prop · G103173 · 1977-12-31 00:00:00 — ommedel för det nordiska ministerrådets allmänna budget är 1979 m. m.; Regeringen föreslär atl antaga de förslagsom upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen begärs medel föratt bestridaSveriges andel av kostnaderna för den verksamhet, som fmansieras över detnordiska ministerrådets allmänna budget för . Budgeten innebär enaktivitetsökning både beträffande fasta institutioner och projektverksamheten.Ett antal institutioner, vilkas verksamhet har finansierats genomdirekta nationella bidrag införs fr. o. m. 1979 pä ministerrådels budget. Denallmänna budgeten omfattar inte det nordiska kultursamarbetet för vilket ensärskild budget finns. I propositionen lämnas vidare en redogörelse för detnordiska samarbete som har bedrivits inom ministerrådets verksamhetsområde är1977. I 1977/78. 1 saml Nr 173 Närvarande:statsministern , ordförande, statsråden , , ,, , , , , , , ,Mundebo, Krönmark, Burenslam , , , , Propositionom medel för det nordiska ministerrådets allmänna budget 1979, m. m. 1877/78:100 (bil. 14 s. 30) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Nordiska ministerrådets allmännabudget för /79 beräkna ett förslagsanslag av 16 092 (X). Påsamma sätt (bit. 17 s. 229) föreslog regeringen att till Nordisk fondför teknologi och industrieU utveckling för /79 beräkna ettreservationsanslag av . Jag anhåller nu att fä ta upp dessa frågor. Det nordiska ministerrådet inrättades genomen revision av den ingångna samarbetsöverenskommelsen mellan denordiska länderna (Helsingfors-avialet). ingicks ett avtalmellan de nordiska länderna om upprättande av det nordiska ministerrådetssekretariat i . Upprättandet av ministerrådssekretariatet godkändes förSveriges del av (prop. 1973:121, UU 1973:13, rskr1973:245). Verksamheten vid sekretariatet inleddes den . I samband med upprättandet av sekretariatetskapades en budget för den del av ministerrådets verksamhet som administrerasav sekretariatet. Denna budget, ministerrådets allmänna budget, omfattar intedet nordiska kultursamarbetet, för vilket ministerrådet i sammansättningenkultur- och undervisningsministrarna, fastställer en särskild budget. Denomfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i somfinansieras över de nordiska ländernas biståndsanslag. Fr. o. m. omfattar ministerrådets allmännabudget ett kalenderår. Medel för verksamheten anvisades Prop.1977/78:173 3 1977(prop. 1976/77:142, UU 1976/77:20, rskr 1976/77:324). fastställde nordiska ministerrådetden allmänna budgeten för . hade överiäggningar ombudgetens omfattning och om prioriteringar hållits mellan Nordiska rådetsbudgelkom-mité och ministerrådet i sammansättningen samarbetsministrama. Den budgetprocedur ministerrådet har fastställtinnebär för svensk del bl. a. alt förslag inte kan föreläggas inomden tid under vilken propositioner normalt ska lämnas till riksdagen.Motsvarande gäller för budgeten för del nordiska kultursamarbetet. Inledningsvis lämnar jag en översiktlig redogörelseför det nordiska samarbetet inom ministerrådets helaverksamhetsområde, dvs. även kulturområdet som inte omfattas av den allmännabudgeten. Därefter redogör jag närmare för ministerrådels allmänna budget förverksamheten . Chefen för har den 30 marsi år anmält frågan om 1979 års verksamhetsbudget för det nordiskakultursamarbetet m. m. 1977/78:171). har fastställthandlingsprogram för områdena socialpolitik, arbetsmiljö och byggfrågor.Ministerrådet har dessutom lagt fram förslag lill handlingsprogram förturistområdet, jämslälldhelsområdet och miljövårdsområdet. Handlingsprogram eller förslag tillhandlingsprogram finns därmed på samtliga samarbetsområden med undantag förkonsumenlområdet samt handels-, valuta- och biståndsområdena. De tre senareområdena rör i första hand kontakter med icke-nordiska länder. Påkonsumenlområdet har ministerrådet beslutat atl ett handlingsprogram skallutarbetas. Utöverdessa sektorsprogram har ministerrådet lagt fram förslag lill ett övergripandeprogram