prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — När det gäller invandrarstuderande anser UKÄ attarbetsgruppens förslag om det organisatoriska ansvaret för anordnandet avpreparandutbildningen bör förverkligas. Eftersom invandrarstuderaiide ärpermanent bosatta i landet bör de behandlas som svenska medborgare, dvs. de börgenomgå förberedande utbildning för högskolestudier i vuxenutbildning. 1977/78:100 Bilaga 12 sol UKÄ påpekar attutbildningsinnehåll i betydande grad kommer att skilja sig från densvenskutbildning som är avsedd för invandrare som är verksamma i arbetslivet. Slutligen understryks vikten av att denhög-skoleförberedande utbildningen görs flexibel och anpassas till olikastuderandegruppers förutsättningar. Flertaletremissinstanser stryker under att de utiändska studerande som förbindersig att ta emot bör ges så goda betingelser som möjligt att klara av sinastudier. Det är inte acceptabelt att studerande med utiändsk förutbildningmisslyckas i den omfattning som sker. Det ansvar har förutländska studerande som tillåts komma hit för att studera måste fåkonsekvenser på resurserna för deras utbildning. En allmän uppfattning blandremissinstanserna är också att förslaget om en ettårig fömtbildning förutländska studerande är väl avvägt liksom de mål arbetsgruppen och UHÄ satt uppför utbildningen. När det gälleravgränsningen av utländska studerande är meningarna delade. Flertalet avremissinstanserna anser att invandrarstuderande och gäststuderande börbehandlas olika vid bedömning av behov av förutbildning. UHÄ betonar attinvandrarstuderande bör behandlas som övriga medborgare eftersom de ärpermanent bosatta i landet. Gäststuderande kommer emellertid till ihuvudsakligt syfte att bedriva grundläggande högre studier och har inte föravsikt att stanna i landet. Bland de remissinstanser som delar arbetsgruppenssyn att gäststuderande och invandrare inte bör behandlas olika kan nämnaslänsskolnämnderna i , , , , Göteborgoch , samt , skoldirektionen i ochskolstyrelsen i . Flertalet av deremissinstanser som vill utvidga gruppen utländska studerande med behov avförutbildning för högskolestudier delar också SÖ:s förslag att detorganisatoriska ansvaret för förutbildning bör förläggas till kommimalvuxenutbildning. i betonar principen att utbildningsom leder fram till allmän eller särskild behörighet för högskolan skall varaförlagd till det allmänna skolväsendet eller till vuxenutbildning.Länsskolnämnden i anser att samma möjlighet till inskolningbör ges till den som kommer till för att direkt gå ut i arbetslivet somden som avser att stanna för högskolestudier under längre eller kortare tid.Den kategori som avser att gå vidare tillhögskoleutbildning bör ges en obligatOT risk påbyggnadskurs som förläggstill högskolan. Gmndutbildningen motsvarande Svenska 3 bör dock förläggas tillkommunal vuxenutbildning varigenom behovet av långa resor och inackorderingminskas. i tillstyrker Sö:s förslag men anser 1977/78:100 BUaga 12 502 att skillnaden mellan förslagen ommålgrupperna talar för UHÄ:s förslag beträffande gäststuderande. Stipendie-och betygsfrågorna, behovet av en likartad anknytning av förutbildningen som iandra länder samt de gäststuderandes sannolika egna önskemål talar förslag. För övriga målgrupper vore det emellertid naturligtatt anordna utbildningen inom vuxenutbildning. Till UHÄ:s förslagatt ansvaret för behörighetsgivande förutbildning i svenska och engelska förgäststuderande bör förläggas till högskolan ansluter sig berördahögskoleenheter. UHÄ:s förslag om huvudmannaskapet tillstyrks också avarbetsmarknadsstyrelsen, statens invandrarverk, ,länsskolnämnderna i och , de regionalaorganisationskommittéerna för högskolereformen, skolstyrelserna i ,och , . Centralorganisationen /SR, , . , , Tjänstemännens bildningsverksamhet ochTeknologorganisa-tionen Reftec. Arbetsmarknadsstyrelsenanser att den nära kopplingen mellan förutbildning och högskolestudier börbibehållas för gruppen gäststuderande. En sådan nära koppling