prop · G10387 · 1977-12-31 00:00:00 — Enligtavtal mellan och kommun skall kommunen anlägga hamnar, va-ledningar m.m. kommun har i enlighet med avtalet utfört anläggningsarbeten underåren 1975 och 1976. Arbetena avser dels utbyggnad av befintlig kolhamn tUlråmaterialhamn för NJA, dels utbyggnad av en ny hamndel avsedd för leveranserav ämnesprodukter från 80. Därutöver har kommunen utfört vissa arbetenför att förbättra farleden, väg- och broarbeten samt va-arbeten i anslutningtill industriområdet. Med hänsyn till att rekommenderat attstålverksprojektet skjuts har arbetena nu i huvudsak avbrutits. skall kommuns kostnader täckas av NJA genom farledsavgifter, vamavgifteroch genom att NJA svarar för kapitalkostnaderna för anläggningarna. Senareläggandetav 80 medför att det inte finns någon grund för ökade varuavgifter. Föratt kommun skall få huvuddelen av sina kostnader för hamnar m, m, täckta,har NJA träffat en preliminär överenskommelse med kommunen att förvärva en delav dessa anläggningar lill kommunens självkostnad, som avgavstill , men genom räntetillägg nu har stigit till ca 105 mUj, kr.Markförvärven omfattar dels ett område som var avsett för utleveranser avämnen, dels ett område avsett för kol- och övrig råmaterialhantering. Det ingårockså i avtalet att NJA skall förvärva ett av kommunen iordningställt områdesom nu används som kolupplag för enbart det befintliga koksverket. För dettaområde får kommunen ersättning med ytterUgare 33 milj, kr, NJA:skostnader för 80-projektet och överenskommelsen med kommunuppgår tiU sammanlagt 545 milj, kr. Hittillsvarandekostnader för 80-projeklet har upptagits som tillgångar i NJA:sbalansräkning. En senareläggning av projektet medför att dessa tiUgångar börskrivas ned. Med hänsyn tUl att det för dagen inte kan anges när projektet kangenomföras är det svårt att bedöma hur stor nedskrivningen bör vara.Försiktigheten bjuder att anläggningarna värderas lågt, NJA avser därför attendast aktivera industrimarken med 10 mUj. 80-projektet har finansierats genom att NJA har Prop.1977/78: 87 35 gettut aktier som förvärvats av Statsföretag för sammanlagt 350 milj. kr.Statsföretag har erhåUit medel härför genom att staten tecknat aktier iStatsföretag med samma belopp. Projektet har därutöver gottgjorts ränteintäkterpå det likvida överskottet av dessa medel med sammanlagt 43 milj. kr. NJA harsålunda tillförts medel för 80 med 393 milj. kr. Föratt täcka NJA:s kostnader om 578 milj. kr. för 80-projektet, inkl.avtalet med kommun, fordras 185 milj. kr. utöver de 393 milj. kr.projektet hittiUs tUlförts. I skrivelse den 20 oktober1977 framhåUer Statsföretag att resultatutvecklingen inom grappen gör detomöjligt för Statsföretag att bära kostnaderna för en avveckling av Stålverk80. Statsföretag hemställer därför att statsmaktema genom ett bidrag täckerkostnaderna för att avveckla 80-projektet. har en redogörelselämnats för Statsföretags behov av bidrag med anledning av avvecklingen av NJA:sanläggningar. I denna redogörelse har kostnaderna för avveckling av Stålverk80 beaktats. 11 Teknisk forskning och utveckling inom stålindustrin Dentekniska utvecklingen inom stålindustrin har under de senaste tio årenkännetecknats av utveckling och förbättring av redan känd teknik. Denna utveckUngväntas fortgå . Några helt nya ochrevolutionerande processer kan inte väntas få genomslagskraft under denna tid.Erfarenhetsmässigt tar omställning till ny teknik inom stålindustrin ianspråk. Detta kan sägas gälla även de innovationer och förbättringar somgjorts inom de konventionella processernas ram. Pågåendeforskning och utveckling inom stålområdet gäller liksom tidigare förbättringaroch besparingar i de konventionella stålprocesserna. Högre utbyten, biUigareinsatsvaror och i synnerhet energibespa-rande åtgärder är aktuella områden. Forsknings-och utvecklingsarbete gällande nya processer pågår också. Smältreduktionsprocessernasyftar lill att framställa råjärn direkt från slig och kolpulver, dvs. utan denföregående sintring av malm och koks-ning av kol som är nödvändig förmasugnsprocessen. Smältreduktions-processer kan göras ekonomiska även i mindreenheter och bättre anpassas till svenska förhållanden med avseende påföretagsstruktur och järnmalmsförekomster än masugnsprocessen. Syrgasmetallurginkommer att dominera stålframställningen. Av stort framtida intresse kommer äveninjektionsmetallurgin (slig, kol och syre injiceras direkt i smältan) att vara.Tekniken att färdigställa stålet i skänk eller skänkugn kommer att utvecklasytterligare genom förbättrad omrörning och metodik för tillsats av legeringsämnen. 