prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — Lednings-och ansvarsfunktionerna på länsnivå i fråga om de olika uppgifter som hör tillden åriiga taxeringen är enligt TL fördelade mellan ochskattechefen som också är chef för . I huvudsakgäller härom följande. a. besluta om indelningen i taxeringsdistrikt och om 6 1977/78. Prop.1977/78:181 82 desärskilda nämndernas verksamhetsområden (5 §), förordna ordförande, kronoombudoch tuxeringsinspektör i luxeringsnämnd (6 § 1 och 2 mom.) sumt i vissa fallbestämma antalet ledamöter i laxeringsnämnd och ange hur många av dem som skallväljas av varje organ (6 § 3 mom.). får medge att vissadeklarationer efter ordförandens bestämmande skall granskas endast avkronoombud (7 och 9 §§). vakar över alt taxeringsarbetet i förstainstans inom länet ordnas och bedrivs ändamålsenligt (59 §). Slutligen skallnämnas att har att till RSV lämna förslag till anvisningar förtaxeringen (59 a §) och utt kun kalla ordföranden och högst tvåandra ledamöter av taxeringsnämnd till sammanträde för överläggningar rörandetaxeringsarbetet (60 §). Skatlechefenskall bevaka det allmännas rätt i taxeringsfrågor och verka för atttaxeringarna blir likformiga och rättvisa. Han skall i erforderlig omfattninggranska taxeringarna och särskilt uppmärksamma ojämnheter mellan olikataxeringsdistrikt. Han får anlita sakkunnig för utredning uv taxeringsfråga ochkan kalla ledamot av få upplysningar (17 §). Han harvidare i vissa fall rätt att medge uppgiftsskyldig hel eller delvis befrielsefrån skyldighet att lämna uppgifter till ledning för egen eller annans taxering(26,33, 34,37 och 46 §§). Han har även tillagts en vidsträckt anmaningsräti ifråga om kontrolluppgifter (51 §) och beslutar också i fråga om taxeringsrevision(56 och 57 §§). Föreskrifiernai TL om fördelningen av vissa arbetsuppgifter reglerar endast frågan om detformella ansvaret för uppgifterna. Hur därmed sammanhängande arbete skallutföras och fördelas på olika tjänstemän är på vanligt sätt reglerat iinstruktion och arbetsordning. Enligt normalarbetsordning för länsstyrelsernagäller sålunda att avdelningschefen beslutar i fråga om vissa av de nyssberörda länssiyrelseuppgiflerna. Det gäller t. ex. i fråga om"taxeringsarbetets ordnande och bedrivande i första instans" samt ifråga om förslag till länsanvisningar. Vidbehandling av taxeringsfråga, som kräver särskild sakkunskap, fårtaxeringsnämnd efter samråd med skattechefen anlita biträde av sakkunnig.Sådant samråd skall även ske vid behov av tolk (15 §). Kommunfår ställa tjänsteman, som godkänner, till förfogande förtaxeringsarbelet inom kommunen. Sådan tjänsteman har att, i enlighet med denärmare föreskrifter eller ordföranden i nämnden meddelar,granska deklarationer och i förekommande fall göra erinringar samt i övrigtbiträda ordföranden (16 § 2 mom.). som inte biträds av taxeringsinspektör får ordföranden anlitaskrivbiträde (16 § 3 mom.). Föratt få ökad effektivitet i granskningsarbeiet och bättre likformighet vidtaxeringen föreslog atl granskningsdelen av den årliga Prop.1911 n%: 181 83 taxeringengenerellt skulle förus över till lokul skattemyndighet och länsstyrelse. Tjänstemänhos dessa myndigheter skulle sålunda biträda ulla taxeringsnämnder medgranskning och föredragning av deklarationerna. Granskare skulle dock inteförordnas för viss nämnd utan i stället skulle lokal skattemyndighet ochlänsstyrelse åläggas alt biträda nämnderna. Dåvarandedepartementschefen biträdde utredningens förslag om en övergång till en ordningmed generell granskningsassislans ål nämnderna från lokal skattemyndighet ochlänsstyrelse. Ifråga om fördelningen av granskningsarbetet mellan myndigheterna föreslogRS-utredningen atl ca 50 000 av de mest komplicerade deklarationerna oavsettförelagsform skulle hänskjutas till granskare knutna lill . Övrigadeklarationer skulle granskas hos lokul skattemyndighet. Dåvarandedepartemenschefen ansåg att en stor del av de deklarationer som behandlades isärskilda nämnder var så komplicerade att de borde