prop · G103116 · 1977-12-31 00:00:00 — med förslag till anslag till / 79, m.m. Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Propositionen innehåller förslag rörandeinvesteringsanslaget Kraftstationer m.m. för /79. Över anslagetanvisas medel för statens vatlenfallsverks investeringar. Förslagen i propositionen innebär i vad avservattenkraftutbyggnad att tidigare beslutade utbyggnads- och ändringsarbetenavseende Ritsem, Harsprångel, och Ligga i Lule älv, Juktan i ,och i saml i kan fortsätta planenligt.Härutöver föreslås att medel ställs till förfogande för planerade utbyggnaderav kraftstationerna vid och Stenkullafors saml av ytteriigare ettaggregat vid och kraftstationer. Medel föreslås ställas till förfogande även för planenlig fortsatlutbyggnad av kärnkraftblocken 3 och 4 vid och kärnkraftblocken1 och 2 vid Forsmarks kraftstation. För block 3 vid Forsmarks kraftstationföreslås ingen ytterligare medelstilldelning i avvaktan på kommande energipolitisktbeslut. Vidare redovisas förslag rörande investeringar idistributionsanläggningar, huvuddelen hänförande sig till beslutande och påböriadearbeten, samt vissa övriga investeringar. Medel föreslås ställas tillförfogande för de särskilda åtaganden från siatens sida rörande Gotiands elförsöriningsom har beslutats. Sammantaget innebär del föreslagna investeringsprogrammetalt 2310 milj. kr. bör anvisas över investeringsanslaget Kraftstationer /79. Prop.1977/78:116 2 Närvarande: statsministem , ordförande, ochstatsråden , , ,, , , ,, Åsling, Söder, , Mundebo, Krönmark, Ullslen, ,, Proposition med förslag till anslag till statensvattenfallsverk för budgetåret 1978/79, m.m. 1977/78: 100 (bil. 17 s. 246) har regeringen föreslagitriksdagen all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Kraftstationer m.m. för /79 beräkna ett invesleringsanslag av 2 265 milj. kr. Jaganhåller alt nu få ta upp de frågor som hör lill detta anslag. F:l. Kraftstationer m. m. 1976/77 Utgift 2190181424 Behållning 245 227049 1977/78 Anslag 2 265 000000' 1978/79 Förslag 2310000000 ' Härutöver har anvisats . Från anslaget har . överförts till budgetutjämningsfonden (prop.1976/77: 150 bil. 2 s. 9, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77:341). inrättades som affärsdrivande verkår 1909 och fick sin nuvarande organisation efter beslut av 1961 och (prop. 1961: 168, SU 1961: 162, rskr 1%1:368 och prop. 211, NU 1974:26, rskr 1974:198). handhar statens kraflverksrörelse ochkanalrörelsen vid samt verkar för en rationellelenergiförsörjning i riket. Verket ombesörier också beredskapsplanläggning avrikets elenergiför-sörining. beslutar om leverans av elenergi frånverkets anläggningar och fastställer avgifter för sådan leverans. Anläggningaroch byggnader som behövs för verksamheten uppförs av verket. Utgifterna för vattenfallsverkets investeringar bestridsdels från investeringsanslagel Kraftstationer m. m. dels genom inkomstmedelsom uppbärs och redovisas av verket, dels genom medel som i övrigt ställs lillverkets förfogande. 1977/78:116 3 Vattenfallsverketförvaltar statens aktier i elproduktionsbolagen ,, , , FyriskraftAB, AB Grytforsen, AB Kattstrupeforsen, , , , och AB Ume-forsen, i distributionsbolagen , AB , AB , , , , , , AB , AB ,, , , , AB , AB Ange , EnergiverkAB samt i , AB Kämkraflut-bildning, , , , Svenska , , , och . Ekonomisköversikt m. m. Tillgångarnaistatens vatlenfallsverks fond uppgick till sammanlagt 20040milj. kr., varav 16968 milj. kr. hänförde sig till naturtillgångar ochanläggningar, 880 milj. kr. till inventarier och förråd och återstoden tillposter av finansiell natur. Sedan skulderna frånräknais var fondenskapitalbehållning 19034 milj. kr. inkl. balanserade överskottsme-dd. Vallenfallsverkelsresultaträkning för de tre senasie budgetåren framgår av följandesammanställning (i 1 000-tal kr. Kraftförsäljningenblev högre än beräknat under /77. Eftersom budgetåret som helhetvar ett utpräglat torrår produce- 2288161 -1I56%2 3440327 -2 078448 Finansiella och extraordinära intäkter och