prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — I november 1977var 78 000 personer arbetslösa vilket motsvarade av arbetskraften. Underhela 1977 låg arbetslösheten på en relativt låg nivå även om en klarsäsongmässig uppgång kunde noteras under loppet av året. Denna uppgång blevdock något svagare än vad som förutsades i den reviderade nationalbudgeten1977. Den låga öppna arbetslösheten förklaras av de mycket omfattandearbetsmarknadspolitiska åtgärder som satts in. Tredje kvartalet 1977 var igenomsnitt drygt 150 00 personer sysselsatta i någon form av åtgärder. Den kraftigakommunala sysselsättningsexpansionen fortsatte även . Antaletsysselsatta i primärkommuner och landsting ökade med 46 000 personer 13kvartalen 1977 jämfört med . Avtappningen från industrinfortsatte i accentuerad takt . Industrisysselsättningen minskade meddrygt 28 000 personer för ovannämnda period 19761977. Antalet varselom personalinskränkningar var rekordhögt , Erfarenhetsmässigt brukardock antalet personer som berörs bli lägre än vad som företagen uppgivit vidvarselanmälan. Det tvåmiljarderspro-gram, innehållande bl. a. en förlängning av"25-kronan" för intern före-tagsutbUdningoch övriga utbUdningsbidrag för att håUa uppe sysselsättningen under1978 som regeringen presenterade bör också begränsaantalet uppsägningar och permitteringar. Arbetskraftsutbudeti antal personer beror på tre faktorer: den inhemska befolkningsutvecklingen,in- och utvandringsströmmarna samt förvärvsfrekvensen. Förvärvsfrekvensen, somanger den andel av befolkningen i en viss åldersgrupp som befinner sig påarbetsmarknaden antingen som sysselsatt eller arbetslös, är den viktigastefaktorn för arbetskraftsutbudets förändring. Folkmängden ökade med 28 000personer. Av denna ökning föll 20 000 på en ökad nettoinvandring medanfödelseöverskottet följaktligen var mycket lågt, endast 8 000 personer. Ökningenav folkmängden uppgick till drygt 19 000 personer, varavden ökande invandringen svarade för drygt 12 000. För perioden januarinovember registrerades44 500 invandrare och 20 300 utvandrare. Av nettomvandringen på 24 200personer kom 9 200 från , 2 500 från och 1 600 från . Sompåpekades i den reviderade nationalbudgeten 1977 har invandringen på senareår delvis ändrat karaktär. Dels har den "humanitära" immigratio- 7 1977/78. 1977/78:100 Bilaga1 Finansplanen Diagram5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19711977 Miljoner personer.Säsongrensade månadsdata, 3 månaders glidande genomsnitt 1971 1972 1973 1974 1975 nenökat, dels söker sig i ökande utsträckning släktingar till har redan bosattautomnordiska invandrare hit. På kort sikt påverkar inte dessa grupper avinvandrare arbetskraftsutbudet så mycket. , 1974 och ökade antalet personer iarbetskraften starkt (diagram 5: 1). uppgick ökningen till150 000 personer, varav 125 000 kvinnor. och under loppet av1976 avtog tillväxten i arbetskraften markant. Tabell5:1 Relativa arbetskraftstal, tredje kvartalet 1970, 19731977 -24 är -54 år ---74 år 1 Preliminär nationalbudget 99 lan genomsnitten för 1975 och 1976stannade vid 25 000 personer. Den allmänna sänkningen av pensionsåldern från 67till innebar att 20 000 personer, främst män, föll bortur arbetskraften. ökadetUlväxten av arbetskraften, en utveckling som fortsatte in på 1977.Under januarinovember 1977 låg antalet personer i arbetskraften ungefär 20 000över motsvarande nivå 1976. Hela ökningen av utbudet föll på kvinnorna medanmännen fortatte att minska i arbetskraften. Ökningen bland kvirmoma låg framförallt på åldersgrupperna , bland dem ökade gruppen kvinnor med barnunder kraftigt (tabell 5: 1). Förklaringen tiU detta är bl. a. attarbetskraftsefterfrågan var fortsatt god från sådana sektorer inom tjänstenäringarna,främst vård- och utbildningssektorema, som traditionellt rekryterar kvinnligarbetskraft samt att utbyggnaden av barnomsorgen gjort att kvinnorna lättarekunnat gå ut i förvärvslivet. Mot en ökning avantalet personer i arbetskraften på svarade enminskning av utbudet mätt i timmar på . Jämför man