för ministerrådet, benämnt "Människan och resursema iNorden". Programmet tar sikte på att visa hur nordiska ministerrådet skallföra vidare de politiska viljeförklaringar som kommer till uttryck i bl. Det betonar det inbördes sammanhanget mellan de olikasamhällssektorerna och pekar på hur åigärder på en eller flera sektorer kankräva följdåtgärder på andra samhällssektorer. Avsikten är alt klargöra vissariktlinjer för hela det nordiska samarbetet och skapa en gemensam bas församverkan mellan de olika samarbetssektorerna. Blandövriga viktiga resultat av ministerrådets arbete kan nämnas:undertecknandet av en konvention om gränskommunall samarbete; beslut ominförande av ytteriigare fyra nordiska institutioner på ministerrådets allmännabudget fr. o. m. ; på kulturområdet har ministerrådet bl. a. vidtagitflera åtgärder för att stödja grannspråksundervisningen och det nordiskaspråksam arbetet för övrigt samt beslutat alt upprätta ett nordiskt r 1977/78. Prop.1977/78:173 4 På inbjudan av statsminister möttes statsministrarna från de fem nordiska länderna i den9 december 1977.1 en del av överiäggningarna deltog också de nordiskasamarbetsministrama. Statsministrarna diskuterade först och främslnordiska ministerrådels program och i samband med detta den internationellaekonomiska situationen, sysselsäitningssiluationen i de nordiska länderna ochdet ekonomiska samarbetet mellan länderna. Man diskuterade också den nordiskaråvaru-och resursulredningen, vars andra etapp presenterades förstatsministrarna vid överiäggningarna. 1 diskussionen mellan statsministrarna rådde detenighet om atl de nordiska länderna skall föra en politik som kan tryggasysselsättningen både . Åtgärder för att trygga ungdomensarbete skall studeras gemensamt. Statsministrarna fann det värdefullt att denordiska industriministrarna har tagit initiativet till en undersökning avkonkurrensförhållandena mellan de nordiska länderna sett i ett internationelltperspektiv. Den internationella konjunktursituationenkännetecknas fortfarande av slor osäkerhet. Inflationen bör nedbringas lill enrimligare nivå, alllför lågt kapacitetsutnyttjande kännetecknar situationeni ett flertal industriländer. Stalministrarna var eniga om atl länder medgynnsam betalningsbalans bör sälta in stimulansåtgärder för atl påskynda eninternationell konjunktumppgång. Vidare var man enig om att de nordiskaländerna genom gemensamma åtgärder på kan bidra till en gynnsammaresituation i de enskilda länderna. I detla sammanhang intar energi-, industri-och regionalpolitiken en framträdande ställning. De norska gas- ocholjeförekomsterna utgör en naturiig grund för ett bredare samarbete på dessaområden och den nordiska invesleringsbanken är ett medel för att uppnå konkretaresultat. Statsministrarna var eniga om atl också i framliden hålla en närakontakt vid utformningen av den ekonomiska politiken i varje land.Finansministrarnas överiäggningar om nationella och samnordiska åtgärder ärvärdefulla i detta sammanhang. Vid sitt möte i togstatsministrarna initiativet till en nordisk råvaru- och resursutredning. Sedanden första fasen av arbetet hade slutförts beslöt statsministrarnavid sitt möte i alt det skulle göras en närmareprecisering av de områden där ett fördjupat nordiskt samarbete är möjligt. Den andra fasen av arbelel presenterades nu förstatsministrarna. De fann atl utredningens precisering av samarbetsmöjlighetergav konkret underiag för vidare arbete och ansåg atl förslagen till utvidgatsamarbete bl. a. inom lanlbmkssektorn, geologisk forskning, projektexporl ochåtervinning av avfall bör bearbetas vidre. Samarbetet om projektexport kan iframtiden visa sig vara av slorl intresse och bör därför studeras närmare.Statsministrarna Prop.1977/78:173 5 badsärskill samarbetsministrama att la upp en karlläggning avsamarbets-möjlighelerna rörande vidareutveckling av träförädlingsinduslrin iNorden. På gmnd av resursfrågornas betydelse fannstatsministrarna atl det skulle vara ändamålsenligt med regelmässiga