prop · G1035 · 1977-12-31 00:00:00 — Den manuellaritningen av observationer vid de nuvarande flygvädertiänsterna klass Iföreslås bli ersatt av central automatisk framslällning, vilkel i principinnebär alt den av påbörjade automatiseringen skall fortsätta.Väderobservations- och flyglra-fikledningsfunklionerna vid flertalet civilastatliga fiygplatser skall enligl förslagel integreras och ulföras avflygtrafikledningspersonalen. 1likhet med flertalet remissinsianser anser jag att den systeniinässiga utfornmingenav flygvädertjänsten som kommittén har föreslagit är väl genomarbetad ochägnad all ulgöra en principiell grundval för den framlida ulformningen av flygvädertjänsten.Från några remissinstansers sida har framförts vissa kritiska synpunkler på kommitiénsförslag lill syslem för flygvädertiänsten. Dessa uppfattningar synes i alllväsentligt återspegla de olika inlressen som av naluriiga skäl kan följa av delförhållandel all flera intressenter med sinsemellan olika syften för sinverksamhet skall samsas i ett gemensamt syslem. Detföreslagna systemet, som t>efunnits bäsl bland fem alternativ, är såledesenligt min mening - inom ramen för erforderiiga effektivitets-, flyg-säkerhels-och regularitelskrav - väl avvägt med hänsyn lill de olika kundernas önskemål.Systemet är vidare utvecklingsbart, vilket är en viklig förutsättning förensuccessiv standardhöjning. Del möjliggör också en önskvärd samordning med denallmänna vädertiänsten på regional nivå. Dessulom ger förslaget förulom allaeffektivitetsvinster även påtagliga kostnadsbesparingar. och därför - med ulgångspunkl i kommitténs förslag som är att betrakta som ettprincipförslag - få i uppdrag av regeringen att i samråd med chefen förflygvapnet - med beaklande av grundläggande säkerhetsbedömningar, utvecklingenskrav, teknologins möjligheler, försvarsmaktens speciella problem, successivtvunna erfarenheter och tillgängliga ekonomiska resurser - närmare utformasyslem, meloder och medel för flygvädertiänsten. Jagövergår nu lill all närmare kommentera vissa delar av kommitténs sysiemförslag. Vadförsl gäller frågan om integrering mellan civil och miUtär vädertjänsl anserjagi likhet med flertalet remissinsianser att kommittén med beaklande av deskillnader som redovisas i förulsällningar och målsättning för civil resp.militär luftfart har tagit till vara alla de möjligheler som f n, föreligger tillintegrering, nämligen viss funktionsintegrering påcentral nivå. Jag anser ,i likhei med bl, a. luftfartsverket, all förulsällningarna för en 1977/78:5 37 ytterligareintegrering bl, a, som följd av teknologins utveckling och eventuelltförändrade användarkrav bör prövas fortlöpande. Denna prövning bör formaliserasoch därför ske inom en samarbelsgrupp med företrädare för berörda myndigheler, Arbeisgruppenbör även kunna behandla andra gemensamma utvecklingsfrågor. Dess förslag får beaklasinom ramen för myndigheternas planeringsarbete och rapporteras lillregeringen i lämpligt sammanhang. 1anslulning härtill bör allmänt setl erinras om stalsmakiernas beslut om integreringav den civila och militära flygtrafiktjänsten och om bildandet av en gemensamskola för utbildning av civil och militär fiygirafikledningspersonal. Jag villockså framhålla att det från samhällsekonomisk synpunkt är angelägel all ta lillvara de samordningsvinster som följer av att resurserna inom ett fackområdehålls samman i en organisation. En sådan ordning lorde bl, a. vara väl ägnadall stimulera lill en fortsatt rationalisering och kvalitetsförbättring avverksamheten. I sammanhanget kan också nämnas all RRV och SAS/har förordaien successiv förändring av fiygväder-tiänslsyslemet i riktning mot en mercentraliserad civil flygvädertiänst, Förslagelom en central autoniatlsk framställning av kanor, vilka