1977/78: 87 Gjutningav stål kommer att kräva stora insatser för förbättring av tekniken vid såväl kokUlgjutningsom stränggjutning med tyngdpunkten lagd på stränggjutning. Den senare metodenkommer att svara för allt större del av stålproduktionen. Datoriseradprocesstyrning har i ökad omfattning införts i såväl ståltillverknings- som valsningsledet.En fortsatt automatisering och styrning av tillverkningen kommer att varanödvändig för att företagen skall kunna svara mot ökade krav på produktivitetoch jämnhet hos tillverkade produkter. Fortgåendeinsatser kommer att krävas för utveckling av förbättrade material, nyamaterialkvaliteter och nya produkter. Tekniskt forsknings-och utvecklingsarbetevad gäller stålframställning bedrivs dels inom de olika stålföretagen, delskollektivt inom , Metallurgiska forskningsstationen i (MEFOS)och de tekniska högskolorna. Den kollektiva forskningen är tUl stor delinriktad på nya processer och material. Genomstyrelsen för teknisk utveckUng (STU) stöder staten forskning och utvecklinginom järn- och stålområdet. Stödet utgår dels till enskilda projekt dels iform av avtalsbunden kollektiv forskning, där då vanligen fleråriga avtaltecknas mellan STU och en industristiftelse. InomSTU har utarbetats ett flerårigt FoU-program med förslag till ökade insatserinom järn- och stålområdet. Ettuttalat behov föreligger enligt STU av att få fram processer för framställning avråjärn som är bättre anpassade till svenska förhållanden med avseende påföretagsstruktur och järnmalmsförekomster än masugnsprocessen. Kraven påsådana processer är att de skall vara mer flexibla, mindre energikrävande ochkräva enklare reduktionsmedel än masugnen samt framför allt vara ekonomiska imindre enheter. Den teknologi som närmast är aktuell är s. k. smältreduktiondär malmen reduceras i en järnsmälta med stenkol, kolväten eller vätgas. Vidsmält-reduktionsprocessen beräknas produktionskostnaden för råjärn kunna bli ca20 % lägre än i masugnsprocessen. Smältreduktionsprocesserna beräknas vidarevara mindre kapitalkrävande och de bör därför ha goda förutsättningar att bliekonomiska i mindre skala. /79 föreslås betydligt ökade satsningar från STU:s sida rörandealternativa processer till masugnar. Sådana insatser rör injektionsmetallurgiavseende metodik för inspmtning av slig, kol och slaggbildare i järnsmältan medlämplig bärgas, en teknisk/ekonomisk studie av altemativa smältreduktionsprocesserför att utvärdera vilken metod som är bäst lämpad för vidare tekniskutveckling, kolför-gasning för generering av gas för energi-, metanol- ellerjärnsvampproduktion kombinerad med framställning av råjärn genom smältreduktionsamt tillämpning av plasmatekniken inom järnmetallurgin. Eftersommasugnsprocessen framåt kommer att Prop.1977/78: 87 37 varadominerande för råjärnsframställningen i föreslår STU även insatser somsyftar tUl att förbättra masugnsprocessens ekonomi och minska dess energibehov. Sådanainsatser rör masugnens bränsleförbrukning och känslighet förbeskickningsmaterialens fysikaliska och kemiska egenskaper, masugnens totalavärmeekonomi och möjligheten av att bättre kunna utnyttja den energi som ejåtgår för smältning och reduktion, undersökning av möjligheten att finnareduktionsmedel som kan ersätta nu använda kvalitéer av koksandemasugnsbeskickningar, förbättring av metoderna för användning av finkorniga järnmalmssligervid sugsintring, avlägsnande av svavel ur järnmalm