prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Styrelsen har också beslutat tiUsätta enmellanstatUg arbetsgrupp med uppgift att utarbeta ett nytt system för attersätta fackorganen för deras administrativa omkostnader i samband med genomförandetav UNDP-finansierade projekt. Arbetsgruppen har även fått i uppdrag att sökafinna former för att minska kostnaderna inom FN-systemet för att överförabistånd. Det svenskabidraget till UNDP för (/78) uppgår till260 milj. kr. varav 5 milj. kr. avser bidrag tiU UNDPrs fond för stöd tiUafrikanska befrielserörelser. 1977/78:100 Bilaga 6 \i de generella bidragen till UNDP hastigit från 466 milj. dollar tiU ca 520 milj. doUar , dvs. Den svenska andelen av bidragen till UNDP år 1977var oförändrat . är efter UNDP:sstörsta bidragsgivare. Efter uppskattas de ordinarie bidragen till programmetför tiU ca 570 milj. dollar, vilket innebär en ökning med ca 10 %.Styrelsen har tidigare bemyndigat UNDP-chefen att för sin egen ochmottagarländernas planering förutsätta att de sammanlagda frivilliga bidragenkommer att öka under den andra femåriga programperioden(197781). tillkännagav vid bidragskonferensen sin avsiktatt med förbehåll för godkännande, höja det ordinarie svenskabidraget för (/79) tiU 280 milj. kr. en ökning med 25 milj. kr.eUer från föregående år. Med samma förbehåll gjordes en utfästelse (/80) om ett lika stort ordinarie bidrag. Är 1977 är detförsta året i UNDP:s andra femåriga programperiod. har, somtidigare nämnts, beslutat att en betydligt större del av programmets resurserskall gå till de fattigaste ländema . Av det länderfördeladeUNDP-biståndet under föregående programperiod (197276) beräknas hagått till de av FN identifierade minst utvecklade . För perioden197781 beräknas denna andel stiga till . Det är dock önskvärt attUNDP:s möjligheter att bistå denna ländergrupp ytterligare vidgas. Med hänsyntill att det också är osäkert huruvida bidragsmålet för helaprogramperioden 197781 verkligen kommer att nås, bör medel reserveras för attsäkerställa finansieringen av de fattigaste ländernas UNDP-program. Jag föreslår därförett svenskt bidrag till UNDP:s särskilda verksamhet i de minst utveckladeu-ländema på 20 milj. kr. för (/79). Under år 1977har UNDP fortsatt att bygga ut sitt stöd till de befrielserörelser som harerkänts av Afrikanska enhetsorganisationen (OAU). Denna verksamhet finansierasdels av programmets egna resurser, dels och främst genom en särskild frivillig fond, som upprättats inom UNDPför ändamålet. lämnade /78 ett bidrag på 5 milj. kr.till denna fond. Enligt är man inte iomedelbart behov av ytterligare bidrag till denna fond. Utvecklingen i södraAfrika kan emellertid snabbt förändra denna situation. Medel, som avses för deafrikanska befrielserörelserna ur övriga anslagsposter inom biståndsanslaget,kan då komma att kanaliseras via denna fond. 2 1977/78. 1 samL Nr 100. 1977/78:100 Bilaga 6 18 Regeringen börbegära godkännande av de gjorda utfästelserna om ordinarie bidragtill UNDP för verksamhetsåren 1978 och 1979 (budgetåren 1978/79 och 1979/80)och bemyndigande att utfästa ett bidrag till den särskilda verksamheten i deminst utvecklade för (/79).Vidare föreslår jag att regeringen inhämtar bemyndigande att vidUNDP:s bidragskonferens lämna en utfästelse om att det ordinariesvenska bidraget till UNDP också för (/81)kommer att uppgå till samma belopp som för /79. FN.s befolkningsfond(UNFPA) är underställd . Den finansierar huvuddelen avFN-systemets bistånd på befolkningsområdet. Verksamheten bygger på friviUigabidrag från FN:s medlemsländer. Nära hälften av fondens medel används förfamiljeplaneringsprojekt. Andra tunga poster i budgeten är stöd tillfolkräkningar, demografisk forskning och utbildning i befolkningsfrågor. Intresset förfondens verksamhet har vuxit kraftigt . Insikten ombefolkningsfrågans samband med sociala och ekonomiska förhållanden samt medresurs- och miljöfrågor har spridit sig till en majoritet av världensstater. Detta visade sig inte minst vid i år1974. U-ländernasengagemang