prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Efterfrågan på massa förutses i: år efterhand förbättras iFörenta staterna som en följd, av den väntade uppdragningen av pappersproduktionen.Därmed väntas även konkurrensen av kanadensisk massa i minska iförhållande till 1977. Även exporten från de s. k. udda leverantörerna somökat sina andelar på europamarknaden bedöms avkapacitetsskäl inte kunna öka nämnvärt. Obalansen på massamarknadén skulledärmed minska och utsikterna för en svensk exportförbättring öka. Den ovanskisserade utvecklingen beräknas medföra en leveransökning på i volymfrån 1977 till 1978. Exportpriset på massa antas stiga något tUl . 1977 väntasfortsätta även . Detta betyder - tillsammans med den dämpade leveransutveckUng som fömtses -- att produktionen av avsalumassa endast kommer ätt öka med i volym . Kapacitetsutnyttjandet beräknas därmed stiga något men fort farande vara lågt. Skogsavverkningarna,som minskade tUl följd av omfattande produktionsbegränsningar inommassaindustrin, sjönk ytterligare . Det synnerligen lågakapacitetsutnyttjandet inom massa-industrin men även inom sågverken har såledesmedfört en minskad förbrukning av rundvirke med närmare 6 1/191S1911. Ävenexporten av massaved har fortsatt att minska kraftigt huvudsakligen tUl följdav en fortsatt låg aktivitet inom den norska massaindustrin. Importen avrundvirke synes emeUertid ha hållits uppe pa en relativt hög nivå i synnerhetgäUer detta sågtimmerimporten som ökat markant . En vissreducering av massavedslagren har ändock kommit tiU stånd varför nedskärningenav avverkningarna preliminärt kom att stanna vid 13 1/. 1 Preliraiitnär nationalbudget 87 Produktionsprognosernaför skogsindustrierna indikerar en ökning avrundvirkesförbrukningen på . Lagren av massaved beräknashärigenom komma att minska påtagligt . En viss ökning av rundvirkesexporten bedöms som troligmedan rundvirkesim-porten antagits minska något. SkogsavverkningarnaskuUe härigenom komma att öka 19771978. Efterfrågelägetför järn- och stålverken, som ånyo försämrades , förblevutomordentligt svagt också . Orderstockarna har fortsatt att minskaoch var nere i ungefär . Därmed var de nerepå en lägre nivå än . Någon förbättring av orderstockarnahar inte heller ägt rum under återstoden av 1977. Exportorderna harutvecklats mindre negativt än orderingången från hemmamarknaden. De svenskaexportleveranserna, som vände uppåt , fortsatte att stiga underbörjan av 1977 även om takten bromsades påtagligt. Den förstärkning av deninternationella stålefterfrågan som ägde rum var dock begränsad ochtorde huvudsakligen ha varit en effekt av att lageruttömningen i förbrukarledenavstannade som stålförbrukningen upphörde att falla. När den aUmännauppbromsningen i konjunkturförbättringen inträffade emot slutet av 1976medförde detta troligen att grossister och förbrukare blev än mera restriktiva vad gäller lagerhållningen.InternationeUt började därmed stålmarknaden ånyo att försvagas.Utvecklingen av de svenska exportleveranserna under senare delen av 1977uppvisar också en faUande utveckling. I volym kom exporten därigenom att stannavid en ökning på . (Den under första halvåretuppåtriktade exporlkurvan var tiU stor del en följd av ökade leveranser tillNordamerika och CECA-länderna på kontinenten. På den nordiska marknadennoterades däremot en tillbakagång.) Den förbättring i avsättningsläget somkunde noteras medförde att priserna vände uppåt underandra kvartalet 1976. bromsades emellertidprisökningstakten upp och föll exportpriserna något.Med hänsyn till rådande efterfrågesituation ledde den svenska devalveringen iaugusti 1977 till en viss sänkning av exportpriserna räknat i utländsk valuta.I svenska kronor steg däremot exportpriserna något under andra halvåret 1977.Prisökningen 19761977 beräknas därigenom ha uppgått till . Leveransernatill hemmamarknaden, som föll under loppet av 1976, reducerades ytterligareunder 1977. Produktionen inom verkstadsindustrin minskade påtagligt under 