kontakteri framtiden. Samarbetsministrarna borde därför övervägavilken form dessa kontakter skall fä. Den nordiska investeringsbanken upprättades år1976. Bankens ändamål är att bevilja lån och ställa garantier tillinvesteringsprojekt och export av nordiskt intresse. Kapital och utlåning skaffas, förutom detgrundkapital medlemsländerna har lillskjuiil, genom lån. emitteradebanken sitt första obligationslån på påeuropamarknaden. Räntesatsen är 7 3/och löptiden är . Fram lill har banken beviljat 8 lånpå sammanlagt 73,5 miljoner SDR (särskilda dragningsrätter). Detla motsvarar ca400 milj. svenska kr., varav 2/3 har utbetalats. Lånen har beviljats till bl.a. utbyggnad av den gemensamma nordiska elkraftsförsörjningen saml dala-,ferrolege-rings- och bilindustrin. Ca 20 projekt är f. n. under behandling. Dessaberör investeringar i infrastruktur, energiförsörjning, kommunikationssystem,utnyttjande av medlemsländernas naturresurser saml utveckling avunderieverantörsverk-samhet. Dessutom behandlar banken ett antal störreexportprojekl som rör tung verkstadsindustri och byggnadsindustri. Banken har byggt upp en effektivorganisation med personal från fyra medlemsländer. Samtidigl barett omfattandesamarbete inletts med nationella banker för projektbedömning i samband medbehandlingen av låneansökningar. Med anledning av bl. Nordiska rådetsrekommendation nr 1/1974 om nordiskt samarbete rörande lagstiftning framladeministerrådet i sin årsberättelse lill ett långsiktigtlagstiftningsprogram. Programmet skall löpande kompletteras och revideras motbakgmnd av bl. a. de åriiga överläggningarna mellan de nordiskajustitieministrarna och juridiska utskottet. Som ell nytt projekt på det nordiskalagstiftningsprogrammet har man tagit upp det nordiska samarbetetpå köplagsliflningens område, innefattande även reglerna om konsumentköp. F. ö.har man koncentrat sig på alt genomföra de projekt som redan finns upptagna i 1977/78:173 6 programmet.Samarbetet på skadeståndsrätlens område har fortsatt i enlighet med deriktlinjer som tidigare angivits. Man har bl. a. inlett ett nordiskt samarbeteom produktansvar. När del gäller integritelsskydd har man koncentrerat sig påde problem som kan uppstå i samband med datatekniken. a.behandlat de rättsliga problemen i samband med s. k. dataflykt och överföringav data över gränsema. På straffrättens område har man inlett diskussioner ocherfarenhetsutbyte angående alternativ till frihetsstraff Det har även ägt rum ettbetydelsefullt och vidsträckt samarbete på områden som inle direkt är upptagnai lagstiftningsprogrammet. Ungdomsarbetslösheten, till den del den är ettutbildningsproblem, har stått i förgrunden för samarbetet om 16-l9-åringarsutbildning . På ministerrådets initiativ har hållils ett antalkonferenser med parlamentarikerna, ulbildningsmyndigheler och representanterförarbelsmarknadsorga-nisationerna för all analysera faktorer inom skolväsendetsom kan bidra till den ökade ungdomsarbetslösheten. Konferenserna har behandlatövergången från grundskola till gymnasial utbildning, förhållandel mellanteori och praktik i gymnasiala utbildningar och forsknings- ochutvecklingsarbete kring de gymnasiala utbildningarna. Genom delta arbele harministerrådet lagt grunden till ett flerårigt projektprogram, där någracentrala teman är ungdomsarbetslöshet och utbildning, samt samspelet mellanarbetsliv och rådgivningsverksamheten i gymnasieskolan. Inom del nordiska projektprogrammet omvuxenutbildning har man satt igång viktiga delprojekt. Isamarbete med departement, arbetsmarknadsorganisationer,folkbildningsorganisationer och forskningsinstitutioner behandlas bl. a.vuxenutbildning i förhällande till arbetslivet, nordiskavuxenutbildningsåtgärder genom utnyttjande av radio och TV, studiestöd ochutbildning av vuxenulbildare. Av de medel som beviljats till nordisktforskningssamarbete är del bara en liten del som går över den nordiskaforskningsbudgeten. Slörsla delen av medlen kommer via de nationellaforskningsråden och andra