prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — tionsinskränkningenför Gölaverken innebär en direkt minskning med 4.700arbetstillfällen. Särskilt för tjänstemännen vid varven torde problemen vara slora. Enminskning av antalet arbetstillfällen av den storiek som det har är fråga ompåverkar i hög grad möjligheterna för de nytilllrädande på arbetsmarknaden attfinna arbete. torde detta kanske utgöra ett större problem än deomedelbara effekterna för dem som friställs. Jagförordar efter samråd med chefen för all ensärskild delegation tillkallas med uppgift alt behandla sysselsättningsproblemeni . Delegationen bör verka för alt sysselsättnings-planeringeni regionen samordnas och på länsplaneringens grand belysa de omedelbaraarbetsmarknadspolitiska konsekvenserna av driftsinskränkningarna inomvarvsindustrin i , och samt . Delegationenbör vidare överväga de åigärder inom regionen i dess helhet som kan erfordrasför all förbättra sysselsättningsläget i , För den sistnämndauppgiften bör till delegationen knytas en särskild arbetsgrupp. Närdel gäller samordningen av sysselsäliningsplaneringen bör delegationen tjänasom forum för överläggningar i frågor som berör de tre länen. Hit hör den avgränsningav som kan behövas i den regionala samhällsplaneringen,fastställandet av befolkningsramar för kommunerna i regionen, val av lokalaarbetsmarknader som skall kartläggas enligt regeringens uppdrag den 3 mars1977 om fullföljandet av länsplanering 1974 samt övriga beslut av statligalänsorgan av betydelse för utvecklingen i regionen. Arbetetbör genomföras i nära kontakt med den planeringsverksamhet som bedrives vidberörda länsstyrelser och länsarbetsnämnder. Det bör bedrivas så att endastprincipiella frågor av väsentlig betydelse för planeringen i regionen bör hänskjutastill regeringen för avgörande. Arbetet bör i denna del avslutas i samband medalt länsstyrelserna rapporterar nästa fullständiga länsplaneringsomgång. Defrågor som har samband med de omedelbara sysselsättningsproblemen bör angripasmed förtur. Därvid bör i nära samråd med arbetsmarknadsverket åtgärderövervägas som erfordras för att behandla de sysselsättningsproblem som kommeralt bli en följd av produktionsinskränkningar vid i första hand varven. Härvidbordet s.k. Lindholmenprojeklel, som avser en samordning av varvens utbildning,forskning och produktion, särskilt prövas. Förslag till konkreta åigärder somkan förbättra sysselsättningsläget i bör lämnas efter hand.Denna del av arbetet bör läggas upp så att verksamheten kan avslutas den I juli1978. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för industridepartementet atttillkalla en delegation med högst åtta ledamöter med uppdrag att behandlasysselsättningsproblemen i samt all lill delegationen knytaen arbetsgrupp med högst nio ledamöter med uppgift aU behandla de akutasysselsättningsfrågorna i , atlutse en av ledamöterna atl vara ordförande, altbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt delegationen. Vidarehemställer jag all regeringen föreskriver altersättning lill ledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annat 369 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:5 föreskrivs,alt kostnaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 5.Begränsning av användningen av el för uppvärmningsändamål I prop.1976/77:129 med förslag till lag om energiplanering, m.m. framhöll jagatt det är angeläget att begränsa ökningstakten i elförbrakningen för att ökahandlingsfriheten vad avser den framtida inriktningen av elproduktionen. Bl.a.inom uppvärmningsseklorn finns möjligheter alt vidta åtgärder som bidrar sådan begränsning. Valetav uppvärmningssystem för byggnader har en betydande inverkan på utvecklingeninom energiområdet. F.n. förses flertalet byggnader med värme från individuellaoljepannor. Såväl fjärrvärme som elvärme är emellertid på stark frammarsch ochenligt gjorda prognoser kommer uppvärmningen av nyproducerade bosläder atl tillmyckel stor del baseras på fjärtvärme eller elvärme. En Övergång från enskildoljeuppvärmning i befintliga byggnader till fjärrvärme eller elvärme pågårockså och väntas fortsätta. 