prop · G10330 · 1977-12-31 00:00:00 — Sålunda finns det bland de projekt som stöds avindustriverket småföretag som fått del av det särskilda glesbygdsstödet förhemarbete utan att de sysselsatt hemarbetare i ordets egentliga betydelse.Dessa företag bör inte inordnas i den föreslagna företagsutbildningen.Principiellt sett finns det f. n. tre former av industriella beredskapsarbeten.Ett fåtal, företrädesvis i , drivs som permanenta industrieretablerade av sysselsättningsskäl, som närmast får anses vara av regionalpolitisknatur. Dessa företag bör inte ingå i den föreslagna organisationen. Ändra harkvar sitt ursprungliga syfte att ge arbetsförmedlingen rådrum att ordnasysselsättningen för de anställda på annat sätt. Prop.1977/78: 30 30 det industriella beredskapsarbeten som fått karaktär av företagför skyddat arbete. Dessa beredskapsarbeten skall enligt kommitténs förslagsamordnas med den övriga skyddade sysselsättningen och drivas i samma formersom övriga arbetsvårdsföretag. Ävgränsningsproblemen bör utredas av den i detföljande föreslagna organisationsutredningen och industriverket resp. AMSgemensamt. På grundval av deras bedömningar får sedan övervägas vilka avnuvarande hemarbeten resp. beredskapsarbeten som bör ingå i den nyaföretagsbildningen. Kommitténsförslag får också konsekvenser för verksamheten vid de verkstäder för skyddatarbete som f. n. bedrivs av vissa ideella organisaUoner. Det gäller bl. a.formerna för bidragsgivning och lokalt samarbete mellan berörda verkstäder ochandra arbetsvårdsföretag. Detta förutsätter överläggningar med berördaorganisationer. En från såväl de anställdas som samhällets synpunkt välfungerande verksamhet förutsätter en utvecklad långsiktsplanering bådebeträffande den egentliga affärsverksamheten och i fråga om personal m. m. Detkrävs också en god samordning på såväl regional nivå som riksnivå och enutvecklad samverkan på med andra företag oeh industrikoncerner, t.ex. genom långtidskontrakt om produktionssamarbete, legotillverkning etc. Ärbetsvårdsföretagensmöjligheter att agera med den grad av affärsmässighet som behövs för att kunnaanpassa verksamheten till rådande marknadsförhållanden är f. n. begränsadeberoende på arbetsvårdshuvud-männens offentliga ställning. ArbetsvårdsfÖretagenär t. ex. inordnade i en offentlig beslutsprocess, som byggts upp för att tiUgodosehelt andra ändamål än de som gäller vid producerande företag. Bestämmelser omallmänna handlingars offentlighet medger andra företag i princip full insyn idet material som ligger till grund för ärbetsvårdsföretagens prissättning. ArbetsvårdsfÖretagenär skyldiga att följa den staUiga upphandlingskungörelsen eller motsvarandekommunala reglementen. Detta innebär att anbudsförfarande i de flesta fallmåste tillämpas och lägsta anbud i princip antas, t. ex. vid inköp avinventarier och råvaror. förhandlar med leverantörerna ompriserna vilket gör det möjligt att sluta mer förmånliga uppgörelser. Ändra olägenheter med myndighetsformen följer av attarbetsvärds-företagen nu tvingas tillämpa ett bokförings- ochredovisningssystem, som i första hand är anpassat till offentliga myndighetersspeciella krav på ekonomisk redovisning. Änställningsförfarandeoeh löneformer inom den offentliga förvaUningen svarar inte mot deförutsättningar som normalt råder vid produktionsföretag. Detta innebär klaranackdelar vid rekrytering av administra- 1977/78: 30 31 tiv och arbetsledande personal i konkurrens med detenskilda näringslivet. Påtagliga svårigheter möter dessutom i förhandlingsarbetetdärför att den förhandlingsordning som gäller vid offentliga förvaltningar inteär avpassad för förhållandena vid industriell verksamhet. Det skulle därför vara till fördel, anser kommittén, om arbetsvårdsfÖretagenbröts ur den offentliga förvaltningsadministrationen, och i stället drevs ifriare företagsformer. Kommittén diskuterar två alternativa företagsformer,nämligen aktiebolag och stiftelse. Fördelen med dessa bägge företagsformer är attförfattningar