fram syftar till att den skalfkunnaanvändas inte bara som ett undertag för maskinell kontroll i taxeringsarbetet.Den skall också utgöra undertag för kreditering av innehållen preliminärA-skatt. Som krediteringsunderlag bör kontrolluppgiften dock enligtutredningens mening inte användas förrän i februari 1981.1 överensstämmelsehärmed berör jag i fortsättningen förslaget bara i den del det är av betydelseför taxeringsarbete. Detta innebär att jag inte nu tar upp frågan omkontrolluppgiftens användning för arbetsgivaravgifter, regional-och sysselsättningspolitiskplanering ni. En samordning i detta hänseende är givetvis av stort värde.Beslut i frågan kräver emellertid ytteriigare underlag och jag avser därför altta upp den i ett senare sammanhang. förslag förutsätts atl kontrolluppgifter i inkomstslaget tjänstregistreras. framhålls atl någon ADB-behandling inte är aktuell ellerplaneras i fråga om övriga inkomstslag, jordbruksfastighet, kapital etc. F. n. gäller (37 § tiondestycket TL) att kontrolluppgift skall avfallas på blankett enligt fastställtformulär eller annan för ändamålet lämpad blankett. En arbetsgivare är medandra ord inte bunden att använda den av RSV fastställda blanketten utan kanvälja den form av blankett som han för sin del finner lämpligast. Det äremellertid att märka alt en mycket stor del av kontrolluppgifterna - vid 1975års taxering totalt ca 11 milj. - med RSV:s medgivande lämnas på magnetband.Vid taxering uppgick av statliga och kommunala myndigheter påmagnetband redovisade kontrolluppgifter till 5,9 milj. Blanketter användes i5,1 milj. fall. Utredningen föreslår numed hänsyn lill de förut redovisade förhållandena att arbetsgivarna skallredovisa föreskrivna kontrolluppgifter på blankett enligt fastställt formulär.Bundenhet till fastställt formulär skall dock inte Prop.1977/78:181 275 föreliggaför alla slag av kontrolluppgifter utan endasl i fråga om uppgifter som avserersättningar som hör till inkomstslaget tjänst. Enligt de överväganden som RSVgjort i fråga om formuläret uppgiftslämnande kan dock kravet påföljsamhet till formuläret begränsas ytteriigare och behöver bara gälla uppgifterenligt 37 § I mom. punkterna 1 och 2. Vid min följande bedömning utgår jag frånatt uppgiftsskyldigheten behöver bindas till ett fastställt formulär bara på deav RSV angivna punkterna. Iutredningens förslag ges möjlighet för RSV att på ansökan av uppgifts-skyldigmedge undanlag från skyldigheten att följa formuläret och att lämna särskildkontrolluppgift för varje person. Härigenom blir det möjligt även för annanarbetsgivare än statliga och kommunala myndigheter att redovisa uppgifierna pådataband. RSV kommer att så långt möjligt öppna möjlighet för uppgiftslämnare,som så önskar, att redovisa på databand eller annat maskinellt medium. Jagbedömer det som troligt alt de uppgifter som på detta sätt redovisas maskinelltkan komma att motsvara ca 7 milj. kontrollupp-giflsblanketter. Uppgiftslämnaremed två eller flera anställda skall erhålla förtryckta uppgiftsblankeiter påvilka anges identitetsuppgifter för både uppgiftsläm-naren och den anställde.För atl denna förtryckning skall återspegla de aktuella förhållandena föreslårutredningen att uppgiftslämnaren året före laxeringsårettill lokal skattemyndighet skall översända en förteckning (konlrolluppgiftsförleckning)över arbetslagarna. Enligt förslaget skall uppgiftslämnaren hatillställts en stomme till förteckningen med uppgift om de arbetstagare hoshonom för vilka kontrolluppgifter skall lämnas. Uppgiftslämnaren har sedan attåtersända förteckningen med upplysning om de arbetstagare som bör tillföras påförteckningen eller kan utgå. När kontrolluppgifterna lämnas skall vid dessafogas ett s. k. kontrolluppgiflsmissiv. Pä detta missiv skall uppgiftslämnarenange - förutom sina egna identitetsuppgifter - antalet kontrolluppgifter somlämnas och det sammanlagda beloppet av innehållen preliminär A-skatt. Dessauppgifter behövs för avstämning. Utredningenföreslår slutligen atl lokal skattemyndighet skall kunna medge en kortare lidsanstånd med lämnande av kontrolluppgifl. Ett anstånd kan enligt utredningensmening främst vara motiverat när driftsstörningar försvårar möjligheterna attlämna uppgifterna i föreskriven