prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — 1911/18: 76 Regeringens proposition 1977/78: 76 medenergisparplan för befintlig bebyggelse; Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll ovannämnda dag. Ipropositionen läggs fram förslag om riktlinjer för energihushållning ibefintlig bebyggelse for . Målet är att nettoenergiförbrukningeni dagens byggnadsbestånd skall vara 32 titt lägre än förnärvarande. Sparmålet motsvarar en bruttoenergibesparing på mellan 39 och 48TWh och motsvarar av den totala energiförbrukningeni dagens byggnadsbestånd. Ipropositionen anges vidare riktlinjer för genomförandet av detta sparpro-gramsom omfattar investeringar om sammanlagt 31 till . En omprövning av programmet föreslås.Utgångspunkten för riktiinjema är att det nu tinns ett stort intresse förenergisparande. Det saknas därför anledning att införa någratvingande regler för att åstadkomma ett tiUräckUgt stort sparande. Rikttinjernaför genomförandet syftar i första hand till att rikta åtgärderna till de mestlönsamma projekten. 1propositionen läggs också fram förstag till ändring avunderhåtlsbestäm-melserna i byggnadsstadgan (1959:612). Ändringen innebär attdet införs krav på alt byggnad i vissa falt skall underhållas så attmöjligheterna till god energihushållning bibehålls i skälig utsträckning.Ändringen föreslås träda i kraft . I 1977/78. 1977/78:76 2 Lagom ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Härigenomföreskrives i fråga om byggnadsstadgan (1959:612)' dels att i 44 a § och 48 a §ordet "värmehushållning" skall bytas ut mot ordet"energihushållning", dels att 50 S skall ha nedan angivna lydelse. 50S Byggnad skall underhållas så, att Byggnad skall underhållas så, att hållfastheten icke äventyras samt hållfastheten icke äventyras samt brandfara, sanitär olägenhet eller brandfara, sanitär olägenhet eller vanprydnad icke uppkommer. vanprydnad icke uppkofnmer. Byggnadeller del av byggnad, som har iilföns i enUghet med bestänunelserna i 44 a §,skall underhållas så alt möjlighelerna till god energihushåUning I skäligUlslräckning bibehålles. Dennalag träder i kraft . IStadgan omtryckt 1972:776 Senaste lydelse av 44 a § 1975:817 48 a § 1977:22 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Åsling, Söder,, Mundebo, Krönmårk, , , , . Propositionmed energisparplan för befintlig bebyggelse. Vårtsätt att hushålla med energin har stor betydelse för våra möjligheter att uppnåcentrala mål för samhällsutvecklingen. Vi har ett ansvar för att skapa en godmiljö och ett till ekologiska krav bättre anpassat samhälle för dagens ochmorgondagens generationer. Energihushållning genom effektivisering avenergianvändningen är en viktig fömtsättning för att uppnå detta mål. Detär mycket angeläget att minska vårt beroende av importerade bränslen.Insatserna bör sträcka sig över flera fält. Det gäller bl. a. att finna deeffektivaste formerna lor energisparande i befinttiga byggnader och nyenergieffektiv teknik för nya byggnader. Energisparande i syfte attreducera oljeberoendet är också ett huvudmål för samarbetel inom det till OECDanslutna internationella energiorganet (lEA, ). Enav de riktlinjer för medlemsländernas energipolitik som fastställdes vidorganisationens ministermöte avser just hushållning med energi.Bland de åtgärder som föreslås återfinns effektiva insatser för hushållning medenergi i befintlig bebyggelse. Inomramen för det intemationella samarbetet i FN:s ekonomiska kommission för (ECE) hölls ett seminarium rörande energifrågornas betydelseför planering och utveckling av bebyggelse och bebyggelseområden. 1 rapportenfrån seminariet framhålls att stora besparingar kan och måste göras ienergiförbrukningen i främst bebyggelsen. I rapporten framhålls vidare att delkan uppskattas att av den 1977/78:76 4 totalaenergikonsumtionen i på något sätt berör bebyggelsen ochbebyggelseområden. Eftersom ensam står för av helavärldens energiförbrukning så tar ECE-länderna för sin egen bebyggelse ochtransporter i tätorter i anspråk av hela världens energiförbrukning.Merparten används för bebyggelsen. 