överförs lill regionceniralernamed bildsändare, har accepterats av i slort sell alla remissinsianser. SMHIanser emellertid att systemet bör automatiseras än mer än vad kommitténföreslagit, varvid t, ex. centralt styrda ritare eller bildskärmar påregioncentralerna kan komma till användning. För min del vill jag framhålla attdel är angelägel allmänt sett alt berörda myndigheter i samband meddetaljutformningen av de olika komponenterna i systemet, mol bakgrund av bl, a.den lekniska ulvecklingen och de driftekonomiska konsekvenserna, prövar olika möjlighelerlill systemlösningar. Kommitiénsförslag om inrättande av Inlegrerade AlStMET-organ har föranlett en radkommentarer av remissinstanserna. Förslagel innebär all inlegrerade delgivningsorganför tillhandahållande av såväl AIS- som väderinformalion ål civil luftfartskall inrättas dels i anslutning lill de fyra regioncentralerna, delssuccessivt vid flygplatserna i , och med uppgift att svaraför delgivningstiänsten inom ell tilldelat geografiskt område. Förslaget har iprincip biträtts av bl. a, , luftfartsverket, chefen för luftfarlsinspeklionenoch pilolföreningen. Vissa remissinsianser är med hänvisning lill bl, a, fiygsäkerhetsaspektertveksamma till förslagel, Enligl min mening bör integrerade /MET-organinrättas. Fördelarna med del föreslagna systemet är framför alll all en samlad AlS/MET-delgivningkan tillhandahållas regionalt för alla fiygplatser, inkl, de som inle har traflkled-nings-och vädertiänslorgan, i en viss region. Genomförandel bör dock ske successivtmed beaklande framför allt av allmänflygets behov av väderbriefing ochgrundläggande flygsäkerhetskrav, här sammanhanget vill jag underslryka all det givelvis ligger inom berördamyndigheters ansvar att fortlöpande utveckla och anpassa flygvädertiänslsystemellill nya krav. Således måsie orsakerna lill haverier eller Prop.1977/78:5 38 tillbudtill haverier inom luftfarten analyseras från bl, a. flygvädertiänsi-synpunktoch eventuella åtgärder som kan förhindra en upprepning av liknande händelseromedelbart vidlas. Jag vill också anmäla att en arbetsgrupp inom försvars- ochkommunikationsdepartementen gjort en översyn av ett av ordföranden i utarbetat förslag lill ny organisalion för utredning av allvariigarecivila och militära luftfartsolyckor. Översynen har resulterat i endepartementspromemoria - Ds K 1977:2 - som har remissbehandlats.Frågan övervägs f n, inom . Vadgäller förslaget om all väderobseivations- och irajiklednlngsjiinkiionerna vid jlerialelflygplalser skall integreras och utJÖras av Jlygirafiklednlngspersonat ulgårjag i likhet med ifrån att integreringen sker i sådan takt all vunnaerfarenheter kan läggas lill grund för fortsatta åigärder så all kvaliteten på observalionstiänsteninle försämras. Införande av automatiska observationer bör härvidlag medfördel kunna prövas. Avvad jag lidigare förordat vad gäller den militära vädertjänslens systemmässigautformning följer att de militära vädertiänstfunktionerna även fortsättningsvisorganisaioriskt bör ingå i försvarsmakten. Beträffande den civila Jlygvädenjänstensorganisalion på regional nivå anser jag - i likhet med kommittén - attövervägande skäl talar för att de regionala vädercentralerna inordnas i SMHl:s organisalion.Härvid vill jag särskill framhålla att en samordning av den totala civilavädertjänsten - allmän vädertiänst och olika slag av särskild vädertiänst - ärangelägen från samhällsekonomisk synpunkl. Den föreslagna organisationen förutsättning för att skall kunna tillgodose en ökadefterfrågan på meteorologiska tiänster på regional och lokal nivå. Ävsystemförslaget följer också all luflfarlsverkel med hjälp av sin flyglraflkledningspersonalbör handha all observationstiänst vid de statliga civila flygplatserna med -som jag har