genom anrikning för attminska sinterverkens miljöproblem samt undersökning av fosforrika järnmalmersalternativa användningsmöjligheter. STUföreslår vidare en flerårig planeringsstudie avseende utformningen av framtidajärnverk baserad på nu känd och förutsebar teknik. Studien kommer att varahelt förutsättningslös med avseende på utformningen av dagens järnverk. Olikafaktorer kommer att vägas mot varandra på sådant sätt att man får en ur såvälteknisk/ ekonomisk som ur samhällelig/social synpunkt optimalt fungerande anläggning.De faktorer som föreslås behandlade och som kommer att påverka utformningen avett framtida verk är råvaror, slutprodukter, materialflöden, typ av processeroch processtyrning, lagring av in- och utgående produkter, externa och internatransporter, layout, storlek och placering, byggnader, kapitalbehov och räntabilitet,energibehov, driftsäkerhet, inre och yttre miljö, arbetsorganisation samtsamordning med omgivande samhälle och övrig industri. De olika faktorernakommer att studeras separat och appliceras på två processlinjer baserade delspå masugnen som reduktionsreaktor och dels på ny teknologi av typ smältreduktion.Det unika med projektet är att samtliga faktorer som kan påverka utformningenoch driften av ett järnverk redan från början kartläggs och integreras till enhelhet. Vid ett genomförande av projektet kommer stor vikt att läggas påsamordning och information mellan oUka verksamma utredningsgrupper och med industrin.Projektet föreslås omfatta även att beskriva och planera FoU-projekt för deproblem som ej kan lösas inom planeringsarbetets ram. ISverige finns f. n. ett tiotal företag som tillverkar handelsstål. De störstaav dessa är som ingår i Grängeskoncernen, Domnarvet, som ären del av () och () som ingår i Statsföretagkoncernen. och StoraKopparberg driver också gruvrörelser. 1977/78: 87 Råstålsproduktioneni ökade fram t. o. m, . Fr. o, m, år 1960avtog dock ökningstakten. Minskningenhar fortsatt , Utvecklingen för handelsstål har varit istort sett densamma. Inom EG och den övriga västvärlden är bilden delvis enannan. Inom EG minskade stålproduktionen och inom västvärideni övrigt . Därefter har produktionen åter ökat. Denna skillnad iutvecklingen mellan stålproduktionen i samt EG och övriga västvärldenförklaras till en del av det statliga lagerstöd med vars hjälpproduktionsminskningen i har kunnat begränsas. Genom stödethar sysselsättningen kunnat upprätthållas i väntan på enkonjunkturförbättring. Lagerökningarna har dock blivit sådana att företagen harsett sig föranledda att starkt skära ned sinproduktion. Man kan därför ifrågasätta om lagerstödet fått den effekt someftersträvades. Tillväxteni efterfrågan på stål har i det närmaste upphört i under senare år.Trots detta har importen av stål fortsatt att öka i samma takt som under1960-talet, dvs. med i genomsnitt . Importens andel avståltillförseln i har således stigit under den senaste tioårsperiodenoch den svenska stålindustrin har förlorat betydande andelar av sinhemmamarknad. Bidragande orsaker till den beskrivna utvecklingen avefterfrågan på stål i är nedgången inom varvsindustrin och den minskadebyggnadsverksamheten. Lönsamheteninom handelsstålsindustrin i har varit mycket låg.Räntabiliteten på totalt kapital har i genomsnitt uppgått till knappt 4 %.Under åren 1976 och 1977 har resultaten ytterligare kraftigt försämrats. Densvenska handelsstålsindustrin investerade 1975 knappt 500milj, kr, , NJA, som genomförde en kraftig utbyggnad avsin metallurgiska kapacitet, svarade för närmare hälften av dessainvesteringar. Investeringarna i branschen förefaller ha varit tillräckliga föratt hålla anläggningskapitalet intakt. Enfortsatt låg ökningstakt kan väntas ifråga om den svenska stålförbrukningenunder åren fram t. o. m. Längre än så sträcker sig inte de prognoser somgjorts. En snabb ökning av stålproduktionen väntas däremot i länder som hållerpå att bygga upp sin stålindustri. Exportmöjligheternaför stålindustrin framför allt i och påverkas av