prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Innanutläggningen genomförs bör ocksåverksamheten utvärderas med avseende på effekterna på boendemiljön till ledning för anvisningar och information till både kommuner, företag och boende. Mot denna bakgrund och mot bakgrund av behovet av rådgivning är boendemiljödelegationentveksam till en utläggning redanden . Det slalliga bidraget lill miljöförbättrandeålgärder i bostadsområden fyller enviktig uppgift. Med stöd av bidraget har under de gångna två åren ca120000 lägenheter fått eller håller på att få en bättre boendemiljö. I fleraprojekt har de boende engagerats i boendemiljöns förbättring till nytta för grannkontakter och social miljöi bostadsområdena. Områden med uthyrningssvårigheter m.m., som skall prioriteras i bidragsverksamheten, hart. o. m. /77 utgjort endast en mind-4 1977/78. 1977/78:100 Bilaga16 50 redel av de områden för vilka bidrag söks. anger i sin anslagsframställningför /79 att av ansökningarna i områden räknat och26 % i lägenheter räknat avsåg sådana områden under /77. Andelenansökningar gällande sådana områden har minskat i förhållande till närmastföregående budgetår. Den fortsatte atl minska under början av innevarandebudgetår. utgjorde således andelen ilägenheter räknat endasl och i områden av alla för vilka bidragsöktes. Också det sökta beloppet per lägenhet var i genomsnitt mycket litet ochbetydligt mindre än i områden där alla lägenheter var uthyrda. Finansieringsvillkoren förbättrades den Ijuli 1977. Lånoch räntebidrag utgår numera till alla företagskategorier för sådanabidragsgrundande koslnader som inle täcks av bidrag. anseremellertid atl det finns risk för att de förbättrade finansieringsvillkoren iförsta hand kommer alt kunna utnyttjas av mindre problemtyngda kommuner ochbostadsföretag. Uppgifterna om bidragsgivningen under början av innevarandebudgetår styrker enligt min mening dessa farhågor. Styrelsen föreslår därföratt bidrag skall kunna utgå med högre andel än när särskilda skälföreligger, dock högst . föreslår vidare att bidragsbeloppelsmaximigränser höjs från . och, då särskilda skälföreligger, från . För egen del anserjag atl de vidgade lånemöjligheternamed räntebidrag för lånet i dess helhet har medfört en väsentlig förbättring avfinansieringsförutsättningarna. Det finns emellertid uppenbarligen kommuneroch företag, som saknar resurser för att genomföra nödvändiga, ofta omfattandemiljöförbättringsåtgärder trots de vidgade lånemöjligheterna. Jag anser därföralt bidrag i undantagsfall, när synneriiga skäl föreligger, bör kunna utgå medmer än , dock högst , av den godkända kostnaden. Som synnerliga skälbör gälla t. ex. att området löper stor risk att bli allvarligtförslummat och/eller att hushållsstrukturen avviker markant från den som gälleri bostadsområden i allmänhet, t. ex. genom att där bor särskilt mångamänniskor som behöver speciella insatser från de socialvårdande organens sida.Ett annat sådant skäl kan vara att andelen invandrare i området är extremt hög.Ofta är omflyttningen stor i dessa områden och andelen outhyrda lägenheter äreller har varit stor. Av betydelse vid prövningen av om det högrebidraget skall kunna utgå bör vara om kommunen kompletterar de fysiskamiljöförbättringarna med sociala insatser. Erfarenheterna från de områden, där nödvändigagenomgripande förbättringsåtgärder har planerats, visar att kostnaderna oftablir mer än dubbelt så stora som nuvarande högsta bidragsbelopp. Jag förordaratt bidragsbeloppels maximigräns i de fall där bidragsandelen utgör höjs till . I övriga fall bör inte högre belopp än I000 kr. per lägenhet kunna utgå. 1977/78:100 Bilaga16 51 har svårigheter att finansiera deboendemiljöförbättrande åtgärderna . Jag anser därför attförskott bör kunna utgå på både lån och bidrag till miljöförbättrande åtgärderi de fall där åtgärderna är av sådan omfattning att bidragsbeloppet perlägenhet uppgår till . Frågan om förskott på lånedelarbehandlar jag i det följande under anslaget