prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Förslaget attSIDA-skolorna adniinistrativt skaH inordnas i den övrigautlandsskoleverksamheten tillstyrks bl. a. av SIDA. Åtskilligaremissinstanser däribland SAF, och fleramissionsorganisationer anser att utredningen kräver ett aUtför högt antal behöriga elever vid medgivande av statsbidragförsta gången vid svensk utlandsskola.SAF anser att man bör ge möjlighet tiU undantag från minimireglernamedan de andra föreslår att ca tio elever bör vara tiUräckligt. Beträffande korrespondensundervisning och kompletterande svensk undervisning anser Missionsstyrelseatt statsbidrag bör utgå även till undervisning av enskUd elev. Utredningens förslag att beslutom statsbidrag första gången till svensk 1977/78:100 Bilaga12 259 utlandsskolaskall fattas av regeringen ravstyrks av SAF, SÖ och , som menar att det är onödigt byråkratiskt. Den överväldigande majoriteten tUlstyrker utredningensförslag om regler för tilldelning av lärarkrafter. Några, däribland /SR, SAF, och SÖ önskar en generösare tilldelning av lärarkrafter på högstadietän utredningen föreslagit. Förslaget om ett lokalbidragsom täcker av den faktiska lokalkostnaden tUlstyrks av aUaremissinstanser. SÖ liksom Filadelfiaförsamlingen framhåller att ävenkostnaden för elevhem bör inräknas i den faktiska lokalkostnaden. Vidaretillstyrks förslaget om ett särskilt driftbidragav alla, ehuru några önskar det uppräknat till 10 eller avlärarlönekostnaden. Åtskilliga remissinstanser föreslår kompletteringar istatsbidragssystemet. tar upp frågan om ettinackorderingstillägg till elever, vilkas bostadsort ligger långt från densvenska utlandsskolan. Detta gäller främst vid de s. k. missionsskolorna, därelevbostäder anordnas i anslutning till skolan. Andra remissinstanser framhåller behovet av statsbidragtUl skolhälsovård och skolbibliotek. SÖ föreslår ett särskUtigångsättningsbidrag på . Slutligen bör enligt SÖ:s och Svenska UtlandsskolorsFörenings uppfattning statsbidrag till förvärv av skollokaler utgå även ifortsättningen. Beträffande utredningens förslag att förstatliga lärartjänsterna är meningarna delade bland remissinstanserna. SÖ, lärarorganisationernasamt några utlandsskolor tillstyrker förslaget. TCO framhåller däivid altmedbestämmandelägen liksom all annan arbets-rättslig lagstiftning bör gällaäven på utlandsskoleområdet. Flertalet remissinstanser däribland SAF,, , åtskilligamissionsorganisalioner och styrelser för utlandsskolor avstyrker förslaget. Manframhåller att skolstyrelserna måste få behålla sitt inflytande överlärartillsättning, atl statlig anställning ytterligare skulle understryka denskillnad i villkor som finns mellan lärare utresta från hemlandet och lärare,som anställs på platsen, vUket är ett problem redan med nuvarandeanstäUniiigsformer. SAF framhåller möjligheten att lösa frågan om en sjuk- ocholycksfallsförsäkring genom att ge statsbidrag till skolorna för att täckaförsäkringskostnaden. Vidare påpekar styrelsen för den svenska skolan i man i det västtyska samhället måste betala socialförsäkringsavgifter tillstaten. Om lärarna anställs av den svenska staten, medför detta dubblasocialförsäkringsavgifter såvida mån inte kan komma tiU en särskildöverenskommelse med FörbundsrepubUken . reservation till SÖ:s remissvar anges bl. a. att de svenska utlands- 1977/78:100 Bilaga 12 260 skolorna är, vilket ocksåutredningen understrukit, enskilda utiändska rättssubjekt. Svenska lagar ochförordningar gäller alltså inte utlandsskolorna. Förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare regleras enligt lagar i resp. länder. Någonändring i stort härvidlag skuUe inte inträffa om lärarna hade stadiganstäUning. Svenska lagar och förordningar skulle enbart bli tiUämpliga