1977samtidigt som produktionsneddragningen inom varven fortgick i snabb takt. Denlåga förbrukningsnivån inom de stålkonsumerande branscherna föranledde ocksådessa att dra ned sin lagerhållning av stål. Även grossisterna reducerade sinalager påtagligt. Främst som en följd härav kom omslaget i importut- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 88 vecklingen att bli särskiltaccentuerat. Totalt sjönk importen med 23 1/i volym mellan helåren 1976 och1977. Importens andel av totala tillförseln kom lika fullt att bli oförändrathög . Produktionen inomstålverken, som drogs upp tmder loppet av 1976, sjönk markant i början av 1977.Under tredje kvartalet vände produktionskurvan uppåt men mot slutet av åretbromsades ökningen upp. Produktionen beräknas därmed ha faUit med mellan Genom denna avsevärda produktionsneddragning kun de en relativt betydande minskning av producenternas lager av halv fabrikat och färdigvaror äga rum. TUl grund förbedömningen av stålverkens leveranser till exportmarknaderna liggerett antagande om att den internationella stålefterfrågan kommer att uppvisa ensvag uppgång. Detta gör en måttlig ökning av exporten trolig. Tyngdpunkten avdenna förutses förlagd till . I volym räknas med en uppgång19771978 om . Den något stabilare marknad för stålet som förutses för1978 väntas medge vissa prishöjningar. Tillsammans med den nivåhöjning sominträffade i samband med devalveringen väntas dettaresultera i en prisuppgång av mellan 1977 och 1978. Den inhemskaförbrukningen av stål förutses försvagas ytterligare inom de stålkonsumerandebranscherna verkstadsindustrin och varven. Takten i tillbakagången bedömsdock avta påtagligt inom verkstadsindustrin. I samband medproduktionsneddragningarna väntas en viss fortsatt men klart avtagandereducering av förbrukar- och handelslagren kunna ske. Lagrens negativainverkan på eftefrågan blir därmed mindre påtaglig och svenska stålverkensleveranser till hemmamarknaden väntas upphöra att minska . Även förimporten förutses en oförändrad nivå . Här har sålunda räknats medatt den inhemska ståUndustrins andelsförluster på hemmamarknaden upphör. medgerovan redovisade leveransutveckling en produktionsuppdragning under loppet avåret. Uppdragningen väntas emellertid inte bli större än att den genomsnittiigaproduktionsnivån väntas ligga obetydligt . Huvuddelen avickejärnmetallverkens produktion går i form av in-satsvamleveranser tUl deninhemska industrin och ca 1/3 av produktionen finner avsättning påexportmarknaderna. Den inhemskaförbrukningen av ickejärnmetaller som insatsvaror i tUlverkningsindustrinminskade 19751976 som en förstärkning av utlandsefterfråganresulterade i en ökning av exportvolymen. Detta medförde att enproduktionsökning kom till stånd 19751976. Den inhemskaefterfrågan på ickejärnmetaller minskade relativt kraftigt , medanexportvolymen torde ha fortsatt att öka, dock inte i Tabell 4: 3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukterexkl. år, % resp. -7,4 -2,1 -9,0 -6,6 -8,0 -3,7 -8,3 -6,9 -5,3 -7,2 -8,1 -4,3 -3,1 -1,6 -6,6 -7,3 -1,8 -0,1 -8,0 -3,7 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigare avvikelser. sammautsträckning som året innan. Ett negativt omslag synes ha skett ilagerhållningen av ickejärnmetaller 19761977. Importvolymen verkar ha minskatförhållandevis kraftigt. En viss produktionsökning kom därmed till stånd19761977. Efterfrågesituationen för ickejärnmetaller torde förbhsvag även till följd av den svaga produktionsutveckling som förutsesinom industrin och byggnadsverksamheten och en ytterhgare avmattning itUlväxten som väntas ske på exportmarknaderna. Någon större förändring avproduktionen inom ickejärnmetallverken 19771978 torde därmed inte vara atträkna med. Efterfrågeläget för verkstadsindustrin exkl. varvförblev svagt . En viss uppgång av exportorderna ägde dock rum,men denna motverkades av den starkt minskade efterfrågan från hemmamarknaden.Orderstockarna som reducerades kraftigt , fortsatte krympaunder 1977. Leveranserna