oeh föreskrifter, som gäller myndigheter och som kan vara tillnackdel för det affärsmässiga, inte är tillämpliga på offentligt ägda bolageller stiftelser. Det gäller t. ex. bestämmelser om upphandling, försäljningoch förvaltning av egendom samt offentlighet och sekretess i fråga om affärshandlingar. Aktiebolagsformen passar å andra sidan endast förverksamhet som syftar till full kostnadstäckning eller överskott. Gårverksamheten däremot med förlust måste, då viss del avaktiekapitalet förbrukats, tvångslikvidation ske eller nytt kapital tUlförasbolaget. Bestämmelser som reglerar förmögenhetens storlek ellerförhållandet mellan eget och främmande kapital finns däremot inte beträffandestiftelser. Eventuella förluster kan därför i efterhand täckas med externamedel utan att stiftelsen behöver träda i likvidation. Eftersom arbetsvårdsfÖretagenställer krav på betydande tillskott av allmänna medel är detta ett avgörandemotiv för att välja stiftelseformen. Detaljerade lagbestämmelser förförvaltning av stiftelser liknande dem som finns beträffande aktiebolagsaknas. Detta innebär sämre förutsättningar för allmänheten ochförtroendevalda att följa verksamheten. Stiftelseformen förutsätter därför att stiftelsebildarnaskriver in lämpliga regler i stiftelsestadgarna som tillgodoser krav påoffentligt inflytande och betryggande förvaltning. Detta torde kunna ske utanatt de affärsmässiga förutsättningarna påverkas negativt. Kommittén föreslår att ett enhetligt huvudmannaskap förverksamheten förverkligas inom ramen för offentligt ägda stiftelser. För atttillgodose samhällets krav på inflytande och kontroll av verksamheten föreslåsvidare att ett representantskap med bl. a. förtroendevalda knyts tillorganisationen. Kommittén utesluter möjligheten att föreslå ett renodlatlandstingskommunalt huvudmannaskap eftersom ett sådant tidigare tillbakavisatsav en bred remissopinion. Kommittén diskuterar även möjligheten att föra över denskyddade verksamheten till eller dess dotterföretag etable- Prop.1977/78: 30 32 ringsaktiebolaget (Svetab). Kommittén erinrar om att dessaföretag drivs under liknande förutsättningar som gäller inom den enskildaföretags-samheten dvs. med krav på lönsamhet. Skyddat arbete däremot är tillskapatav arbetsmarknadspolitiska oeh sociala välfärdsmotiv för att rehabilitera ochsysselsätta människor som p. g. a. arbetshinder inte kunnat få eller behålla enanställning på den reguljära arbetsmarknaden. Skyddad verksamhet skall därförses i ett brett samhällsekonomiskt sammanhang och dess kostnader och resultatvägas mot det värde arbetet har för den enskilde samt de alternativa utgifter iform av pensioner, sjukförsäkring, arbetslöshetsunderstöd etc. som samhälletannars skulle haft för de anställda. Ett alternativ som skulle innebära att denskyddade verksamheten inordnades i eller Svetab, mot att statentUlsköt skattemedel för att täcka underskott i verksamheten, är därför intelämpligt med hänsyn till dessa bolags mål. Kommitténs slutsats blir därför att samhället i ställetbör skapa en särskild organisation med uppgift att rehabilitera och sysselsättaarbetshandikappade och vars verksamhet förutsätter tillskott av medel frånsamhället. Kommittén anger tre utgångspunkter för val av huvudmannaskap för ensådan organisation. För det första har staten som huvudansvarig förarbetsmarknadspolitiken och landstingskommunerna som huvudansvariga för omsorgom och rehabUitering av handikappade ett gemensamt ansvar för att trygga arbetshindradesbehov av skyddat arbete. För det andra så förverkligas detta ansvar bäst genomen regional och lokal anknytning av arbetsvårdsfÖretagen som möjliggör ett närasamarbete mellan alla berörda intressenter i verksamheten t. ex. arbetsförmedling,försäkringskassa, sjukvård, medicinsk rehabilitering, socialvård samt detregionala och lokala näringslivet. För det tredje så måste en ny organisationför skyddat arbete kunna ta tillvara de driftekonomiska fördelar som följer påen samordning av produktion och