att nya ländernu bygger upp sin stålindustri. exportmarknader försvinner samtidigtsom konkurrensen på återstående marknader hårdnar. För flera länder med äldreproduktionsanläggningar återstår det egna landet som främsta marknad.Särskilda åtgärder för att övervaka importutvecklingen företas i en rad länder. Produktionsteknikeninom stålindustrin har inte nämnvärt förändrats. Däremot harstordriftsfördelarna fått en allt större betvdelse. Prop.1977/78: 87 39 somi huvudsak är hänvisade till en relativt liten, svagt växande hemmamarknad kanstordriftens fördelar inte alltid tillgodogöras. För att kunna göra detta måsteman i dessa länder räkna med en nedläggning av äldre enheter som manbygger upp nya anläggningar. Nya stålprocesser väntas knappast få någon ekonomiskbetydelse på grund av den långa utvecklingstid som nyteknik behöver. Stålbranschrådettillsatte handelsstålsutredningen mot bakgrund av denutveckling som redan då kunde skönjas för att utreda frågan om den svenska handelsstålsindustrinsframtida utveckling och struktur. Huvuduppgiften har varit att göra enföretags-orienterad analys och bedömning av tänkbara utvecklingslinjer i omvandlingenav den svenska handelsstålsindustrin. Utredningen har avlämnat betänkandet (SOU1977: 1516) Handelsstålsindustrin inför 1980-talet. Med utgångspunkt iprognoser om marknadsutvecklingen har handelsstålsutredningen förutsatt attden svenska produktionen av handelsfärdigt stål kommer att öka med mellan 2och fram tiU . Utredningen föreslår vissastrukturförändringar mot bakgrund av den förväntade marknadsutvecklingen.Sålunda föreslår utredningen att s. k, platta produkter i fortsättningen skallproduceras enbart i och Domnarvet, NJA bör enligt bedömningarna bliensam tillverkare i av stångstål i grova dimensioner. Vad råstålstUlverk-ningenbeträffar föreslås att malmbaserat stål tillverkas enbart vid NJA och Oxelösundmedan den malmbaserade metallurgin vid Domnarvet föreslås bli nedlagd. I såvälett högre som i ett lägre alternativ räknar utredningen med en minskning av dentotala sysselsättningen i branschen . De strakturförändrmgarsom handelsstålsutredningen anser nödvändiga kommer också att påverka gmv-industrini . Om de strakturåtgärder som utredningen föreslår genomförs kanman enligt utredningen räkna med en avsevärd produktivitetsökning inom handelsstålsindustrinmed en lönsamhetsförbättring som följd. Situationeninom branschen har lett till att förhandlingar om samgående inom handelsstålsindustrinhar tagits upp mellan , och Statsföretag/NJA.Förhandlingarna har resulterat i att parterna, under fömtsättning att statenmedverkar vid finansieringen, viUkorligt träffat avtal om bUdandet av ett nytt handelsstålsbolag,i det följande benämnt Svenskt Stål, I bolaget skall ingå stålverken i , Oxelösundoch , ' och gruvrörelser samt 'järnvägsrörelse m. m. Aktiekapitalet skall fördelas så att och StoraKopparberg erhåller vardera och Statsföretag . m. som de berörda företagen bidrar med tUlskjuts som apportegendom. 1977/78: 87 40 vartoch ett av de tre bolagen har satts tiU 700 milj. kr. Härutöver skall Statsföretagtillskjuta 700 milj, kr. kontant, varefter det egna kapitalet uppgår till 2 800milj. Avtaletreglerar övertagandet av tUlgängar m. m. samt formerna för betalning. skall Svenskt Stål erbjuda all personal som är anställd i de övertagnarörelserna anställning på de vUlkor som de har haft. Erbjudandet gällerövergångsvis och i viss utsträckning personal även vid huvudkontoren iägarföretagen. Bolaget avses vid starten ha omkring 17 800 anställda ijärnverk och gruvor. reglerar också driften av berördarörelser fram tiU överenskommen överlåtelsedag. Avtalsparternahar vidare träffat ett konsortialavtal, som reglerar samarbetet i bolaget. Iavtalet anges antalet ordinarie ledamöter i styrelsen till tolv, varavStatsföretag utser fem, däribland ordförande, och och Stora Kopparbergvardera två ledamöter, utser en av sina ordinarieledamöter till vice ordförande i styrelsen. De anstäUdas organisationer tUlsättertre