första halvåret 1977med ökade antalet personer medan timutbudetminskade . Den olikartade förändringen av utbudet mätt i personerjämfört med timförändringen förklaras av ett flertal faktorer. Den ökande andelenkvinnor i arbetskraften sänker det totala timutbudet eftersom de genomsnittligthar kortare medelarbetstid än männen. En annan faktor är det kraftigt ökandeantalet deltidsarbetande. Den möjlighet till s. k. delpension som finns sedan 1juli 1976 har också dragit ned timutbudet. HittiUs har ungefär ca 31 000personer utnyttjat möjligheten att få delpension. Vidare påverkasmedelarbetstiden av arbetstidsförkortningar, övertidsuttag och frånvaronsomfattning. Som indikatorer påefterfrågeutvecklingen på arbetsmarknaden brukar man använda serierna övernyanmälda och kvarstående lediga platser som anmäls till arbetsförmedlingarna.Jämförelser bakåt i tiden av dessa serier försvåras numera av denplatsanmälningsplikt som infördes i , Kristianstadsoch . Den utsträcktes till att omfatta ävenStockholms, och . Den nivåhöj ande effekten avanmälningsplikten i de tre sydhga länen har av arbetsmarknadsstyrelsenuppskattats till ca 2 000 å 3 000 platser. TUlstrÖmningenav nyanmälningar av lediga platser tiU arbetsförmedlingarna minskadeunder 1975. bromsades nedgången upp och antalet anmälningar låg pårelativt nivå under detta år. har ny anmälningarnaemellertid fortsatt att minska. I november1977 nyanmäldes 52 800 platser vUket var, trots den nämnda anmälningsplikteni sex län, 5 600 färre platser än vad som anmäldes i ok- 1911/18:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram5: 2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser Anm. Delbranscherna summerar sig inte till totalendå vissa branscher uteslutits. Minskningarna avsertill största delen tUlverkningsarbete i industrin. Nivån på dessa låg,säsongkorrigerat, under nivån andra halvåret 1976.Inom den offentliga sektorn, främst inom vård- och utbUdningssektorerna,fortsatte emellertid nyan-mälningarna att öka . Den ovanbeskrivna utvecklingen avspeglar sig självfallet också i statistiken överkvarstående lediga platser. Antalet kvarstående lediga platser började såledessjunka men låg sedan relativt (diagram5: 2). fortsatte de lediga platserna att minska. Särskilt markeratvar detta inom tiUverkningsindustrin. Den fortsatta svaga ordertillströmningenoch den sjunkande industriproduktionen innebar med hänsyn tUl denarbetskraftsreserv som fö- Tabell 5:2 som uppgivit brist på arbetskraft och1977 Massa-, pappers- och Brist på byggnads- och retagen stimulerats att håUa genomarbetsmarknadspolitikens inriktning, att efterfrågan på arbetskraft sjönk historiskt sett rekordlåg nivå under1977.1 november 1977 noterades 2 800 kvarstående lediga arbeten inomtillverkningsarbete, vilket var drygt 5 600 färre än samma månad 1976. Även beståndet av lediga platser inombyggnadsverksamheten sjönk kraftigt imder 1977. Detta är en konsekvensav den låga igångsättningen av bostadsbyggandet. Småhusbyggandets omfattningoch reparations- och ombyggnadsverksamheter m. m. har dock inneburit att detinom vissa regioner fortfarande råder brist på byggarbetskraft. Från deoffentliga tjänstesektorerna har ett betydande arbetskraftsbehov förelegatunder 1977. På flera områden såsom sjukvård, social- och barnomsorgsverksamhetfinns sålunda en uttalad brist på arbetskraft. Av tabell 5: 2framgår att bristen på yrkesarbetare inom industrin såsom den kan utläsas avkonjimkturinstitutets barometemndersökningar sjönk . Förtjänstemän och andra arbetare än yrkesarbetare låg bristtalen på enkonstant låg nivå. Mellan 1970 och1977 ökade sysselsättningen eller närmare 250 000 personer.Kvinnorna svarade för hela denna ökning medan antalet sysselsatta män 1977 varnågot färre än 1970. Den allra största delen av ökningen bland kvinnorna liggerpå åldersgruppen 25 . Minskningen bland männen ligger på de äldstaåldersgmpperna, , beroende bl. a. på den allmännapensionsålderssänkningen och ökade antal förtidspensioneringar. Somframgår av tabell 5: 3 var större delen av