prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — För maskininvesteringarnaaccelererade ökningstakten något medan för byggnadsinvesteringarna ett omslagfrån en positiv tiU en negativ volymutveckling kom att äga rum. Utvecklingstendenserna ochän mer avviker starkt Prop.1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19731977samt prognos Procentuell förändring från föregående år -1,5 -8,5 -9,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -2,0 -24,0 -12,0 -4,0 -11,0 Statliga affärsverk exkl. industri -4,0 Statliga myndigheter inkl. militära' -5,5 -3,5 -8,0 -3,0 -7,0 -3,0 -4,0 -7,0 -8,5 -2,5 -4,0 -0,5 -4,5 -3,5 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -6,5 -2,5 -15,0 Statiiga alTärsverk exkl. industri -7,5 -1,0 -0,5 -2,5 -1,0 -15,5 -14,0 därav: handelsflottan* -54,0 -3,0 -6,5 -7,0 -8,0 -1,5 -3,5 -9,0 -9,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -11,5 -4,0 -15,5 -15,0 -2,5 -4,0 Statliga affärsverk exkl. industri -6,0 Statliga myndigheter inkl. militära" -3,5 -0,5 -2,5 -2,5 -10,0 -1,5 -2,0 -10,0 -9,0 -3,0 -0,5 -2,0 -3,5 -2,0 Summa exkl. handelsflottan» -5,0 -2,5 a. flertalet fristående kontorsbyggnader. "Inkl. statliga väginvesteringar. »Inkl.vissa statliga aktiebolags investeringar. Investeringarna i handelsflottan uppgick 1975,1976 och 1977 till 564, 203 resp. 441 milj. kr. = Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m.Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej medtotala investeringar. Tabell 7: 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19731977samt prognos för privat, statlig och sektor ing frän föregående år inkl. bostäder exkl. bostäder 20 506 9 802 -5.5 -2.0 -7.5 -7.5 -4.0 -14,5 inkl. bostäder exkl. bostäder 6 751 6 751 -3,0 -3,0 Kommunala inkl. bostäder exkl. bostäder 14 796 12 092 -13.0 -11,0 -12,5 -7,0 -5,5 -3,5 -5,5 -4,0 Summa inkl. bostäder exkl. bostäder -2,5 -3,5 -4,0 -1,0 -0,5 -4,5 -2,0 -3,5 -1,0 -0,5 Maskiner m. m. 4 285 2 454 -0,5 12,5 -1,5 -1,0 -0,5 -6,0 -11,5 -4,5 -3,0 -6,5 Privata' inkl. bostäder exkl. bostäder 43 542 32 838 -3,0 -0,5 -6,0 -5,0 -5,0 -8,5 inkl. bostäder exkl. bostäder -4,0 -4,0 Kommunala inkl. bostäder exkl. bostäder 17 250 14 546 -12,0 -9.5 -11,5 -6,5 -4,0 -1.5 -4,0 -2.0 -0,5 -2,0 -3,5 -2,0 -3,5 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur. Summan avbyggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Anm.Procenttalen är avrundade till hela resp. halva procent. Nedanredovisas byggnadsunderhållets procentuella förändring i 1968-års priser. 19711972 19721973 19731974 19741975 19751976 19761977 1,0 -1,0 4,5 5,0 4,0 4.0 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 126 ifrån utveckhngen de föregåendeåren. Särskilt markerad är skillnaden i fråga om näringslivets investeringar.Investeringsnivån sjönk under både 1976 och 1977. Volymminskningen 1977beräknas ha varit förhållandevis kraftig, eller . Den offentliga sektomvisade en stigande investeringsaktivitet 1976 och tUlväxttakten ökadeytterligare något 1977. För bostadsinvesteringarna fortsatte nedgången 1976 och1977 men då mycket kraftigare än åren . Denna utveckling harpåverkat den totala byggnadsvolymen kraftigt negativt dessa år. Totalt beräknasden ha minskat med 4 1/1976 och 3 1/1977. Vad beträffar maskininvesteringarnahar uppgången fortsatt ännu . Exkluderas de starkt fallandeinvesteringarna i handelsflottan var tillväxten av maskininvesteringarna 1976avsevärd, eller . Utvecklingen förbyttes i en lika kraftig minskning 1977.Det främsta skälet härtill är den osedvanligt kraftiga minskningen () iindustrins maskininvesteringar. En kraftig uppgång i handelsflottansinvesteringar ledde till att nedgången i maskininvesteringarna totalt stannadevid . Prognosen för1978 innebär att de totala bruttoinvesteringama minskar i volym för fjärdeåret i rad. Nedgången beräknas bli mot 3 1/19761977. Industrinsinvesteringsplaner , enUgt novemberenkät,pekar på en mycket svag utveckling även . Företagens redovisadeplaner innebär en nedrevi-dering jämfört med deras svar i samband med enkätenvid . Prognosen ikonjunkturinstitutets höstrapport har sålunda nedreviderats och industrinsinvesteringar ser ut att sjunka även 1978. Industrins investeringarskulle därmed 1978 ligga under nivån 1976. En svaguppgång väntas i investeringarna i bostäder av oavbruten nedgång.Bostadsinvesteringama 1978 skulle därmed ligga under nivån 1972.De offentiiga investeringarna förutses totalt sett öka svagt 1978. Medan destatliga investeringarna väntas stagnera 1978, är det kommunernas investeringarsom bär upp ökningen i den offentliga sektorns investeringar. Den väntade svaga ökningen ibostadsinvesteringarna liksom i de byggnadstunga offentiiga investeringarnainnebär att en liten byggvo-lymökning fömtses , eller 1 1/. Denkraftiga nedgången i de maskintunga näringslivsinvesteringarna leder till attmaskininvesteringarna minskar kraftigt medan byggnadsinvesteringarna ökarsvagt. Den totala investeringsaktivitetenberäknas 1978 ligga års nivå. Investeringskvoten, dvs. defasta investeringarnas andel av bruttonationalprodukten, har således fallittillbaka. Investeringskvoten uppgick tUl . Den starkainvesteringsaktiviteten ledde tiU att investeringskvoten stegtill 1970. Vid slutet av femårsperioden 19701975 låg investeringskvotenstrax under Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ocb uppdelat på sektorer 19691978 Index 1968 = 100. Maskiner m, m. l'*0 r övriga statliga 120 1- ' \ r»~ I I I I I I I 1969 71 73 75 77 Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagd som en streckad kurva. Källor: och . övriga privata exkl. " handelsflottan r**' 1969 71 73- 75 77 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 128 och 1977 beräknas den hafalUt ytterligare och tiUbaka tiU , dvs. 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Enligtpreliminära kalkyler minskade bostadsinvesteringama totalt sett i volym19761977. Investeringarna i flerfamiljshus sjönk därvid i volymmedan investeringarna i småhus minskade . Ombyggnadsinvesteringarnaberäknas ha minskat i volym. Bostadsproduktionentorde nu klart understiga den långsiktiga efterfrågan. Under första halvåret1977 absorberades drygt 32 400 lägenheter på bostadsmarknaden, vilket är enökning med ca 1 200 lägenheter jämfört med . Även antaletfärdigstäUda lägenheter ökade, med ca 1 100, men uppgick dock inte till mer än30 700 . Nedgången i antalet outhyrda lägenheter blevdärmed oförändrat ca 1 700. Antalet färdigstäUda lägenheterunder beräknas, jämfört med , ha minskatmed 1 400 lägenheter till 24 800. För att tillgodose en bostadsefterfrågan avsamma storlek som dvs. om 29 000 lägenheter, skullesålunda 4 200 outhyrda lägenheter behövt tas i anspråk under andra halvåret1977. Antalet outhyrda lägenheter i statsbelånade flerfamiljshusi 1 september1977 uppgick tiU ca 14 400. Ovanstående kalkyl tyder på att antalet outhyrdalägenheter har reducerats med 5 0006 000 lägenheter. Härtill bidrar i viss mån den kraftiga ökningen avinvandringsöverskottet, i synnerhet som invandringen i hög grad riktadesig mot storstadsområdena, där också en stor del av antalet outhyrda lägenhetervar belägna . TUl viss del motverkades detta av attstorstadsområdena hade ett negativt inrikes flyttningsnetto, vilket i sigmedförde ett ökat efterfrågetryck i övriga delar av landet. En viss brist pålägenheter har också lokalt börjat att göra sig kännbar. Dessaomständigheter talar för en ökad press på bostadsproducen-terna att ökaigångsättningen. Antalet påbörjade lägenheter har emellertid fortsatt attfalla . Fram t. o. m. påbörjades endast 33 950lägenheter, vilket är en nedgång med 6 400 lägenheter jämfört med motsvarandetidsperiod 1976. Av denna minskning svarade flerfamiljshusen för 1 900lägenheter och småhusen för 4 500. Nedgångstakten var dock betydligt lägre försåväl flerfamiljshus som små- 1 Uppgifterna om antalet outhyrda lägenheter avserlägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus färdigställda fr. o. m. 1967 fram till det halvårsskifte som närmastföregick resp. mättillfälle. 