försäljning vid arbetsvårdsföretag inom en ochsamma region. Kommittén föreslår därför att staten tillsammans medlandstingskommunerna bildar regionala stiftelser för skyddad verksamhet inomvarje landstingsområde. De landstingsfria kommunerna , oehGotland skall härvid jämställas med landstingskommun och landstingsområde. I betänkandet Skyddat arbete skisseras en modell förlokalisering av skyddat arbete inom ett landstingsområde. Modellen bör enligtkommittén läggas till grund för den regionala organisationen. Den har som målatt åstadkomma likartade möjligheter till sysselsättning för arbetshandikappadeoavsett bostadsort. Detta fömtsätts ske genom att skyddat arbete anordnas itre olika verksamhetsformer, nämligen arbetsvårdsföretag, filialer till dessaoch hemarbete. Prop.1977/78: 30 Modell för regional organisation Verkstad för ikyddat artiete H Filialverkstad # Hemarbetare ( med hemarbetscentral ArbetsvårdsfÖretagen skall enligt modellen lokaliserastill orter, där behoven är och väntas förbli så stora alt sådana företag kandrivas med hänsyn till krav på rationell produktion och samhällsekonomi. Antalföretag får därvid bestämmas av befolkningsunderlag och tätortsstruktur.Vidare förutsätts att produktionsprogrammet breddas så att en spridning avföretagen kan åstadkommas genom att även mindre enheter kan drivas. I modellen föreslås s. k. filialföretag på orter, somsaknar tillräckligt befolkningsunderlag eller vars befolkningsutveckling ärsådan att det inte bedöms vara samhällsekonomiskt motiverat att göra så storainvesteringar som permanenta arbetsvårdsföretag förutsätter. Sådana verkstadsenheterförutsätts få en temporär prägel och kunna anordnas i befintliga lokaler.Kommittén förordar i det här sammanhanget en ökad satsning på filialföretag iutpräglade glesbygder som ersättning för det traditionella hemarbetet. Varje regional stiftelse bör ledas av en styrelse utseddav regeringen för av . Antalet ledamöter bör inte överstiga elva.Det lägsta antalet bör vara sju. Jämte dessa bör motsvarande antal suppleanterutses. Ordförandena bör utses av regeringen. Förutom staten, lands- 3 1977/78. Prop.1977/78: 30 34 tingskommunerna och de anställda bör det regionalanäringslivet finnas företrätt i styrelsen. Det bör ankomma på styrelserna attutse verkställande tjänsteman. Förvaltning och räkenskaper skall varje årgranskas av tre revisorer. Två av dessa, varav en auktoriserad, bör utses avregeringen. Den tredje bör tillsättas av resp. landstingskommun. Kommittén förutsätter vidare att de anställda beredsmöjligheter till betryggande insyn i stiftelsernas förvaltning. Former fördetta bör senare övervägas av den nya företagsbildningen och de fackligaorganisationerna. Till den regionala ledningen bör även höra enadministrativ funktion. Utformningen av stiftelsernas administrativaledningsfunktioner bör med hänsyn til de skilda regionala förutsättningarna förverksamheten ankomma på den i det följande föreslagna organisationsutredningenoch regionala arbetsgrupper. Som utgångspunkt för arbetet med detaljorganisationenbör gälla att det regionalt skall finnas resurser som svarar mot sådanafunktioner som personal, ekonomi, budget, inköp, produktion och marknadsföring. Liksom bör också i den nya organisationen gällaatt arbetsförmedlingarna i samråd med arbetsvårdsfÖretagen anvisararbetssökande skyddat arbete. Huvudmännens arbetsvårdsförvaltningar svarar på många hållför arbetsanskaffning till den terapiverksamhet som bedrivs vid sjukhus ochandra vårdinstitutioner inom huvudmännens ansvarsområde. För attar-betsanskaffningen till sådana institutioner inom ett län inte skallsplittras och onödigt fördyras föreslår kommittén att man regionalt försökerträffa överenskommelser enligt vilka stiftelsen övertar ansvaret för dennauppgift. Med tanke på det skyddade arbetets rehabiliterandefunktion understryker kommittén vikten av ett nära samarbete medvårdinstitutioner och sociala myndigheter på det lokala planet. Goda kontaktermed den kommunala socialvården