kan försvåras ominte högskolan har ansvaret för förutbildningen. Statens invandrarverkframhåller att anpassningen till högskolemiljön underlättas om den studeranderedan i förutbildningen knyts till högskolan. Det ger ökade möjligheter förden studerande att parallellt med preparandundervisningen auskultera i det ämnesom senare skall studeras vid högskolan. I många fall fiims krav från hemlandetpå högskoleanknutna studier för att utresetillstånd skall beviljas och för attstipendier och studiebidrag skall kunna gå till den studerande. En annan fördelför de gäststuderande är att de vid hemkomsten får tillgodoräkna sig de betygde fått vid studier som har anknytning till högskolan. Liknande synpunkterframförs av . för Uppsalahögskoleregion anser att frågan om huvudmannaskap hänger samman meddefinitionen av målgmppen. Kommittén vill definiera denna som studerande med utländskförutbildning, som är behöriga till högskolestudier i med undantag avkunskaper i svenska och engelska och som har för avsikt att bedrivahögskolestudier i landet. Om den studerande sedan betecknas som gäststuderande,flyktingstuderande eller invandrarstuderande är i detta sammanhang avunderordnad betydelse. Med denna definition bör högskolan naturligt gesansvaret för den behörighetsgivande utbildningen för studerande med utländskfömtbildning. Samma uppfattning har som betonaratt det avgörande måste vara de studerandes syfte med förutbildningen. Mot attutvidga målgruppen talar enligt organisationen dels att utbildrungen då intelika lätt kan anpassas till kommande högskolestudier, dels att en 1977/78:100 Bilaga 12 503 utbildning av detta slag inte kanvara den rätta lösningen på problemet med organisation och huvudmannaskap församhällets invandrarundervisning. Centralorganisationen /SR anser att denavgränsning av studerande som ges förutbildning i svenska i stort sett ärväl avvägd men vill dock framhålla att den allmänsociala situationen sominvandrarstuderande befinner sig i, kan vara skäl för att preparandutbildningenför denna grupp bör anordnas i den kommunala vuxenutbildningens regi. () avstyrker förslaget om utvidgning avmålgruppen eftersom det medför att även invandrare som bott och arbetat iSverige under , vilket är en gräns för att erhålla studiemedel ochsom fått lagstadgade 240 timmars undervisning i svenska, skulle delta ikoncentrerad nybörjarunder-visning för utlänska studerande som kommit tilllandet enbart i syfte att studera eller som flyktingar. Det förefaller TCOnaturligt och lämpligt att preparandutbildningen förläggs till högskolan. ABFanser att frågan om gäststuderandes studier i svenska och engelska inte bordeberöra studieförbunden. Denna språkundervisning måste anpassas till de speciellakrav som högskoleundervisningen ställer och vara en integrerad del av dentotala undervisningen vid högskolan. Studieförbundens primära uppgift måstevara att bereda undervisning åt de invandrare som har för avsikt att stanna iSverige. FU delar uppfattningen att huvudmannaskapet för förutbildningen förutländska studerande bör läggas på högskolan. FU påpekar att de utländskastuderande kommer till och att det förnärvarande endast är FU/Kurs-verksamheten som kan erbjuda dennaundervisningsform med löpande kursstarter . För att destuderande inte skall förlora alltför mycket tid i väntan på en kursstart ärdet viktigt att beredskapen finns även forsättningsvis för nuvarande slag avanordningar. Det bör enligt FU ankomma på resp. högskola att närmare angeformen för och uppläggningen av verksamheten och härvid förlägga denbehörighetsgivande förutbildningen för icke svensktalande studerande till denlokalt mest lämpade kursanordnaren. tar inte ställningtill huruvida förutbildning i svenska och engelska för utländska studerandeorganisatoriskt skall ligga inom SÖ:s eller inom UHÄ:s ansvarsområde. Däremotframhåller utredningen att kurser som syftar till en formell behörighet inteskall anordnas av studieförbund. Slutligen betonar utredningen attstudieförbundens