på området har ökat kraftigt. Detta har resulterat i att UNFPAsedan ett par år inte har medel nog att finansiera alla projekt man finnermotiverade. Detta har föranlett diskussion om hur de knappa resurserna skallanvändas. Efter att ha analyserat de faktorer, som gör befolkningsfrågansärskilt akut, kunde vid sitt sammanträde skiljaut ett fyrtiotal länder, vilka 1980 borde få två tredjedelar av det biståndUNFPA lämnar enskilda länder. uppgickde frivilliga bidragen till ca 96 milj. dollar, en ökning med frånföregående års nivå. bidrag till fonden var 33 milj. kr.,vilket motsvarade av de sammanlagda bidragen. harstyrelsen godkänt en verksamhetsnivå om 105 milj. dollar, under förutsättningatt bidrag finns att täcka alla utfästelser med. UNFPA skulle därmed ävenfortsättningsvis vara den volymmässigt dominerande internationellabiståndsgivaren på befolkningsområdet. Jag förordar,att regeringen föreslår ett bidrag om 38 milj. kr. till UNFPA (/79) samt att bemyndigande inhämtas attutfästa samma belopp för vart och ett av de två följande verksamhetsåren(budgetåren 1979/80 och 1980/81). FN:skapitalutvecklingsfond (UNCDF), som också ar underställd , har isin nuvarande form varit verksam i omkring . Fondens insatser går till deminst utvecklade och är inrik- 1977/78:100 Bilaga 6 19 tade på att nå de fattigaste befolkningsgrupperna.Hittills har ett 60-tal projekt tiU ettsammanlagt värde av drygt 45 milj. dollar godkänts. Under verksamhetsåret 1977uppgick de frivilliga bidragen till fonden till knappt 15 milj. dollar,vilken innebär en ökning med . lämnadeår 1977 (/78) ett ordinarie bidrag om 20 milj. kr. Med anledningav det svenska åtagandet vid CIEC:s (konferensen om internationellt ekonomisktsamarbete) ministermöte i har därutöver lämnat ettbidrag till fonden på 10 milj. kr. Största bidragsgivare är Nederländernavarefter följer , , och . beräknas bidragen till fonden uppgå till 18 milj. doUar. har, med förbehåll förriksdagens godkännande, gjort en utfästelse om bidrag på 20 milj. kr. (/79). Jag föreslår att vid nästabidragskonferens utfäster ett bidrag på 20 milj. kr. till kapitalutvecklingsfonden för (budgetåret1979/ 80). Totalt beräknar jagdärmed för /79 358 milj. kr. under denna anslagspost, varav 280milj. utgör det ordinarie bidraget till UNDP, 20 milj. kr. utgör bidragtill UNDP:s särskilda verksamhet i de minst utvecklade , 38 milj. kr.utgör bidrag till och 20 milj. kr. avser bidrag till FN:skapitalutvecklingsfond. FN.-s barnfond () /78 85 000 000 Budgetåret1978/79 100 000 000 () lämnar bistånd till insatser för att nå de barn som är istörst behov av hjälp och för att förbättra barn- och mödravård. Verksamhetenomfattar hälsovård och undervisning inkl. upprättande av barnavårdscentraler, familjeplanering,vaccinering, program för att få fram dricksvatten samt åtgärder för att förbättrakosten för barn och mödrar. söker i sin verksamhet nå ut till barn somlever i områden där social service i form av sjukhus eller skolor saknas. Fondensöker i första hand tillfredsställa de mest grundläggande behoven i mödra- ochbarnavård och söker få den lokala befolkningen att själv delta aktivt. bidrar på ett påtagligt sätt till att förbättra barnenslevnadsförhållanden i de fattiga länderna. är också en viktig förmedlareav katastrofbistånd. Ar 1979 har avFN utnämnts till det internationella barnåret. kommer attsamordna aktiviteterna . har uppmanat alla regeringar att utsenationalkommittéer för året. Den har tillsatt enberedningsgrupp, som skall verka dels för att förbättra barnens situation iSverige, dels för att skapa ökad förståelse för barnens speciella situation iu-länderna. 