1 rapporten framhålls vidare att åtgärderför att minska energiförbrukningen i bebyggelsen därför inte enbart är en frågaom att försvara nuvarande och kommande generationers intressen i ECE-regionen.De måste också ses som en moralisk skyldighel gentemot de mindre priviligieradeländerna och folken och som en uppgift för intemationellt samarbete. Enminskning av vår energiförbrukning för uppvärmnings- och ventilationsändamålär således av betydelse för att tillgodose den iredje väridens berättigade kravpå ökad energitillförsel. Jag anser därför att ett omfattande program förenergihushållning i bebyggelsen ligger i linje med strävandena mot en störreinternationeti solidaritet. Genomförandetav ett omfattande energisparprogram kommer också att ge betydande positivamiljöeffekter i form av minskade utsläpp av föroreningar. Det gäller i förstahand näraliggande miljöproblem inom landet i form av bl. a. svavelutstäpp menlår betydelse också utanför landets gränser. Minskningen i energianvändningenkommer också att reducera bl. a. koldioxidutsläppen vilka globalt selt riskeraratt ge klimatförändrade effekter på lång sikt. 1975års energipolitiska beslul (prop. 1, NU 1975:30, rskr 1975:202 ochbil. 2, CU 1975:28, rskr 1975:203) innebar ett steg i strävan alt hållatillbaka energikonsumtionen. För tiden t. o. m. 1985 skulle den totalaenegiförbrukningen tillåtas att öka med i genomsnitt . Den totalaårsförbrukningen 1985 skulle därmed komma att uppgå till ca . Vidbeslutet om energisparmåtet utgick man från att ökningen av industrinsenergiförbrukning skutte begränsas till i genomsnitt . Vad gäller denandra stora förbrukningssektorn "byggnadsuppvärmning" angavs inte närmarehur konsumtionen skulle tillåtas öka. När målet att begränsa ökningen avenergiförbrukningen till bestämdes utgick man emellertid bl. a. frånbedömningen att energiförbrukningen för uppvärmning av bostäder kunde minskasmed i genomsnitt . Beslutetbaserades på underlag från bl. a. energiprognosutredningen och remissyttrandenöver den samt en särskild undersökning av sparmöjligheter inom olikasamhällsområden som utfördes av resp. berörda myndigheler. Demedel som i samband med det energipolitiska beslutet ställdes till förfogandeför att genomföra energibesparingen i byggnader var dels ändringar ibyggnadslagen och byggnadsstadgan, dels en utvidgning och ökning avenergisparstödet. Därutöver fattades beslut om ett energiforskningsprogram somäven inkluderar forskning om energianvändning för tokalkomfort. 1975års beslut avsåg tiden lill . 1977/78:76 5 underresterande del av förutsattes bli framlagda , då bl.,a.bättre erfarenhelsunderlag väntades föreligga beträffande t. ex.energisparin-satsernas effekter. I någon utsträckning skutte också resultatetfrån energiforskningsprogrammet då kunna föreligga. Jagkommer i del följande att presentera utredningsunderiag som visar alt man kanspara energi i byggnader i väsentligt slörre omfattning än vad som förutsattesi beslut. Målet bör därför vara att spara väsentligt mer energi än vadsom ansågs möjligt riksdagsbeslut. 1975års riksdagsbeslut innehöll, som jag har nämnt, inte några klart uttalade måloch program beträffande energihushållningen i hela byggnadsbeståndet. Genomdet nu framtagna materialet är det enligt min mening möjligt att avgöra delsvilka insatser som är mest angelägna och riktiga att genomföra, dels i vilkenomfattning dessa insatser kan och bör genomföras. Det är nu möjligt att angemål för ett omfatiande energisparprogram för byggnader avseende den kommandetioårsperioden. Detta skall ses som ett led i den medvetna hushållningspolitiksom regeringen förbundit sig att genomföra. Regeringenspolitik har tidigare kommit till uttryck i bl. a. propositionen t976/77:107omhushållning med energi ibyggnaderm. antog dennaproposition i allt väsentligt (CU 1976/77:39 och 34, rskr 1976/77:244 och 245).1 propositionen framhålls alt det är angeläget att