påförhållandet meUan den enskUda läraren och dennes formelie svenske arbetsgivareoch endast i frågor som rör anställningens ingående och upphörande, lönefrågoro. I förhållande tUl den reelle arbetsgivaren, dvs. de olika styrelserna förutlandsskolorna, kommer som inte svensk lagstiftning att gälla. Frågorsom rör det dagliga arbetet kommer enligt reservanternas uppfattning såledesinte att kunna regleras efter svenska normer. Flertalet av remissinstanserna avstyrkerförslaget om en utlands-skolnämnd. Man anser allmänt att SÖfungerat bra och uppfattar förslaget som onödigt. SÖ anser att frågan omsärskild sakkunskap behöver knytas tillöverstyrelsen ytterUgare bör övervägas. Behovet av ut-landsskolnämnd kanockså bli beroende av vilket ansvar och vilka uppgifter SÖ kommer att få. SÖönskar f. n. inte ta ställning till frågan. Beträffande förslagetom inrättande av ytterligare två tjänster anser SÖ att utredningen underskattatsvårigheten i att vara arbetsgivare åt ett nittiotal statligt anställda lärarei utlandet. Enligt Sö:s mening bör dessa personaladministrativa uppgifterhandhas av eller SIDA. Utredningen inleder sitt arbete med ett principiellt ställningstagandesom utgår frän att det är berättigat att stödja undervisning för barn tillutiandssvenskar, vilkas vistelse i utlandet ligger i det svenska samhälletsintresse. I likhet med flertalet remissinstanser instämmer jag i utredningensprincipiella ställningstagande men viU framhålla att begreppet intresse enligtmin mening inte får ges en aUtför snäv tolkning. Utredningenföreslår att de fyra nuvarande formernaför svensk undervisning i utlandetbibehålls, vUket också har tillstyrkts av nästan aUa remissinstanser. Jagbiträder utredningens förslag. Utredningenföreslår vidare att möjligheten att inrätta högstadium vid svensk utlandsskola om särskilda skäl förehggerbibehåUs. Även jag anser att denna möjUghet bör bibehållasmen vill framhålla följande. Som anger finns det välfungerande korrespondenshögstadier vid åtskilliga utlandsskolor. Denna formsynes vara pedagogiskt tillfredsställande. Reguljärt högstadium bör därförinrättas först om det av någon anledning inte är möjligt att bedriva korrespondensundervisningmed handledning på högstadiet. 1977/78:100 Bilaga 12 261 med att reguljärt högstadiumendast undantagsvis kommer att inrättas. Maj:tföreskrev att SIDA:s skolverksamhet i utlemdet skulle inordnas i förordningen om undervisning av utiandssvenskarsbarn. Därvid skulle vissa särbestämmelser gälla främst i fråga omhuvudmannaskap och statsbidrag. Utredningen föreslår att dessa särbestämmelserupphävs. Jag biträder dock inte detta förslag, eftersom SIDA-skolor inrättasoch drivs på andra vUlkor än som gäUer för övriga svenska utlandsskolor. Dessutombestrids kostnadema för SIDA-skolorna av medel inom biståndsramen. Jag har idenna fråga samrått med statsrådet . Jag delarutredningens syn att ansvaret för verksamhetens drift och ekonomi hksom hittiUs åligger huvudmannen för den svenska utlandsskolan och tillstyrker utredningensförslag att föreskrift om huvudmannaskap även för kompletterande svenskundervisning och för fristående grupper i korrespondensundervisning utfärdas. Utredningenföreslår att statsbidrag skall räknas endast på de elever för vilka gäller attåtminstone en av föräldrarna är svensk medborgare och att åtminstone en av demvistas i utiandet på grand av tjänstgöring vidsvensk myndighet eller organisation, tjänstgöring vid intemationellorganisation, tjänstgöring i företag med nära anknytning tUl , studiereller forskning för vilka studiemedel, stipendier eUer lön utgår, kulturarbetepå vilket vederbörandes huvudsakliga försörjning beror eller verksamhet iutlandet som i övrigt bedöms väsentligt för det svenska samhället. Om synnerliga skälföreligger