krävs, som bör svara för erforderliga social-kurativainsatser på företagen och med sjukvårdsorganisationen. Vidare skulle ettsamarbete med det lokala näringslivet underlätta ärbetsvårdsföretagens arbetsanskaffningsärskilt i de fall deras naturliga marknad främst är inriktad på den egnaregionen. Kommittén ser ett ökat lokalt ansvarstagande också som en möjlighetatt stärka de anställdas delaktighet i verksamheten. Kommittén har därför övervägt olika former för lokalrepresentation vid företagen med företrädare för bl. a. arbetsförmedling,försäkrings-. kassa, kommun, ortens näringsliv och de anställda. Då deregionala förutsättningarna för verksamheten är olika har kommittén dock inteansett sig böra ta ställning till formerna för det lokala samarbetet. Dettaföreslås i stället ankomma på de regionala styrelserna då dessa prövar fördelningenav ansvar och befogenheter i övrigt mellan den regionala led- Prop.1977/78: 30 35 ningenoch de lokala företagen. Huvudprincipen bör därvid vara att beslutsnivåernaskall begränsas och besluten läggas så nära verkställaren av beslutet sommöjligt. Kommitténföreslår att en central stiftelse inrättas för att samordna verksamheten vid deföreslagna regionala stiftelserna och bistå dessa rned service av olika slag.Ett centralt marknadsorgan för ett branschmässigt produktionssamarbete mellande regionala stiftelserna skulle avsevärt förbättra de lokala företagensställning på marknaden genom att göra dem mindre beroende av utomståendeföretag och försäljningsorganisationer. Gemensamma resurser för en samordnadförsäljning av den skyddade verksamhetens produktion skulle vara till gagnockså för ärbetsvårdsföretagens möjUgheter att hävda sig på exportmarknaden. organisation för skyddad verksamhet förutsätter dessutom att vissaadministrativa oeh rådgivande funktioner, som f. n. åvilar AMS och kommunförbunden,förs över till ett centralt organ i den nya organisationen. Här avses bl. a.kommunförbundens och AMS förhandlingsfunktioner för berörda verksamheter. Detgäller också den medverkan från AMS sida som består av råd och anvisningar viduppförande, utrustning och drift av verkstäder för skyddat arbete och kontorsarbetscentraler.Eftersom industriella beredskapsarbeten berörs av förändringarna blir det ävenaktuellt att föra över uppgifter från AMS industrienhet. Den centrala stiftelsenbör få en framträdande roll vid planering av nya företag. Planeringen föreslåsske i nära samarbete med AMS. I planeringsfunktionen bör vidare ingå serviceoch rådgivning till de regionala stiftelserna när det gällerverkstadslokalernas utformning, inköp av maskiner m. m. De regionalastiftelserna bör vidare kunna få hjälp med marknadsanalyser ochförsäljningsprognoser. Det otillräckligt utbyggda samarbetet mellan arbetsvårdsfÖretagenleder ofta till att de tvingas avböja offerter som överstiger den egnaproduktionskapaciteten. Ett centralt marknadsorgan bör därför kunna samordna anbudsgivningenså att större tillverkningsorder kan delas upp på flera regionala stiftelser.Detta torde stärka ärbetsvårdsföretagens utsikter att få en lämplig produktion såvälfrån arbetsvårdssynpunkt som med hänsyn till driftresultatet. Det skulle blimöjligt för företagen att åtaga sig större offentliga beställningar, vilketbl. a. skulle underlätta marknadsföringen. I en centralmarknadsfunktion bör vidare ingå att biträda de regionala stiftelserna vidupprättandet av samarbetsavtal t. ex. mellan två eller flera stiftelser ellermellan en stiftelse och utomstående företag. Likaså bör den centrala stiftelsenmedverka med allmän affärsjuridisk rådgivning bl. a. i samband medexportaffärer. Kommitténhar funnit att ett beslut om obligatorisk skyldighet för statliga myndigheteroch organisationer att upplysa arbetsvårdsfÖretagen 1977/78: 30 36 omstatliga beställningar skulle förbättra företagens marknadsöverblick och förenkladeras marknadsföring. Kommittén föreslår därför att statliga myndigheters ochorganisationers informationsskyldighet som endast