anfört - beaklande av flygsäkerhelsaspeklerna. Ett sådaniarrangemang, som i och för sig innebäratt observationstiänst kommer attbedrivas inom såväl som luftfartsverket, är med hänsyn till påtagligarationaliseringsvinster motiverat, Mol bakgrund av de särskilda skäl som haranförts harjag emellertid inget att erinra mol all ombesörjer observationsljänslenpå Arianda, , Slumps och /flygplatser. Fråganom ställning i flygvädertiänslsystemel fär bli beroende av delslutliga ställningstagandet lill som flygplats. Tremyndigheter - luftfartsverket, och flygvapnel - kommer som producenteroch/eller konsumenter att beröras av verksamheien inom flygvädertiänsten. Föratt en optimal resursanvändning skall säkerställas krävs att myndighelernasamverkar. Denna samverkan bör grundas på överenskommelser mellan de treberörda myndighelerna. Kommitténs förslag bör härvidlag kunna ulgöra en grundför överiäggningar om sådana överenskommelser som vad gäller samarbetet mellanluflfarlsverkel och bör ge ullryck lör ett kund-leverantörsförhållande.Jag avser att föreslå re- Prop.1977/78:5 39 geringenatt uppdra åt de tre myndigheterna alt i samråd utarbeta förslag lill överenskommelsersom sedan skall underslällas regeringen för godkännande. Förslag lillnödvändiga förändringar i av regeringen fastställda författningar ochinstruktioner bör också utarbetas av de berörda myndighelerna. Miltförslag angående flygvädertiänstens framtida utformning ändrar inle detförhällandet - som gäller - att ansvarel för vädertiänsten för civilluftfart las över av försvarsmaklen vid allmän mobilisering eller annan tidpunktsom regeringen anger. De närmare beslämmelserna för överförande av den civila flygvädertjänstenlill försvarsmaklen får det ankomma på överbefälhavaren - efter samråd medluftfartsverket och - att utforma. Kommitténredovisar all antalet befattningar hos för den civila flygvädertiänstensom en följd av systemförslaget minskar med ca 100 från 194 lill 96, Avminskningen är 45 en följd av den redan påbörjade övergången lill automatiskkartritning. En grundläggande ulgångspunkl vid genomförandet av förslagen bör enliglmin mening vara att de genomförs i sådan takt all personalförändringarna kanske med all möjlig hänsyn tagen lill berörd personal. Jag vill här erinra omkommitténs förslag till omplacering, efter omskolning eller vidareutbildning,inom ramen för den totala flyg-traflktjänslen, 1 sammanhanget kan nämnas altrekryteringsbehovet i samband med inrättandet av de nya /MET-organen är relalivistort. Kommitténsförslag angående//e/eoTO/ogw/W/rf/;//;,? a, att grundutbildningenav civila och militära meteorologer i största möjliga ulslräckning skall varagemensam. Förslagel har kritiserats av flera remissinstanser. Kritiken grundashuvudsakligen på att den s. k, "värnpliklsvägen" vid ulbildning lillmeleorolog f. n. inle slår öppen för kvinnor. Dåvarande UKÄ har dock anfört altvärnpliklsvägen för ulbildning lill meteorolog är ell bra exempel på varvadestudier och perioder av yrkesverksamhet eller praktik. En sådan uppläggning avutbildningen anses således vara i linje med intentionerna för den nyahögskolan. betonar UKÄ att det är angelägel att frågan om att öppna "värnpliklsvägen"också för kvinnor undersöks. Jagfinner all frågan om meleorologulbildning måsle övervägas ytteriigare innan slutligställning kan tas. som genomförandet av övriga delar av kommitténsförslag påbörjas kan öven'äganden ske inom en arbetsgrupp med företrädare för ,chefen för flygvapnel och UHÄ och i nära samarbete med andra berörda myndighelersaml personalorganisationerna. En sådan arbetsgmpp bör pröva frågan om meleorologulbildningmed utgångspunkt i flyglrafikledningskommitléns förslag och däröver avgivnaremissvar. I sammanhanget bör också beaklas de, inom Beredningen