1977/78:100 Bilaga 6 20 får bidragbåde från regeringar och från privata organisationer. Fonden genomför vid sidan av sin ordinarie verksamhet ävensärskilda hjälpinsatser utanför den reguljära budgeten i den mån särskildabidrag kan erhållas för sådana. De sammanlagda bidragen till år 1975var 140 milj. dollar. Regerings-bidragen till den reguljära verksamheten ökadeår 1976. På grund av minskade bidrag till de särskilda hjälpinsatserna sjönkdock de sammanlagda bidragen detta år till 135 milj. dollar. Ar 1977 steg desamlade bidragen åter till 150 milj. dollar. det internationellabarnåret är bidragsmålet 200 milj. dollar. För att säkra enfastare bas för fondens verksamhet föreslog den svenska delegationen vidstyrelsemötet , att skulle utarbeta ettlångsiktigt rullande arbetsprogram baserat på behov och realistiskabedömningar om bidrag. Detta arbetsprogram skulle kunna ligga till grund fördiskussioner mellan givarländerna för att uppnå en mer långsiktig och stabilfinansiering och en jämnare fördelning av hidragsbördan. En studie skallframläggas till nästa styrelsemöte om möjlighetema att utarbeta ett sådantarbetsprogram. Det svenska statligabidraget till var 85 milj. kr. för (budgetåret1977/78). Detta motsvarar av regeringsbidragen och av de totalabidragen. är efter :s största bidragsgivare. Denordiska länderna svarade tillsammans för av regeringsbidragen. överförde dessutom nära 3 milj. kr. Dessa medel kom till största delen från behållningen av julkortsförsäljning. Vid beräknades bidragen till fonden för tillca 165 milj. dollar, vilket innebär en ökning med . Regeringen meddeladeatt den ämnade föreslå att det svenska bidraget till (/79) skulle höjas till 100 milj. kr., dvs.en ökning med 15 milj. kr. Med förbehåll för godkäimande utlovadesockså ett lika stort bidrag för (/80). Regeringenbör begära godkännande av de gjorda utfästelserna. Vidare föreslårjag att regeringen begär bemyndigande få lämna en utfästelse om ett ordinariesvenskt bidrag till också för (/81)på samma belopp som för /79. Internationella utvecklingsfonden() /78 413 033 /78 413 033 833 1977/78:100 Bilaga 6 21 Internationellautvecklingsfonden () finansierar utvecklingsprojekt i . Förmedlemskap i krävs att ett land också är medlem i (). Detvå institutionerna har gemensam ledning och stab. Tillsammans utgör ochVärldsbanken den viktigaste internationella källan för obunden offentligkreditgivning till . Denna ställning befästes ytterligare /77 då låneutfästelserna ökade tiU sammanlagt ca 7miljarder dollai brutto. Härav svarade för en utlåning på . Nettoutbetalningarna från /till uppgickdäremot endast till , varav svarade för drygt 1,2miljarder dollar. Det är de högaamorteringar och räntor som betalar till som förklarardet låga nettoflödet. Eftersom bankens kapitalanskaffning sker genom upplåningpå de internationella kapitalmarknaderna sker bankens utlåning på kommersiellavillkor. IDA:s verksamhetfinansieras däremot genom gåvobidrag från i första hand de industrialiserademedlemsländerna. Utlåningen kan därför ske på synnerligen mjuka viUkor. Lånenhar en löptid , varav är amorteringsfria. De löperutan ränta men med en mindre administrationsavgift. De olika källornaför kapitalanskaffning återspeglas i resp. IDA:s fördelning avresurser på länder. Det är låntagarlandets ekonomiska situation som avgörhuruvida banken eller skall svara förfinansieringen av ett visst projekt. Större delen av lån lämnasföljakUigen till relativt sett mer utvecklade samt tiU ett fåtalländer i . Under /77 avsåg av bankensutlåning länder med en nationalinkomst överstigande per invånare.De största låntagarna under / 77 var (),(), (), () och (). För att ett landskall få låna från bör inkomsten per invånare i det landet inte överstiga520 dollar beräknat priser. Långivningen koncentreras dock tillfattigare med en inkomst per invånare understigande . /77 gick av IDA:s utlåning till denna grupp. låntagare under det senaste verksamhetsåret var (),(), (), () och (). Världsbankenoch finansierar utbyggnad av infrastruktur samt jordbruks- ochindustriutvecklingsprojekt. En mindre del av utiåningen avser s. k. socialaprojekt inom sektorema utbildning, vatten och avlopp samt familjeplanering. Ettutmärkande drag i bankens och IDA:s utlåningspolitik har variten strävan att öka stödet till de fattigare befolkningsgrupperna. Antaletprojekt direkt inriktade på att förbättra levnadsstandarden för eftersattagrupper på landsbygden