gäller kriminalvårdensverkstäder utsträcks till att omfatta även arbetsvårdsfÖretagen. Det bör därvidankomma på den centrala stiftelsen att svara för kontakter med statligabeställare och vid behov samordna de regionala stiftelsernas anbudsgivning. Kommitténföreslår att de regionala stiftelserna på uppdrag av AMS skall kunna åtaga sigdriften av industriella beredskapsarbeten som har tillfällig karaktär. Etableringav sådana beredskapsarbeten måste ske med kort varsel. Detta förutsätter att enproduktreserv hålls i beredskap. Ätt så sker bör ankomma på den centralastiftelsen. Kommitténhar i likhet med flera andra utredningar funnit fördelar med samordnade inköpav råvaror, utrustning och andra gemensamma förnödenheter. Det bör därför varaen uppgift för den centrala stiftelsen att biträda de regionala stiftelsernavid inköpsplanering. Ärbetsvårdsföretagenskraftigt försämrade driftresultat gör att kostnadsutvecklingen måste ägnassärskild uppmärksamhet. Den centrala stiftelsen bör därför ha resurser för attkunna biträda de regionala stiftelserna med bl. a. resultat- ochbokslutsanalyser. Stiftelsen bör vidare medverka vid utformningen av allmäntgällande principer för kalkylering och prissättning. Huvudprincipen skalldärvid vara att all prissättning skall grundas på marknadsmässiga bedömningar. Skyddatarbete har kommit till av arbetsmarknadspolitiska skäl och socialavälfärdsmotiv. Stor vikt bör läggas på en god personalpolitik innefattande medinflytandefrågor,arbetsmiljö, företagshälsovård, personalvård, ergonomi m. m. Den centralastiftelsens ansvar i detta avseende bör endast omfatta en medverkan så attpersonalfunktionerna får en likvärdig utformning hos samtliga regionalastiftelser. Kommitténföreslår att den centrala stiftelsen skall överta ansvaret för personalutbUdningenoch den fortsatta utbildningsplaneringen från AMS och kommunförbunden. Löne-och anställningsförmånerna är olika vid kontorscentraler, industriellaberedskapsarbeten och verkstäder för skyddat arbete. Anställningsvillkoren förhemarbetare är ännu inte reglerade i avtal. En ny organisation, som inrymmersamtliga aktuella verksamheter, torde förutsätta en mer enhetligförhandlingsordning än den som gäller f. n. Kommittén föreslår därför att dencentrala stiftelsen får i uppdrag att på de regionala stiftelsernas vägnarsluta kollektivavtal med berörda fackliga organisaUoner. Kommittén förutsätteratt även de hemarbetare som kommer att sysselsättas inom företaget får sina löne-och anställningsförmåner reglerade i avtal. bör ledas av en styrelse utsedd av regeringen för . Antalet ledamöter bör inte överstiga sju jämte lika Prop.1977/78: 30 37 Ordföranden bör utses av regeringen.Förutom staten och landstingskommunerna bör de anställda samt näringslivetfinnas företrädda i styrelsen. Representation från näringslivet torde varavärdefull bl. a. med hänsyn till att gjorda erfarenheter på de produktionsmässigaoch tekniska områdena på så sätt kan komma den skyddade verksamheten till del.Styrelsen bör utse en verkställande tjänsteman. Förvaltning och räkenskaperskall granskas av tre revisorer. Två revisorer, varav en skall varaauktoriserad, bör utses av regeringen. Landstingskommunerna bör utse dentredje. För att stärka den offentliga insynen i verksamhetenföreslås ett representantskap knutet till den centrala stiftelsen. Detta börutses av regeringen och bestå av tio ledamöter vardera från ,landstingskommunerna och de anställda. Landstingskommunernas och de anställdasföreträdare bör utses på förslag av resp. berörda fackligaorganisationer. Ordföranden bör tillsättas av regeringen. Skyddad verksamhet förutsätter tillskott av kapital frånsamhället. Detta sker f. n. dels i form av egna anslag från huvudmännen, delsvia statliga och kommunala bidrag. Sålundautgår statsbidrag till anordnande och drift av verkstäder för skyddat arbete. Anordningsbidragutgår dels för lokaler och dels för anskaffning av första uppsättningenmaskiner jämte annan likvärdig utrustning. Bidrag