kostnader, netto Resultat före boksluts-dispositioner och skatter Överskott av i medeltal disponerat statskapital radesmindre elkraft än beräknat i vattenkraftslationer. Även elproduktionen ikärnkraftverk blev något lägre än väntat. Detta ledde till att såväl inköp av kraflfrån andra företag som produktionen av elkraft i oljebaserade kraftverk blevstörre än beräknat. De löpande kostnadema ökade snabbare än väntat och kunde inlehelt kompenseras av kontraktsenliga index-och energipristillägg. Efteravskrivningar och finansiella poster m. m. men före bokslutsdispositioner ochkommunala skatter visade verksamheten ett resultat av 595 milj. kr. Dettaresultat är 72 milj. kr. sämre än föregående budgetår och 282 milj. kr. sämreän vad som hade beräknats i driftstalen. Efter justering av avskrivningar med345 milj. kr. och efter skatter redovisades ett nettoöverskott om 905 milj.kr. Det redovisade överskottet hänför sig helt lill kraftverksrörelsen. Dennauppvisade ett överskott om 906 milj. kr., vilket svarar mot en förräntning med8% av det disponerade statskapitalet. För kanalrörelsen uppstod ell underskottom I milj. kr. Antaletanställda i t j ä n s t hos vattenfallsverket vid slutet av /77var 11391 mot 11990 /76 och 11384 /75. Drift-och underhållspersonal lill kraftstationerna i och Forsmark haranställts medan antalet anställda vid verkels byggande avdelningar har gått nedtill följd av bl. a. minskad arbetsvolym vid dessa stationer samt minskadutbyggnad av vattenkraft. Denför vattenfallsverket totala belastningen och totalt disponibla energin underde tre senasie budgetåren framgår av följande sammanställning. Belastning (i CWh)' Leveranser av tillfällig kraft inom och utom landet inkl. Disponibel energi (i GWh) Inköpt kraft från svenska GWh(gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar 1977/78:116 5 försäljning av normalkraft (lastaleveranser exkl. överföringsförluster) ökade under budgetåret 1916111 med 4,1%jämfört med 6,under budgetåret innan. Verkets leveranser lill industrinökade med mot under /76. Ökningar inträffadeendast inom massa- och pappersindustrin, cementindustrin och metallverk utomstålverk. Försäljningen till kommunikationsföretag som minskadeunder /76 ökade under /77 . a. av all jämvägstransporlerna ökade till följd av issvårigheter tillsjöss. och lill egen detaljdistribution ökade med sammantaget 5,8%under 1976/77 trots alt exporten minskade kraftigt. Detla förklaras av allhushållen och handeln ökade sin elkonsumtion och av all vattenfallsverketdessutom ökade sina leveranser lill samkörande företag vilkas vallenkraflproduklionminskade under de rådande torrårsförhållandena. /77 togs i drift nya vattenkraflanläggningar med en medelårsproduklionav 230 GWh. Den totala produktionen av vattenkraft var dock 4440 GWh lägre änunder /76 beroende på dålig vattentillgång. Produktionen av fossileldadkraft ökade starkt till följd av den minskade vatlenkraftproduktionen. Ökningenuppgick lill ca 3 130 GWh. Produktionen av kärnkraft ökade med nära I 300 GWh. Vallenfallsverkelsinvesleringsanslag och medelsförbmkning under budgetåren 1974/75-1976/77redovisas i följande sammanställning (kr. Ingående Anslag Medelstor- Utgående 1974/75 161626 1648900 1638530 171996 1975/76 171996 1937500 1926318 183178 1976/77 183178 2252230 2 190181 245227 Från investeringsanslagel Kraftstationer m. m. hade /77 anvisats sammanlagt , varav 243,6 milj. kr.på till-läggsbudget I (prop. 1976/77:25 s. 106, NU 1976/77:13, rskr 1976/77:55)och . på tilläggsbudget 111 (prop. 1976/77:125 s. 57, NU 1976/77:40,rskr 1976/77:345). Anslagshöjningarna motiverades av dels kostnadsökningar fördel tidigare beslutade investeringsprogrammet, dels förvärv av StoraKopparbergs Bergslags AB:s eldistribution i Skutskär-Söderforsområdet, delsinlösen av viss rätt till ersättningskraft. Den för samma budgetår fastställdainvesteringsramen var . log dessutom i anspråk3,3 milj. kr. Medlen hade ställts till verkets förfogandeför tidigareläggning av vissa investeringsobjekt. Prop.1977/78:116 6 