IV: 12. I likhet med vad beslöt (prop.1976/77:100 bil. 16, CU 1976/77:18, rskr 1976/77:187) beträffandeikraftträdande av bestämmelsen om en lånemöjlighet i samband medboendemiljöbidrag förordar jag att den högre bidragsandelen, det högre beloppetoch de nya förskottsmöjligheterna får tillämpas för projekt i vilka arbetenainte har satts igång före . Jag vill i sammanhanget erinra om att chefen för arbetsmarknadsdepartementettidigare denna dag har föreslagit att detaljplaneringsbidrag skall kunna utgåunder /79 för projektering av miljöförbättrande åtgärder ibostadsområden. har i sin anslagsframställningaktualiserat frågan om den administrativa hanteringen av boendemiljöbidragen.Styrelsen föreslår atl bidragen flyttas över till länsbostadsnämnderna och attboendemiljödelegationen avvecklas. anser att ändringen börgöras . Jag kommer som jag har nämnt under anslaget B I. Bostadsstyrelsenatt senare behandla byggadministrationsutredningens förslag. Jag avser därvidatt ta upp frågan om hur boendemiljöbidragen skall administreras i framliden. I likhet med beräknar jagmedelsbehovet till oförändrat 35 milj. kr. för /79. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, godkänna vad jag har förordal i fråga om höjning av bidragsande len, 2, godkänna vad jag har förordat ifråga om ändringar av bidragsbeloppens storlek, 3, godkänna vad jag har förordat ifråga om förskott på bidrag, 4, till Bidrag till förbättring avboendemiljön för /79 anvisa ett reservationsanslag av 35 000000kr, 1976/77Utgift 11000000 1977/78Anslag 16000000 1978/79Förslag 12 000000 Forsknings- och rationaliseringsverksamheten inombyggnads- och anläggningsområdet stöds finansiellt genom en särskildbyggnadsforskningsavgift, beräknad på lönesumman inom byggnadsindustrin.Därjämte anvisas åriigen ett obetecknal anslag. Avgifterna och anslagettillförs fonden för byggnadsforskning. 1977/78:100 Bilaga 16 52 Enligt beslut av (prop, 1975:30, CU1975:28, rskr 1975:203) utgårbyggnadsforskningsavgifien fr, o. m. av avgiftsunderlaget. för byggnadsforskning har att fördelai fonden för byggnadsforskningtillgängliga medel dels lill verksamheten vid statens institutför byggnadsforskning, dels till övriga forskningsinstitutioner, förelag och enskilda forskare. Dessulom skall rådetskanslikostnader och programverksamhet bestridas med dessa medel. Inom det av beslutade (prop. 1975: 30 bil. I, NU 1975:30, rskr 1975: 202) huvudprogrammetEnergiforskning har rådet programansvar för program 3. Energianvändning för lokalkomfort. Fonden för byggnadsforskninghar under budgetåren 1975/76-77/78 tillförts medel från anslaget F 13. Energiforskning underindustridepariementets huvudtitel. Rådet har vidare för energiinriktadprototyp- och demonstrationsverksamhet disponerat medel från anslaget BII.Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. anvisaiunder huvudtitel. I enlighet med statsmakternas uttalanden (prop.1971:4, CU 4, rskr 24) utarbetar rådet med mellanrum planer förverksamheten på . I sinanslagsframställning för /75 redovisade rådet en plan (Verksamhetsplan 73) för forskningensinriktning och omfattning t. o, /79. Statsmakternas ställningstagande till denna redovisades i 1974 årsslatsverksproposition (prop. 14, CU 1974:14, rskr 1974:87). I anslagsframställningen för /79lämnar rådet en redovisning av verksamheten under den gångna planperiodensamt en plan för verksamheten under budgetåren 1978/79-1980/81 (för delar av verksamheten också för budgetåren1981/82 och 1982/83). Rådets plan för den energiinriktade verksamheteningår som en del i det program förforskning, utveckling och demonstration inom energiområdet (EFUD 78) somhar sammanställts av delegationen för energiforskning (SOU 1977:56-62). Enligtvad jag har erfarit avser statsrådet att föreslå regeringen atl lägga fram en särskildproposition i dessa frågor. Här lämnas därför endast en översiktligredovisning av dessa delar av rådets verksamhetsplan. Statens råd.för byggnadsforskning Verksamhetsplan 73, mål och genomförande Verksamhetsplan 73 (VP 73) redovisas utföriigt iprop. 