1system med individuell oljepanna liksom i fjärrvärmesystem och system baseradepå en panncentral som är gemensam för flera byggnader sker värmedistributioneninom byggnaderna i regel via s.k. vattenburen värme med vattenradiatorer ivarje ram. Individuelluppvärmning torde av praktiska och ekonomiska skäl under lång lid framåt ihuvudsak komma att baseras på olja. Denna uppvärmningsform har ofta nackdelarsåväl från miljösynpunkt som från energihushållningssynpunkt. En ytterligarenackdel är alt man i allmänhet är bunden till olja som enda bränsle. Uppvärmningbaserad på fiärrvärme eller lokala panncentraler medför i allmänhet etteffektivare energiutnyttjande. Dessutom erhålls i allmänhet förbättringar frånlokal miljösynpunkt jämfört med individuell uppvärmning. I centralaanläggningar är det i princip möjligt att utnyttja såväl olja och naturgas somkol och andra fasta bränslen. 1 områden som planeras förfjärrvärme men där anslutningen till fjärrvär-mesystemel inle kan skeomedelbart förekommer del ofta atl vattenburen elvärme utnyttjas som entemporär lösning. Eluppvärmningkan ske med direktverkande elradiatorer - vilket är det normala i nyproduceradebostäder - eller med s.k. elpanna vid vattenburen värme. 1 det senare falletkan elvärmen antingen vara direktverkande eller ackumulerande. Ackumulerandeelvärme innebär alt värme lagras för att användas . Deltabidrar till ett jämnare utnyttjande av landets kraftsystem. Direktverkandeelvärme med elradiatorer har expanderat 24 1977/78. Del II 1:5 Skr 1977/78:103 370 F.n. förses av alla nybyggda småhus med sådanelvärme. Elvärmenssnabba expansion har i väsentlig grad varit baserad på en fortsatt kämkraftutbyggnad.Kärnkraftprogrammel omprövas f n. Vid en fortsalt kraftig elvärmeexpansionfinns risk för atl el för uppvärmningsändamål kan komma att produceras i fossileldadekondenskraftverk. Föratom negativa miljöeffekter innebär detla lill följd avsådana anläggningars låga verkningsgrad en utveckling sorn inte är förenlig medgod energihushållning. Detla förhållande accentueras om olja används sombränsle i de fossileldade kondenskraftverken. Det finns därför anledning att nuvidta sådana åtgärder som ger ökad handlingsfrihet och som inte innebärlåsningar för framtiden. Direktverkandeelvärme med elradiatorer har den nackdelen att endast el kan användas somenergibärare. Värmesystem som baseras på cirkulerande vatten ger däremotmöjlighet att basera uppvärmningen på såväl fjänvärme som el - även avackumulerande typ - eller individuell oljepanna. Denna ökade fiexibilitetuppnås till priset av ökade investeringskostnader. Nyauppvärmningsmetoder, t.ex. utnyttjande av solvärme eller värmepump, är ellerkan komma alt bli ekonomiskt konkurrenskraftiga. Metoderna föratsättervärmedistribution baserad på eller luft. Moderna vattenburna syslem kanemellertid inte pä ell enkelt sätt anpassas för dessa nya tillämpningar efiersomväsenlligl större vallenflöden och radialorytor behövs än i dagens valtensnålasyslem. Detta hänger samman med att man i den nya tekniken arbetar medväsentligt lägre valtenlemperaturer. Jagförulskickade i prop. 1976/77:129 (s. 57) alt jag avsåg all ta initiativ fillen utredning av frågan om hur en begränsning av elkonsumtionen föruppvärmningsändamål lämpligen kan åstadkommas. Chefen för bostadsdepartementethar i prop. 1976/77:107 (s. 32) berört samma fråga. Jag föreslår nu alt en-särskildutredare tillkallas för uppgiften. Vad gäller utredningsarbetets närmareomfattning och inriktning vill jag anföra följande. Detär enligt min mening angelägel atl användningen av el för uppvärmningsändamålbegränsas i bebyggelse eller inom områden där från energihushållningssynpunkllämpligare