kraftfulla åtgärder vidtasför att ytterligare höja ambitionsnivån i energisparandet. Riksdagsbeslutetinnebar godkännande av åtgärder som på olika sätl syftar till att ökaenergisparandet. Sålunda förbättrades och förstärktes det statligaenergisparstödet avseende bostäder, allmänna samlingslokaler m. m. samtkommunala, landstingskommunala och civila statliga byggnader. Behovet av attfortlöpande pröva såväl vilka åtgärder som bör stödjas med hänsyn till nyteknik m. m. som storleken av de kostnader som får ingå i bidrags- ochlåneunderlaget för energisparande åtgärder betonades. Riksdagsbeslutetinnbär även att medel ställdes till förfogande för kommunernas informations-och rådgivningsverksamhet inom energisparområdel, fören undersökning avbyggnadsbeståndets beskaffenhet från energihushållningssynpunkl, förenutökning av den forskningsinriktade experimentverksamheten samt för vissainformations- och utbildningsinsatser. 1 propositionen redovisades slutligenvissa förbättringar av möjligheterna att finansiera utbyggnad av fjärrvärmemed stöd av lån från kreditmarknaden. Jagföreslår i det följande alt målet är att nettoenergiförbrukningen i dagens byggnadsbeståndår skall vara 32 till lägre än vilket motsvarar enbesparing på mellan olja . Del motsvarar ocksåen minskning av energiförbmkningen i dagens byggnadsbestånd med mellan 25 och30 96. Förstaget bygger på ett omfattande underlag om vilka besparingar somkan åstadkommas genom åtgärder i befintliga byggnader och vad som är lönsamtmed hänsyn till vad som kan förutsättas om energiprisets utveckling. Enomprövning av programmet bör 1977/78:76 6 omprövningav programmet bör ske . Den omfattning resursin-satsema förestås fåunder gör det möjligt att därvid fastlägga målet till 39TWh. Genomförandet av programmet medför positiva effekter på landets handelsbalansi form av minskat behov av importerade bränslen. Sparmåletsvarar mot ett totalt investeringsprogram på mellan 31 och 48 mUjarder kr. Delär således fråga om ett mycket omfatiande sparprogram. Ettstort program för energisparande måsle bygga på ett intensivt forsknings-,utvecklings- och demonslrationsarbete, vilket i sin tur underlättarintroduktionen av en energiförsörjning som alltmer bygger på ny teknik.Härigenom kommer handlingsfriheten på energiområdet att vidgas ochförutsättningarna för en tryggad energiförsörjning stärks. Energisparprogrammetger ett betydelsefullt bidrag lill sysselsättningen. Medel för de aktuellainvesteringarna kan vidare disponeras på ett sådant sätt, dels över tiden, delsgeografiskt, alt de fåren gynnsam konjunkturpotitisk och regionalpolitiskeffekt. Sparprogrammet är därmed ett led i ett fullföljande avregeringsförklaringen där det anges, att "Regeringen skatt föra enenergipolitik som tryggar energiförsörjning och sysselsättning samt gerhandlingsfrihet för framtiden." Förverkligandetav energisparj)rogrammel förutsätter att reparationer av det befintligabyggnadsbeståndei i viss mån kan komma att tidigareläggas. Hygieniskaförbättringar och förbättrat skydd mot butter är också följdverkningar avprogrammet. Dess genomförande medför således också goda effekter påboendemiljön. Enminskning av energiålgängen i byggnadema, innebär också en minskning avkostnaden för uppvärmning. Detta är av central betydelse för fastighetsägarenoch den enskilde hyresgäslen, inte minst därför att energipriset kan förväntasstiga avsevärt . Sammanfattningsvis ger deförslag jag presenterar i det följande ett antal positiva effekter: o Minskatberoende av importerat bränsle med positiv effekt på utrikeshan- o Rättvisarefördelning av de globala tillgångarna, o Ekologiskt anpassad samhäUsutvecklingför en bättre miljö och minskade hälsorisker, o Ökadsysselsättning med regionalpolitiska och konjunkturpoliiiska fördelar. OÅterhållande effekt på boendekostnaderna. 