granskas av regionallplacerade tjänstemän. Han förordade sålundu utt granskningen avsvårkontrollerade deklarationer skulle verkställas av kvalificeradgrunskningspersonal hos . a. borde alla fåmansägda aktiebolagoch deras delägare samt de personal- och pensionsstiftelser som hör till dessabolag granskas regionalt. Hanbetonade alt fördelningen av granskningen borde vara i viss utsträckningfiexibel. Det kunde vara lämpligt alt grupper av deklarationer som normaltgranskades lokall drogs summan för regional granskning för att sedanåter behandlas lokalt. Skattechefen borde här ha relativt stor frihet att göragränsdragningen med hänsyn till de speciella förhållandena i länet. Dedeklarationer som inte behandlades regionall borde enligt hans meningförberedus och föredras av tjänstemän som var placerade hos de lokalaskattemyndigheterna. Beträffandeuppläggningen av granskningsarbetet delade han utredningens uppfattning altbranschvis granskning av rörelsedeklarationerna var värdefull och ledde tillökad likformighet i taxeringen. Han förordade också en integrerad taxering avfåmansföretagen och deras ägare och framhöll alt det var angeläget attutbyggnaden av denna granskningsform påskyndades. Han framhöll också vikten avatt i den nya organisationen även aktiebolagen saml personal- ochpensionsstifielser omfattades av den integrerade granskningen. Ifråga om ansvarighetsfördelningen vid den årliga taxeringen uttalade dåvurundedepurtemenlschefen att det enligt hans mening var uppenbart atl skattechefenskulle vara den som ledde och styrde taxeringen och granskningen. Hun framhöllvidare att direktivrätten gentemot de granskningsljänsteman som skulle höratill lokal skattemyndighet måste vara klar. Bestämmelser behövdes som gavskattechefen möjlighet att styra och i vissa situationer förfoga över helagranskningsorganisationen i länet. Det borde vidare enligt hans meningunderstrykas atl skattechefen hade det yttersta Prop.1977/78:181 84 ansvaretför taxeringen i länet. betonade han viklen uv samråd och samarbetemellan skattechefen och chefen för de lokula skaitemyndighe-lerna. Hanframhöll också ull vissa fördelar beträffande ledningsfunktionen förtaxeringsarbelet inom länen liksom andra hithörande frågor skulle vinnas genomatl inordna den lokala skaltemyndigheten som en lokal enhet i den regionalaförvaltningen. (SkU 1975:31) delade uppfattningen att den administrativa ledningen avgranskningsassisienternas arbete skulle utövas av skattechefen och att denneskulle ha rätt att ge direktiv för uppläggningen av granskningsinsatserna ochtaxeringsarbelet i övrigt. Utskottet delade också departementschefensuppfattning att man på borde inrikta sig på atl inlemmufögderiorganisationen i den regionala förvaltningen. Enligtprincipbeslutet skall granskningsdelen uv den årliga tuxeringen generellt förasöver till skuttemyndighelerna. Lagteknisktföranleder detta enligt utredningen till början ändringar av de bestämmelsersom f. n. reglerar ordförandens arbeisuppgifier (7 och 8 §§). Efiersomtjänstemän avses biträda allu nämnder i den nya organisationen bör mun vidareenligt utredningen inte göra någon skillnad i ordförandens arbetsuppgifterberoende på typ av nämnd. En enhetlig reglering av ordförandens uppgifier i dennya organisationen föreslås ske i 7 §. Övergångentill tjänstemannagranskning innebär att kronoombud och taxeringsinspektör intelängre skull förordnus. 1 enlighet härmed föreslår utredningen uttbestämmelserna i 9 och 10 §§ om sådana funktionärers åligganden utgår. Vidarekrävs bestämmelser om lokal skattemyndighets och länsstyrelses medverkan itaxeringsurbetet. Regleringen i dessa avseenden föreslås ske i 10 resp. 11 §.De numera upphävda bestämmelserna i 16 § om lokal skaltemyndighets uppgifterföreslås skola inurbetas i 10 §. Ifråga om den närmare fördelningen av de ifrågavarande arbetsuppgifierna mellanå ena sidan taxeringsnämndens ordförande och å andra sidan lokalskattemyndighet och länsstyrelse samt mellan dessa båda myndigheter inbördesför utredningen fram bl. a. följande överväganden och förslag. Utredningenframhåller atl införandet av ijänstemannugranskning kommer att medföra enförändring av taxeringsnämndsordförundens roll, eftersom granskningen ochföredragningen avses ske av tjänstemän. Taxeringsnämndsordförandens roll kommersom utredningen ser del alt inriktas på att planera och leda taxeringsnämndensarbete. Häri ingår att sörja Prop.1977/78:181 85 föralt taxeringsnämnden har ordentligt underlag för sina beslut.Taxerings-nämndsordlöranden måste därför enligt utredningens mening granskaärendena i den omfultning som krävs från dennu synpunki. Nuvarande föreskrifi i8 § TL ull taxeringsnämndsordföranden i sådan taxeringsnämnd som åtnjuterbiträde uv tuxeringsinspektör skall granska deklarationer och undra handlinguri den utsträckning som erfordrus för en noggrann och tillförlitlig laxeringföreslås således gälla ulla luxeringsnämndsordförunde i del nya systemet.Enligt utredningens uppfattning bör taxeringsnämndsordförande i första handgranska sådana deklarationer som inte är av enkel beskaffenhet och sådana därgranskaren föreslår uvvikelse från dekluratio-nen. Utredningen unser också uttordföranden bör ha rätt och skyldighet all i erforderiig omfultning övertaföredragningen. För ull tillgodoselekmunnuinfiyiundet måste enligt utredningen de valda ledamöterna lillförsäkrusmöjligheter ull få insyn i och kunna påverka taxeringsarbelet. Insyn kanerhållas, påpekar utredningen, genom att taxeringsnämnd utnyttjar möjlighetenenligt 50 § 1 mom. TL atl utse en eller flera ledamöter att utövertuxeringsnämndsordföranden och granskningstjänstemannen verkställa grunskningav deklarutioner. avses vidare kunna påverku taxeringsurbetetgenom att hemställa om ytteriigare utredning av visst ärende. Huruvida enbegäran från taxeringsnämnden om komplettering av utredningen i ett ärendegenom granskningsmans försorg kan effektueras blir en prioriterings- ochresursfråga som i sista hand får lösas av arbetsledare hos myndigheten. Kanbegärd utredning inte göras återstår möjligheten alt anmäla ärendet för efiergranskning. Enligtgällande bestämmelser skall taxeringsnämndsordföranden ta emot deklarutioner.Utredningen konstaterar att denna bestämmelse i praktiken har mist sinbetydelse. De skattskyldiga lämnar i allmänhet sina deklarationer till lokalskattemyndighet eller länsstyrelse och de deklarationer som undantagsvisinlämnas till taxeringsnämndsordföranden måste överlämnas till lokalskattemyndighet försortering m. m. Idet nyusystemei kommer alla deklarationeratl grunskus hos lokul skutlemyndighei eller länsstyrelse som också fungerarsom kansli åt taxeringsnämnd. Bestämmelsen om atl luxeringsnämndsordförundeskull ta emot deklarutioner föreslås därför skola utgå. Utredningen påpekar uttdeklaration som trots allt inkommer till laxeringsnämndsordföranden skallvidarebefordras lill lokal skattemyndighet och anses ha kommit in den dagtaxeringsnämndsordföranden mottagit den. Utredningenanser också att nuvarande bestämmelse om att ordföranden skall tillhandahålladeklarationsblanketter numera saknar praktisk betydelse och föreslår atlbestämmelsen utgår. Även bestämmelsen om att ordföranden skall lämna deskattskyldiga deklaraiionsupplysningar föreslås slopad. Utredningen menar attbestämmelsen utan olägenhet kan utgå efiersom upplysningar som regel lämnas avskattemyndigheten och endast undantagsvis av ordföranden. Prop.1977/78:181 86 Slutligenförordar utredningen utt ordförunden befrius från uppgifierna utt inlbrskuffafelande deklarationer, atl lämna uppgifier och underrättelser till andramyndigheter och att sköta expeditionella göromål. Sammanfattningsvisinnebär utredningens förslag att taxeringsnämndens ordförande i den nyaorganisationen i huvudsak skall ha samma uppgifier som f n. ankommer påordförunde i sådan nämnd som biträds av taxeringsinspektör. Han skall sålundaenligt utredningens förslug till 7 § planera och leda nämndens arbete samt iden omfattning som det finnes påkallat föredra ärendena. Han skall vidaregranska