14 (s. 23-37). VP 73, som var rådets första heltäckande plan,baserades på en undersökning av detotala forskningsinsatserna inom byggnadsindustrin (inkl, byggmalerialinduslrin) /71,Forskningsinsatserna ulgjorde detta år av produktionsvärdet inombranschen (inkl, underhåll ochreparationer). Därav svarade den av rådet finansierade forskningen för omkringen femtedel. 1977/78:100 Bilaga 16 53 I VP 73 uppställde rådet som ett mål att detotala FoU-insatserna inom byggsektorn i början av 1980-lalet borde uppgå lillåtminstone av sektorns produktionsvärde. Man framhöll att ävenefler en sådan höjning skulleFoU-verksamheten ligga på en lägre nivå inom byggsektorn än inom andra industrisektorer. Rådet uppställde vidaredet målel atl den av rådet finansierade FoU-verksamheten i början av1980-talet borde uppgå till av branschens produktionsvärde. Den av rådet finansierade forskningen, /71 utgjorde avbyggsektorns produktionsvärde, sjönk till /74men har sedan ökat, främst till följd av de ökade anslagen för energiforskning, Budgetåiet 1976/77 utgjorde den avrådet finansierade forskningen av byggbranschens produktionsvärde ochden andelen beräknas under innevarande budgetår komma att uppgå till , Beträffande inriktningen av verksamheten anförderådet att byggforskningen successivt hade fått ett vidgat arbetsfält. Från atttidigare främst ha omfattat frågorom byggnadsteknik och byggnadsproduklion, med tyngdpunkt på bostadsbyggandet, hade verksamhetsområdetutvidgats till att omfattasamhällsplanering, byggnads- och anläggningsverksamhet, byggnadsmaterialtillverkningsamt förvaltning, underhåll och modernisering ochallt större vikt hade tillmätts frågor om den byggda miljöns egenskaper,koslnader och belaslning på naturresursema. I VP 73 angavs en Önskad omfördelning avresurserna mellan olika delar avrådets arbetsområde. Forskning om planering och brukande av byggd miljö bordeenligt rådet öka från , forskning om konstruktion och drift av tekniska syslem borde minska från medan forskningen om byggnadsproduklion borde vara oförändrad . Inom ramen för en total tillväxt skulle dock samtligasektorer absolut sett öka väsentligt. Med energiforskningens tillväxt enligtstatsmakternas beslut ändrades dennamålsättning i betydande grad. Resultatet har blivit en fördelning av ungefär32 % på forskning om planering och ömkande av byggd miljö, på forskning om konstruktion och drift avtekniska system och påforskning om byggnadsproduktion under /77. Målsättningen att forskning om planering och bmkandeskulle expandera kraftigt kan sägasvara uppnådd. Forskning om byggnadsproduktion har fått en mindre omfatlning än beräknat beroende påsvårigheten atl finna tillräckligt med forskare och projektförslag. 1975 årsenergiforskningsprogram har i allt väsentligt genomförts enligtplanerna. Inom sektorn forskning om planering och bmkandeav byggd miljö kan noteras att denplanerade omfördelningen mot mer process- och melodin-riktad FoU intehar gått så snabbi som planerat. Inom sektorn konstmktion och drift av tekniska system har strävanden att inrikta dentekniska forskningen mer mot delsinstallationer, dels ytskikt och dels driftfrågor inte kunnat genomföras. Energiområdet har sugit uppall kapacitet inom in- 1977/78:100 Bilaga 16 54 stallationssektorn.Utbyggnaden av utbildningen har uteblivit. Även inom den traditionella byggnadstekniken harenergifrågorna kommit att dominera. Det har därför varit svårt att fåFoU-organen att la upp sådana vikliga och nya frågor som de nämnda. Inombyggnadsproduktions-forskningen harfrämsl svårigheterna atl få igång den byggnadsekonomiska forskningenvarit märkbara. Rådet redovisar några av de FoU-resultat som haruppnåtts . Bl, a,nämns att ett omfattande geohydrologiskt FoU-arbete har gett underiag för en omprövning av hur samhälletstekniska system för omhändertagande av dagvatten skall utformas. Nyaanvisningar som utformas av i samråd med planverketkan leda lill att