1 Preliminär nationalbudget 129 hus änunder de två föregående kvartalen. Den låga igångsättningen torde vara betingadav ett flertal olika faktorer däribland den snabba ökningen avbyggnadspriserna, det kärva läget på kreditmarknaden samt en otUlfredsställandeplanberedskap i koinmu-nerna. Prisstegringarnainom bostadsbyggandet har varit betydande , särskilt förflerfamiljshus. Denna snabba prisstegring, som varitstarkare än tidigare, förklaras bl. a. av högre insatsvarupriser för t. ex.energi och trävaror samt en lägre produktivitet tUl följd av minskande projektstorlekar och mindre byggserier. På mångahåll i landet har byggarbetsmarknaden efterhand käimetecknats avöverhettning och hög löneglidning, främst till följd av att byggarbetar-kårenminskat snabbare än totala byggvolymen i området. Den minskande totalabyggvolymen talar dock för en lugnare prisutveckUng . Denhöga inflationstakten har drivit upp kapitalkostnaden ochdärmed boendekostnaden i nybyggda bostadshus. Dessutom har det statligalånetaket för främst flerfamiljshus inte ökat i takt med byggnadsprisema.Därmed har de s. k. överkostnaderna, som måste finansieras med privata lån tUlmarknadsränta eller egen insats, ökat väsentligt. Den andel av den totalaproduktionskostnaden som överstegpantvärdet uppgick januarimaj 1977 tUl i genomsnitt 8,för flerfamiljshus och för småhus. De högakapitalkostnaderna och den ökade hyressplittringen inom bostadsbeståndet somföljer därav utgör sannolikt en del av förklaringen till att byggherrarnahållit igångsättningen av flerfamiljshus låg även . För att stimulerabostadsbyggandet har regeringen fram till höjt detstatiiga lånetaket med för flerfamiljshus och för småhus,vUket kan jämföras med en höjning på för båda dessa bostadskategorierunder Iframtiden skaU lånetaksändringar enligt regeringens beslut göras oftare än hittUls och knytas till en in dexserie för byggprisutvecklingen. Dessa åtgärder avses medföra att den uppåtgående trenden i de s. k. överkostnaderna för flerfamUjshus bryts, vilket har bedömts få en positiv inverkan på igångsätt- nuigen av lägenheter i flerfamiljshus . har efterhand betydande svårigheter förmärkts när det gällt atterhålla byggnadskreditiv till bostadsbyggandet. Detta gäller även för projektsom beviljats statliga lån. På grund av dessa finansieringsproblem harpåbörjandet av åtskihiga flerfamUjshus och gruppbyggda småhus avsevärtförsenats. För ett stort antal småhusprojekt, som haft behov av topplån, harfinansieringen inte kuimat ordnas. En förbättring av situationen ägde rum imdertredje kvartalet 1977, menvissa tecken tyder på att läget därefter åter blev kärvare. 9 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 130 Tabell7: 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadshus 19731978 37 000 43 200 27 500 53 450 15 250 36 100 14 350 42 700 12 000 36 000 15 000 36 000 53 750 43 750 38 750 46 550 27 450 47 050 13 000 37 000 ' Ett bostadshus anses bli påbörjat den månad dågrundbottenbesiktning äger rum och/eller de egentliga byggnadsarbetenapåbörjas. ' Då minst tre fjärdedelar av lägenheterna i ettbostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tas i bruk anseshuset vara inflyttningsfärdigt. Anm.Samtliga siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. rådande kreditrestriktionernatorde också medverkat tUl att endast 3 500 privatfinansierade småhus påbörjadesunder tidsperioden 1 januari31 . Därmed förefaller det mindresannolikt att den uppställda ramen om 7 500 privatfinansierade lägenhetertagits i anspråk . Den under förstadelen av fortgående försämringen av kommimernas planberedskap tycksnu, enligt kommunernas bostadsbyggnadsprogram för 19771981, i stort sett haupphört. Någon påtaglig förbättring av planeringsläget har dock ännu intekunnat observeras. Igångsättningen , har, som framgår av tabell 7:3, antagits uppgå tUl 48 000 lägenheter varav 36 000 i småhus. Antalet inflyttningsfärdigalägenheter 1977 har beräknats till 55 500 varav 41 000 i småhus. harigångsättningen antagits uppgå tUl 51 000 lägenheter varav 36 000 i småhus.Antalet inflyttningsfärdiga