ledamöter, innehåller vidare vissa beslutsregler ochregler om hembudsskyldighet vid aktieförsäljning. Avtalet reglerar också rättenatt inlösa aktier och att få aktier inlösta, I intet fall kan inlösen sketidigare än . Vid inlösen skall värdet av aktierna bestämmas medutgångspunkt i aktiemas matematiska värde med avdrag för vissa finansiellainsatser som staten har gjort. InomSvenskt Stål avses en utredning rörande företagets framtidaproduktionsinriktning komma att genomföras under medverkan av de anställda. Enpreliminär prognos över bolagets ekonomiska utveckling, behov av investeringaroch personalsituation har utarbetats inom förhandlingarnas ram. Enligtprognosen kommer att medföra betydande förluster. Föratt produktionen skall kunna bedrivas effektivt kommer Svenskt Stål att behövagenomföra stora investeringar. Ingen av partema har f. n, eller kommer underden period prognosen omfattar att ha resurser att finansiera bolaget i denomfattning som motiveras av prognosen. En fömtsättning för bolagets bildande ärdärför att bolaget från staten erhåller ett betydande ekonomiskt stöd under enrekonstruktionstid. Behovet av statliga lån till bolaget under dessuppbyggnadsperiod beräknas uppgå till 3 100 milj. kr. Härav behöver 1 800milj. kr, ställas till förfogande i form av ett s, k, rekonstruktionslån medvillkorlig återbetalning och 1 300 milj, kr. för finansiering avinvesteringarna. Efter en rekonslruktionstid av bedöms bolaget enligtprognosen börja visa lönsamhet. Föregen del vill jag utöver de allmänna synpunkter jag har angett anföra följande. Densvenska handelsstålsindustrin består f, n. av ett tiotal stålverk av olikastorlek med splittrade produktionsprogram. Flertalet av verken är 1977/78: 87 41 Ett samgående mellan landets tre största tillverkare av handelsstålinnebär ett väsentligt steg mot en rationellare struktur inom svensk handelsstålsindustri.Ett sådant steg är vidare enligt min mening av största betydelse för deninhemska stålförsörjningen. Det föreslagna nya bolaget blir i ett internationeUtperspektiv inget stort stålföretag men bör genom strakturella åtgärder kunnagöras tUl en effektiv stålindustri, som kan hävda sig i den internationellakonkurrensen och erbjuda en på lång sikt trygg sysselsättning. Jag ansersåledes att det finns goda skäl för samgåendet. StoraKopparberg och kommer enligt förslaget även i fortsättningen att varaengagerade i handelsstålsindustrin. Dessa bolag avses sålunda äga vardera 25 %av aktiekapitalet i . Jag finner denna fördelning av aktierna varaav stor betydelse på så sätt att staten och de privata intressenterna får ettgemensamt ansvar för bolagets utveckling. Parternahar beräknat medelsbehoven under uppbyggnaden samt behovet av eget kapital. /78 föreslås staten sålunda lämna lån av 900 milj. kr. avser ett villkorligt rekonstruktionslån av de 1 800 milj. kr. somberäknas komma att behövas . Resterande 200 milj. kr.avser ett investeringslån det s, k. strukturlånet som sammanlagt beräknaskomma alt uppgå tiU 1 300 milj, kr, och utbetalas efteren senare upprättad utbetal-ningsplan. /79 föreslås staten lämna lån tUl Svenskt Stål med 900 milj. kr.motsvarande andra årets utbetalningar av rekonstruktions- och strukturlånen om200 resp. 700 milj. kr. Jag vill här framhålla att de föreslagna vUlkoren för rekonstraktionslåneninnebär att de under vissa förutsättningar kan komma att helteller delvis eftergivas. Regeringen bör inhämta bemyndigande attgöra sådana eftergivanden. Utöverdessa lån till Svenskt Stål förutsätts betydande kapitalinsatser för att Statsföretag/NJAoch skall kunna medverka till bolags-bUdningen. I järnverkoch i NJA har gjorts betydande investeringar vilket föranlettmotsvarande höjningar av anläggningarnas bokförda värden. I Domnarvet däremothar anläggningarna kunnat moderniseras och underhållas utan att dess värden ibalansräkningen i nämnvärd grad har behövt höjas. När de berörda företagens stålverkoch andra anläggningar lämnas som apportegendom till Svenskt Stål uppstårförluster i och på