1.2Energisparprogram för befintlig bebyggelse Genombeslut , vari hänvisades till en inom industridepartementetupprättad promemoria (PM , Uppdrag åt Prop.1977/78:76 7 energisparkommitténatt bedöma energikonsumtionsutvecklingen m. gav dåvarande regeringenenergisparkommittén i uppdrag att bl. a. undersöka förutsättningarna förinförande av inspeklion av byggnaders eldningsanläggningar.Energisparkommittén uppdrog åt en särskild arbetsgrupp, panninspektionen, attutreda frågan. Efterslutfört arbeie överiämnade arbetsgmppen till energisparkommittén PM1976-03-17, Inspektion av byggnaders eldningsanläggningar. Kommitténöveriämnade promemorian med egen tillstyrkan till industridepartementet.Promemorian, i fortsäitningen kallad energisparkommilténs betänkande, harremissbehandlats. Detär enligt energisparkommittén möjligt att minska oljeförbmkningen ieldningsanläggningar med i genomsnitt . Kostnaderna för dettaberäknas bli ca 160 milj. kr. och besparingen ca 300 milj. kr. Mångaremissinsianser anser att de ekonomiska kalkylerna och beräkningarna avmöjliga spareffekter är osäkra. Remissinstanserna har delade uppfattningar ifrågan om det är de små, de medelstora eller de stora anläggningarna som största sparmöjtigheten. Dåvaranderegeringen gav genom beslut planverket i uppdrag att utredafrågan om energibesparing i befintlig bebyggelse. Enligt uppdraget skulle planverketberäkna hur stora besparingar som är tekniskt och ekonomiskt möjliga . Verket skulle också bedöma vilka typer av sparåtgärdersom bör komma till stånd . Verket skulle slutligen utarbetaförslag till nya bestämmelser och där så är befogat även förstag tittstyrmedel. Uppdraget omfattade enligt direktiven alla typer avenergisparåtgärder i befintlig bebygglse, således också sådana som inte ärbyggnadslovsotiktiga. Uppdraget avsåg emellertid endast sådana byggnader somändå skulle bli föremål för ombyggnad eller som i övrigt är i behov avunderhåll. överiämnade titt bostadsdepartementetrapporten i befintlig bebyggelse - preliminär rapport.Rapporten har varit föremål för en omfatiande remissbehandling. Den 5 september1977 överiämnade planverket en slutlig rapport i vilken verket tagit hänsyntill remissutfallet rörande den preliminära rapporten. inkomverket med korrigeringar av vissa sifferuppgifter i slutrapporten. Islutrapporten har planverket bedömt det vara nödvändigt att vidga utredningenutöver vad som angavs i direktiven. har sålunda studerat även sådanaåtgärder som inte är direkt förknippade med regelmässigt underhåll eller mednormal ombyggnad. Vidare har sparåtgärder som genomförs än behandlats. När jag i det följande talar om planverkelsrapport avser jag den slutliga rapporten medan mina hänvisningar tillsynpunkter från remissinstanser avser yttranden över planverkets preliminärarapport såvida jag inte anger annat. Ensammanfattning av de två utredningarna och remissyttrandena över dem bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1. 1977/78:76 8 Ensärskild promemoria Energisparande åtgärder i befintlig bebyggelse -teknik och ekonomi har utarbetats inom . Promemorian börfogas titt proiokollel i detta ärende som bilaga 2. 1promemorian redovisas en utvärdering och komplettering av tiltgängtigtutrednings- och remissmaterial. Med utgångspunkt i remissutfallet avseendeplanverkets preliminära rapport och planverkels slutrapport görs erforderiigasamhällsekonomiska analyser. Piomemorian är utarbetad i samarbete med ekonomi-,utbildnings-, arbetsmarknads- och industridepartementen i de delar dessadepartements verksamhetsområden är berörda. Idepartementspromemorian redovisas ingående fyra ambitionsnivåer förenergisparande i befintiig bebygggelse. Jag kommer fortsättningsvis att refereratill dessa som alternativ 1,11,111 och IV. Deredovisade alternativen är emellertid endast exempel på olika sparambilioner.Resultaten av bedömningarna i promemorian redovisas på ett sådant sätl att detär möjligt att avgöra utgifterna även för sparambilioner som ligger mellan defyra alternativen. Analysen av de fyra alternativen avser kostnader och konsekvenservid ett genomförande . Den lägstasparambitionen uttrycks i alternativ I. Delta alternativ bygger på förutsättningenatt endasl de mest lönsamma åtgärderna och de som är enklast att utföra kommeratt genomföras. Den högsta sparambitionen, alternativ IV, lägsta genomsnittliga lönsamheten och kräver de största insatserna vidgenomförandet. Ettprogram för energisparande bör baseras bl.a. på en analys av programmetssamband med samhällsekonomin i stort. Som underiag fören analys av effekternapå samhällsekonomin av ett ambitiöst sparprogram redovisas i promemorian enbedömning av arbetskraftsbehov, krav på del totala resursutrymmet samlsamhällsekonomisk lönsamhet i stort för de studerade alternativen. 1promemorian redovisas även energisparverksamhetens effekt påutrikeshandelsbalansen. Isamband med att departementspromemorian har utarbetats har synpunkter inhämtatsfrån statens planverk, bostadssiyrelsen och statens råd för byggnadsforskningsaml från profossorn vid tekniska fakulteten vid ,professorn och docenten vid tekniska högskotan iStockholm. Dessutom har professorn vid tekniska högskotagranskat bedömningen av de instaltationstekniska frågorna. Vissaav de nu nämnda myndigheterna och experterna har begränsat sina granskningartitt vissa avsnitt av promemorian. Andra har tagit ställning titt hetainnehållet. Prop.1977/78:76 9 bedömning är det möjligt alt i dagens bebyggelse spara totalt 49TWh av den energi som förbrukas inom byggnaderna, dvs. Detmotsvarar enligt verkets bedömningar av den energi som tillförsbyggnaderna, dvs. bruttoener-gibegrepp motsvararbegreppet "slutlig användning" i energistatistik från statistiskacentralbyrån och energiprognoser från industriverket. I vilken takt de möjligatekniska åtgärderna bör och kan genomföras redovisas dock inte. Verkeiframhåller emellertid att kostnaden påverkas av genomförandeperiodens längd.Det framgår också av verkets rapport att avsevärda kostnadsskillnaderföreligger för olika slag av åtgärder men det anges inte hur kostnadernautvecklas med stigande ambitionsnivå för energisparprogrammet. Del är därförinte möjligt att ur verkets rapport dra några slutsatser om kostnader för olikaambitionsnivåer om åtgärderna skall genomföras i lönsamhetsordning. Planverketindelar i sin rapport åtgärderna efter insatsens omfattning i det enskildafallet. Åtgärderna fördelas därvid på fyra kategorier. Den första kategorinavser ändrad drift och skötsel. Den andra avser injustering och underhåll. Dentredje avser förbättring av enklare slag och den fjärde kategorin slutligenavser förbättringar av mer omfattande slag. Inom varje sådan kategori avåtgärder ligger således tekniska ingrepp av skiftande slag. Planverketanger de erforderliga investeringsutgifterna för den maximalt möjligabesparingen i befintlig bebyggelse till . Utgifterna förerforderiiga fasadskikt eller invändiga ytskikt för tak, väggar eller golv ärdå inte medräknade. Om dessa utgifter inkluderas ökar utgifterna till 108miljarder kr. 1 kostnadsberäkningama, som grundas på kostnadsläget i januari1977, ingår mervärdeskatt. Verkeiredovisar invesleringsutgifler för olika åtgärder och utgår därvid från alt debyggnadstekniska åtgärderna, t. ex. fasadisolering och fönsterrenovering,lämpligen utförs i samband med annan renovering. Därför redovisas utgifternasstoriek exklusive utgifter för erforderligt ytskikt. 1 en bilaga redovisasockså utgifterna för ytskiktet. Verket framhåller att den utgift som skallbelasta en lönsamhetskalkyl bör bedömas bl. a. med hänsyn till vilka andraunderhållsåtgärder som ändå hade behövt utföras om inte den energisparandeåtgärden hade genomförts. Förde fyra åtgärdskategorierna redovisar planverket följande. Genominjustering och underhåll ärdel möjligt att spara maximall netto per årtill en investeringsutgift om . Genom förbättringar av enklareslag är det möjligt att spara netto till en invesleringsulgift på19 miljarder kr. Genom förbättring av mera omfattande Prop.1977/78:76 10 slaganser planverket att netto kan sparas till en investeringsutgiftexklusive ytskikt på . och inkl. ytskikt på . Somtidigare