har 1977/78:100 Bilaga 6 22 Världsbankensoch lDA:s utlåning /76 resp. 1976/77 fördelat pä ämnesområden (fördelningi %) Jordbruks- och landsbygdsutveckling Industri och turism Utvecklingsbolag Sociala sektorer (utbildning, familjeplanering, vatten och avlopp) Stadsutveckling Program- och sektorlån, tekniskt bistånd 24 10 14 37 28 14 13 31 sålunda stigit kraftigt. Bankenoch har också inlett ett begränsat program för stöd till de fattiga istäderna. De nordiska länderna har aktivt verkat för att och öka sina insatser till förmån för dessa grupper. De stora i-ländernahar i kraft av sina kapitalinsatser en dominerande del av röststyrkan iVärldsbanksgruppen. har länge verkat för att skall få ettökat inflytande över de multilaterala utvecklingsinstitutionernas verksamhet,bl. a. med hänvisning till de resolutioner som FN:s sjätte och sjunde extrageneralförsamlingar antagit rörande ökat inflytande för iVärldsbanksgruppen. I samband med en översyn av framtida rolloch kapitalbehov kommer därför världsbanksledningen att nu se överröstfördelningen i såväl banken som med särskild hänsyn till u-ländernasröststyrka. ochIDA:s resursbehov har varit föremål för omfattandeförhandlingar bland medlemsländerna. För del beslutades under1976 om en ökning av bankens kapital med till (dollar-värde). För del höjs kapitalinsatsen med90,3 milj. dollar till 367,6 milj. dollar. Av höjningen skall inbetalas.Insatsbeloppet erläggs, liksom vid tidigare kapitalökningar, av riksbanken.För att möjliggöra en fortsatt expansion av bankens låneprogram harvärldsbanks-ledningen rest frågan om ytterligare en kapitalhöjning i början av1980-talet. Bankens medlemsländer har bl. a. vid i Parisvåren enats om att bankens utiåning även skall öka i realatermer. Därmed har man i princip accepterat en ny kapitalhöjning.Förhandlingar om hur en sådan kapitalhöjning skall utformas inleddes underhösten 1977. Förhandlingarnaom den femte påfyllnaden av Internationella utvecklingsfondens () resurseravslutades . Enligt den överenskommelse som träffats skallpåfyUnaden uppgå till totalt 7,6 1977/78:100 Bilaga 6 23 miljarder dollar och avser perioden1977/781979/80. anslutning till överenskommelsen har godkänts avriksdagen (prop. 1976/77: 147, UU 1976/77:23, rskr 1976/77: 351). Det svenska bidraget till påfyllnaden uppgårtill totalt 1 239,1 milj. kr. och fördelas med ca 413 milj. kr. på vart och ettav de tre budgetåren. Det stod klartredan under förhandlingarna om den femte påfyllnaden av IDA:s resurser attöverenskommelsen inte skulle hinna träda i kraft då resurser beräknades vara uttömda. Den främsta orsaken var att detamerikanska åtagandet inte förutsågs komma att behandlas av kongressen förränunder . Flertalet övriga bidragsgivande länder enades därför om attlämna förhandsutfästelser om bidrag. Dessa utfästelser baseras på ett formelltövergångsarrangemang, enligt vilket måste utfästasför att arrangemanget skulle bli giltigt. hadedetta villkor uppfyllts och övergångsarrangemanget trädde därmed i kraft. utfästesig, i enlighet med bemyndigande, att delta iövergångsarrangemanget. Det första svenska årsbidraget om 413 milj. kr. underden femte påfyllnaden utbetalades därför under /78. Helaöverenskommelsen om den femte påfyllnaden av IDA:s resurser har sedermera trätti kraft efter det att den amerikanska kongressen slutligen godkändeFörenta Staternas anslutning till påfyllnaden och beviljade det förstabidraget. Den andrainbetalningen under den femte påfyllnaden av IDA:s resurser utfaller /79. Medelsbehovet för detta budgetår uppgår till 413 033 833kr. /78 63 075 000 /79 86 844 080 Afrikanska () 25 000 000 Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) 33 000 000 Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) 1 000 000 AsiatiskautveckUngsfonden (AsDF) 27 844 080 Afrikanskautvecklingsbanken (ADB) inledde sin verksamhet . Medlemskap i ärförbehållet afrikanska . Bankens grundläggande syfte är att bidra tillekonomisk utveckling och sociala framsteg i de 47 medlemsländerna. ADB:stecknade kapital