alternativ såsom fiärrvärme eller liknande centraliserat vattenburetvärmesystem är eller avses bli introducerat. Utredarens främsta uppgift börvara all utarbeta förslag till bestämmelser som gör det möjligt alt begränsaeller förbjuda användningen av el i direktverkande elradiatorer i sådanbebyggelse. Restriktioner bör i första hand omfatta installation av elvärme avdenna typ vid nybyggnad eller sådan ombyggnad som är att hänföra till nybyggnadmen också beträffande annan bebyggelse bör restriktioner övervägas i fiåga omövergång från vattenburet värmesystem till elvärme med elradiatorer.Bebyggelse där elvärme redan installerats eller beslutals bör lämnas utanförregleringen. Genom avgränsning tillbebyggelse där fjärtvärme eller liknande centraliserat vattenburet värmesystemär eller avses bli introducerat kommer användningen av el för uppväimning iglesare liggande bebyggelse eller i områden med fritidsbebyggelse atl fallautanför den föreslagna regleringen. Som framhållits i civilutskoltetsbetänkande /77:39 bör motsvarande överväganden även ske i områden som i ochför sig faller utanför denna utredning. Denna fråga tas dock ej upp i dettasammanhang. Utredningenbör gälla endast direktverkande elvärme med elradiatorer. Vattenburen värme,även om el utnyttjas som energibärare i avvaktan på anslutning lill fiärrvärme e.d.,skall inte omfattas av restriktionerna. 371 Kommittéer:Industridépartementet Del II 1:6 Detsammagäller också för fall då uppvärmningen huvudsakligen baseras på solvärme,värmepump e.d. och elradiatorer används endast för tillskottsvärme. Isistnämnda fall blir det nödvändigt att ange kriterier för när elvärme är attanse som tillskotlsvärme. Enbegränsning av användningen av direktverkande elvärme med elradiatorer kanbehöva förenas med möjligheter till undantag. 1 utredningsarbetet bör ingå atlöverväga i vilken omfattning undantag bör kunna medges och vilka krav som börställas härför. Hänsyn bör härvid tas lill tekniska, ekonomiska ochmiljömässiga synpunkter. Förslagom begränsning av användningen av elvärme bör innebära en så administrafivlenkel hantering som möjligt. Prövningen bör ankomma på statlig myndighet. Utredarenbör översiktligt ange de ekonomiska konsekvenserna av föreslagna åtgärderframför allt för kommuner och enskilda personer. Iarbetet bör även ingå en kartläggning av de inhemska företag som sysslar medtillverkning av utraslning för uppvärmningssystem baserade på elradiatorer. Konsekvensemai olika avseenden för dessa företag av ev. åtgärder baserade på utredningensförslag bör redovisas. Arbetetbör bedrivas skyndsamt. Samråd bör ske med (I 1976:05). Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarmig atttillkalla en särskild utredare med uppdrag alt utreda frågan om begränsning avanvändningen av el för uppvärmningsändamål, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag all regeringen föreskriver altersättning till utredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i formav dagarvode enligl kommittékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, attkostnaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 6.De internationella investeringarnas näringspolitiska effekter Departementschefen,statsrådet , anför. Svenskindustri investerar i betydande omfattning utomlands. Flera av våra storaföretag hade redan före etablerat sig utomlands. Dennautveckling fortsatle sedan efler kriget. Sedan slutet av 1960-talel liggerutlandsinvesteringarna på en hög nivå. De största investeringarna utomlands harföretagits inom maskin- och eleklroindustrin. De svenska utlandsinvesteringarnahar huvudsakligen skett i industrialiserade marknadsekonomier. Antalet anställdai svenskägda företag utomlands uppgick lill mer än 300.000varav närmare 250.000 inom tillverkningsindustrin. Del II 1:6 Skr 1977/78:103 372 senaresiffran motsvarade delta år drygt en fjärdedel av antalet sysselsatta i