deklarutioner i den utsträckning som behövs för en noggrann och tillförlitligtuxering saml vid behov begära eller själv föreiu ytterligure utredning iärendet. Utredningenföreslår en relativt utföriig reglering i 10 och 11 §§ TL uv de uppgifier somhuvudsakligen skall ankomma på lokal skattemyndighet resp. länsstyrelse. Deuppgifter som enligt vad jag har sugt föreslås överfiyttude frånordföranden till skattemyndigheterna skall sålunda enligt utredningens förslaganges i 10 §. Det gäller uppgifterna ull införskaffa felande dekluralioner,att lämna underrättelser till annan myndighet och att sköta övrigtexpeditionsarbete. Vidareföreslår utredningen atl vissa av de föreskrifier som enligt nuvarande 10 §reglerar taxeringsinspektörens uppgifter skall behållas och gälla förskattemyndigheterna. Det gäller uppgifierna att granska deklarationer m. m.och utöva taxeringskontroll i övrigt samt alt upprätta förslag till beslut i deärenden som hör till nämnden. Slutligenföreslår utredningen att föreskrifter tas in i 10 § om alt lokal skattemyndighetskall tillhandahålla föredragande i tuxeringsnämnden i den utsträckningskattemyndigheten finner påkullut sumt i övrigt lämna ordförunden erforderligtbiträde. Genomen hänvisning i 11 § föreslås de uppgifter som har berörts ankomma pålänsstyrelsen i fråga om de deklarationer som skall granskas regionalt. förslag till 10 § skall lokal skaltemyndighet dessutom ha tilluppgifi att i likhet med vad som gäller f n. motta och sorteru deklarationer m.m. Lokal skattemyndighet föreslås också skola ombesörju all längdföring. Närdet gäller fördelningen av deklaraiionsmaterialet mellun lokal skattemyndighetoch länsstyrelse föreslår utredningen alt samtliga aktiebolag, föreningar m.fi. skattskyldiga som upptas i de s. k. B- och C-längderna skall granskasregionalt. Till regional granskning skall också hänföras fåmansbolagsdelägareoch deras familjer samt högst 75 000 övriga svårkontrollerade skattskyldiga ochderas familjer. Återstoden skall granskas lokalt. Utredningen beräknar att avdet totala antalet deklarationer, ca 6 milj., kommer ca Prop.1977/78:181 87 enhalv milj. alt granskas regionull. Ävenlagregleringen i deltu avseende föreslås ske i 10 resp. 11 § TL. förslag skall lokal skattemyndighet medverka vid taxeringsnämndsarbete belräffunde skattskyldiga med hemortskommun inom fögderiet i den måninte medverkar. Lokal skattemyndighet får även efier anvisningarav skattechefen medverka i taxeringsurbetet beträffande skattskyldiga med hemortskommuni annat fögderi inom länet. Länsstyrelsenskall medverka vid särskild taxeringsnämnds arbete, om inte särskilda skältalar för alt det är lämpligure att lokal skattemyndighet medverkar. Efterskattechefens anvisningar får medverka vid lokal taxeringsnämndsarbete. Utredningenframhåller att skattechefen bör ha möjlighet utt vid behov omfördelagranskningsresurserna vid lokal skattemyndighet i länet. Utredningenframhåller vidare att länsstyrelses medverkan vid taxeringsnämnds arbete iförsta hand avser granskning av de deklarationer som behandlas i särskildtaxeringsnämnd. Utredningen påpekar emellertid atl de föreslagna bestämmelsernaäven ger utrymme för atl låta lokal skattemyndighets tjänsteman granska sådanadeklarationer. Vidareges enligt den föreslagna 11 § möjlighet för länsstyrelse utt i vissa fall ävenmedverka vid arbetet i lokal eller gemensam taxeringsnämnd. Utredningen anseratt det kan vara lämpligt att ett visst år göra regional granskning av en vissgrupp skattskyldiga i lokal taxeringsnämnd ulan alt behöva överflytta dessatill särskild taxeringsnämnd. Granskningsarbeiethos lokul skattemyndighet och länsstyrelse skall enligt utredningsförslagetbedrivas i granskningsgrupper. I varje grupp granskas deklarationer av olikasvårighetsgrad. Föredragning av ärenden i taxeringsnämnd bör enligtutredningen göras av den tjänsteman som utrett ärendet om intetaxeringsnämndsordföranden av någon anledning unser sig böra övertaföredragningen. Möjlighet skall också finnas att låta annan