Ianslagsframställningen för /79 redovisar statens vattenfallsverkinledningsvis sin syn på nuvarande och framtida förhållanden på energiområdetoch särskilt i fråga om förbmkningen av och försörjningen med elektrisk energi.Verket framhåller i korthet följande. Världensenergiförsörjning är f. n. lill betydande del baserad på oljeprodukter.Sverige hör lill de länder som har den högsta oljeförbmkningen per innevånare.Sveriges situation är så mycket allvarligare som vi i vårt land saknar egnaoljetillgångar av någon betydelse. Försörjningsfrågorna blev aktuella på ettpåtagligt sätt under oljekrisen genom de stömingar itillförseln av oljeprodukter och de prishöjningar som då inträffade. Oljekrisenhar starkt underslmkit behovet av att studera försörjningssituationen pålängre sikt beträffande olja. Sådana studier har gjorts bl. a. i Förentastaterna, inom och av Workshop on Altemative Energy Strategies (WAES). Denviktigaste slutsatsen av dessa studier synes vara att betydande brist på oljatorde uppstå och kanske redan på 1980-talel. Prisema på oljeprodukterkommer med all sannolikhet att öka betydligt i takt med att jordensoljereserver minskar. Del kommer att ge nya ekonomiska incitament tillatt begränsa oljans roll i energiförsörjningen. framhåller isammanhanget att en framtida brist på olja eller ersättningsbränslen kan leda kraftigt ökad efterfrågan på elektrisk energi. En omställning av energiförsöriningentar emellertid . Åtgärder för atl minska beroende av olja bördärför vidtas . Samtidigtkonstaterar vattenfallsverket att det f. n. finns betydande begränsningar vadgäller utnyttjandet av flera av de energislag som hartagits i anspråk. Begränsningarna är betingade av såväl faktiskt knapphet påresurser som restriktioner med hänsyn till miljöfaktorer ochsäkerhetssynpunkter. Vallenkraftenhör till de outsinliga energikällorna. En fortsatt utbyggnad av denna är därförenligt vattenfallsverket angelägen. En elproduktion av ytteriigare 'kan utvinnas ur ekonomiskt utbyggnadsvärda vattenkraftresurser.Restriktioner lägger dock f. n. hinder i vägen för en fortsatt utbyggnad. När del gäller kärnkraftenhar kraftindustrin genom tillkomsten av lagen (1977:140) om särskilt tillståndall tillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. ålagts bevisbördan i fråga omlångsiktig hantering och förvaring av det högakliva avfallet. Ett omfattandearbete pågår för all påvisa betryggande lösningar. Några säkra fömtsägelser omkärnkraftens framlida roll i vår 'I TWh (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar. 1977/78:116 7 energiförsörjningkan inte göras förrän detta arbete har gett resultat och regeringens bedömninghärav föreligger. Övrigaenergislag såsom kol, torv och ved har f. n. begränsad betydelse i vårenergibalans. Användning av kol i slor skala är en svårbedömd fråga. Begränsningarkan vänlas av miljöskäl och på grund av svårigheter att få till ståndtillförlitliga avtal om långsiktiga kolleveranser från utlandet. Ved ärknappast tänkbar som råvara för energiproduktion eftersom tillgången på skogåren knapphetsfaklor inom industrin. Energiinnehållet i vedavfall och lutar tasredan nu till vara i stor utsträckning och ett ökat utnyttjande planeras. Torvfinns i betydande omfattning inom landets gränser, men ett utnyttjande förannat än lokal energiproduktion torde komma all begränsas av hänsyn tillmiljön och på grund av besvärliga transportproblem. Omen svår oljekris skulle inträffa finns det enligt vallenfallsverkelsmening knappast något sätt att undvika svåra störningar i Sverigesenergiförsörjning, efiersom del inle är möjligt all ändra ett lands energiförsörjningsstmkturfrån gmnden . På olika sätt kan dock de för samhället svårakonsekvenserna av en oljebrist mildras. Verket redovisar översiktligt vilkaåtgärder som kan vidtas inom elsektorn och på vilket sätt verket kan medverka. Vattenfallsverketunderstryker lill en början nödvändigheten av en målmedveten och omfattandeenergihushållning. Verket bidrar härtill genom att vid sina kundkontakteraktivt