lid, dvs. Utredningensförslag att kontrolluppgifterna skall avfattas på blankett enligt fastställtformulär har allmänt accepterats av remissinstanserna. Från några håll har dockgjorts vissa invändningar. SAF, , och vänder sig sålunda mot alt ändradekonlrolluppgiftsruliner införs utan alt företagen har informerats härom föreingången av . SAF och finner sig docki och för sig kunna tillstyrka atl uppgiftslämnandet skall ske enligtfastställt formulär. Härvid framhålls att uppgifterna 1977/78:181 276 redani dag i de allra flesta fall lämnas på fastställd blankett och att en sådanordning inte för övriga fall kan antas medföra större svårigheter. De fyranämnda remissinstanserna vill också ifrågasätta det ändamålsenliga i atttraktamenten och andra kostnadsersättningar redovisas på kontrolluppgiften. framhåller för sin del att förutsättning för att kontrolluppgiftskall redovisas enligt fastställt formulär bör vara alt formuläret kantillämpas i alla vanligen förekommande datasystem. Om detta inte är möjligt börarbetsgivarna som få använda blankett för redovisningen som de självahar framställt. Den fastställda blanketten bör vidare få användas för andrainkomstslag än tjänst eftersom del ibland kan föreligga svårigheter att bl. a.avgöra om en inkomst är att hänföra till tjänst eller rörelse. vill också understryka vikten av att blanketten får en klar ochentydig utformning och inte belastas med sådant som inte fordras förtaxeringen. Innan blanketten kommer lill användning bör den vidare göras tillföremål för ett omfattande praktiskt test. Föregen del anser jag det uppenbart att del underlag på vilket det föreslagnaregistrerings- och konirollförfarandel skall bygga måste vara fast ochenhetligt. Som utredningen har framhållit förutsätts att kontrolluppgifternabeträffande tjänst lämnas på blankett enligt fastställt formulär eller- om ADB-bandeller liknande används - redovisas i överensstämmelse med formuläret. Det ärdärför också enligt min mening nödvändigt alt ställa krav på altkontrolluppgifter enligt 37 § 1 mom. punkterna 1 och 2 lämnas i formbundenordning. Jagär medveten om aU del skulle ha varit till fördel om kravet på en formbundenuppgiftsredovisning hade kunnat läggas fram redan före ingången av nuvarandeår. De ändringar som förutsätts i nuvarande rutiner för att registrering skallbli möjlig är dock enligt min bedömning inte av sådan art eller omfattning allinförandet av ADB-stöd med tanke på uppgiftsläm-narna skall behöva skjutas upp ytteriigare.Det är nämligen atl märka alt det föreslagna systemet i stort sett endastinnebär krav på en ändrad uppställning av uppgifter som skall lämnas redanenligt nuvarande kontrolluppgiftsformulär. Jag anser mig härvid kunna bortsefrån atl uppgiftslämnaren skall ange sitt person- eller organisationsnummer.Detta kan inte gärna medföra några problem, i all synnerhet som uppgiftslämnaremed två eller flera arbetstagare kommer atl få förtryckta konlrolluppgiflsblanketlermed dessa uppgifter angivna. Som kommer atl framgå av det följande är jagvidare beredd att föreslå övergångsbestämmelser som medger alt nuvarandeuppgiftsrutiner följs i vissa avseenden. Jag vill vidare med anledning av vaden remissinstans har uttalat framhålla atl det mer sällan bör uppståsvårigheter att anpassa dataredovisning till det formulär som fastställs. Detbör också uppmärksammas att RSV enligt vad jag förut har sagt är berett alllåta uppgiftslämnare som så önskar lämna redovisning på databand eller annatmaskinellt medium. Jaganser mig med hänsyn till det sagda kunna biträda en ordning som Prop.1977/78:181 277 innebäralt kontrolluppgifter enligt 37 § 1 mom. punkterna 1 eller 2 TL fr. o. m. år1979 skall lämnas enligt fastställt formulär. Som utredningen har föreslagitbör dock RSV på ansökan få medge undantag från kravet på fastställt formuläroch att särskild kontrolluppgift skall lämnas för varje anställd. Besvär över RSV:sbeslut bör inte få föras. Bestämmelserna om formulär och möjlighet lillundanlag bör tas in i 37 § 2 mom. tionde stycket TL och ett nytt elfte stycke lillsamma moment. Efterdelta allmänna ställningstagande vill jag i följande avsnitt redovisa vilkaändringar som enligt min mening i övrigt behöver vidtas i 37 § TL föratt ettregistrerings- och