huvuddelen av denplanerade utbyggnaden av dubbla avloppssystem kan slopas med besparingar av miljardbelopp hos kommunerna somföljd. Redan före energikrisen bedrevs med stöd från rådet FoU-arbete omenergihushållning inom statens institutför byggnadsforskning. Ett bland flera resultat av denna FoU är metoder för inreglering avinstallationer i större byggnader ochgrupper av byggnader som med små investeringar ger betydande besparingar av energi. Mätt i kostnadsminskning förbostäderna skulle ett storskaligt tillämpande av metoderna gebesparingar om någol hundratal . Inom detbyggnadstekniska området har kunskapsutvecklingen omkring grundläggningoch stombyggande, isolering rn. m. fortgåttmed rader av betydelsefulla resultat. Exempel är bl. a. den utvecklade tunnplåtstekniken, nya metoder förbrandteknisk dimensionering, nykunskap om fuktproblem i byggnader. En stor del av den tekniska FoU-verksamhetens resultat har använts i arbetetmed svensk byggnorm, byggstandardiseringetc. I övrigt anför rådet att viktiga forskningsresultat har uppnåttsbeträffande byggplatsen som arbetsmiljö, kostnadsstyrning av byggprojekt, samhällsplaneringsmetoder somutnyttjar koordinatsalta data och inom området boendesociologi. Förutom det direkta stödet till FoU har rådet också understött uppbyggnaden av institutionella FoU-resurser inom vissaområden. har fått nya lokaler ochlaboratorier i . Rådet hardessulom stött FoU-inriktad uppbyggnad vid ett antal universitets- och högskoleinstitutioneroch specialinriktade forskningsinstitut. Enligt rådetsuppfattning är bristen på institutionella resurser f n. särskilt besvärande då det gäller att få igång forskningsom rör installationsteknik, samt byggprocess- och byggekonomifrågor. Informationsverksamheten har byggts ut enligtplanen för att så snabbt som möjligtnyttiggöra FoU-resultaten. Försök med aktiv uppsökande informationpågår. Vissautgångspunkter för rådets förslag Rådet framhåller att utvecklingen inom byggsektornhåller på att få en annan karaktär än den har haft under största delenav efterkrigstiden. 1977/78:100 Bilaga 16 55 ärenligt rådet angeläget att inrikta betydande forsknings- och utvecklingsresurser på de nya problemområden som därvidaktualiseras. Som en allmän bakgmndför de prioriteringar av vissa problemområden som rådet föreslår i Verksamhetsplan 77, redovisar rådet sin syn på byggsektorns nuläge ochutvecklingstendenser. Efterkrigstidens bostads- och byggnadspolitik harenligt rådet präglats av ett huvudmål- all bygga bort bostadsbristen. Den fysiska samhällsplaneringen harhuvudsakligen utgjort en förberedelse för nybyggande på orörd mark. Byggandet har industrialiserats för att ge maximalt utbyteav tillgängliga ekonomiska resurser och arbetskraft. Enhetliga normer och standarder har varil styrande för byggande inomallt större och mer specialiserade byggherreorgan och industriföretag.Brukarkrav har tillförts byggprocessenhuvudsakligen genom forskning. Samhällsekonomiska och arbetsmarknadspolitiska aspekter på byggandet harspelat en viktig roll i bostadspolitikens uppläggning. har denna situation enligt rådetförändrats på flera sätt. Bostadsbyggandet utgör nu endast en tredjedel avbyggnadsverksamheten. Anläggningaroch övrigt husbyggande dominerar således dagens byggande. Den period dåtätortstillväxten har skett genom utbyggnad av hela stadsdelar under kort lid är avslutad. Beståndetav 40-50-talshus behöver successivt rustas upp. Den dominerande uppfattningenär att den äldre bebyggelsenbör bevaras och byggas om så långt det är möjligt. Medvetandet om att naturresurserna är ändliga harlett till en ändrad syn på mångafrågor, särskilt vad gäller hushållning med vatten och energi. Samverkande önskemål om mindre sammanhängandeutbyggnadsetapper, om en hög grad avomväxling inom bebyggelsen, om anpassning till lokala särdrag och till de boendes önskemål inom lokala områden etc.leder till nya krav på anpassning avproduktionsapparaten. Att ett byggande i små, individuellt anpassade