tillverkningsindustrini . Under1960-talet har den utlandskonlrollerade företagssektorn i expanderat.Dess tillväxt har emellertid inte varit lika påtaglig som den svenska elableringenutomlands och har tenderat att minska. De utländska direklinvesleringarnahar inle heller samma volymmässiga omfattning som de svenskadirektinvesteringarna utomlands. i sysselsatte år1974 drygt 100.000 personer. Inom tillverkningsindustrin var detta år drygt50.000 sysselsatta i ullandsägda företag, dvs. av antalet sysselsatta. Kontrollenav de in- och utgående direktinvesteringarna sker inom ramen förden svenska valutalagstiflningen.Från har genom ändring i valutalagen (1939:350, ändrad senast1975:204) den penningpoliliska bedömningen av svenska företagsutlandsinvesteringar kompletterats med en prövning utifrån industri- och sysselsällningspolitiskasynpunkter. Enligt lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendom m.m. finns möjlighet att förhindra utländskt övertagandeav svenska företag då överlagandet skulle vara oförenligt med väsentligainhemska intressen. Lagen ses fn. över inom utredningen (Ju 1973:17) omutländska övertaganden av svenska företag. Flerautredningar om internationella investeringars effekter har gjorts. Framför allthar effekterna på sysselsättningen studerats. Dessa utredningar är inleentydiga. Till stor del beror delta på skillnader i anlaganden om vad somhänder om en utlandsinvestering inte kommer till stånd. Om alternativet ärinvesteringar av motsvarande storlek i hemlandet blir det naturiiglvis sysselsättningsföriuster.Är å andra sidan en investering hemma inle ett egentligt allernativ och uppslåren export av insatsvaror och tjänster till det tillverkande dotterbolaget kan :5yselsätlningsvinsteruppkomma i hemlandet. Utrymmet för olika bedömningar blir därför betydande, lennyligen framlagd amerikansk kongressrapport' har utlandsinvesteringarna diskuteratsbl.a. vad gäller effekten på sysselsättningen i . 1 rapportenhänvisas lill undersökningar som gjorts av ochsom påvisar all de amerikanska utlandsinvesteringarna medförtalt en halv miljon arbetstillfällen gått föriorade i Förenta Staterna.Samtidigt pekas på andra studier som i stället resulterat i att de amerikanskautlandsinvesteringarna har ansetts bidraga lill att stimulera sysselsättningeni . Sysselsättningseffekternaav svenska utlandsinvesteringar har bedömts på motsvarande sätt här i Sverige.De fackliga organisationerna har pekat på riskerna för sysselsättningen iSverige. Företrädare för industrin har däremot hävdat atl utlandsinvesteringarär en föralsältning för atl vidmakthålla svenska förelags internationellakonkurrenskraft och därmed garantera sysselsättningen också i . Flerautredningar i har behandlat frågor som berör det internationellaföretagandet och dess effekter. (Fi 1962:31)presenterade i siU betänkande (SOU 1975:50) Internationella koncerner iindustriländer en huvudsakligen teoretisk analys av det internationella 'Uncertainty, Report Prepared by the Staff of the Trade, Investment and Monetary Policy of the Commiltee onBanking Currency and Housing, House of Representatives, 94th Congress, SecondSession, 373 Kommlttéer:Industridepartementet Del II 1:6 Näringslivets organisationer och industrins utredningsinstitut har iflera studier belyst olika delaspekter av det internationella företagandet.