bör vidare enligt utredningen på sociala indikationer medräknasdels även annan elev än som nämnts, dels elev för vilken gäller att ingen avföräldrarna är svensk medborgare. Jag delarutredningens syn att behörighetsreglerbör finnas. Jag tillstyrker de av utredningen föreslagna behörighetsreglernamen vill framhålla att elevens behov skall vara avgörande vid tillämpningen. Utredningensförslag till administrativ kontroll av behörigheten i utiandsskolorna finnerjag emellertid aUtför omfattande. Stickprovskontroller bör vara tillräckligt.Det bör ankomma på SÖ att utföra dessa. Utredningenföreslår att beslut om statsbidrag första gången till svensk utlandsskolaskaU fattas av regeringen och inte, såsom gäUer f. n., av SÖ. Jag har ingentingemot att man går över till en sådan ordning. Det skall tilläggas att frågor omförstagångsbidrag tiU svensk utlandsskola inte förekommer så ofta. Normalt rördet sig om ett eller två ärenden . Frågan om vem som skall besluta ärdärför inte någon stor fråga. I vad jag nusagt Ugger att jag ansluter mig till utredningens förslag att berördamyndigheter i fortsätmingen skall besluta bara om statsbidrag till svenskundervisning i utlandet och inte, såsom förutsatts en- 1977/78:100 Bilaga 12 262 ligt gällande bestämmelser, ocksåom att inrätta skolor för sådan undervisning. Vidare föreslårutredningen att minimiantalet behöriga elever skall vara minst tio på låg-eller mellanstadiet eller minst tolv på båda stadierna tillsammans vid beslutom statsbidrag första gången till svensk utlandsskola, att minimiantaletbehöriga elever vid anordnande av handledning vid korrespondensundervisningskall vara tre och vid kompletterande svensk undervisning sex för attstatsbidrag skall kunna utgå. Statsbidrag till utlandsskola skall dras in omantalet elever under två på varandra följande läsår varit åtta eller lägre ochinte väntas stiga över åtta under det tredje året. Jag tUlstyrker dessaförslag. Regeringen skall dock kunna medge undantag från dessa regler. Utredningenföreslår följande regler för statsbidrag till lärartjänster. Statsbidragutgår till en lärartjänst om elevantalet uppgår till minst tio påettdera ay låg- eUer mellanstadierna eller tolv på båda stadierna tUlsammans.Statsbidrag tUl två lärartjänster bör utgå om antalet elever uppgår tiU 15 på.båda stadierna till- . Ökar elevantalet ytterligare skall sammaregler för delning av klass som gäller i följas. Antalet lärare påhögstadiet föreslås bli två om elevantalet är meUan 14 och 25, tre omelevantalet är mellan 20 och 40 och i vissa fall fyra om elevantaletöverstiger 35 elever. Jag tillstyrkerutredningens förslag till regler för; tilldelning av lärartjänster vidutiandsskolorna. Regeringen skall dock kunna medge undantag från dessa regler. I fråga omtiUdelning av timmar för handledning vid korrespondensundervisning ochkompletterande svensk undervisning föreslår utredningen ändrade regler.Som.jag angav anser jag att korrespondensundervisning är en pedagogiskt tiUfredsstäUande undervisningsform. Den ärockså genom sin obundenhet till institution och/eller ort organisatoriskt välanpassad tiU utiandsundervisning. Nuvarande regler för tilldelning av timmar ikorrespondensundervisning och kompletterande svensk undervisning bör enligt minmening bibehållas. Det ankommer på regeringen att besluta om dessa. Utredningen föreslåratt det nuvarande stödet till utiandsskolorna i form av hyresbidrag ersätts avett. lokal bidrag som utgör av den verkliga kostnaden. Till dennaräknar utredningen: förutom hyra för lokal och i förekommande fall hyra förtomt även driftkostnader såsom kostnader för uppvärmning, belysning, städningosv.,sarat i de fall huvudmannen äger skolan räntekostnader för i fastigheten,nedlagt kapital. Den nuvarande