tUl exportmarknaden fortsatte sjunka. Ävenleveranserna till hemmamarknaden minskade 1977 efter att ha håUits relativtväl uppe . Den svaga inhemska efterfrågeutvecklingen medförde attäven importen av verkstadsprodukter sjönk med . Produktionen beräknaspreliminärt ha dragits ned med 19761977 efter en minskning på 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 90 Förverkstadsindustrin utgör detta en ovanligt stor produktionsminskning. Härigenomsynes också en markant uppbromsning av den mycket starkalagertiUväxten ha kunnat ske. Exportvolymensjönk 1977 nedgången blev ca 4 1/2 %.Exportleveranserna hade därmed sammanlagt fallit under nivån från 1974.Denna utveckling kan inte enbart förklaras av den internationella konjunkturavmattningen.Den svenska verkstadsindustrin har dessutom fått vidkännas marknadsförlusterpå sina exportmarknader. Dessa förluster torde främst vara ett resultat av dekraftiga höjningar av verkstadsexportens relativpris som ägde rum under framföraUt 1975 men även 1976. Relativprishöjningen tordeha varit av mindre omfattning än . Devalveringen i augusti 1977möjliggjorde en sänkning av relativpriserna även om en del av utrymmet togs ianspråk av ökade kostnader för importerade insatsvaror. Exportpriserna beräknaspreliminärt ha stigit med 19761977. Exporten tillVästeuropa låg 1977 kvar nivå starka nedgångar i exporten tUlDanmark och kompenserades av ökningar i exportieveranserna till deflesta andra västeuropeiska länder. Exporten till , som minskadekraftigt föll ytterUgare Nedgången var helt hänförlig tiU den starktminskade bilexporten, medan exporten av övriga verkstadsprodukter tUl steg relativt kraftigt. De starkaste minskningarna i exportieveranserna 1977 inträffade på länderområden utanför OECD-området. Exporten till kan t.ex. beräknas ha falht med . Exportvolymen till övriga länder utanför OECD-området föll med uppskattningsvis . Till OPEC-länderna som inräknas bland övriga länder var exportminskningen ännu större. Devalveringen iaugusti 1977 beräknas medföra ytterligare sänkningar av relativpriserna 1978.Detta i förening med utsikterna till en förbättring i den internationellaefterfrågan har lett till att exporten av verkstadsprodukter bedömts kunna ökamed ca 6 1/1977 Prisökningarnahar beräknats bU mindre än exportprisindex har beräknatsöka med 10 1/19771978. Efterfrågan frånhemmamarknaden beräknas minska kraftigt även 1978. Såväl inköp avverkstadsprodukter för privat konsumtion som maskininvesteringar fömtsesnämligen minska starkt också detta år. Även förbrukningen av verkstadsproduktersom insatsvaror beräknas minska helt hänförligt till den förutsedda starkanedgången i varvens produktion. Produktionen inom de flesta övrigaindustribranscher förutses öka 1978 och väntas aktiviteten inombyggnadsverksamheten stiga något. Den svenska verkstadsindustrinhar förlorat marknadsandelar även påden inhemska marknaden framför allt . Enväsentiig orsak härtill var av allt att döma, atf importpriserna under 1975och ökade betydligt långsammare än priserna på den inheniska marknaden.Devalveringen av den svenska kronan beräknas medföra attimportpriserna stiger väsentligt snabbare än de inhemska priserna 19771978.Effekterna på de svenska tUlverkarnas konkurrenskraft begränsas dock ävenunder 1978 av de tidigare relativprisökningarna. Importvolymen har beräknatsminska med ca 6 1/19771978, vUket skulle innebära att de svenskaproducenterna i stort sett upphör att tappa marknadsandelar tiU importen. Vid ingången av 1978 kvarstår ett stort behov hosverkstadsföretagen att på ett mera avgörande sätt reducera de exceptionelltstora lagren av färdigvaror och varor i arbete. Det har därför ansettssannolikt att produktionen Ugger kvar på samma nivå som vid utgångenav . Därmed skulle produktionen minska med ytterligåre 1 1/mellanhelåren 1977 och 1978. Lagren av varor i arbete och färdigvaror skulle då kunnaminska med drygt 1 100 milj. kr. priser motsvarande av denlageruppbyggnad som ägt rum . Tabell4: 4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor 19761978 år, % resp. -1,9 -1,0 -1,4 -7,2 -8,0 -2,4 -4,3 -1,8 -0,4 -0,3 -1,0 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigareavvikelser. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 92 Varvensorderstockar var vid utgången av 1977 mycket små. Fartygsleveranserna var docktill följd av tidigare utlagda beställningar alltjämt relativt höga även omde minskade påtagligt jämfört med . Exportvolymen av nybyggda fartyg blevsåledes något lägre 1977 än 1976, medan leveranserna tiU svenska rederierminskade mera markant. drogs emellertid lagren av varor i arbete dvs. pågående fartygsbyggen ned, och produktionen minskade med uppskattningsvisca 19761977. Leveranserna under1978 har bedömts med hjälp av varvsenkät. För 1978har alltså varven avsevärt färre beställningar och exportleveranserna beräknasvolymmässigt inte uppgå till mer än av export.Leveranserna av nybyggda fartyg till svenska rederier beräknas däremot ökastarkt 1978 trots att då inte inräknats de fartyg som på en del varv byggs iegen regi, och som då detta skrivs saknar extern beställare. får manräkna med mycket kraftiga reduceringar av lagren av varor i arbete. Däremotsker en lagerökning i form av fartyg byggda i egen regi. Inberäknat dessafartyg skulle produktionen komma att minska med uppskattningsvis 19771978 förutsatt att varven inte erhåller fler bestäUningar för leverans under 1978eller fattar beslut om ytterligare fartygsbyggen i egen regi. Industribranschernainom den heterogena övrigsektorn producerar huvudsakligen färdigvaror vilkatill övervägande delen avsätts på den inhemska marknaden. I huvudsak tUl privatkonsumtion och som insatsvaror till industrin och byggnadsverksamheten. Entrendmässigt växande andel av sektorns produktionsresultat exporteras dock. Konjunktursituationenför övrigsektorn förbättrades . En kraftigt ökad efterfrågan frånspeciellt medförde en volymökningav exporten på ca 9 1/19751976. Även den inhemska efterfråganökade främst på grund av en betydande tillväxt av den privata konsumtionen.Dessutom skedde en uppbyggnad både av parti- och detaljhandelslagren.Industrins och byggnadsverksamhetens förbrukning av insatsvaror synes däremotha minskat 19751976. Färdigvarulagren inom övrigsektorn steg ytterligare under1976 men uppbyggnaden var inte av samma omfattning som 1975. Efterfrågeökningensåväl utom- som inomlands medförde att produktionen åter kunde höjas19751976. Produktionstillväxten blev dock blygsam eftersom uppgången i denprivata konsumtionen främst ledde tUl en ökning av importen som steg ivolym. 1 Sektorn omfattar textil-, beklädnads-, läder-och lädervaruindustri (SNI 32),trähus- och byggnadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrig trävaruindustri utom sågverk (SNI 33 exkl. 33111),pappers- och pappförpackningsindustri(SNI 3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNI 3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri,gummivaru-, plast- och plastvaru-industri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- ochstenvaruindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). Efterfrågelägetför övrigsektorn försämrades åter . Exportvolymen föll andra ochtredje kvartalen 1977. En viss återhämtning beräknas dock ha skett mot slutetav året så att någon ökning av exportvolymen mellan helåren 1976 och 1977förefaller trolig. Den inhemska efterfrågan på övrigvaror synes ha utvecklatssvagt 1977. En viss ökning av den privata konsumtionen av övrigvarorsynes dock ha kommit till stånd, liksom en fortsatt ökning av efterfrågan på övrigvaror från kommunernas sida.TUlverkningsindustrins och byggnadsverksamhetens vikandeproduktionsutveckling minskade däremot behovet av övrigvaror förinsatsleveranser. Dessutom förefaUeruppbyggnaden av övrigsektorns färdigvarulager i stort sett ha avstannatunder loppet av året. Trots en minskning av den totala efterfrågan påövrigvaror 19761977 synes importvolymen ha blivit i stort sett oförändradjämfört