till driften avser löner,råvaror, hyror m. m. I viss utsträckning utgår även kommunala bidrag frånannan än huvudmannen, dvs. landstingsbidrag i län med kommunalt huvudmannaskapoch tvärtom. I tabell 1 redovisas det sammanlagda resursutnyttjandetunder . Samtliga aktueUa verksamheter ingår utom industriverkets hemarbete.Uppgifterna bygger på AMS officiella redovisning. Beträffande kontorsarbetscentraleroch industriella beredskapsarbeten har uppgifterna beräknats som ettårsgenomsnitt för budgetåren 1973/74 och 1974/75. Kommittén har inte kostnadsberäknat sina förslag utanredovisar endast översiktligt några konsekvenser i kostnadshänseende somföljer på ett eventuellt genomförande av förslagen. Kommitténs förslag om en administrativ ledningsfunktion påcentral nivå oeh inom varje regional stiftelse kan komma att ställa krav på resursersom inte finns i nuvarande organisation. Hur stort behovet kan vara är möjligtatt bedöma först då förslag till detaljorganisation föreligger. A ena sidantorde den föreslagna organisationen i vissa fall innebära att sådana resurserfrigörs från kommunala arbetsvårdsföretag och kan tillföras den nya regionalaledningen. Ä andra sidan föreslås att vissa ledningsuppgifter, som skötscentralt, i fortsättningen skall Prop.1977/78: 30 Tabell 1 Skyddad verksamhet' resursutnyttjande under år1974 (mkr) Verkstäder för skyddat arbete inkl. hemarbete Industriella beredskapsarbeten Kontorsarbetscentraler 66,3' Anm. AMS kostnader för central administration av arbetsvårdsföretagoch industriella beredskapsarbeten har för beräknats till ca 5,0 milj.kr. Dessa kostnader ingår inte i de belopp, som redovisas ovan. ' Denstatsbidragsgrundande byggnadskostnaden (60,3 milj. kr) har uppräknats med 10 %för beräknade utvändiga arbeten (planering, asfaltering, planteringar), kallförråd,anslutningsavgifter etc. Utöver angivna investeringar torde huvudmännen lianedlagt ytterligare kapital i byggnader och utrustning vilka inte kommit tillAMS kännedom. Uppgiften inkluderar investeringar i maskiner,lager, fordringar och skulder. KäUa: AMS. handläggas på regional nivå. Det gäller bl. a. frågor isamband med anordnande och drift av industriella beredskapsarbeten och i vissmån kontorsarbetscentraler. skall såväl den centrala stiftelsen somde regionala organen fullgöra arbetsuppgifter för vilka det f. n. inte finnsnågon särskild organisation. Här åsyftas förhandlingar, marknadsföring m. m.På regional nivå gäller också att handläggningen av personal-, ekonomi- ochbudgetfrågor m. m. i vissa fall flyttas över från landstingskommunernascentrala kanslier till den nya organisationen. Resursbehovet i den nya organisationen är även beroende avdet antal beredskapsarbeten som kommer att beröras av samordningen. Liknande avgränsningsproblemuppkommer beträffande en del av av hemarbetsverksamheten. Kommitténs förslag beträffande dimensionering av denskyddade verksamheten innebär inte något avsteg från nuvarande takt iutbyggnaden. Resursbehovet för investeringar i nya företag kan därför sägasligga kvar på oförändrad nivå. En förutsättning för det skyddade arbetets möjligheter attkunna fungera i enlighet med målet för verksamheten är attproduktionsvillkoren förändras i takt med vad som gäller i arbetslivet iövrigt. Detta ställer krav på en maskinell utrustning, som är avpassad till dentekniska utvecklingen. Det föreligger på sina håll ett uppdämtbehov av att ersätta äldre maskiner och annan föråldrad utrustning. Det ärenligt kommittén nödvändigt att detta förhållande särskilt beaktas vid den framtidamedelstilldelningen. Ett genomförande av organisationsförslaget bör å andrasidan ge gynnsammare förutsättningar för ett bättre företagsekonomiskt utfallav ar- 1977/78: 30 39 Kommittén grundar dennasin uppfattning på bl. a. följande. Ettenhetligt huvudmannaskap för verksamheten ger betydande samordningsvinster.Ett effektivare utnyttjande av samlade resurser betyder lägre kostnader genomatt dubbla organisationer för samma uppgifter kan undvikas.