möjligheten att erhåUa statsbidrag till förvärvav lokaler och elevhem bör utgå. Jag tillstyrkerförslaget om bidragets konstruktion..Därmed bör möjligheten att erhålla statsbidrag,tih förvärv av skollokaler och elevhem inte längre finnas kvar. De huvudmänsom redan erhållit detta.bidrag 1977/78:100 Bilaga 12 263 enligt den nuvarande författningenbör enUgt min mening inte erhålla något lokalbidrag. I de fall huvudmannen haruppfört en skolbyggnad utan statsbidrag bör förutsättningen för statsbidragprövas särskilt. För budgetåret1978/79 beräknar jag ett bidrag till lokaler som utgör av den verkligalokalkostnaden. Detta innebär i stort sett att statsbidraget tillutlandsskolornas lokalkostnader är oförändrat /79. Utiandsskolornaerhåller f. n. dels ett bidrag till stadigvarande undervisningsmateriel, delsett bidrag tUl läroböcker m. m. Utredningen föreslår att dessa ersätts med ettsärskilt drift bidrag som skaU utgöras av avlärarlönekostnaden inkl. visst utlandslönetUlägg. Även dennabidragskonstruktion tillstyrker jag. Det särskilda driftbidraget beräknar jagtUl av lärarlönekostnaden utan utlandslönetill-lägg eftersom den nuvarandeanställningsformen i det följande föreslås vara oförändrad. Detta innebär istort sett oförändrat stöd tiU utlandsskolorna /79. Jag är inte bereddatt tillstyrka utredningens förslag att öka bidraget till läroböcker m. m. till kompletterande svensk undervisning.Jag instämmer i utredningens förslag att statsbidrag liksom f. n. skall utgåför handledning och läroböcker m. m. i kompletterande svensk undervisningendast för elever som går i utländsk eller internationell skola. Om det finnssvensk utlandsskola på orten bör som f. n. statsbidrag till kompletterandesvensk undervisning utgå endast i undantagsfall. Jag instämmervidare i utredningens . förslag att statsbidrag till svensk undervisning vid internationellskola som tidigare bör prövas av regeringen från fall till fall. I detta sammanhang vill jag nämna eventuellaengagemang i i . Skolan i Miinchen bekostas avEuropeiska (). är medlem i EPO och kan liksomövriga medlems länder upprätta en svensk sektion vid skolan om behov uppstår.Nuvarande sju Europaskolor drivs gemensamt av medlemmarna i den europeiskagemenskapen och styrelsen för Europaskolorna skall vara huvudman även förMiinchenskolan. Att upprätta en svensk sektion vid i kanbli aktuellt under /79. Med hänsyn till detta föreslår jag attregeringen får bemyndigande att vidta åtgärder i syfte att anordna undervisningför svenska elever vid i om så erfordras. Kostnaderna fördessa lärare, som enligt Europaskolornas regler måste anställas och beskattas ihemlandet, ersätts av EPO. Jag delar de många remissinstansernas tveksamhettill förslaget om statliga lärartjänster. De svenska utlandsskolorna är privata skolor som erhållerstatsunderstöd för sin verksamhet. Att i denna konstruktion föra in statligatjänster med placering i utlandet skulle kraftigt lörändra deras ställning. 1977/78:100 Bilaga 12 264 Erdigt min meningbör huvudmännen ha ett starkt inflytande över skolornasverksamhet, varvid personalfrågorna utgör en vUctig del. Förslaget omStatUga lärartjänster har också avstyrkts av flertalet skolor. Rentadministrativt innebär förslaget vidare klara nackdelar. Statligt anställdalärare skall kunna placeras överallt i världen, allteftersom skolor inrättasoch upphör. Deras anställningsförhållanden är i detta avseende analoga med UD-och SIDA-personalens. TiU skillnad från UD-och SIDA-anstäUda finns detemellertid i lärarnas faU inga diplomatiska konventioner eller avtal somreglerar skyldigheter och rättigheter i värdland resp. hemland. Ett system medstatlig anstäUningsform utan denna reglering kan komma att skapa komplUcationermeUan och andra länders lagstiftning. I en