för detfortsatta arbelel om kvinnan i försvaret. BKF,(Fö 1975:01), pågåendeövervägandena om att vissa tiänster i försvarsmaklen skall kunna besättas medkvinnor, .arbetsgruppen bör redovisa sina resultat för regeringen senast vid uigången Prop.1977/78:5 40 avår 1978, Det lorde därefier ankomma på regeringen att ta slällning i frågan. Slutiigslällning lill frågan om blivande delgivare, som inie förvärvat en merakvalificerad flygoperaiiv erfarenhet, skall ges ulbildning lill privat-fiygarcerlifikatbör få las av luftfartsverket och i samråd. Kommitténhar beräknai all kostnaderna jÖr den civila tlygvädertjänsten kommer att minskaväsentligt som följd av det föreslagna systemet. skulle kostnadernaminska med ca 4,2 milj. kr, från ca 17 milj, kr, till ca 12,8 milj. kr.motsvarande . Vad beträffar kostnaderna .för att genomJÖra förslagen harkommittén beräknai del samlade investeringsbehovet lill ca 17 milj, kr, i 1974års prisläge. Investeringarna fördelar sig med ca 3 milj. kr, på central nivå,med ca 6 milj, kr. på regional nivå och med ca 8 milj. kr. på lokal nivå. Jaganser inle anledning finnas all i förevarande sammanhang la särskild slällning lilldessa beräkningar. Uppbyggnaden av systemet får anpassas lill de ekonomiskaramar som kan komma i fråga i den årliga budgetprövningen, varvid bl, a, denfaktiska trafikutvecklingen, förändringar i efterfrågan på fiygvädertiänst samlfiyg-säkerheiens krav m, m. får vägas in i sedvanlig ordning. Kommitténanser vad gäller kostnadsfördelningen att alla kostnader för den allmänna vädertjänslenskall bestridas av allmänna medel och alt avnämare av särskild vädertiänst, t,ex, flygvädertiänst, skall beiala alla till denna hänförbara särkostnader jämleskälig andel av gemensam adminislralion och indirekta kostnader enligl gängse koslnadsberäkningsmeioder.Luflfarlsverkel anser alt beräkning av kostnader och ersättningar för den civilaflygvädertiänsten skall ske med utgångspunkt i en konsekveni genomförd särkoslnadskalkylför att sambanden mellan prestation och kostnader inom flygvädertiänsten skallkunna upprätthällas. Statskontoret och RRV anseratt prissättningen fördensärskilda vädertjänslen vid bör grundas på principen om fullkostnadsläckning. Medstöd av regeringens bemyndigande harjag lillkallal en särskildutredare med uppdrag all göra en översyn av SMHl:s verksamhel och organisation.Utredaren skall enligt sina direktiv bl, a, belysa verksamhetens finansieringoch prissättningsfrågorna. I avvaktan på utredarens förslag är Jag f. n. inteberedd all ta ställning lill koslnadsfördelningsfrågan saml lill principernaför kostnadsberäkning och avgiftssätlning. Jag villemellertid i della sammanhang påpeka att luftfårtsverkel - mol bakgrund avverkets slällning som affärsverk - enligl ultalande i prop. 1967:57 angåenderiktlinjer för luftfartsverkets verksamhel och organisalion bör ha stor frihetalt handla självständigt när det gäller bl. a. fiygväder-tiänslfrågorna.Vägledande bör vara vad som från aflarsverkssynpunkler kan befinnas meständamålsenligt. Flygvädertiänstens slora omfattning jämfört med övrig särskildväderyänst och därmed dess belydelse för SMHLs lotala verksamhel bör också varavägledande vid ställningstagandet lill pris-sältningsfrågan, I den tidigareföreslagna överenskommelsen mellan luft- Prop.1977/78:5 41 fartsverketoch bör även principema för kostnadsfördelningen behandlas. Frågan om hurluftfartsverket i sin lur skall läcka sina kostnader för fiygvädertiänsten börsom tidigare prövas i anslulning till ställningslagande lill luftfarlsiaxan, Ifråga om genomjörandet av JÖrslagen ansluterjag mig i princip lill vad kommitténhar förordai. Det nya systemet bör alltså genomföras successivt. På så sättunderlättas, som jag har nämnt lidigare, de personalförändringar som