nationella organ som universitet och högskolor. Motdenna bakgmnd har ministerrådets rådgivande kommitté för forskning tagit uppfrågan om samarbete mellan de nordiska och de nationella organen i sitthandlingsprogram. vänlas la upp detta förslag till behandlingunder loppet av . har ministerrådet tagit åtskilligainitiativ för all stärka språkgemenskapen i . Man har fattat beslut omatl upprätta ett nordiskt språksekretariat . Sekretariatet skallfungera som samarbetsorgan för språknämnderna och motsvarande organ i denordiska länderna samt arbeta för alt bevara och förstärka den nordiskaspråkgemenskapen och främja den nordiska språkförståelsen. Prop.1977/78:173 7 beviljatsfören förstudie angående upprättandet av en nordisk dokumentationscentral förspråkvetenskap. Institutionens huvuduppgift skulle vara att registrera redanpågående forskning i de nordiska länderna rörande nordiska språk. Åtgärder harvidtagits för all realisera ell samnordiskt symposieprogram för tillämpadnordisk språkvetenskap. I detla sammanhang kan också nämnas all en särskildstyrgmpp har lagt fram förslag till samnordiska åtgärder för att förstärkagrannspråksundervisningen. Bland förslagen kan nämnas önskemål om effektivarevidareutbildning av modersmålslärare, ökad samproduktion av läromedel samtbättre informationsutbyte. På del allmänkulturella området har planerna omupprättande av två nya institutioner ytteriigare konkretiserats under år 1977.Ett på i kommer atl börja sinverksamhet . Centrets huvuduppgift blir altfungera som förmed-lingsinstilulion på utslällningsområdel. Vidare harenarkitekttävling ägt rum om ett Hus på . Detaljplaneringen avhuset sker med sikte på färdigställande . Utredningsarbelet om utnyttjande av satellit föratt förstärka det nordiska radio- och TV-samarbetet har resulterat i enomfattande rapport som belyser möjligheterna till en utbyggnad från rättsliga,tekniska och kulturpolitiska utgångspunkter. Utredningen konstaterar atl manfrån dessa utgångspunkter inte slår inför några avgörande hinder att bygga utradio- och TV-samarbetet i genom en gemensam notdisk satellit.Utredningen remissbehandlades och blev föremål fören omfattandedebatt vid session i . Diskussionenutmynnade i atl ministerrådet borde utreda frågan vidare. fattadebeslul om detta . antog 1977 ett samarbetsprogram påsocial och hälsovårdsområdet. Programmet skall i första hand utgöra underiagför utformningen och utvecklingen av de gemensamma nordiska aktiviteterna pådel socialpolitiska området. har för avsikt atl kontinuerligtrevidera programmet. Delta kommer fortsättningsvis all ske vid de nordiskasocialministermöten som försöksvis skall hållas en gång om årel fr. o. m. 1978i stället som . Beslutet om nordisk receptgiltighet, som trädde ikraft den , var ett led i genomförandet av programmet. Dennordiska konferens om forskningens roll för social- och hälsovårdspolitiken somarrangerades under årel var ett annat exempel. Tyngdpunkten i del nordiska socialpolitiskasamarbetet har som tidigare legat på socialkonventionsfrågorna, drog- ochalkoholforskning, läkemedel och Iransplantalion, social- ochmedicinalslatistisk saml handikappfrågor. Undersökningarom en utökad gemensam arbetsmarknad för social och I**1977/78. Prop.1977/78:173 8 medicinskpersonal har pågått under hela årel. Under del sista halvåret har enkartläggning av vidareutbildningen av social och medicinsk personal påbörjats.Utvärderingen av verksamheten i nordiska samarbetsorganet för drogforskning ochnordiska fortsatt och skall vara färdig underår 1978. Ett nytt finansieringssystem för njurtrans-plantalionssamarbetet harbeslutats. På ett arbetsmöte om narkotikafrågor den 12december 1977 dryftade ministerrådet förebyggande åigärder ochbehandlingsfrågor, bl. a. frågan om ivång/frivillighet i behandlingen, samtmöjligheterna alt ytterligare fördjupa samaibetei i internalionella ärenden. har del nordiskaarbelsmarknadssamarbetel koncentrerats pä genomförandel av det program somministerrådet antog . Arbetsmarknadsprogrammel