uppgår till ca 745 milj. dollar, varav ca 308 milj. dollarutgör inbetalt kapital. ADB:sutlåningsverksamhet är främst inriktad på transportsektorn, samt offentliganyttigheter såsom vatten- och avloppssystem, kraftverk 1977/78:100 Bilaga 6 24 Cirka entredjedel av utlåningen avser jordbruks- och industrisektorerna. Från dentidpunkt ADB påbörjade sin verksamhet till slutet av hade närmare 410milj. dollar lånats ut till 34 medlemsländer. Ar uppgick utlåningen till97 milj. dollar, vilket kan jämföras med nivå som var . ADBs förklaring till denna nedgång är sviterna av den ekonomiskakrisen, som drabbat många och som lett till en allmännedtrappning eller fördröjning av investeringsaktiviteterna. räknardock ADB med att låna ut ca 140 milj. dollar och 1978 . Merparten avbankens verksamhet har finansierats från det egna kapitalet. Vissaafrikanska medlemsländer samt ett fåtal i-länder har lämnat offentiiga kreditertill ADB. har banken endast i mycket begränsad utsträckning lyckatslåna upp kapital på den internationella kapitalmarknaden. Utlåningen från ADBhar skett på något fördelaktigare villkor än de som råder för lån t. ex. frånVärldsbanken och andra regionala utvecklingsbanker. lämnadeunder /74 ett bidrag till ADB på 2,5 milj. kr. förförinvesteringsstudier i de minst utvecklade bland bankens medlemsFänder.Under budgetåren 1974/751976/77 har vidare lämnat ADB krediter påsammanlagt 35 milj. kr. på mjuka villkor. Utfästelse har vidare gjorts om enny svensk kredit på 18 milj. kr. för /78. Med hänsyn tillbankens aUtjämt trängda finansiella läge och vikten av att stödja de afrikanskaländernas strävan att bygga upp banken till en stark regional institution ärett fortsatt svenskt finansiellt stöd till ADB motiverat. Jag har för dettaändamål beräknat ett bidrag på . under /79 attanvändas för projektiångiv-ning och finansiering av förinvesteringsstudier. Afrikanskautvecklingsfonden (ADF) började sin verksamhet . Till skillnad från ADBär ADF öppen för medlemskap även för länder utanför . Fonden är knutentill ADB genom att de båda institutionerna har gemensam stab och president. Enviktig princip för samarbetet inom ADF är att det röstmässiga inflytandet harfördelats lika mellan och de icke-regionala medlemsländemavilka huvudsakligen är i-länder. ADF lämnar lånenbart tiU de fattigaste afrikanska länderna, vilka har behov avutvecklingsfinansiering på fördelaktigare villkor än vad ADB kan erbjuda. Lånenhar framför allt avsett projekt inom sektorerna jordbruk, transport, vatten-och avloppssystem, hälsovård och utbildning. ADF hade vid slutet av 1976lämnat lån om sammanlagt 217 milj. dollar tUl 21 medlemsländer. ADF:s verksamhetfinansieras genom bidrag från de icke-regionala medlemsländerna. I och med denår träffade överenskommelsen 1977/78:100 Bilaga 6 25 om en första påfyllnad av ADF:sresurser för treårsperioden 197678 uppgår fondens bidragsvolym till totalt ca400 milj. dollar. har under den första påfyUnaden utfäst ett bidrag påsammanlagt 18 milj. räkningsenheter, då motsvarande 91,2 milj. kr. Den totalasvenska insatsen i ADF kommer därmed vid utgången av förstapåfyllnadsperio-den att uppgå till 137 milj. kr. eller av fondensresurser. Under vartderaav budgetåren 1976/77 och 1977/78 inbetalades ett bidrag på 6 milj.räkningsenheter motsvarande 30,4 milj. kr. Ett lika stort bidrag skall enligtutfästelsen inbetalas /79. Enligt ADF:s stadga är bidragen tillfonden värdesäkrade. Med hänsyn till de förändringar av kronans värde somvidtagits bör 33 milj. kr. reserveras för den tredje inbetalningen till ADF:sförsta påfyllnad. Förhandlingarna omen andra påfyllnad av ADF:s resurser för årer 197981 inleddes under hösten1977. Förhoppningen är att senast vid årsmötet nå enighet om enbidragsvolym som möjliggör en fortsatt real ökning av fondens utlåning. ADF:spresident har föreslagit attmedlemsländerna skall söka nå en total bidragsvolym på för perioden. Det som framkommit om övriga givarländers syn påpåfyllnaden, tyder på att det kan bli svårt att nå en bidragsvolym av denföreslagna