sysselsättningsökningen 19701977koncentre- Prop.1977/78:100 Bilagal Finansplanen Tabell 5:3 Sysselsättningsutvecklingen 19731977 Medeltal sysselsatta, 1 000-tal 1977 (13 kv.) (mer än /v) (/v) (/v) Tabell5:4 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19751977 sysselsatta 1975 13 kv. 1976 13 kv. 1976 13 kv. -5,1 -4,5 -4,0 -6,4 -0,5 -1,2 -4,6 -1,0 -2,7 -2,4 -4,1 El-, gas- och vattenverk -6,5 -7,7 -2,6 -1,6 -0,2 -0,3 -1,4 -1,5 -0,2 -1,5 ' Varuhandel, restaurang- och hotellrörelse,samfärdsel, bank- och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m. m. ' Den totala sysselsättningsutvecklingen fås frånarbetskraftsundersökningarna () korrigerade för kalendariska effekter m. m.för att överensstämma med nationalräkenskapernas definitioner. På senare århar förelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad överde olika näringsgrenarna och . radtiU 1974 och 1975. steg sålunda antalet sysselsattamed drygt 180 000 personer. Som en följd av det svaga efterfrågeläget påarbetsmarknaden, framför allt från näringslivssektorerna, mattades sysselsättningsexpansionen av mot slutet av1975 och . Ökningen meUan helåren 1975 och 1976 stannade vid ,ca 25 000 personer. Sysselsättningsökningen blev också ganskamåttlig, drygt 10 000 personer mätt mellan genomsnittslägena 1976 och1977. Ökningen av antalet sysselsatta har främst legat på de deltidssysselsatta(tabell 5: 3). var av samtiiga sysselsatta deltidsarbetandemot 1973. av kvinnorna var deltidssysselsatta medan andelendeltidssysselsatta män uppgick till blott . Ökningen av deltidssysselsättningen är såväl ett utbuds- som ett efterfrågefenomen.Möjligheterna till deltidsarbeten finns främst inom den offentliga sektorn ochinom varuhandeln som traditionellt rekryterarmycket kvinnlig personal. Som nämnts ovan har utbudsökningen av arbetskraftkommit från kvinnorna och dessa har varit benägna att gärna ta deltidsarbetenvarför den ömsesidiga matchningen av utbud och efterfrågan av deltidsarbetengått relativt smidigt. Sysselsättningsutvecklingenför antalet personer och arbetade timmar i olika näringsgrenar och1977 redovisas i tabell 5: 4. Inom jord-och skogsbruket fortsatte den trendmässiga sysselsättningsminskningen även1977. Industrisysselsättningen ökade med 6 000personer. Under loppet av 1975 började sysselsättningen Diagram 5: 3 Arbetslöshet och kvarstående lediga platser 1970okt. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 Källor: ,och . 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 104 sjunka en utveckling somaccentuerades . minskade sålundaindustrisysselsättningen med ca 11 000 personer, medan minskningen 13kvartalen 1977 jämfört med uppgick tUl drygt 28 000personer. Detta förlopp ligger i linje med sysselsättningsprognosen i denreviderade nationalbudgeten 1977. Den kommtmala sysselsättningsexpansionenblev dock något kraftigare än vad som förutsades i RNB 1977. Sålunda ökadeantalet sysselsatta i primärkommuner och landsting med 46 000 personer 13kvartalen 1977 jämfört med , ca 5 000 fler än vad somfömtsades . I november 1977uppgick antalet arbetslösa enligt arbetskraftsundersökningarna till 78 000personer, motsvarande av arbetskraften. Internationellt sett är detta enmycket låg arbetslöshet. Att den öppna arbetslösheten kunnat hållas på en sålåg nivå trots de stora svårigheter som den svenska ekonomin för närvarandebrottas med beror på de massiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder som satts inoch den relativt svaga arbetskraftsutbudsökningen . En säsongmässiguppgång i den öppna arbetslösheten kunde dock noteras (diagram 5:3). SärskUt markant var detta i de erkända arbetslöshetskassorna. Totaltuppgick antalet arbetslösa kassamedlemmari till 40 900 personer, eller av medlemsantalet. Inovember 1976 var motsvarande antal 28 300 (1,). En stor del av ökningenföll på industrikassorna. Antalet arbetslösa i dessa uppgick tiU 13 300 (1,), jämfört med 8 300 personer (1,) i samma månad 1976. Denna utveckling rimmar väl med övriga indikatorer påden fortsatt kärva industrikonjunkturen. Inte