kontrollförfarande skall kunna införas i överensstämmelsemed vad utredningen har föreslagit. Förslaglill vissa ändringar av J/s FL F.n. saknas bestämmelser om vilka identifieringsuppgifter som arbetsgivare börlämna föregen del i kontrolluppgiften. Enligt utredningens förslag skallarbetsgivaren ange, förutom namn och bostadsadress, personnummer ellerorganisationsnummer. Som jag förut har sagt biträder jag förslaget angående person-och organisationsnummer. Inuvarande kontrolluppgift skall för arbetstagare anges namn, personnummer,hemvist och bostadsadress. När arbetsgivare har möjlighet till det bör hanenligt gällande bestämmelser också lämna upplysning om numret på arbetslagarensdebetsedel på preliminär skatt. Utredningen föreslår att arbetsgivaren istället för hemvist och debelsedelnummer, när så kan ske, skall ange län,kommun och församling, där arbetslagaren författningsenligt skulle varamantalsskriven för året före taxeringsåret. Jagser det som en fördel all man slopar det för många säkerligen oklara begreppethemvist. Jag kan däremot inte biträda förslaget att arbetsgivare skall ange vararbetstagaren författningsenligt skulle vara mantalsskriven visst år. Krav påen sådan bedömning bör rimligen inte uppställas. Uppgift om län, kommun ochförsamling bör avse den faktiska mantalsskrivningen. Det finns vidare enligtmin mening inte anledning all fordra uppgift om arbetstagares mantalsskrivning,om arbetsgivaren kan ange dennes personnummer. Kan sådant nummer inte angesbör arbetsgivaren däremot lämna för honom tillgängliga uppgifteromarbetstagarens mantalsskrivning för året före laxeringsåret. I stället förbostadsadress bör vidare anges postadress. Denna ändring i förhållande tillutredningens förslag bör gälla också i fråga om arbetsgivarens egenadressuppgift. Jag föreslår atl bestämmelserna i 37 § 2 mom. åttonde stycketändras i enlighet med vad jag har sagt här. Såsom blanketten till kontrolluppgiften nu är utformad skall arbetsgivare isärskild punkt (p. 2) ange kontant lön som inkl. värde av kost och bostadunderstiger . I samma punkt skall även tas upp annan kostnadsersättningän resekoslnadsersätlning, ersättning för representationskostnader eller traktamentsersättning.De ersättningar det här i allmänhet är fråga om är 1977/78:181 278 beklädnads-och verktygsersättning och felräkningspengar. Särskilda bestämmelser gäller förredovisningen av rese- och traktamentsersätlning. Enligt RSV:s övervägandenangående utformningen av nästa års uppgiftsformulär bör kontant lön somunderstiger . anges särskilt för sig. Särskilt för sig bör även anges åena sidan representationsersättning och å andra sidan övrigakostnadsersättningar. Denna uppspaltning underlättar väsentligt beräkningen av egenavgiftoch ger ett bättre underiag än för kontrollen viddeklarationsgranskningen. Denuppdelning som behövs på detta säu innebär enligt min bedömning inte i och försig någon utvidgning av uppgiftslämnandet. Arbetsgivare har redan enligtnuvarande formulär atl hålla isär lön . och ersättningar förrepresentation. Att särskilja beklädnads- och verktygsersättning ochfelräkningspengar från lön bör vidare inte vålla några märkbara problem. Jagföreslår därför alt uttrycklig bestämmelse införs om atl särskilt för sig skallupptas representationsersättning och särskilt för sig annan kostnadsersättningän rese- och traktamentsersättning. En uppdelning av detta slag behövs dockendast i fråga om kontrolluppgift enligt 37 § 1 mom. första, andra eller sjundepunkten. Bestämmelserna bör tas in i sjätte stycket lill 37 § 2 mom. TL. Idetta stycke bör vidtas ändring av redaktionell art. Manfår emellertid enligt min mening inte bortse från att det för vissaarbetsgivare kan innebära svårigheter att göra en uppdelning på förut angivetsätt utan att ha fått information om skyldigheten före inkomstårets ingång. Jagföreslår därför att bestämmelserna, som avses gälla fr. o. m. ,kompletteras med övergångsbestämmelse av innebörd, att uppgiftslämnare, som harsvårigheter att göra föreskriven uppdelning, får redovisa enligtnuvarande uppgiflsrutin. Enligtgällande bestämmelser skall annan arbetsgivare än statlig eller kommunalmyndighet foga ett sammandrag över kontrolluppgifterna om deras antalunderstiger 25.