informera om rationell elanvändning och om olika sparåtgärder.Förutsättningarna för verket att påverka det direkta energisparandel äremellertid starkt begränsade eftersom sparåtgärderna normalt måste beslutas ochgenomföras av kunderna själva. Verket pekar i sammanhanget på möjligheten attmedverka till anskaffningen av kapital för kundernas räkning. Tillenergihushållning bör också räknas åtgärder som syftar lill att förbättrakraftproduktionens totalverkningsgrad. Som exempel anför verket begränsning avkraftproduktion i oljeeldade kondenskraftverk och i gasturbiner. Nya oljebaseradekraftverk bör av samma anledning byggas som kraftvärmeverk. Överföringsförlusternai det svenska kraftsystemet uppgår f. n. till ca . Möjligheterna atlminska förlusterna är en väsentlig faktor vid utformningen av kraftnät ochbetydelsen härav kommer att öka med stigande kraftkostnader. Strävan attminska förlusterna är ett bidragande motiv till nya överföringsanläggningarliksom till vattenfallsverkets planer på att införa ett 800 kV-system. Deresultat som kan uppnås påverkas emellertid av svårigheterna f. n. alt fåtillstånd för nya kraftledningar. Kraftutbyletmellan kraflföretagen inom kan också räknas till hushållningsåtgärderna.Genom detta utbyte utnyttjas billigast möjliga kraftproduktion inom detsamkörande nordiska systemet och förekommande kraftöverskotl blirtillgodogjorda. För att kraftutbylet skall kunna bedrivas i optimal omfattningbehövs nya samkörningsförbinddser mellan länderna. Prop.1977/78:116 8 Vadgäller prissättningen som styrinstrument framhåller vattenfallsverket attkunskaperna om prisemas inverkan på energiförbrukningen är otillräckliga. Ompriset skall användas som medel för att minska förbrukningen bör det enligtverket ske på ett sådant sätt att konkurrensförhållandet mellan olika kraflslaginle snedvrids. Situationenför energiförsörjning kan förbättras också genom enmålmedveten strävan att ersätta olja med andra energiformer, däriblandelektrisk energi. En utbyggnad av elkraftsystemet kan ske med god lönsamhet ochmed teknik som finns inom landet. Den elkraft som behövs för omställningen bördärvid produceras i kraftverk som inte är oljeeldade. VattenfaUsverkettar i detta sammanhang upp frågan om energibeskattningen, som med nuvarandeutformning missgynnar användningen av elektrisk energi jämfört med användningenav olja. Verket förordar att skatten på energi läggs om och görsneutral. Del kan enklast åstadkommas genom att energibeskattningen i sinhelhet inordnas i mervärdeskattesystemet i likhet med vad som är fallel imånga andra västeuropeiska länder. Föratt beroendet av olja skall minska är del också angelägel alt kärnkraftverkenkan utnyttjas för produktion av såväl elektrisk energi som hetvatten.Vattenfallsverket har medverkat i studier med syfte att klarlägga lönsamhetenav att bygga hetvattenledningar från Forsmark till och Uppsala.Studierna visar atl projektet blir lönsamt om realpriset på olja ökar med 20%jämfört med prisnivån . Liknande undersökningar pågår beträffandehetvattenledningar från till . Denytteriigare vattenkraft som på kort sikt kan förutses bli utbyggd utgörs ihuvudsak av små projekt i älvar som redan är utbyggda. För flertalet avprojekten gäller att lönsamheten är otillfredsställande. Enligt VattenfaUsverketbör i varie fall de bättre projekten ändå las i anspråk, eftersom de på långsikt bedöms kunna utgöra ett rationellt inslag i energiförsörjningen. Exempelpå andra projekt av detta slag är de s. k. minikraftverken, dvs. kraftverk istorleksklassen 100-1 500 kW. Verket pekar också på möjligheterna atl minska fallföriusternaoch andra sätt alt förbättra verkningsgraden i befintligavattenkraftanläggningar. Åtgärderna ger små bidrag till energiförsöriningen,men det börenligt ändå prövas i vilken utsträckning de skallgenomföras bl. a. för att byggnadsorganisationerna och del tekniska kunnandetpå vattenkraftutbyggnadens område skall kunna vidmakthållas. Detta kan skapa enlidsfrist för avvägningar och tillståndsprövningar i fråga