minst de mycket omfattande varselom personalinskränkningar som meddelades bär syn för dennasägen. Även i byggnadskassorna ökade arbetslösheten . november/uppgick antalet arbetslösa i byggkassornatill 6 100 personer (4,) mot blott 3 200 (2,) . Däremotlåg arbetslösheten i tjänstemannakassorna på en relativt låg nivåtmder 1977 och uppgick till 4 0005 000personer (0,4 ä ) av medlemsantalet vid varje mättillfälle. I likhet medtidigare var arbetslösheten bland ungdomar () oproportionellt hög iförhållande till deras andel av arbetskraften. Arbetslösheten för olikagrupper redovisas i tabell 5:5. Ett flertal av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna har varit riktade mot att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Dessaåtgärder har omfattat bl. a. statsbidrag för kommunala beredskapsarbeten,inrättande av praktikplatser för ungdomar vid olika myndigheter, bidrag tillföretag som anställer ungdomar och intensifierade arbetsförmedlingsinsatser. Tabell 5:5 Arbetslösheten 19741977 Års-och kvartalsmedeltal, 1 000-tal () Relativa arbetslöshetstal (arbetslösa i Tabell 5:6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 19731977 Års-och kvartalsmedeltal, 1 000-tal arbete m. m. Anm. A:AUmänna beredskapsarbeten. S: Speciella beredskapsarbeten för svårplaceradarbetskraft såsom äldre, alkoholister, mental-och kriminalvårdspatienter etc. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 106 åtgärderna mot ungdomsarbetslöshetenytterligare; antalet platser i ar-betsmarknadsutbildtungutökades, utbUdningsbidragen höjdes och verksamheten med praktikplatseroch beredskapsarbeten förlängdes. Antalet ungdomar i arbetsmarknadsutbUdningoch beredskapsarbeten ökade kraftigt och låg kvar på den höga nivånunder 1977. Ungdomarna utgör ca hälften av samtliga sysselsattai beredskapsarbete. I det tvåmiljardersprogram för att hålla uppe sysselsättningenförsta som regeringen presenterade i början av oktober 1977byggdes åtgärderna för ungdomarna ut ytterligare: På arbetsförmedlingarnakommer ytterligare förmedlingsinsatser att sättas in för ungdomarna. Ett-årigayrkesutbildningar i företag anordnas för ca 4 000 ungdomar. Gymnasieskolanskapacitet ökar för kortare yrkesinriktade kurser. Utbildningsbidragen förungdomar höjs till /dag. Praktik- och beredskapsarbeten förlängs ochbyggs ut . Som framgår avtabell 5: 6 var i genomsnitt 155 000 personer sysselsatta i någon form avarbetsmarknadspolitiska åtgärder . Den kraftigaexpansionen av arbetsmarknadsutbUd-ningen beror i huvudsak på att utbUdningen iföretagen av permitte-ringshotad personal (den s. k. 25-kronan) fått en sådanstor omfattning. I genomsnitt för tredje kvartalet 1977 var 50 000personer sysselsatta någon del av arbetstiden i dylik internutbUdning. Antalet varselom personalinskränkningar var som framgår av tabell 5: 7 rekordhögt imder 1977.Antalet berörda personer brukar dock erfarenhetsmässigt blir lägre än vad somföretaget uppgivit vid varselanmälan. Genom att "25-kronan" m. m.förlängts (i det ovan nämnda oktoberpaketet 1977) att gälla även bör antalet uppsägningar och permitteringar kunna begränsas. Tabell5:7 Antal personer berörda av varsel om personalinskränkningar (uppsägningar,permitteringar och förkortad arbetsvecka) 19721977 5 902 23 745 6 191 14 228 7 871 23 793 9 986 27 534 15 397 62 103 1 Preliminär nationalbudget 107 För periodenjanuarinovember noterades ett invandringsöverskott på drygt 24 000personer och för torde ökiungen bli ca 25 000 personer. Ökningenunder 1978 väntas bli svagare än 1977 och stanna vid ca 15 000 personer.Visserligen förutses bl. a. arbetsmarknadsläget i vara fortsatt dåligtäven men det fortsatt svaga efterfrågeläget här hemma inom praktiskttaget samtiiga branscher inom näringslivet väntas dämpa inflyttningen. Förvärvsfrekvenserna,mätt med de relativa arbetskraftstalen, i olika åldersgrupper bestäms av flerafaktorer. Valet mellan arbete eller studier påverkas bl. a. av dagsläget påarbetsmarknaden och förväntningar om olika utbildningars framtida möjligheteratt ge sysselsättning. Möjligheterna