omfattningen. Med hänsyn till ADF:s allmänna inriktning på defattigaste och förhållandevis hög andel av projekten direktinriktade på de fattigaste befolkningsgrupperna, bör man från svensk sidaverka för att förhandlingarna resulterar i en så stor påfyllnad som är möjligt.Jag föreslår därför att regeringen bemyndigas utfästa ett bidrag som jämförtmed den första påfyllnads-perioden högst motsvarar oförändrad svensk andel avden andra påfyllnaden av ADF:s resurser. För det fall att utbetalning avbidraget behöver ske under /79 bör medel för ändamålet belastaanslagsposten Övriga midtilaterala bidrag och i förekommande fall tas av ointecknade reservationsmedel. Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) började sin verksamhet . Bankens syfte är attbidra till ekonomisk utveckling och samarbete i . Av de 42 medlemmarna är28 . har varit medlem i banken sedan den upprättades. Efter densenaste kapitalökningen som trädde i kraft uppgår AsDB:stecknade kapital till . Merparten härav ärgarantikapital. Verksamheten finansieras huvudsakligen genom upplåning på deninternationella kapitalmarknaden. T. o. m.utgången av hade AsDB ur sina ordinarie kapitalresurser beviljatlån på totalt till 15 medlemsländer. Utlåningen ärfrämst inriktad på utbyggnad av infrastruktur och industriutveckling. Undersenare år har dock lånen till jordbrukssektorn ökat snabbt. En mindre del avutlåningen går numera också tUl utbildningssektorn. 1977/78:100 Bilaga 6 26 I samband med densenaste kapitalökningen utfäste sig att i enlighet med bankens förslagteckna 675 nya kapitalandelar till ett sammanlagt värde av 8 142 862 dollar.Härav skall eller 67 andelar inbetalas i fyra lika stora årliga posterunder åren 197881. Den första inbetalningen, vilken beräknas motsvara ca 1milj. kr., kommer att göras . Ett lika stort bidrag skallenligt utfästelsen inbetalas under /79. Vid sidan avden normala utlåningsverksamheten förmedlar AsDB också tekniskt bistånd till deasiatiska . En särskild fond () har upprättats inom banken för att finansiera denna verksamhet.Fondens samlade resurser uppgår tiU ca 25 milj. dollar. Under budgetåret1977/78 utbetalades ett svenskt bidrag på 2 milj. kr. till TASF frånanslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Bidragen till fonden sker icke påregelbunden basis, varför något nytt bidrag under /79 ickebedöms erforderligt. Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) iidedde sin verksamhet . Fonden, som är knutentill AsDB, lämnar lån på mjuka villkor till de fattigaste och minst utveckladeav bankens medlemsländer. Ar 1976 var , , , ochAfghanistan de största mottagarna av fondmedel. Lånen ärräntefria men har en administrationsavgift om . AsDFs totala utlåninguppgick tiU sammanlagt 895 milj. doUar. Projekt inom jordbrukssektornsvarar för närmare hälften av fondens utlåning och projekt för offentliganyttigheter såsom vatten- och avloppssystem för ca en fjärdedel. AsDF finansierarsin verksamhet genom bidrag från flertalet av de utvecklade medlemsländema.Dessa bidrag har uppgått till ca 900 milj. dollar. I december 1975beslutades om en påfyllnad av resurserna avseende treårsperioden 197678 omtotalt ca 760 milj. doUar. utfäste sig under /78 attdelta i derma påfyUnad. Den svenska utfästelsen uppgår till . förtreårsperioden 197779, dvs. under vartdera av budgetåren1977/78 1979/80. Den första inbetalningen gjordes under /78. I förhållande tiUövriga deltagande länder släpar efter i sina inbetalningar tiU förstapåfyllnaden av AsDF med . Med hänsyn tiU att en andra påfyllnad avfondens resurser förutses inledas 1979 är det angeläget att dessförinnanslutföra inbetalningama till den första påfyllnaden. Jag föreslår därför attåterstående bidrag tiU AsDF:s första påfyUnad sammanlagt 27 844 080 kr.utbetalas under /79. Det sammanlagda medelsbehovet förAsDB och AsDF för /79 beräknas sålunda tUl 28 844 080 kr.Totalt beräknar jag därmed anslagsposten Regionala utvecklingsban- 1977/78:100 Bilaga 6 27 bidrag tiU ADB, 33 000 000 kr.bidrag tUl påfyllnad av ADF, .