särskilda resurser för att anordna undervisning i svenska förinvandrare inte får minskas genom den föreslagna utbyggnaden avbehörighetsgivande förutbildning för utländska studerande. Enligt centralastudiestödsnämnden talar starka skäl för att behörighetsgivande utbildning gesbåde inom den kommunala vuxenutbildningens och inom högskolans ram.Högskolekurserna bör i första hand vara lämpliga för gäststuderande men ävenför invandrare, t. ex. vissa flyktingstuderande som har skaffat sig en godutbildning i hem- 1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 504 landet och som vill börjahögskolestudier . Till utbildningen vid koimnunalavuxenutbildningen skulle främst rekryteras invandrare. Om en gäststuderandeönskar genomgå denna utbildning bör han rimligen inte hindras från detta.Organisationskommittén för högskoleregion bedömer det naturligt attförutbildningen som regel anordnas på högskoleorterna och bedrivs i närasamarbete med både och statlig högskoleutbildning. Kommittén föreslåratt arbetsgruppens förslag till vidgning av målgruppen för den föreslagnaförutbildningen prövas genom försöksverksamhet på någon högskoleort. har medsina kostnadsfria studier och sina internationellt sett generösabehörighetsregler för högskoleutbildning tagit emot ett ökande antal utiändskastuderande . De utländska studerande som sökerutbildning vid svensk läroanstalt utgör en mycket heterogen grupp, intebara från språksynpunkt utan också vad gäller utbildningsbakgrund,kulturtraditioner och mål för studierna i . Bland de utländskastuderande kan urskiljas invandrare, flyktingar, gäststuderande,praktikanter m. fl. Invandrarstuderandeär sådana som har kommit till i annan avsikt än att bedriva studier. Dehar haft tillstånd att vistas och arbeta i ochförutsätts komma att stanna här. De behandlas också så långt möjligt bl. a. istudiestödshänseende som svenska studerande. Med gäststuderande avses iallmänhet utländska studerande som kommit till för att studera och sominte har för avsikt att bosätta sig här. Gäststuderande kan inte sominvandrarstuderande och flyktingar få svenskt studiestöd. Studerande frånde nordiska länderna kommer i allmänhet hit för vissa utbildningar t. ex.ekonomutbildningen för studerande från och . Bortsett från attvissa finländska studerande har otillräckliga kunskaper i svenska språket harnordiska studerande inga större problem att anpassa sig till den svenskastudiesituationen. Andra grupper är de som kommer hit på ett stipendiumfinansierat av hemlandet eller har stipendium från . De harpåbörjat sin grundutbildning i hemlandet och önskar komplettera denna ellerstudera på forskarutbildningsnivå. Antalet utländska gäststuderande som kommerhit för att genomgå hela sin grundutbildning har ökat kraftigt de senaste åren.Vår kostnadsfria undervisning och bristen på utbildningsplatser i hemlandet göratt många söker sig hit. Denna grupp uppger sig i allmänhet ha försörjningentryggad genom någon myndighet, organisation eller privat person i eller utanförhemlandet. Fr. o. m. gällernya behörighets- och urvalsregler även 1977/78:100 Bilaga 12 505 för sökande med utländskförutbildning. För allmän behörighet måste studerande med utländskförutbildning ha minst 11-årig skolutbildning påbörjadtidigast . Vidare krävs kunskaper i engelska motsvarandetvå årskurser i svensk gymnasieskola samt kunskaper i svenska enligt UHÄ:sbestämmande. Många utländska studerande kommer från språkområden där mansaknar kunskaper i engelska. De måste därför söka lära sig två nya språksamtidigt vilket i vissa fall medför svårigheter. De måste också, i likhet medstuderande med svensk förutbildning, uppfylla de ev. särskildaförkunskapskraven vid den utbildningslinje som de avser att studera på. SÖ:s och UHÄ:sförslag om behörighetsgivande förutbildning för utländska studerande jämteyttranden över dessa är enligt min mening ett värdefullt underlag för bedömningav insatser som kan behövas för de utländska studerandena. Jag anser i likhetmed SÖ och