att ordna barntillsyn spelar en stor rollför kvinnors reella möjligheter att åter- eller nyinträda på arbetsmarknadenefter barnafödande. Skatte- och transfereringssystemens utformning spelarockså roll, kanske dock mest för valet mellan hel- eUer deltidsarbete. Under 1978förutses, enligt mönster , kvinnorna fortsätta att öka sinandel av arbetskraften. väntas deras relativaarbetskraftstal stiga med så att i medeltal avkvinnorna i åldersgrupperna 1978 skulle befinna sig i arbetskraften. Iantal personer innebär det en ökning med drygt 30 000 vilket är ungefär 10 000färre än ökningen meUan 1976 och 1977. Männen väntas fortsätta attminska i arbetskraften. Mellan årsgenomsnitten1977 och 1978 förutses minskningen bli ca 9 000 personer. Dennaminskning antas främst falla på de äldsta åldersgrupperna. Sammantaget väntassålunda ett nettotillskott tiU arbetskraften på drygt 20 000 personer, eller0,. Arbetskraftsutbudet mätt i timmar blir betydligtsvagare. Som en konsekvens främst av den femte semesterveckans införandeförutses en minskning av det totala timutbudet på . Förutomsemesterförlängningen väntas ökad delpensionering och den förlängdaföräldraledigheten bidra till derma minskning. Produktion, produktivitet ochsysselsättning 1978 Sysselsättningslägetbestäms av utbud och efterfrågan på arbetskraft. Efterfrågan på arbetskraftbestäms i sin tur av produktions- och produktivitetsutvecklingen.Produktivitetsförändringarna, mätt som produktion per arbetad timme inom olika näringsgrenar,redovisas i tabell 5:8. registreradesrelativt snabba produktivitetsökningar inom flera näringsgrenar. Inom industrinlåg ökningen på . förefaUer denna utveckling haförändrats mot en 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 108 Tabell5: 8 Produktiviteten inom olika näringsgrenar 19711977 Procentuellförändring från föregående år -3,5 -1,8 -1,4 -6,4 -5,3 -0,5 El-, gas- och vattenverk -2,0 -1,5 -1,0 -1,1 -0,4 -0,3 -0,1 klart lägre ökningstakt. Den lägreproduktivitetstillväxten totalt i samhällsekonomin beror bl. a. på flerastrukturella förändringar. a. så riktar sig nu en relativt större del avden samlade efterfrågan mot de tjänsteproducerande sektorerna somerfarenhetsmässigt har haft en lägre produktivitetsstegringstakt än devaruproducerande näringarna. harproduktivitetsökningarna inom industrin varit synnerligen svaga. Det hängersamman med den inriktning arbetsmarknadspolitiken efter hand fått, nämhgen atti så stor utsträckning som möjligt hålla kvar de anställda i företagen även närvaruefterfrågan sviktar. Den svaga produktivitetstillväxten har självfalletbidragit till att öka de finansiella påfrestningarna. TiU en del har dockstaten ersatt företagen for kostnadsökningarna, bl. a. i form av den s. k.25-kronan. Produktions-och produktivitetsprognoserna framgår av tabell 5: 9. Den totalaproduktionen väntas öka med . För industrinsdel förutses produktionen minska . Dock väntas minskningenstanna vid mot minskning . Produktivitetsökningeni industrin antas bli . Produktionen inombyggnadsverksamheten väntas öka av produktionsneddragningar.Bidragande till detta är de åtgärder som vidtagits för att få igång ett högrebostadsbyggande än 1977, tidigareläggningav vissa statliga och kommunala byggen m. m. För den sysselsättningsmässigtmycket betydelsefulla privata tjänstesektorn fömtses produktionen stagneraunder 1978. Detta är en konsekvens av att den privata konsumtionen väntasminska även . Enschablonmässig översättning av timkalkylerna i tabell 5: 9 till antalsysselsatta personer tyder på att de varuproducerande näringsgrenarna skullekomma att minska antalet sysselsatta med ca 50 000 personer mellan 1977 och1978. För industrins del förutses sysselsättnings-neddragningen komma att liggai storleksordningen 30 00040 000 personer. Även de privata tjänstesektorernaväntas minska sin sysselsätt- Tabell5: 9 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1978 Procentuellaförändringstal från föregående är avrundade till hela resp. halva procentenheter Produktion Produktivitet