Även de fackliga organisationerna har bedrivit ett omfattande utredningsarbete.Vissa delfrågor kommer dessutom att bli belysta i en nära framlid. Sålunda harutredningen (H 1974:04) rörande översyn av konkurrensbegränsningslagen bl.a.till uppgift att studera de speciella problem som det internationellaföretagandel kan ge upphov till på konkurrensområdet. gavregeringen statens industriverk i uppdrag att utreda de multinationellaföretagens betydelse för svensk industriell teknisk utveckling. Regeringenutsåg en särskild ulredare för att företa en översyn av Sverigesutvecklingssamarbete på industriområdet (UD 1977:02). Delta arbele kommer bl.a.att beröra möjligheterna atl i olika former engagera svenska förelag förinsatser i . Trotsdel omfattande utredningsarbete som har nedlagts saknas fortfarandebetydelsefullt underiagsmaierial rörande de internationella investeringarnassamlade näringspolitiska effekter i stort - framför alll saknas på fleradelområden empiriska uppgifter med direkt anknytning till . Valutastyrelsen,som har att pröva företagens ansökningar om tillstånd till valutautförsel enliglvalutalagen, har i en rapport till riksbanksfullmäktige tagit uppbehovet av en utredning om de svenska ullands-investeringarnas effekter.Valutastyrelsen framhåller att en sakprövning i av en investeringsexportfrämjande- eller betalningsbalansmässiga effekter är svår alt görafrämst på grund av svårigheterna att få fram erforderiiga uppgifter för ensådan analys. Det betonas atl med hänsyn fill all utlandsinvesteringarna utgören ständigt ökande del av det totala svenskägda realkapitalet bör kontrollen avdem inte ses isolerat som en valutaregleringsfråga utan snarare som ettbetalningsbalansproblem med industri- och sysselsättningspolitiska aspekter.Valutastyrelsen framhåller det angelägna i all en samlad utredning av desvenska utlandsinvesteringarnas effekter och därmed sammanhängande problem såsnart som möjligt kommer lill stånd. Landsorganisationenhar i skrivelse hemställt att en offentlig utredningtillsätts med uppgift att utreda frågor som sammanhänger med internationellainvesteringars samhällsekonomiska effekter. Motbakgrund av de direkta investeringarnas växande betydelse och behovet av ettbättre underlag fören bedömning av konsekvenserna av denna utveckling börenligt min mening en utredning om de internationella investeringarnasnäringspolitiska effekter komma lill stånd. Jag förordar alt en kommittétillkallas för ändamålet. Till närmare vägledning för utredningsarbetet villjag anföra följande. Kommitténbör beakta koncentrationsutredningens belänkande och de synpunkter som harkommit fram vid remissbehandlingen av belänkandet, och även i övrigt la del avredan befintligt material. Kommittén bör vidare söka tillgodogöra sigtillämplig information i internationella organisationer som FN och dessfackorgan, i synnerhet , samt . Utredningsuppdraget bör omfattaeffekterna av såväl svenska investeringar utomlands som utländska investeringari . Kommittén bör i första hand inrikta sitt arbele påtillverkningsindustrins investeringar. Enuppgift för kommiUén bör vara att belysa betydelsen av de iniernaiio-nellainvesteringarnas expansion för den svenska indusiristrakluren såväl i delförflutna som vad gäller effekter på den nationella industriella utveck- Del II 1:6 Skr 1977/78:103 374 De intemationella investeringarnas inverkan på branschstrukturer och industrikoncenlralionär av särskilt intresse. Kommitténbör söka klariägga vilken betydelse de internationella investeringarnahittills har haft och kan beräknas få för induslrisysselsätlningen i påsikt. En strävan bör vara att belysa såväl den samlade sysselsättningseffektensom eventuella regionala effekter på sysselsättningen. Även effekter påyrkessammansättningen bör belysas. KommiUénbör särskilt studera sådana effekter som kan förväntas uppkomma på längre sikt.Kommittén bör bl.a. undersöka i vilken utsträckning utlandsetableringar ledertill att varuexport överflyttas från svenska till utländska produktionsenheter. Undersökningenbör inte begränsas till de omedelbara effekterna på industristruktur ochsysselsättning. Den bör även behandla de indirekta återverkningarna påföretagens internationella konkurrenskraft som en följd av deras utländskainvesteringar. De internationella investeringarnas effekter på de nationellakonkurrensförhållandena bör studeras i nära samarbete med konkurrensulredningen. Kommitténbör vidare uppmärksamma effekterna av de