UHÄ att studerande med utländsk förutbildning bör ges möjligheteratt inhämta kunskaper i svenska ochengelska motsvarande vad som krävs för allmän behörighet. Jag delarockså uppfattningen att de utländska studerande som tillåts komma till och studera måste ges så godabetingelser som möjligt att klara studierna. Förslagen skiljersig emellertid på ett par centrala punkter från varandra. Det gäller delsavgränsningen av vilka som skall komma i fråga för utbildningen och delsansvaret för utbildningen. SÖ anser att utbildningen bör anordnas inom denkommunala vuxenutbildningen och att även invandrare bör kunna komma ifråga förutbildningen. UHÄ anser att gäststuderande skall ges fömtbildning i högskolanoch att invandrare ges behörighetsgivande förutbildning i den kommunalavuxenutbildningen. Remissopinionen är splittrad i denna fråga. Enligt minmening bör förutbildning för utländska studerande ses i ett vidare sammanhang.De utländska studerandes möjligheter att på ett tillfredsställande sätt bedrivastudier i beror bl. a. av formerna för behörighetsprövning ochantagning, finansieringen av deras studier i och andra socialaförhållanden som kan inverka på studierna. Den beror också på vilken kapacitetsom bör avsättas för utiändska studerande inom såväl grundläggandehögskoleutbildning som forskarutbildning. Jag anser att det är angeläget attutforma villkoren för de utländska studerandenas studier i så att intestuderande från vissa länder missgynnas eller helt utestängs. Intill dess defrågor jag nu har berört har belysts ytterligare är jag inte beredd att taställning till SÖ:s och UHÄ:s förslag. Jag avser att återkomma tillregeringen med förslag om formerna för en utredning av de frågor jag har angett.Jag vill erinra om att regeringen efter statsrådet anmälan nyligentill lagrådet har remitterat ett förslag om vissa ändringar i bl. I detta sammanhang föreslås riktlinjer för prövning avuppehållstillstånd för gäststuderande. Vidare föreslås att regeringen. 1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet om den skulle bedöma detta varaändamålsenligt, bör få införa krav på att uppehållstillstånd skall ha beviljatsföre inresan. Förslaget torde komma att föreläggas . Jag har i dessa frågor samråttmed statsrådet . Med hänsyn tillden stora efterfrågan på kurser i svenska anser jag att antalet nu måste ökatrots att den framtida organisationen och uppläggningen av utbildningen inte ärklar. För nästa budgetår beräknar jag med hänsyn härtill medel för ytterligareca 25 kurser. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillVissa kurser för utländska studerande för / 79 anvisa ettförslagsanslag av . 1976/77 Utgift 45 791 648 1977/78Anslag 48 560 000 1978/79 Förslag 56 508 000 Detta anslagavser den tandvård som bedrivs i anslutning till den odontologiska utbildningenoch forskningen vid samt vid universiteten i ,och . Vidare utgår från anslaget vissa medel till de statligatandtekniker- och tandsköterskeskolorna samt till ersättning åt tandtekniker-och tandsköterskepraktikanter. Beräknad ändring 1978/79 Lönekostnader 45 482 000 Materiel m. m. 11 306 000 Lärarkliniker m. m. 3 098 000 Sjukvård m. m. 22 000 Reseersättningar 12 000 Telegram och telefon Renhållning och städning 2 621 000 Ersättning till kommun 125 000 + 8 947 000 + 1 128 000 + 310 000 + 7 323 000 + 904 000 + 433 000 + 10 774 000 + 8 948 000 Patientavgifter m. m. Nettoutgift 48 560 000 + 10 774 ÖGO + 7 948 000 1977/78:100 Bilaga 12 507 Pris- och löneomräkning m. m. En reducering motsvarande alternativ O skulle enligtuniversitets-och högskoleämbetet (UHÄ) tvinga till avskedande av tandvårdspersonaloch till förlängda behandlingstider för patienterna. Detta skulle innebäraminskade patientintäkter och större svårigheter att uppnå den bredapatientrekrytering som är nödvändig för den odontologiska forskningen ochutbildningen. Problemen kring tandvårdsanslaget medför att man tvingats inrättatjänster som belastar den odontologiska fakultetens anslag. Enligt UHÄ börmedel ställas till förfogande för en överflyttning av dessa tjänster till rättanslag så att motsvarande belopp under fakultetsanslaget kan användas föravsett ändamål (+ . Jag räknar under detta anslag inte medandra förändringar än sådana av automatisk natur. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till (48 560 000-1-7 948 000 =) . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillVissa tandvårdskostnader för /79 anvisa ett förslagsanslag av . Vetenskapliga bibliotek: Avlöningar 1976/77 Utgift 59 130 999 1977/78Anslag 60 000 000 1978/79 Förslag 12 941000 Från dettaanslag bestrids innevarande budgetår kostnader för vissa vetenskapligabibliotek inom högskolan samt för kungl. och statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek. För /79 beräknas medel förbiblioteken inom högskolan under anslag för grundläggande utbildningrespektive forskning och forskarutbildning (jfr prop. 1976/77: 59 s. 243, UbU1976/77: 20 s. 81). Från de tillkungl. anvisade medlen bestrids kostnaderna förforskningsbiblioteksrådet, som är ett organ för samråd i frågor av gemensamtintresse för de vetenskapliga biblioteken. I följandesammanställning redovisas personal vid de vetenskapliga biblioteken samtanslagsbelopp som hänför sig till denna personal. 1977/78:100 Bilaga12 UtbUdningsdepartementet Beräknad ändring 1978/79 - 99 -103 -523,5 -529 -622,5 -632 Universitetsbiblioteken m. fl. + 1 518 000 + 1 970 000 + 401 000 + 146 000 -49 175 000 -49 175 000 -47 256 000 -47 059 000 Förslag tillanslagsframställning har avgivits av riksbibliotekarien och styrelsen förstatens psykologisk-pedagogiska bibliotek. Ändringsförslagen för nästa budgetårinnebär i korthet följande. /79 (tkr.) 1 tjänst som intendent, 1 tjänstsom ljudtekniker (halvtid), samt 1 tjänst som biblioteksbiträde vidnationalfono-teket 1 tjänst som arbetsledare samt 1tjänst som biträdande arbetsledare vid 1 tiänst somdokumentalist, 1tjänst som bibliotekarie samt 1 tiänst som sekreterare Medel för ett biblioteksbiträdesamt en expeditionsvakt O-alternativet för kungl. )skulle innebära kortare öppethållandetider och därmed en minskning avbibliotekets servicekapacitet gentemot forskare och studerande. 1977/78:100 Bilaga 12 509 anserdet ogörligt att med nuvarande efterfrågan på tjänster genomföra enminskning av personalen. Det skulle medföra minskat öppethållande, försämradservice i övrigt och ökande restantier. För innevarandebudgetår har medel anvisats under detta anslag även för vissa vetenskapliga bibliotek inom högskolan. För budgetåret1978/79 har jag, som jag har angett i det föregående, beräknat medel fördessa under anslag för gmndläggande utbildning resp. forskning och forskarutbildning,varför förevarande anslag bör minskas med motsvarande belopp (49 175 000kr. I oktober 1977överlämnade biblioteks- och dokumentationssamvef-kanskommittén (U 1975: 06,BIDOK) samt utredningen av organisation av vetenskaplig och teknisk informationoch dokumentation (I 1975: 04, ) ett gemensamt betänkande(SOU 1977: 71) Vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning.Utredningsförslagen som bl. a. avser ett centralt biblioteksorgan ochett sådant organs gränsdragning mot kungl. samt kungl.bibliotekets framtida uppgifter remissbehandlas f. n. Jag avser att senareåterkomma till regeringen med förslag till proposition att föreläggas riksdagenvid innevarande med de förslag av principiell karaktär som kanföranledas av utredningarnas gemensamma betänkande. Ett genomförande av sådanaförslag bör kunna ske /80. Jag ämnar vidare föreslå att propositionföreläggs med förslag med anledning bl. a. av betänkandet (Ds U 1977:12) Pliktexemplar av skrift. I samband med dessa frågor ämnar jag även ta uppfrågan om mikrofilmning av den svenska dagspressen. har i sina förslag tillanslagsframställning begärt viss personalförstärkning tillnationalfonoteket som får nya lokaler färdigställda tmder . Som jagtidigare har angett avser jag att senare återkomma till regeringen med förslagom åtgärder för bevarande av ljud- och bildupptagningar. Jag avser att isamband härmed ta upp även organisatoriska frågor beträffande nationalfonoteketoch återkommer därvid till den föreslagna personalförstärkningen. I övrigt räknarjag under detta anslag inte med andra förändringar än sådana av automatisk natur. Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att tUl Vetenskapliga bibliotek: Avlöningar /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 510 Vetenskapliga bibliotek: Bokinköp m. m. 1976/77 Utgift 24 748181 Reservation 1281349 1977/78Anslag 30 139 000 1978/79 Förslag 11712 000 Från dettaanslag bestrids innevarande budgetår kostnaderna för bokinköp m. m. vid vissavetenskapliga bibliotek inom högskolan samt kungl.biblioteket och statens psykologisk-pedagogiska bibliotek. För budgetåret1978/79 beräknas medel för biblioteken inom högskolan under anslag för grundläggandeutbildning resp. forskning och forskarutbildning (jfr prop. 1976/77: 59 s.243, UbU 1976/77: 20 s. 81). Förslag tillanslagsframställning har avgivits av riksbibliotekarien och styrelsen för statens psykologisk-pedagogiskabibliotek. Ändringsförslagen framgår avföljande sammanställning. Beräknad ändring 1978/79 + 1 190 000 (300 000) (- 300 000) m. fl. -19 060 000 -19 060 000 -17 607 000 -18 427 000 Forskningsbiblioteksrådethar fört prisstatistik vid ett antal vetenskapliga bibliotek isyfte att mäta prishöjningarna på den från utlandet förvärvade litteraturensamt bokbindning i och litteraturproduktionen i den vetenskapliga världen.Rådet framhåller att medelprishöjningen, i vad avser periodisk litteraturuppgår till medan prishöjningarna för kommersiell bokbindning uppgårtill . har litteraturproduktionen ökat medmellan 10 och . Andra faktorer att ta hänsyn till är effekten avkronans devalvering och den tvåprocentiga mervärdeskattehöjningen. Motbakgmnd härav föreslår rådet en upprälcning av anslaget till bokinköp med 29 %som kompensation för merkostnader för biblioteken för nämnda procentuellahöjningar. Ändringsförslagen för nästabudgetår innebär i korthet följande. 1977/78:100 Bilaga12 511 Bibliotek/ändamål Kostnad 1978/79 (tkrO Uppräkning p. g. a. bl. a. ökadlitteraturproduktion 295 Ökning av medel till expenser 262 Expenser för Roggebiblioteket iSträngnäs, bekostade av 88 Övriga utgifter inom 73 Löne- och prisomräkning 472 Uppräkning p. g. a. bl. a. ökadlitteraturproduktion 29 9. ökning av medel för 10.Löne- och prisomräkning 61 O-alternativet för kungl. del ( 337 000kr.) och för statens psykologisk-pedagogiska bibliotek ( .) skulledels gå ut över inköpen av utländsk litteratur, dels återverka negativt påtillgången till informations- och dokumentationsmaterial, vilket bl. a. innebären sänkning av möjligheter att ge fullgod forskarservice. För iimevarande budgetår har medel anvisats under dettaanslag även för vissa vetenskapliga bibliotek inom högskolan. För budgetåret1978/79 har jag, som jag har angett i det föregående, beräknat medel för dessaunder anslag för gmndläggande utbildning resp. forskning och forskarutbildning,varför förevarande anslag bör minskas med motsvarande belopp (19 060 000kr. Under detta anslag bör för /79 beräknasmedel för kungl. och statens psykologisk-pedagogiska bibliotek.Vidare bör under posten till regeringens disposition beräknas 5 265 000 kr.Från denna post bestrids bl. a. vissa kostnader för informationssystemetLIBRIS. Vid min anmälan av anslaget Vetenskapliga bibliotek:Avlöningar har jag anmält min avsikt att senare föreslå regeringen att läggafram vissa förslag som berör bl. a. kungl. För /79 räknar jag under detta anslaginte med andra förändringar än sådana av automatisk natur. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Vetenskapliga bibliotek: Bokinköp m. m. /79 anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 512 Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna 1976/77 Utgifti 330 327 366 1977/78 Anslag 405 992 000 1978/79Förslag 487 099 000 *Anslaget Lokalkostnader vid universiteten m. m.