har lett till en starkexpansion av det nordiska samarbetet på detta område. Genomförandel skeretappvis i regi av nordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT) och i kontakt medarbetsmarknadens parter. Den första etappen kommer i huvudsak all varagenomförd . Många projekt kommer atl leda till nya impulseroch initiativ. En revision och komplettering av ålgärdslistan inleddes hösten1977. På detta sätl kommer nya delar av ministerrådets arbetsmarknadsprogramatl bli behandlade. Under loppet av 1977 har man bl. a. genomfört ettsamnordiskt projekt om åtgärder för atl förebygga och reduceraungdomsarbetslösheten. Vidare har man utarbetat en översikt överarbetsmarknadsutbildningen i de nordiska länderna för all finna lämpliga formerfören vidareutveckling av samarbetet i dessa frågor. En rapport med förslagtill systematisering av informationsutbytet i om arbetsmarknadsfrågorhar framlagts. Ett projekt om samordning av arbetsförmedlingsmetodema i Nordenpåböriades och avses föras vidare . igångsattes en omfattande utredning omarbetskraftens och kapitalets rörlighet i . I utredningen som väntas bliavslutad försöker man peka på hinder, effekter och problem i sambandmed en sådan röriighet. En jämförande analys av arbetsmarknadspolitikens måloch medel i har avslutats och skall bl. a. ingå i undertaget för denarbelsmarknadspoliiiska konferens som hålls . påbörjades en utredning för atlkartlägga faktiska förhållanden, regler och avtal om utländska uthyrnings- ochentreprenadföretags verksamhet i de nordiska ländema (förelag med s. k. gråarbetskraft). Syftet med projektet är all utarbeta förslag till gemensammariktlinjer för denna verksamhet. Man skall vidare försöka definiera vad som börbetraktas som Prop.1977/78:173 9 seriösverksamhet, och vad som är icke önskvärd uthyrningsverksamhet. Projektet, somgenomförs i samråd med arbetsmarknadens parter, avslutas . Samarbetet har också omfattat bl. a.vidareutbildning av tjänstemän, arbetslöshetsförsäkringar,arbetsmarknadsstatistik och informationsfrågor. projekt om den personligavägledningsmelodiken och ett om informationsverksamheten på yrkesvägledningensområde har påbörjats. Nya arbetsmiljölagar trädde i kraft i ochNorge den 1 juli 1977.1 fattade beslut om nyarbetsmiljölag, som blir gällande fr. o. m. den I juli 1978.1 ochIsland finns planer på ny arbelsmiljölagsiiftning. Också på nordiskt plan är ärbetsmiljöfrågornahögt prioriterade. Ett handlingsprogram för samarbetet på detla områdeantogs därför av ministerrådet i enlighet med rekommendation nr 8/77. Också har arbetsmedicin/yrkeshygienvarit den mest framträdande sektorn inom samarbetet. Detta kan ses motbakgrund av den vikt man fäster vid problemen med giftiga och fariiga ämnen.Ett omfattande nordiskt projekt, som har lill uppgift att ge myndigheternabästa möjliga faktaunderlag för all fastställa yrkeshygieniska gränsvärden,påbörjades . Samarbetet mellan de yrkeshygieniskaenheterna har fortsatt och ett samarbete om utbildningsfrågor inom sektorn harpåbörjats. Utbildning av specialister är av flera orsaker ett område som ärsärskilt lämpat för nordiskt samarbete. Inom området psykosocial arbetsmedicin pågår trestörre projekt som bl. a. behandlar gmndskolläramas psykosociala arbetsmiljöoch arbetsmiljön i processindustrin. pågår i ministerrådets regi ett nära samarbeterörande skyddsföreskrifter. Genom en löpande plan fördelas utarbetandet av föreskriftermellan de enskilda länderna. De färdiga förslagen och bakgmnds-materialetställs till de övriga ländemas disposition. Under är 1977 har ministerrådet utarbetat förslagtill nytt handlingsprogram för samarbetet på miljövårdsområdet. har koncentrerats till delområdena avfall,buller, luftföroreningsfrågor, miljödata, produktkontroll, naturskydd ochmiljövårdsforskning. Också kommer projekt att genomföras på dessadelområden. Påavfallsområdet har genomförts projekt om alternativa Prop.1977/78:173 10 metoderför behandling av kommunalt avfall, återvinning av kommunalt avfall