grund av att anläggningarnas planmässigarestvärde överstiger de 700 milj. kr. som apportegendomen värderats till. Denförlust som uppstår i vid överföringen av stål- och gruvrörelserna tillSvenskt Stål föreslås täckas på följande sätt. Prop.1977/78: 87 42 Utöverstål- och gruvrörelserna avses järnvägsrörelse, TGOJ, överföras tillSvenskt Stål, Ersättningen härför har överenskommits vara 480 milj. kr. För attSvenskt Stål skall kunna betala TGOJ behöver bolaget ett särskilt bidrag avstaten i form av ett skuldebrev på 340350 milj. kr, att användas somköpeskilling vid förvärvet av TGOJ. Skulden bör löpa ränta ochåterbetalas . Med järnvägsrörelsen följer enpensionsskuld, som är hänförlig till personal som är eller har varit anställdvid TGOJ och som uppgår till högst 140 milj. kr. Genom att övertapensionsskulden erlägger Svenskt Stål återstoden av ersättningen för TGOJ,Beloppen för pensionsskulden och i skuldebrevet skall sammantagna uppgå till480 milj. kr. Genomkoordinationsavtal av jämte vissa andra avtal rörande trafiksamverkanupprätthåller och samtrafik.Koordinationsavtalet, som löper med uppsägningstid, är i vissa delar inaktueUt.En anpassning av avtalet till nu rådande förhållanden kan därför behövas. Jagförutsätter att Svenskt Stål och träffar överenskommelse omvillkoren i ett förnyat koordinations-avtal jämte andra avtal omtrafiksamverkan baserat på de riktlinjer som är angivna i prop. 1951: 177,vilken proposition ligger till grund för nu gällande koordinationsavtal. Ävenhos NJA uppstår förlust då dess stålrörelse förs över till Svenskt Stål somapportegendom och värderas till 700 milj, kr, I skrivelse från Statsföretagden lämnas bl, a. en redogörelse för de nettotillskott till NJAsom behövs till följd av förlusten i NJA:s balansräkning samt det tillskott sombehövs för att utjämna skillnaden mellan värdet av aktierna i NJA iStatsföretags balansräkning och NJA:s egna kapital efter avskrivning avStålverk 80. Det behövliga tillskottet bör enligt Statsföretag lämnas i form avskuldebrev till Statsföretag som ger NJA motsvarande ägartillskott. Denbokföringsförlust som uppstår i NJA:s balansräkning uppgår till 505 milj, kr.och utgör skillnaden mellan bokfört värde och de 700 milj, kr, somanläggningarna har värderats till vid överföringen till Svenskt Stål, IStatsföretags balansräkning är värdet av aktierna i upptaget till 450 milj.kr. TUl följd av avskrivning av 80 kommer NJA:s egna kapital att med131 milj. kr. understiga det upptagna värdet i Statsföretags balansräkning. NJA:sföriust beräknas uppgå tUl 390 milj. kr. Värderingen av de varulagersom skall säljas tiU Svenskt Stål är ännu inte klar, varför det f, n. inte ärmöjligt att konstatera om förlust kommer att uppstå vid denna försäljning.Enligt vad jag har erfarit kan förlusten vid försäljningen av varulagret uppgåtill högst 75 mUj. Efter upplösning av förlust väntas 355 milj.kr. återstå av de 1 800 milj. Prop.1977/78: 87 43 kr.som enligt statsmakternas beslut (prop. 1976/77: 57, NU 1976/77: 21, rskr1976/77: 152) lämnades som kapitaltUlskott till NJA. Från summan av 505 milj.kr, och 131 milj, kr, skall således nämnda 355 milj, kr. dras av, varefteråterstår ett behov av 281 milj, kr, i kapitaltillskott. Såsom vUlkor förbildandet av Svenskt Stål gäller att NJA erhåller behövligt tUlskott avstaten. Detta avses ske genom att staten utfärdar ett skuldebrev tillStatsföretag, Skuldebeloppet kan utöver nämnda 281 milj, kr, behöva, av skälsom jag nämnt, ökas med högst 75 milj, kr., alltså komma att uppgå tillhögst 356 milj. kr. För skuldebrevet avses gälla i huvudsak samma villkor somför skuldebrevet till Svenskt Stål. För de båda skuldebreven på sammantagethögst 706 milj. kr. skall amorteringar och räntor betalas första gången /79. För delta behövs högst 104 milj. kr. Medel bör alltsåanvisas härför. Statsföretagskall, utöver apportegendom bestående av NJA:s stålrörelse, betala 700 milj.kr. kontant för att sammanlagt erhålla av aktierna i saknar medel för att göra denna aktieteckning.