med året innan. Sammantaget framtvingade denna efterfrågeutveckling enproduktionsminskning med 1976 1977 för övrigsektorns del. Efterfrågeläget förutses genomgåen viss förbättring , främst till följd av en emotsedd förstärkningav den effektiva utiands-efterfrågan. Som en följd av devalveringen och i någonmån ökad tillväxttakt i de västeuropeiska ekonomierna väntas exportvolymen ökamed ca 7 1/19771978. Den inhemska efterfrågan på övrigvaror förutsesutvecklas svagt 19771978. Efterfrågan för privat konsumtion beräknas sjunkamedan däremot den offentliga konsumtionen av övrigvaror antas fortsätta attöka. Detta skulle sammantaget medföra en oförändradinhemsk konsumtion av övrigvaror 19771978. TUlverkningsindustrins ochbyggnadsverksamhetens produktion väntas utvecklas svagt även 1978 vilketmedför att behovet av insatsleveranser kommer att öka i endast ringaomfattning. Övrigsektorns färdigvarulager och lager av varor i arbete beräknasminska . ökningen av andelen importvaror iförsörjningen av övrigvaror beräknas komma att dämpas 19771978, som en följdav den fördyring av importvaror som devalveringen medfört.' Importvolymökningenberäknas stanna vid någon procent 19771978. Med den inriktning som denförväntat måttliga efterfrågetillväxten förutses få, beräknas utrymmet förproduktionstillväxten inom övrigsektorn stanna vid ca 1/19771978. Den helt övervägande delen avproduktionen inom livsmedelsindustrin inkl. dryckesvaru- och tobaksindustringår till privat konsumtion inom landet.Livsmedelskonsumtionen ökade endast måttligt 1975 1976 ochlagerökningar kom till stånd såväl inom livsmedelsindustrin som inom handeln.Exportvolymen ökade och tillväxten uppgick till ca9 %. Detta efterfrågetillskott i föreningmed lageruppbyggnaden medgav en blygsam ökning av livsmedelsproduktionen19751976 på . 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 94 Konsumtionen avlivsmedel synes ha minskat med 1976 1977 vartiU kommer attefterfrågan från exportmarknaderna utvecklats svagt. Beträffande livsmedelsindustrinsegna lager registrerades en kraftigminskning under loppet av 1977. Sammantaget verkar den svaga efterfrågeutvecklingenha medfört en produktionsneddragning på ca 2 1/19761977. Efterfrågeläget förlivsmedelsindustrin väntas försvagas ytterligare under 1978.Livsmedelskonsumtionen antas fortsätta att sjunka. Efterfrågan från utlandetbedöms dock öka något som lagerav-tappningen inom livsmedelsindustrinväntas bli begränsad. Därmed skulle produktionen bli ungefäroförändrad jämfört med . 4.3 Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Den svagaefterfrågeutvecklingen har lett tUl att den totalaproduktionsaktiviteten i ekonomin f. n. är mycket låg. Den väntadeuppgången i exportefterfrågan uteblev , som den inhemskaefterfrågan försämrades. Som framgått av kapitel 1 beräknasbruttonationalprodukten mätt från användningssidan ha minskat tiU 1977. Motsvarande kalkyler från produktionssidanpekar på att nedgången i den totala produktionen inte varit fullt så kraftig;minskningen i bruttonationalprodukten från produktionssidan har beräknats till1,19761977. I nedanstående tablåredovisas förändringstalen för de olika näringsgrenarna 19761977 samtprognoser för 19771978. Prognoserna inkluderar effekterna av de ifinansplanen redovisade ekonomiskpolitiska åtgärderna. Andel av total produktion, Procentuell förändring i produktionsvolym -4,5 3 -0,5 2,5 -1,5 Summa varu- och kraftproduktion -3,5 Privata tjänster Offentliga tjänster -0,5 3 -1,3 1 Preliminär nationalbudget 95 Jordbruketsproduktionsvolym beräknas av statens jordbruksnämnd ha minskat med ca 3 %19761977. Enligt jordbruksnämndens preliminära uppskattningar blevskördeutfallet sämre jämfört med vad gäller brödsäd, fodersäd ocholjeväxter, medan skörden av potatis och sockerbetor blev betydligt bättre.Animalieproduktionen, dvs. produktion av mjölk, ägg, slaktdjur m. m., beräknasha varit i stort sett oförändrad tUl 1977. Under förutsättaing om normalskörd1978 väntas produktionsvolymen