ochinformationsutbyte om behandlingsanläggningar för problemavfall. På irafikbullerområdet har samarbetet varitkoncentrerat lill två projekt: utveckling av en gemensam nordiskberäkningsmodell för trafikbuller och metoder för mätning av bulleremissionfrån vägtrafik. kommer projekt om bedömning av bullerreducerandeåtgärder, om beräkningsmetoder för flygbuller och om spårbunden trafik altgenomföras. Samarbetet om åigärder mot buller från vissa typerav industriell utmstning har fortsatt . Det har genomförtsutredningar om fläktar, mobila kompressorer och hjullastare. Verksamheten underår 1978 kommer i huvudsak atl gå ut på atl slutföra påbörjade utredningar, samtall utarbeta ett program för samarbete om buller från industrianläggningar,byggplatser, motorsport- och skjutbanor. Del nordiska samarbetet rörande övervakningssystemför luftföroreningar har fortsatt . Syftet med projektet är altgenom samnordiska insatser bidra lill upprättandet av ett europeiskt programför övervakning av luftföroreningar som sprids över slora avstånd. Projektetkommer atl fortsätta också . Miljödatasamarbelet har fortsall , bl.a. med ett projekt rörande karakterisering av miljödata. Samarbetet på produklkontrollområdel har under år1977 omfattat dels ett projekt rörande karlläggning av undersökningsresurserför produktkontroll dels ell projekt rörande normer 1978 kommer arbetet atl fortsätta på del sistnämnda projektet. Vidarekommer del att startas två nya projekt som rör produktrelaierad information hosmyndigheterna och produklundersökningar för brandimpregneringsmedel. Pånaturvårdsområdet har startats ett omfattande projekt omrepresentativa naturtyper och hotade biotoper i . Projektet kommer attfortsätta också . Den inledande delen av ett projekt om ekologiskkunskap i samhällsplaneringen kommer all avslutas . När det gäller miljövårdsforskning kommer man atlfortsätta studera möjligheterna för samnordisk planläggning ocharbetsfördelning av miljövårdsforskningsprojekt. Vidare kommer arbetet attfortsätta på ett projekt om polycykliska aromatiska hydrokarboner (PAH), som påbörjadesunder . PAH är en gmpp kemiska luftföroreningar som uppkommer vidförbränning av organiskt material och som antas .medföra allvariiga miljöskadoroch kan vara cancerframkallande. 2.8Handels- och valutapolitiska frågor Utvecklingen i den nordiska samhandeln har de tvåsenasie åren varit präglad av den internalionella ekonomiska krisen som i olikagrad har Prop.1977/78:173 11 medförtsvårigheter för samtliga nordiska länder. De nordiska ländema har fortlöpande hållit närakontakt på en rad centrala handelspolitiska områden som under årets loppaktualiserats bl. a. i internationella organisationer. Samarbetet om lösningenav praktiska problem i samband med handeln mellan EG och EFTA fortsätter. Likaledeshar samarbetet mellan de nordiska länderna på det exporlfräm-jande områdetförts vidare. Delta samarbete äger rum mellan ländernas exporlfrämjandeorganisationer och mellan ländernas representanter i utlandet. Genom samarbetsorganet för de nordiska ländernashandelsprocedurkom-miltéer,NORDIPRO,har man arbetat med en rad projekt omförenklingenav procedurer i internationell handel, t. ex. huvudprojektetInterface (dataöverföring i internationell handel) som avslutades under år1977. Interface kommer att efterföljas av ell nytt projekt, DEDIST, som hartill uppgift all utveckla metoder och studera utmstning för överföring avdatameddelanden. kommer projektet all genomföras. Detta projekt är näraknutet till och är en början på arbetet med att provaavancerade automatiska syslem för överföring av dala i internationell handel. På valutaområdet sker ett värdefullt samråd mellande nordiska länderna i ämbetsmannakommittén för valutafrågor och finansiellafrågor. De nordiska länderna har också en gemensam exekutivdirektör iinternationella valutafonden. beslutade att inledaett nordiskt forsknings-och utvecklingssamarbete på energiområdet. Det uppdrogsåt nordiska industrifonden att handha samarbetet.