granskare varaföredragande. Utredningenframhåller att önskemålet om branschgranskning och det faktum att de lokalanämnderna lill skillnad från nuvarande ordning kommer att behandla båderörelse- och löntagardeklaralioner medför att en taxeringsnämnd kommer attbiträdas av flera deklarationsgranskare och därmed av flera föredragande. Föratt granskningsverksamheten skall löpa så smidigt som möjligt och för alt sökabegränsa antalet sammanträden för granskningspersonalen är det enligtutredningen önskvärt att unlulet föredragande inte blir alltför stort itaxeringsnämnden. Utredningen menar atl branschgranskning och behovet av enbegränsning av antalet föredragande i laxeringsnämnd går att förena eftersomantalet nämnder inte blir alltför stort i Prop.1977/78:181 88 förhållandelill antalet granskare. Dessa kommer alt uppgå lill ca 1 000 personer i denfullt utbyggda organisationen. Antalet nämnder skall inriktas mot ett antal av2 000-3 000. Inom ett stort anlul fögderier kommer därför antalet lokalanämnder inte atl bli fleru än att man bör kunna tillgodose behovet uvbranschvis granskning i den mån detta bedöms vara värdefullt. mening bör branschgranskning utföras på såväl lokal som regionalnivå. Vid den regionulu grunskningen är det enligt utredningen lämpligt attlåta även aktiebolag, frånsett stora bolag av icke fåmansbolags-karaktär, ingåi branschgranskningen. 1fråga om fåmansföretag och deras ägare sumt lill företug knutna pensions-ochpersonalstifielser förordar utredningen alt integrerad laxering genomförs istörsta möjliga utsträckning. i form av aktiebolag och ekonomisk förening föreslårutredningen som allmän regel ull sumordning i förstu hand sker till det taxeringsdistrikidär bolaget har sill säte. Om samma personkrets äger fiera bolag föreslåssamordning ske där moderbolaget har sitt säte eller, om koncernförhållande inteföreligger, där det bolag som bedriver den huvudsakliga verksumheten har sittsäte. Utredningenfrumhåller att det väsentliga vid den samordnade granskningen måste vara altdeklarationerna för de personer som på grund av eget eller närslåendes aktie-eller andelsinnehav har ett väsentligt inflytande i företaget och är verksammadäri granskas med deklarationen för företagel. Att i den samordnadegrunskningen inordna skattskyldiga som äger enstaka aktier i ett fåmunsbolugmen i övrigt suknar anknytning till bolaget innebär enligt utredningen ingeneffektivisering. Det leder istället till all granskaren tillförstaxeringsproblem, som inte har något samband med den samordnade granskningen. Utredningenföreslår därför följande huvudprinciper för omfultningen av den integreradegranskningen. Företagel och förslagsvis högst tio delägare/ företagsledare börkomma i fråga för denna lyp av granskning. Härtill kommer make samthemmavarande barn . 1 många fall torde det vara motiverat att ävenhemmavarande barn omfattas av grunskningen, i vart fall om de ärverksamma i familjens företag. Samordning av granskning över länsgränsernagenomförs enligt anvisningar från RSV. Närdel gäller vanliga handelsbolag och kommanditbolag anser utredningen attbehovet av samordning inte är fullt så stor som vid aktiebolagsformen. Delägarnalämnar i sin deklurution redovisning för verksamheten och de är dessutom i storutsträckning bosatta på samma eller företugel närbelägna orter. Utredningenföreslår alt delägarnas deklarationer samordnas länsvis antingen inom ramen förbrunschgrunskning eller genom att de förs till samma särskilda nämnd. I fråga om pensions- och personalstifielser föreslår utredningen att Prop.1977/78:181 89 självdeklarationereller uppgifier enligt 33 § TL samgranskas med del företag som slifielsen harhuvudsaklig anknytning till. Ifråga om ansvaret inom länet för den årliga taxeringen och skattechefensställning anför utredningen bl. a. följande. Pålokal nivå bör finnas en orgunisulion med kompetens och resurser alt såvälmateriellt som administrativt kunna lösa huvuddelen av de löpande uppgifiernainom bl. a. beskattningsområdel. Till ansvarsområdet