internationella investeringarna påteknisk utveckling och deras betydelse för produktivitetsutvecklingen i svenskindustri. En väsentlig uppgift är all klargöra i vilken utsträckning deinternationella investeringarna inverkat på lokaliseringen av forsknings- och utvecklingsverksamhetensamt av avancerad tillverkning och produktionsmetoder. I denna del börkommittén i största möjliga utsträckning bygga på resultat av statensindustriverks utredningsarbete om de multinationella förelagens betydelse försvensk industriell teknisk utveckling. Utredningen skall samrådamed den utredning som fillkallals av chefen för ekonomidepartementet angåendeöversyn av valutaregleringen. Så långt det bedöms möjligt bör i berörda delarsamordning ske. Jag har i detla hänseende samrått med chefen för ekonomidepartementet. Kommitténbör hålla nära kontakt med den fidigare nämnda utredaren som gör en översyn avSveriges utvecklingssamarbete på industriområdet. utreda och lämna förslag till det statistik- och informationssystemsom bedöms nödvändigt för att kunna följa utvecklingen av de internationellainvesteringarna. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för industridepartementet atttillkalla en kommitté med högst sju ledamöter med uppdrag atl utreda frågan omde internationella investeringarnas näringspolitiska effekter, atlutse en av ledamöterna atl vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver atlersättning till ledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommitlékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, attkostnaderna skall belasta trettonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 375 Kommittéer:lndustridepartementet Del II 1:7 7.Riktlinjerna för det statliga stödet till hemslöjden Departementschefen,statsrådet , anför. Densvenska hemslöjden har ekonomiska, kulturella och sociala värden. Frånsysselsättningssynpunkt och i socialt hänseende har hemslöjden SärskUdbetydelse för människor i glesbygd och för människor med handikapp. Urden organiserade hemslöjdsrörelsen har successivt en omfattande försäljningsverksamhelför hemslöjdsprodukler vuxit fram. Landets hemslöjdsföreningar - f n. ca 50föreningar - och deras huvudorganisation () har effektivi verkat för atl saluförakvalitativt högtstående hemslöjdsprodukler. Hemslöjdsföreningarna förser slöjdaremed råvaror, mönster och modeller samt övertar alster för försäljning. Iföreningarnas verksamhet ryms en betydande del ideell verksamhet, som syftartill bl.a. att sprida kunskap om hemslöjdens kulturella värden. Föreningarnaanordnar kurser, föredrag och utställningar samt ger råd och upplysningar åt slöjdareoch allmänhet. och ett av de tjugofyra länen finns sedan eU antal år tillbaka en länshemslöjdskonsulentsom på hel- eller deltid arbetar för alt vidareutveckla hemslöjden inom sinregion. Konsulentverksamheten är i regel främst inriktad på s.k. mjuk slöjd(textilier o.dyl.). Tjugo av konsulenterna är anställda hos enhemslöjdsförening eller ett länshemslöjdsförbund. De övriga fyra konsulenternaär anställda hos resp. landstingskommun. Stat och landsting svarar i principför hälften var av konsulenternas lönekostnader m.m. Föratomlänshemslöjdskonsulenlema finns ytteriigare sju hemslöjdskonsulenter isammanlagt sex län samt en specialkonsulenl för knyppling i länoch en konsulent för hemslöjden i . Dessa konsulenter är medundanlag för konsulenten för knyppling anställda hos resp. landstingskommun,som huvudsakligen svarar för deras kostnader. SluUigen finns också en sameslöjdskonsulenlsom är anställd hos Same-Älnams slöjdutskott. Kostnaderna för den konsulentenbestrids genom statsbidrag. För /78 har anvisat medelför ytterligare en sameslöjdskonsulenl (prop. 1976/77:100 bil. 17,s.79,NU1976/77:26, rskr 1976/77:236). är central förvaltningsmyndighet för bl.a. hemslöjdsfrågor. finns knuten en hemslöjdsnämnd med uppgift alt bistå verket iviktigare hemslöjdsfrågor.