inom jordbmket öka med 19771978. Skogsbruketsförädlingsvärde beräknas ha minskat med . Det fortsatt svagaefterfrågeläget för skogsindustrin i kombination med stora lager av bl. a.massaved har lett tiU en betydligt mindre avverkning än . För 1978väntas den efterfrågesituation sombeskrivits i avsnitt 2 i detta kapitel leda till en ökning i skogsbruketsproduktionsvolym med . Som framgåtttidigare i detta kapitel beräknas industriproduktionen ha minskat kraftigt tiU 1977, eller . Även för 1978förutses en viss nedgång i industrins produktionsvolym. Därmed skulle industriproduktionenminska . har industrinsproduktion endast minskat under enstaka år. Kalkylen överproduktionen inom elsektorn baseras på energibalanser som framtagits avstatens industriverk. Mot bakgrund av den minskade industriproduktionen harelkonsumtionen ökat långsamt . I en situation av fulltkapacitetsutnyttjande svarar nämhgen industrin för drygt hälften av den totalaelförbrukningen. Med en fortsatt ökning av elkonsumtionen inom hushåll, handelm. m. och med en viss nettoexport av el, beräknas produktionen inom elsektornha ökat 19761977. Ökningen faUerhelt på ökad värmekraftproduktion, främst kärnkraft, medanvattenkraftproduktionen minskat något. Det till följd av en rad torrårogynnsamma läget i fråga om vattenmagasinens storlek, har medfört en onormaltlåg vattenkraftproduktion både 1976 och1977. Under antagande om normal tUlrinning tUl vattenmagasinen 1978kommer elproduktionen inom vattenkraften åter att öka 19771978. Totalt settväntas elproduktionen 1978 öka i samma takt som 1977, eller . I kapitel 7 beskrivs utvecklingen av byggnads- ochanläggningsverksamheten. De totala bruttoinvesteringarna i byggnaderoch anläggningar beräknas ha minskat med ca3,tiU 1977. Nedgångenförklaras främst av ett fortsatt minskat bostadsbyggande och minskadebyggnadsinvesteringar inom industrin. Inkluderas reparationer och underhållstannar nedgången i byggnadsverksamheten vid 1976 1977. väntas trots fortsatt kraftiga nedgångar i industrins och handelns byggande bruttoinvesteringarna i byggnader och anläggningar öka något. Inkl.reparationer och underhåll och med den vänd- Prop, 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 96 ning uppåt för bostadsbyggandetsom kan förväntas mot bakgrund av de i finansplanen redovisade stimulanserna avigångsättningen av bostäder kan en uppgång i byggsektorns produktion på 3 %fömtses . Den svagautvecklingen av den privata konsumtionen och bruttoinvesteringama under loppetav 1977 har verkat återhållande på den privata tjänsteproduktionen. Förvaruhandeln tyder beräkningar för de tre förstakvartalen på en successivt försvagad produktionsutveckling . Äveninom samfärdseln tyder beräkningarna på en låg produktionsaktivitet under 1977.Sammantaget beräknas produktionsvolymen för de privata tjänstenäringama haminskat med 19761977. väntas den totala privatatjänsteproduktionen ligga kvar på samma nivå som 1977. Den offentligatjänsteproduktionen beräknas ha ökat med 19761977. Till uppgångenbidrar främst kommunema, där produktionsvolymen beräknas ha ökat med drygt 3,. väntas den utveckling som beskrivs i kapitel 8 leda till att dentotala offentliga tjänsteproduktionen ökar . Liksom är detfrämst den kommtmala aktiviteten som bidrar till ökningen, medan den statligatjänsteproduktionen väntas bli oförändrad jämfört med . Med ovanredovisade förändringstal skulle bmttonationalproduktens volymtillväxt, mättfrån produktionssidan, uppgå till 1977 1978. Motsvarande kalkyler frånanvändningssidan ger en tillväxt på . Liksom under1977 är det tjänstesektorerna främst den kommunala sektorn som håller dentotala produktionsaktiviteten uppe. Vamproduktionen som minskat både 1976 och1977 väntas , trots fortsatt nedgång i industriproduktionen, komma att växa iomfattning. Totalt sett fömtses en ökning av varuproduktionen till1978 med . Till uppgången bidrar främst den vändning uppåt somförväntas ske för byggnadsverksamheten. 5.1 Läget på arbetsmarknaden