lägenheter 1978 har beräknats till 50 000 varav 37000 i småhus. Med den förhållandevis låga igångsättning som kan förutses ocksåför 1978 finns det risk för att den lokala bristen på bostäder i olika delar avlandet kommer att öka. Modemiseringenav lägenheter fortsatte att minska något i omfattning 1 januari31 september1977 jämfört med 1976, vilket framgår av tabell 7:4.Totala antalet lägenheter med preliminära beslut om bostadslån tUl ombyggnadblev i stort sett oförändrat. Antalet berörda småhus fortsatte att öka, medannedgången i antalet lägenheter i flerfamiljshus höll i sig. Dessutom fortsatteantalet lägenheter med förbättringslån att sjunka. En kraftig minskninginträffade för lägenheter med energisparstöd, isåväl flerfamiljshus som småhus, vilka i det närmaste halverades. Under tredjekvartalet kom dock en avsevärd ökning av antalet lägenheter med ener- Tabell7: 4 Anta] lägenheter med preliminära beslut om bostadslån, förbättringslånsamt energisparstöd 19733 kv. 1977 13 kv. därav: flerfamiljshus småhus 3 150 2 500 12 250 3 500 12 800 5 700 8 450 8 350 6 000 6 250 därav: flerfamiljshus småhus 38 800 20 500 166 550 45 400 124 650 35 900 Detstatliga stödet till energibesparande åtgärder infördes . Anm. Samtliga siffror är avrundade till närmasthela femtiotal. gisparstöd, främst småhus, att ägarum. Detta till följd av den förbättring av energisparstödet som gäller fr. o.m. För att tillgodose den starkt ökade efterfrågan påenergisparstöd utlovade regeringen ytterligare 400 milj. kr.till energibesparande åtgärder Diagram7: 2 Investeringar i bostäder ocb egentlig industri 19711978 Index 1968 = 100. _"** I I I I I L_J \ I \ L_J 1971 72 73 74 75 76 77 78 1971 72 73 74 75 76 77 78 Prop.1977/78:100 Bilagal Finansplanen 132 Därmed skulle ramen för statUga lån och bidrag till energibesparandeåtgärder under /78 uppgå tUl 958 milj. kr. Den av regeringenföreslagna ramen för /79, som avses fådisponera för bostadsändamål, är av ungefär samma storleksordning. Med ovan angivna förutsättiungar angående igångsättningm. m. beräknas bostadsinvesteringama totalt sett öka i volym 19771978. Investeringarna i flerfamiljshus berälcnas därvid öka ochsmåhusinvesteringarna . Ombyggnadsinvesteringarna beräknas öka i volym 19771978. Industriinvesteringarna kom, efter en oavbruten ökningsedan 1968, att i det närmaste stagnera 1976. Den obetydUga ökning som totaltsett kunde noteras hänförde sig tUl maskininvesteringarna som ökade med 3 1/. Byggnadsinvesteringarna däremot minskade inte . Investeringsaktiviteten synes 1977 ha avtagit kraftigt,inte enbart på byggnadssidan utan även på maskinsidan. På basis av statistiskacentralbyråns novemberenkät har den volymmässiga nedgången 1977beräknats till totalt. Minskningen fördelades jämnt mellanbyggnadsinvesteringarna och maskininvesteruigarna. Fortsatt svag efterfrågan,lågt kapacitetsutnyttjande liksom en starkt försämrad lönsamhet har verkatdämpande på investeringsbenägenheten. Den nyssnämnda novemberenkäten ligger tUl grund förprognosen . Företagens planer och prognos för1978 samt planer och utfall för de föregående tio åren redovisas i tabell 7: 5.Den variation i avvikelserna som kan observeras mellan planer och utfall kandelvis hänföras tiU konjunkturell inverkan. De vidtagna ekonomisk-politiskaåtgärderna har givetvis också påverkat investeringsaktiviteten och därmedavvikelserna mellan planer och utfaU. Tabell 7: 5 Planerade ocb faktiska förändringar av denegentliga industrins totala investeringar 19681978 Procentuellförändring från föregående år. Planerat i november året innan' (-15) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsrena enkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen 19771978 haranvänts det preliminära utfallet för'l977. Anm.Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Förutsättningarnaför en återhämtning i investeringsaktiviteten 1978 bedöms inte som goda. Den avsevärda kapacitetsreserven i utgångsläget liksomäven den kvardröjande obalansen mellan avsalupriser och kostnader, dvs. denpressade lönsamheten, väntas verka bromsande på industriföretagensinvesteringsbenägenhet totalt sett. Den bedömning av den internationella konjunktumtvecklingen 1978, somgörs i föreliggande nationalbudget, ger knappast heller anledning räknamed någon väsentiig påfyllnad av företagens nuvarande mycket lågainvesteringsplaner . Företagensredovisade enkätsvar pekar på en revidering nedåt av det beräknadeinvsteringsutfallet jämfört med den prognos som grundades på de planersom företagen uppgav vid föregående enkättillfälle vid månadsskiftetaugusti/. Normalt brukar företagens planer underskatta denfaktiska utvecklingen. Detta framgår av den positiva avvikelsen somsystematiskt föreligger mellan planer ochutfall. Bedömningen av företagens svar har emellertid resulterati att företagens planer uppjusterats i mycket liten utsträckning. Även efterdenna justering förutses dock industriinvesteringarna på total nivå minska likakraftigt som 1977, eller . I höstrapportvar prognosens innebörd en uppbromsning av nedgången 1978 jämfört med . Den krympning av industriinvesteringarnasom nu fömtses innebär dock för maskininvesteringarnas del en lägreminskningstakt , , än , . Bygginvesteringarna däremotbedöms minska kraftigare , mot 1911. I diagram 7: 3 redovisas investeringsutvecklingeninom de olika huvudbranscherna av industrin. Branschuppgifterna för1977 och 1978 har schablonmässigt korrigerats på samma sätt som för industrinsom helhet. Med detta förfaringssätt kan kalkyleringen av de enskUda branschernasutveckling förmodas ha en avgjort osäkrare gmnd än motsvarande bedömning förindustrin i dess helhet. Med denna reservation i minnet har det likväl sittintresse att notera att betydande olikheter i utvecklingstendensen mellanbranscherna framträder i diagrammet. Inom järn- och stålverk samt massa- ochpappersindustri förutses investeringarna fortsätta att minska kraftigt 1978.Massa- och pappersindustrins investeringsnedgång beräknas därvid accelereramedan för järn- och stålindustrin en uppbromsning av nedgången förutses. Fördessa industribranscher synes investeringshämmande faktorer på ett mycketkännbart sätt ha samverkat i negativ riktning. Investeringsnivån 1978 beräknasför dessa båda branscher sammantagna motsvara halva deras investeringar och därmed betydligt lägre än föregående botten-markeringar under1970-talet. Även för verkstadsindustrin beräknas investeringsnivån 1978 ligga ehuru i mindre markerad utsträckning än för basindustrierna under föregåendebottennivå . För de övriga branschema beräknas däremotinvesteringsnivån 1978 ligga Prop.1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 7: 3 Investeringar inomegentlig industri, totalt och uppdelat pä branscher 19711978 Index: 1962 = 100. 160 150 140 130 140 130 120 110 100 90 80 200 190 180 170 160 150 140 J \ I L 1971 72 73 74 75 76 77 78 1971 72 73 74 75 7677 78 De branschvisa prognoserna är något osäkrareän prognosen för totala industrin. Investeringarna i bilar ärinkluderade. Källor;och . klart över föregående bottennivåfrån 1971. Som framgår av diagrammet har kurvan därvid inte varit lika brantnedåtriktad som för basindustrierna. Handel m. m. Enligt preliminäraberäkningar ökade de totala investeringarna inom gruppen handel m. m. ivolym . 1 Med investeringar inom gruppen handel m. m.avses investeringar i varuhandel,bank- och försäkringsverksamhet, teatrar, hotell, restauranger, lagerbyggnadersamt fastighetsförvaltning. nadsinvesteringarna sjönk med 6,medan däremot maskininvesteringarna steg . Beräkningarnaför både 1977 och 1978 grundar sig på dels den av inovember genomförda enljätundersökningen inom handels-, bank- ochförsäkringsföretag, dels på uppgifter om totala kostnader och byggnadstiderför byggnadsprojekt inom gruppen privat handel. För den enkättäcktadelen av byggnadsinvesteringarna anger företagens planer en fortsatt nedgång ibyggandet tmder 1978. Det kan också konstateras att dessa planer i stortöverensstämmer med de beräkningar som gjorts på basis av uppgifter om pågåendeprojekt och förväntad