har nämnts har planverket därvid inkluderat mervärdeskatten.Beträffande åtgärder för ändrad drift och skötsel av anläggningar preciserarplanverket varken besparingsmöjligheter eller kostnader. Planverkethar i sin slutrapport beräknat utgifter för olika åtgärder men avstått från attgå närmare in på åtgärdernas lönsamhet. Man anger dock förhållandel mellaninvesleringsulgift och åriig energibesparing. Verket framhållerdock att dessauppgifterej fåranvändas för jämförelse mellan olika åtgärders lönsamhet. Någraremissinstanser har gjort lönsamhetsbedömningar av de enskilda åtgärderna.Dessa analyser är ofta gjorda från en privalekonomisk eller fastighetsekonomiskutgångspunkt. Deremissinsianser som har yttrat sig över planverkets preliminära rapport harinte gjort någon total bedömning av besparingsmöjligheterna som går att jämföramed planverkets bedömning i slutrapporten. Flera remissinstanser har emellertidgjort bedömningar rörande delar av planverkets preliminära rapport. 1departementspromemorian görs emellertid en detaljerad jämförelse mellan deenskilda delarna i undertaget för planverkets slutsatser och remissinstansernasbedömningar i samma delfrågor. I departementspromemorian analyseras därefteråtgärderna från samhällsekonomisk utgångspunkt. Defyra alternativa sparprogram som analyseras ingående i promemorian kansammanfattas enligt följande. SparalternativI medför en besparing på netto eller brutto till eninvesleringsulgift på . Sparalternativ II medfören besparing på netto etter bmtto till eninvesleringsulgift av . Alternativ III medför en besparing på 39TWh netto eller brutto litl en investeringsutgift av 33 miljarderkr. Alternativ IV slutligen ger en besparingseffekt på 48 TWhnettoenergi eller bruttoenergi till en investeringsutgift på 58miljarder kr. De investeringsutgifter som anges är endasl de merutgifter somär en direkt följd av de energisparande åtgärderna. Besparingarna avser vad mansparar efter genomfört program. Investeringsutgiftema avserkostnadsläget första kvartatet 1977, och är angivna exkl. mervärdeskatt. Planverketdelar slutsatserna i promemorian rörande sparmöjligheter och kostnader vidolika ambitionsnivåer. De beräkningar och bedömningar som tigger titt gmnd förslutsatserna i promomorian är rimtiga enligt verkels bedömning liksomberäkningarna av resursbehovet vid alternativa sparmål. Bostadsstyrelsenhar i sin myndighetsutövning tidigare inte haft anledning alt gå in påberäkningar av besparingsmöjligheter i den omfattning som alternativ 111 och IV innebär.Styrelsen avstår därför från att bedöma dessa båda alternativ men delarpromemorians slutsatser om altemativen I och 11 1977/78:76 11 ochde bedömningar som utgör underiag för dessa. De utredningar och beräkningar somtidigare har ulförts inom styrelsen stämmer väl överens med promemoriansslutsatser om dessa båda alternativ. Byggforskningsrådetskansli har endast gjort en översiktlig bedömning av relationen mellan tekniskaåtgärder, energibesparingar och kostnader/ arbetskraftsbehov i de fyraalternativen. Kansliet anser att de redovisade relationerna i alternativen I,Il och III förefaller rimliga om man i bedömningarna utgår från de kalkylmetodersom promemorian bygger på. Del fjärde altemativet innehåller så långtgåendeåtgärder att osäkerheten i beräkningarna måste vara avsevärt större än i detre lägre altemativen. Arbetskrafts-problemen förefaller enligt kansliet varaunderskattade. ProfessornEnno finner att de bedömningar som har gjorls i promemoriansinstatlationstekniska avsnitt är rimtiga med avseende på redovisade besparingaroch investeringar för de skilda åtgärderna. Kontroll-beräkningar i fråga omåtgärder där institutionen kan stödja sig på egna utredningar och egenforskning visar överensstämmelse. påpekar att valet av metod för beräkningav besparingskostnaden innebär att åigärder med hög invesleringsulgift och långbrukstid gynnas. ProfessornBo Adamson delar promemorians slutsatser och de bedömningar som ligger tillgrund för dem.