enheterefterfrågas som byggbranschennyligen har genomfört en omstrukturering för att bygga stora projekt medindustriella metoder förklarar, enligt rådet, sannolikt en del av de senasteårens utveckling av produktionskostnaderna inom byggbranschen. En ny anpassning av branschen till bygguppgifterna kan därför bli nödvändig. Rådet påpekar att situationen är likartad påmånga håll i . Bebyggelseplaneringens roll frånarbetsmiljösynpunkt bör enligt rådets uppfattning uppmärksammas bättre. Viktigaarbelsmiljöfrågor som samhällsplaneringoch lokalutformning faller inom rådets ansvarsområde. Rådet avser vidare att lägga stor vikt vid frågor ombyggarbetsplatsen som arbetsmiljöoch frågor om arbetsmiljön för fastighetsskötande personal. I den fysiska planeringen bör synen på arbetsområdenändras. Arbetsområdena bör infogasi samhället som helhet på ett genomtänkt sätt och så att det underlättar ett rationellare utnyttjandeav olika lokaler och av serviceapparat. Inombostadssektorn finner rådet atl intresset framför allt bör inriktas på Prop, 1977/78:100 Bilaga 16 56 frågorom lokalisering och kommunikationer, på servicefrågor och gemen-samhetslokaler,på saiuspel arbetsmiljö-bostadsmiljö samt på tillblivel-seprocess, förvaltning, upplåtelseform och inflytandefrågor. Ett annat område som rådet avser ägna ökaduppmärksamhet åt har i verksamhetsplanen betecknats tätoristeknik. Rådetframhåller att till icke oväsentlig del är kommunernas ekonomi betingad avdriftkoslnader för tekniska försörjningssystem och av mark- ochexploaleringskoslnader i samhällsbyggandel.De tekniska försörjningsfrågoma har traditionellt behandlats som ett lekniskt-ekonomiskl problem, atttillhandahålla efterfrågadenytligheter till en rimlig kostnad.Nu skiftar försörjningsfrågorna karaktär.När det gäller trafik och energi är det en etablerad uppfattning att obegränsad konsumtion inte är möjlig. Denkommunala planeringen blir alltmeren fråga om att väga produktion och konsumtion mot varandra varvid bådasidor måste kunna påverkas. Rådet framhåller att önskemål om att äldrebebyggelse i större utsträckningskall bevaras medför en rad konflikter med andra krav, t.ex. i fråga omhandikappanpassning, förbättrad värmeisolering, bättre arbetsmiljö för driftpersona! etc, som en ombyggnail ivissa fall kan vara väsentligt mindre energikrävande än alternativet rivningoch nybyggnad. Frågor om det befintliga byggnadsbeståndetsförvaltning, underhåll och modernisering bereds också belydande utrymme iplanen. Beståndet av byggnader ochanläggningar uppskattas ha ett återanskaffningsvärde av omkring I . Destudier som rådet har finansieratpekar på fortsatta mycket stora kostnadsökningar för drift och underhåll. Rådet förutser att dessa frågor vid1970-talets slut bör vara föremålför lika intensiv uppmärksamhet som frågorna om byggnadsindustrins kapacitets-och kostnadsutveckling var inför miljonprogrammets start under 1960-talet.Både företagsdemokratiska och boendedemokratiska målsättningar medför krav inom förvaltningsområdet.Endast för en fjärdedel av det lolalabeståndet av byggnader är ägare och bmkare samma person. Förändring och utveckling av förvaltningen medfördärför också omfattande organisatoriska och personalpolitiska frågor. I Verksamhetsplan 77 (VP 77) redovisar rådetinledningsvis mål för verksamhetensom helhet och förde olika verksamhetsområdena. Därefter redovisas en plan för verksamhetens utveckling ochresursernas fördelning mellan ochinom de olika verksamhetsområdena och beskrivs FoU-arbe-lets önskade inriktning inom de olika delområdena.Rådet tar avslutningsvis upp vissa principfrågor dels om de institutionellaförutsättningarna för FoU-verksamheten, dels om samspelet mellan deforskningsfinansierande organen,forskarna och forskningens konsumenter, dels om rådets verksamhet pådel internationella planet. 