igångsättning. Dessa beräkningar grundar sig även påarbetsmarknadsstyrelsens statistik överantalet beviljade byggnadsprojekt inom gruppen privat handel samt påuppgifter om förändringar i den s. k. projektreservens storlek. Som mått pådenna har använts summa byggnadskostnader för inneliggande ej avgjorda ärendeninkomna . Dessutom harbyggnadsinventeringen som gjordes av i augusti 1977utnyttjats. Den 15 maj 1977infördes en investeringsavgift på på vissa oprioriterade byggnadsarbeten;avgiften borttogs genom riksdagsbeslut retroaktivt fr. o. m.den 20 oktober 1977. Igångsättningen minskade enligt preliminära beräkningar medca i volym 19761977. Vid bedömningenav igångsättningen har också beaktats den negativa utvecklingsom kännetecknat den privata konsumtionen 19761977 och väntas fortsätta19771978. Med hänsyn härill och till tidigare nämnda uppgiftskällor väntasigångsättningen öka i volym 19771978, med ökningen förlagdtill . Kalkylema för hela gruppen privat handel m. m. visardå en minskning av de utförda byggnadsinvesteringarna i volym tUl 1978. Inkluderas även den statligadelen erhålls också en nedgång . Enkäten pekarpå en minskning av maskininköpen . Mot bakgrund av tidigare årserfarenheter av förhållandet mellan planer och utfall har en uppjusteringansetts motiverad även . De senaste fyrafem årens relativt högaökningstakt förutses likväl upphöra vid i volym oförändrad nivå 1978. Därmedskulle de totala investeringarna inom gruppen handel m. m. minska ivolym 19771978. Investeringarna ihandelsflottan minskade 1976 med 200 milj. kr. Medinvesteringar avses här inköp av nybyggda fartyg från svenska och utländskavarv minus nettoutförseln av begagnade fartyg. Utförsäljningen varexceptionellt hög 1976 och kom att överstiga inköpen av nybyggda fartyg. Under1977 ökade inköpen av nybyggda far- 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 136 tyg kraftigt fartygsimporten merän fördubblades jämfört med , medan leveranserna av svenskbyggda fartyg varnågot lägre än 1976. muiskade nettoutförseln av begagnade fartyg ochdärmed kom inköpen av nybyggda fartyg åter att överstiga nettoutförseln avbegagnade fartyg. Investeringarna i handelsflottan uppgick därmed till440 milj. kr. Beräkningarnaöver nyinköpen av fartyg 1978 bygger på två enkäter, en till svenska redareangående deras beställningar i utiandet och en tUl de svenska varven. Enligtdessa enkäter kommer inköpen av nybyggda fartyg att öka kraftigt 19771978 mköpen från utländska varv väntas då bU ännu något högre än 1977. Samtidigtberäknas leveranserna av svenskbyggda fartyg bli mer än dubbelt så höga som1977. I dessa leveranser har då inte inräknats de fartyg som på en del varvbyggs i egen regi, och som då detta skrives saknar extern beställare. En mycketsvårbedömbar post i kalkylema över investeringama i handelsflottan utgörs avexporten av begagnade fartyg. Storleken av dessa försäljningar 1978 kommerantagligen tUl stor del vara beroende på i vilken utsträckning utflaggningtill andra länder kommer att tillåtas. Här har antagits att nettoutförseln avbegagnade fartyg ökar kraftigt 1978. Investeringama i handelsflottan 1978skuUe då komma att uppgå till 620 milj. kr. De totalastatliga investeringarna minskade enligt preliminära beräkningar ivolym tUl 1977. Som framgår av tablån nedan sjönk de statUga myndigheternas och de statliga företagens investeringarmedan ökningar noterades för de statliga affärsverken. Byggnadsinvesteringarnaminskade i volym 19761977 och maskininvesteringarna . Till underlag förberäkningarna över den statliga investeringsverksamheten ligger enkäter frånaffärsverk, myndigheter och statliga företag insamlade av statistiskacentralbyrån oktober/ . exkl. industri Statiigamyndigheter inkl. militära Statiigaföretag (industri m. Statliga investeringar, totalt -4,0 -2,5 -2,5 -20,5 1 De statliga företagens investeringar redovisas itabell 7: 1 dels under Egentligindustri vad avser statUga industriföretag, dels under Övriga investeringar vadavser övriga statiiga företag. 1 Preliminär nationalbudget 137