följer avsystemomläggningen. successivt genomförande av förslagen torde ocksåförbättra fömtsättningarna för att uppnå optimala systemlösningar. Allmänt börockså gälla att rationaliseringsmöjligheterna hos den ena myndigheten inte får uinyttjasså alt de leder lill anspråk på resursökningar hos den andra. Jag förutsätter dessulomall genomförandel sker i nära samarbeie med personalorganisationerna på såvällokal, regional som central nivå saml att effekterna av genomförda åtgärderfortlöpande följs upp och redovisas i lämpligt sammanhang. Kommitténhar föreslagit all en särskild delegation skall tillkallas med uppgift attförbereda och utföra detaljplaneringen av de personalförändringar som följer avsysiemomläggningen. I delegationen bör enligl kommittén ingå företrädare förluftfartsverket, och personalorganisationema under ledning av en opartiskordförande. Detansvar som kommittén anser att en sådan delegalion skall ha i genomförandeprocessenåvilar givetvis även de myndigheter som föreslås få i uppdrag all genomföraförslagen. De för genomförandel ansvariga myndighelerna skall dessutom enliglvad Jag har framhållil arbeta i nära samarbete medpersonalorganisationerna. Flyglrafikledningskommitléns betänkande lämnades ibörjan av och remissbehandlingen avslutades under . Deltainnebär alt den arbelsräitsreform. som ger de anställda ökat medbestämmandeoch som trädde i kraft den . inle kunde beaktas vare sig avkommittén eller av remissinsianserna. Mot denna bakgrund och med hänvisning tillvad jag har anfört om förslagens genomförande anserjag all en delegalion med deuppgifter som kommittén föreslagit inle skulle vara lill gagn vare sig förpersonalen eller för myndighelerna. Jag förordar därför all en sådan delegalioninte tillkallas. För genomförandet av organisationsförändringen utgår jag ifrånatt berörda myndigheler och personalorganisationer tar initiativ tillbehövliga samverkansformer. Beträffandeavtaisbara anställnings- och arbetsvillkor avser jag all föranstalta om allstatens avtalsverk får de förhandlingsuppdrag som behövs. 1977/78:5 42 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna de av mig förordade riktlinjerna för fiygvädertjänstens syslem och organisalionm, m. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå all aniaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1977/78:5 43 Propositionenshuvudsakliga innehåll..................... ...... 1 1. Inledning...................................................... ...... 2 Nuvarande flygvädertiänst............................... ...... 4 2.1 Allmänt................................................... ...... 4 2.2 Flygvädertjänstens system......................... ...... 5 2.3 Flygvädertiänstens organisation................... ...... 7 3.1 Allmänna utgångspunkter ochsammanfattning av förslagen 8 3.2 Iniressenlkrav........................................... .... 10 3.2.1 Allmänt............................................ .... 10 3.2.2 Civil luftfart...................................... .... 10 3.2.3 Militär luftfart.................................... .... 12 3.3 Kommitiéns förslag lill fiygvädersystem.......... .... 13 3.4 Kommitténs förslag tillorganisation av flygvädertiänsten, 17 3.5 Personal- och utbildningsbehov.................... .... 20 3.6 Kostnader och finansiering m.m.................... 22 3.7 Förslagels genomförande............................ 23 Remissyttrandena.......................................... .... 24 Föredraganden.............................................. .... 32 Hemställan................................................... .... 42 Beslul.......................................................... .... 42 Innehållsförteckning........................................... .... 43 rjOTAB S.MQg Siockholm 1977