Sysselsättning (timmar) -0,5 El-, gas- och vattenverk -3,5 ' Handel, restaurang- och hotellverksamhet,samfärdsel, banker och fastighetsförvaltning m.m. ning, sammantaget med ca 10 000personer. Efterfrågan på arbetskraft ifrån de offentliga tjänstesektorernaväntas fortsätta. Primärkommuner och landsting väntas öka antalet sysselsattamed drygt 50 000 personer 1978. För statensdel väntas en betydligt måttUgare ökning, ca 9 000 personer, främstberoende på ett ökat personalbehov på grund av den femte semesterveckan. Ställer man utbuds-och efterfrågeprognoserna på arbetsmarknaden mot varandra indikerar sålundakalkylerna att man kan vänta en ökning av arbetslösheten mellan genomsnittenför helåren 1977 och 1978 på ca 20 000 personer. Osäkerheten i kalkylerna bördock kraftigt understrykas. Kompensationsbehovet av arbetskraft på grund avsemesterförlängningen, främst inom industrin och kommunerna, kan bli betydligtstörre än vad som försiktigtvis lagts in i prognoserna. Det sysselsättningspaketför på ca 2 mUjarder kr. som regeringen presenterade ioktober 1977 kan väntas medföra att avtappningen från bl. a. industrin kanskeinte alls blir så stor som indikerats ovan. De särskilda satsningar sombeslutats för bl. a. stål-, teko- och varvsindustrin kommer också verksamt attbidra till att förhindra mer omfattande friställningar av personal. Denutbyggnad av arbetsmarknadspolitiken som beslutats kommer också attbereda fler sysselsättning om friställningar trots allt blir nödvändiga. Fleraav åtgärderna är också riktade mot nytUlträdande gmpper på arbetsmarknaden. Påtotalnivå skulle sålunda, mot bakgmnd av nu kända politikåtgärder, den öppnaarbetslösheten knappast öka i någon större omfattning . Den fortsattobalanserade utvecklingen mellan varu- och tjänstesektorerna pekar dock mot får räkna med ökade svårigheter och spänningar på olika delarbetsmarknaderoch mellan olika regioner. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen HO 6 De enskilda konsumentemasekonomi Hushållens disponibla inkomster ökade13 %, nominellt sett, 1975 Eftersomprisökningen uppgick till , innebar detta en real- inkomsttUlväxt på . Hushållens konsumtionsutgifter ökade 1976, i motsats tiU 19731975, mer än den disponibla inkomsten, och kon sumtionsvolymen steg . Även 19761977ökade de disponibla inkomsterna nominellt med (se tabell 6: 1).För faktorinkomsterna innebar emellertidutvecklingen en påtagUg avsaktning, både tUl följd av en lägre lönesummetillväxtoch en avsevärd dämpning i de enskilda företagarnas inkomstökning. Lönesummanökade med mellan 1976 och Denavtalsmässiga löneökningen beräknas uppgå tUl mellan kalenderåren 1976 och 1977 räknat. Löneglidningen för samt liga anställda uppskattas till , vilket är högre än vad som angavs i . Den sjunkande sysselsättningsvolymen medförde att sysselsättningskompo nenten gav ett negativt bidrag till lönesummeutvecklingen om knappt en procent. Inkomstöverföringarnatill hushållen ökade däremot betydligt 1977 och mer än 19751976.Inbetalningarna från hushållen tiU det offentliga av skatter och avgifterberäknas ha stigit i ungefär samma takt som faktorinkomsterna. De totalaskatteinbetalningarna har netto justerats ned med en miljard jämfört medinstitutets höstrapport, bl. a. på grund av att prognosen överåterbetalningarna av överskjutande skatt visat sig alltför låg.Nettoinbetalningarna till det offentUga dvs. det belopp varmed hushållensskatte- och avgiftsinbetalningar översteg erhållna transfereringar blevbetydligt mindre än 1976. Sammantaget ökade den disponiblainkomsten 1977, som tidigare nämnts, lika mycket som 19751976. Dengenomsnittliga prisökningen blev däremot större än året innan, bl. a. på grundav höjda indirekta skatter. Realinkomsten beräknas därmed ha ökat mot2,19751976. Konsumtionsutvecklingen har varitsvag . Enligt nationalräkenskapsstatistiken för de tre förstakvartalen var konsumtionsvolymen lägre än 1976.En stark minskning, , registrerades från tredje kvartalet 1976 tilltredje kvartalet 1977. Säsongrensat sett inträffade en kraftig nedgång redan