om utbyggnad avåterstående vattenkraftresurser i större skala. Ettannat sätt att minska oljeanvändningen inom kraftindustrin är all utnyttja kolsom bränsle i nya kraftverk som är baserade på fossila bränslen. Valienfallsverkelprojekterar f. n. ett kraftvärmeverk tillsammans med i Göteborg.Energiverken har erhållit ett statligt bidrag för 1977/78:116 9 attparallellt härmed projektera kraftverket för eldning med både kol och olja. VattenfaUsverkethar dessutom beslutat att utreda förutsättningarna för ett större koleldatkondenskraftverk. Fråganom utnyttjande av vissa resttillgångar av gas i för kraftproduktionhar aktualiserats . Tanken är att produktionen skall ske vidgaskällan med hjälp av flytande gasturbinkraftverk och att elenergin skallföras över till via likströmskablar och vidare via del norskaöverföringssystemet till . Många problem torde behöva lösas för attprojektet skall kunna genomföras men enligl vattenfallsverket kan det varamotiverat atl allvarligt pröva lönsamheten. Genom sitt engagemang i SwedegasAB medverkar verket också i överläggningar om direkt import av naturgas. Omkraftindustrin kan uppfylla säkerhetskraven enligl den tidigare nämnda lagen omsärskilt tillstånd att tillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. blir inhemskproduktion av uran av stor betydelse för energiförsörjningen.Vattenfallsverket anser därför atl bör fullföljas. Det ärockså angeläget alt energiinnehållet i restprodukterna tas tillvara. De svenskaskiffrarna representerar en myckel slor energilillgång för framtiden. Fortsattforskning är angelägen vad gäller de altemativa kraflslagen såsom vindkraftoch utnyttjande av solenergi. Grundläggande och långsiktigt utvecklingsarbetefinansieras av andra organisationer än valienfallsverkel. Verket ser som sinuppgift att tillsammans med andra kraftföretag klarlägga hur sådana kraflslagpåverkar och kan inordnas i kraftsystemet. Vindkraft synes vara det altemativakraftslag som i första hand skulle kunna komma i fråga för direktkraftproduktion. genomför prov med två egna småvindkraftaggregat och samarbetar dessutom med nämnden förenergiproduktionsforskning på området. Verket skall således efter pågåendeprovdrift svara för driften av ett vindkraftaggregat som har uppförts genomnämndens försorg vid . Verket har också förklarat sigberett att mot ersättning från nämnden bygga och driva ett eller två av destörre aggregat som planeras som ett led i utvecklingen av vindkraften. Vattenfallsverketstöder aktivt arbetet på att utveckla olika typer av värmepumpar. Ett solenergiprojekthar-också tagits upp pä verkets utvecklingsprogram. energiskogarna kan enligt vallenfallsverkels bedömning knappast bli någontillgång för försörjningen med elektrisk energi. Ävenom de här redovisade åtgärderna skulle genomföras i full omfattning kommeravsevärda kvantiteter olja att behövas . Del är därförav vikt att åtgärder vidtas som syftar till alt få till stånd så säkra ochlångsikliga oljeleveranser som möjligt. En framkomlig väg anser verket vara insatserför utvinning av olja i egen regi eller genom avtal. Valienfallsverkelmedverkar till åtgärder för utvinning av olja genom sitt 1977/78:116 10 engagemangi , och Svenska . Fortsattaansträngningar för att få till stånd ett oljesamarbete med är enligtverket särskilt angelägna och naturiiga. Vattenfallsverketerinrar också om att internationella organ har uttalat att fördelningen i enkommande bristsituation av tillgängliga oljeresurser kommer att bli beroende avvilka åtgärder berörda länder har vidtagit för att trygga oljeförsörjningen ochför att utnyttja inhemska energiresurser. Vattenfallsverketanmäler i sin anslagsframställning också vissa problem beträffandepersonalplaneringen. I den ovisshet som råder f n. i fråga om inriktningen avden framtida energipolitiken saknar verket reella forutiättningar för atlplanerade kraftanläggningar som kommer att behövas vid mitten av 1980-taletoch . Det gör det i sin tur svårt atl klara personalplaneringen på ettför verket och dess anställda