1977/78:100 Bilaga 16 57 Rådet anger följande överordnade mål för allsektoranknuten FoU-verksamhet: - att belysa och kritiskt granska verksamhet ochresultat inom samhällssektorn ifråga, - att bidra lill uppställande av nya mål bl. a. genom att belysa olika handlingsmöjligheteroch - att bidra till uppnåendet av uppställda mål. Fördenegna planeringsverksamheten uppställs målel - atl upprätthålla och förnya kännedom om behov avnya kunskaper, metoder etc. och alt med denna kännedom som grund utvecklaplaner för forskningsinsatser inom långtidplanens ram. - att medverka till att FoU-resultaten blir kända och använda samt att ex isterande kunskap är lätt åtkomlig. Föranslagsgivningen till FoU-verksamhetuppställs målen - att få fram FoU-resultat som svarar mol behovenoch som således är till praktisk nytta inom samhällssektor och bransch, - att utveckla den allmänna kunskapsgrunden förverksamhet inom sektor och bransch, - att utveckla FoU-verksamheten som sådan i fråga omteorier, meloder, databaser m. m. samt - att stimulera framväxt av goda FoU-bedrivandeinstitutioner. Verksamhetensföreslagna omfattning och fördelningpå verksamhetsområden 1 den följande redovisningen kommer rådetsverksamhel att redovisas fördelad på följande verksamhetsområden: - forskning och utvecklingsarbete omsamhällsplanering, med särskild inriktning på planering(SFoU), - forskning ochutvecklingsarbete om byggande, bmkande och förvaltning av byggd miljö (BFoU), - energiinriktad forskning ochutvecklingsverksamhet (EFoU), - energiinriktad prototyp- ochdemonstrationsverksamhet (EPD) samt - forskningsinriklat experimentbyggande (FExpE). Rådet föreslår att FExpE- och huvuddelen avEPD-verksamheterna sammanläggs till ett program benämnt Energiinriktad experiment-och demonstrationsverksamhet (EXoD). Verksamhetens föreslagna omfattning och fördelningpå verksamhetsområden framgår av följande tablå (milj. 1977/78:100 Bilaga 16 21,6' 32,8'' 49,8'') 35,0''' 'varav 2 milj. kr. särskilt anslag för undersökning av byggnadsbeståndet. varav0.3 milj. kr. varav 3 milj. kr. inkl.10 milj. kr. som rådet hemställt att upptar på tilläggsbudget för budgetåret1977/78. exkl.ett eventuellt utvidgat stöd tillindustriellt utvecklingsarbete inom EFoU-om rådet. De i tabellen angivna beloppen inkluderar deolika verksamhetsområdenas andelar i rådets kanslikostnader, kostnaderför planering, behovsutredning ochuppföljning av FoU-verksamheten samt kostnaderför informationsverksamheten.Rådets kanslikostnader, som inkluderas i varje program uppgår totalt lill av rådels budgei. Rådet förutser medstigande budgetomslutning en sjunkande andel för kanslikostnader. För informationsverksamhetenhar under de närmast föregående åren anslagits i genomsnitt av resurserna inom de olikaverksamhetsområdena. Informationsverksamheten föreslås få en oförändradandel av rådets resurser. Forskning om samhällsplanering - med särskild inriktning på planering(SFoU) I VP 73 ingick FoU om samhällsplanering i sammaverksamhetsområde som FoU om byggande, brukande och förvaltning av byggd miljö.Mot bakgrund av deutvecklingstendenser inom byggsektorn som har redovisats bryter nu rådet ut FoU omsamhällsplanering - med särskild inriktningpå planering (SFoU) som ett eget verksamhelsområde. Stora förändringarhar ägt rum i kommunernas planering. Kommunerna har fått ett mycket slörre och merheterogent geografiskt område atlplanera för och ett stort antal nya planeringsuppgifter. Därmed ställs ocksånya krav på den kommunala förvaltningen att bedriva en integreradsamhällsplanering som förenar ekonomisk, social och fysisk planering. För den fysiska planeringen innebär detlaatt ett nära samarbete med budgetplaneringoch olika former av verksamhetsplanering har blivit nödvändigt. FoU-verksamheten påverkas starkt avdetta. Enligt rådels erfarenhetertenderar FoU om samhällsplanering, som lar sin utgångspunkt i kommunernas uppgifter och problem, atl bli alltbredare. Avsaknaden av sektorknutnaorgan med direkt uppgift att stödja FoU om den ekonomiska 1977/78:100 Bilaga16 ochsociala delen av integrerad planering leder enligt rådet till att det är svårt att finansiera forskning i sådana frågor.