på regional nivå bör hörade ledande, planerande och samordnande uppgifterna inom regionen. Häriinbegrips metod- och resursanvändning, prioritering av insatser m. m. Redan iden nuvarande ordningen har skattechefen ålagts ett stort unsvur vud gällertaxeringsområdet. a. skall skattechefen enligt 17 § TL "bevaka delullmännus rätt i taxeringsfrågor och verka föratt taxeringurna bliva likformigaoch rättvisa". Detta innebär i princip att skattechefen beträffande vissai TL angivna uppgifter, främst processföring och taxeringskontroll, ärundandrugen , dvs. landshövdingens och styrelsens inflytande. I59 § TL föreskrivs dock alt "har att vaka över alttaxeringsarbelet i första insiuns inom länet ordnas och bedrives ändamålsenligt".Vad gäller övriga ärendegrupper, exempelvis inom områdena för mervärdeskatt ochuppbörd, unkommer uppgifterna på med organisatorisk hemvist inomskatteavdelningen. vid skatteavdelningen kan därför sägas ha tvåfunktioner, dels som skuttechef i länet, dels som avdelningschef inomlänsstyrelsen. Denna dubbla chefsroll är redan i nuvarande ordning förenad medolägenheter och det är svårt att klart särskilja de olika rollerna. Utredningenser del som önskvärt alt söka åstadkomma en ökad klarhet och renodling iansvarsfördelningen inom länet beträffande även övrigu delur inombeskattningsområdet. En enhetlig och gemensam ansvarsstruktur skulle enligtutredningen öka förutsättningarna för en effektiv skatteadministration. Enfullständig renodling såväl sakområdesmässigt som administrativt flnnerutredningen emellertid svår att genomföra inom ramen för nuvarandelänsstyrelseorganisation. Utredningenerinrar om alt skatteuiskottet hur uttalat ull man på bör inriktasig på att inlemma fögderiorganisationen i den regionala förvaltningen och attfrågan om lokal skattemyndighets organisatoriska ställning f n. utreds. Någonförändring i detta avseende väntas inte äga rum innan RS-reformen hargenomförts. Vadgäller den årliga taxeringen finner utredningen övervägande skäl tala för att,med vissa undantag, lägga det samlade ansvaret på skattechefen. a. att ansvar enligt 59 § TL föreslås bli överfört tillskattechefen samt att denne skall lämna föreskrifier för lokal skaltemyndighetsmedverkan i taxeringsarbelet. 1977/78:181 90 Vidareföreslås att i skattechefens ansvar skull ingå utt plunera, följa och utvärderaluxeringsurbeiei i länet och utt lokul skuttemyndighels chef resp. chefen lortaxeringsenheten inom ramen för skattechefens föreskrifter och anvisningarskall ansvara för genomförandet av taxeringsarbetet. Utredningenpåpekar därvid atl så länge lokal skattemyndighet och länsstyrelse utgör skildamyndigheter kan situationer uppkomma då skattechefens sakområdesansvur kommeri konflikt med fögderichefens linjeansvar. Utredningen föreslår därför att ettsärskilt samrådsorgan inrättas. Detta bör bl. a. ha till uppgifi atl årligendiskutera mål och inriktning av verksumheten i stort för kommandepluneringsperiod. Förlänsstyrelsens del föreslås kvarstå bl. a. uppgifierna alt utse vissafunktionärer i taxeringsnämnd, att göra distriktsindelning och besluta omnämndernas verksumhetsområden samt utt bestämma vissa ersättningar lilltaxeringsfunktionärer m. fi. Närdet galler den lugteknisku utformningen uv utredningens förslag föreslås bl. a.följunde ändringar i TL. I 17§ föreslås ett tillägg av innebörd att skattechefen leder taxeringsarbetet ilänet och utfärdar föreskrifter för lokul skattemyndighets medverkun ituxeringsarbetet. Bestämmelsernai 59 § om att vakar över taxeringsarbelet i första instansföreslås slopade. Skattechefen i stället för skall handhauppgifierna enligt 59 a och 60 §§. Beträffandeskatteavdelningarnas organisation föreslår utredningen bl. a. att den nuvarandetaxeringsenheten delas i två enheter, en benämnd taxeringsenhet, med unsvar förden årliga tuxeringen och en, benämnd processenhet, med uppgifi atl skötaprocessföringen. Skatteavdelningarna föreslås vidare få ett skuttechefenskansli förudministrutivu stödfunktioneråt skattechefen.