tillfredsställande sätt. Detta problem ökar julängre ovissheten varar. Omfattandefriställning av personal blir under alla omständigheter nödvändig och ökarmarkant om utbyggnaden av det tredje blocket i Forsmarks kämkraftstation intefår fullföljas och nya vattenkraftutbyggnader inte får påbörjas. Antaletanställda inom verkels anläggningsverksamhel och hos entreprenörer måste dåminskas med ca 4000 personer . Befintligaorganisationer för projektering, konstruktion och utbyggnad av anläggningarbryts härigenom ned och betydande kunskaper som har byggts upp under lång lidkommer atl gå förlorade. Problemet berör inle bara vattenfallsverket utan ävenandra kraftförelag och den industri som tillverkar komponenter förkraftindustrin. Dessutomleder osäkerheten beträffande kärnkraftprogrammet till slora svårigheter närdet gäller alt rekrytera och behålla den driftpersonal som är nödvändig för altvalienfallsverkel över huvud taget skall kunna driva kärnkraftanläggningarna. Personalorganisationernavid vattenfallsverket har mot den bakgrunden fört fram krav på åtgärder mot detbesvärliga sysselsättningsläget. Elkonsumtioneni landet inkl. överföringsförluster ökade under /77 med 3,tilltotalt 86460 GWh. Exporten av elektrisk energi - huvudsakligen leveranser tillFinland - uppgick till 5160 GWh och importen till 5450 GWh. Industrinökade under /77 sin elkonsumtion med 1,till 39730 GWh. Förökningen svarade i första hand verkstadsindustrin, massa- och pappersindustrin,trävaruindustrin och livsmedelsindustrin. Inomgmppen hushåll, handel m.m. uppgick elkonsumtionen lill 36 770 GWh, vilketinnebären ökning med 7,5%jämfört med /76. Inomkommunikationssektorn steg elkonsumtionen med 4,. Budgetåret1976/77 var ett lågkonjunkturår med lågt resursutnyttjande Prop.1977/78:116 11 Den ökade elkonsumtionen under budgetåret kan därför i huvudsaktillskrivas den långa och kalla vintern, vilket är förklaringen till attökningen till stor del härrör från gruppen hushåll, handel m. m. Produktionenav elektrisk energi i landet samt import uppgick under /77 till91 610 GWh, vilket innebär en ökning med ca 2 100 GWh jämfört med budgetåretinnan. Under budgetåret färdigställdes nya vattenkraflanläggningar med enproduktion av ca 500 GWh med normal vattentillgång. Trots deltatillskott var produktionen av vattenkraft 6 340 GWh lägre än under närmastföregående budgetår. Orsaken härtill var de utpräglade torrårsförhållanden sområdde och nederbördens ogynnsamma geografiska fördelning.Nederbörden uppgick till av normal nederbörd mot under budgetåretinnan. Produktionenav kärnkraft ökade under /77 med 1 380 GWh till totalt 16210 GWh.Kärnkraftens andel av den totala elproduktionen inkl. import var . Underbudgetåret togs ett nytt kärnkraftblock i kommersiell drift nämligen Barsebäck2 med en produktionskapacitet av 570 MW'. Produktionen från kärnkraftverkenmotsvarade av den energimängd som maximalt skulle ha kunnat produceras medbeaktande av behövlig lid för bränslebylen och normal översyn. Pågrund av den dåliga tillgången på vattenkraft behövdes under budgetåret1976/77 en betydande andel värmekrafl från i huvudsak oljeeldade anläggningar.Produktionen av sådan kraft ökade med 9750 GWh till 19790 GWh och svarade för 21,5%av den totala elförsöriningen. 1975:30 om energihushållning m. m. antogs elkonsumtionen öka med igenomsnitt . Detta motsvarar enförbrukning av 117TWhår 1980och 159TWh . Tillväxttakten harvarit avsevärt långsammare eller t. o. m. utgången av år1976. Somett första underlag för (I 1976: 05) arbete lade statensindustriverk fram en referensprognos (SIND PM 1977: 5) Sverigesenergikonsumtion lill 1995. Vad beträffar den samhällsekonomiska utvecklingenbaserar sig prognosen på ett av beräkningsalternativen i rapporten (SOU1975:89) . I detta alternativ beräknasbruttonationalprodukten öka med 2,och med3,. Elkonsumtionen bedöms enligt prognosen kommaatt uppgå lill och . ÄvenCentrala Driftledningen (CDL) har gjort studier rörande elkonsumtionen fram tillår 1990. Två utvecklingsalternativ redovisas.