reservation fogad till SÖ:sremiss-svar har också framhållits vUken ohållbar situation som kan uppstå då SÖformellt är arbetsgivare medan den reeUa arbetsgivaren är en privatorganisation i utlandet. I utredningen och i remissyttrandena har man ocksåuppmärksammat ytterligare komplikationer med ett sådant system. Till detta kommer dekostnader en statlig anställningsform drar med sig. Jag instämmer i SÖ:sbedömning att utredningen underskattar omfattningen av administrationen vidstatlig anställningsform. Vidare torde utredningen ha underskattat kostnadernafrämst genom att den inte har tagit hänsyn till att bostadsbidrag sannoliktmåste tillkomma såsom för andra grupper statligt anställda med stationering utomlands. Den nuvarandebidragskonstmktionen med statsbidrag till de svenska utiandsskolorna somanställer och ansvarar för lärama synes vara den lämpliga och möjliga formen.Lärama är medvetna om att de tar en privat anställning i utlandet med dekonsekvenser detta har, som de fömtom skattefrihet i erhållervissa garantier vad beträffar meritvärdering och pensionsförmåner. Tilläggasbör att tjänsterna som utlandsskollärare är mycket eftertraktade och att detibland kan finnas uppemot 100 sökande till en tjänst. Jag vill i dettasammanhang framhålla att skolornas förord vid tillsättning av tjänster börtUlmätas stor betydelse. Jag är mot denna bakgrund inte beredd att förorda attlärarna vid de svenska utlandsskolorna anställs av staten. De remissinstansersom är engagerade i svensk imdervisning i utlandet är i stort setttillfredsställda med den nuvarande handläggningen av svensk undervisning iutlandet. De uppfattar förslaget om en särskild utlandsskolnämnd som enonödig administrativ överbyggnad. Jag delar deras uppfattning. Utredningens förslag om ytterligare tjänster vid SÖ motiverades bl .a. med denförväntade ökningen av arbetsuppgifter som skulle följa av den statligaanställningsformen och den omfattande behörighetsprövningen. Då jag föreslåratt den nuvarande anställningsformen bibehålls och att behörighetsprövningengörs mindre omfattande än 1977/78:100 Bilaga 12 265 enligt förslaget hortfaller dettabehov. Inom ramen för tiUdelade medel bör SÖ kimna lämna information om svenskundervisning i utlandet. Med hänvisning till de föreslagna reglerna förbehörighet och dimensionering av undervisningen föreslår utredningenatt det särskilda anslaget tiU svensk undervisning i utlandet skall vara ett förslagsanslag.Jag biträder detta förslag. Jag har underanslagsposten Undervisning av utlandssvenskars barn i räknat med enutgiftsökning på . Detta beror på kommuns ökade behov avinterkommunal ersättning för utlandssvenskarsbarn, sedan kommunaliserats /77. I övrigt räknar jagför nästa budgetår inte med andra förändringar under detta anslag än sådana somär av automatisk natur. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktiinjer för statsunderstödd svensk undervisning iutlandet som jag har förordat, 2. bemyndiga regeringen att vidta åtgärder i syfte att anordnaundervisning för svenska elever vid i , 3. till Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77 Utgifti 5 613 329 1977/78 Anslagi 7272 000 1978/79 Förslag 8325 000 Sameskolor upprätthållsinnevarande budgetår i , , , , ,och Ange. Vid samtliga skolor förekommer med nedan angivet undantagundervisning i årskurserna 16 och vid skolan i även i årskurserna79. Sistnämnda årskurser är samordnade med grandskolans högstadium i kommunen.Vid sameskolan i är driften tillfälligt nedlagd. Totala antalet eleverberäknas /78 till 169 och /79 till 190. Verksamhetenregleras i sameskolförordningen (1967: 216, omtryckt : 472). Vid sameskolansker undervisning på svenska och samiska språken. Ämnet samiska förekommer isamtliga årskurser. 1977/78:100 Bilaga12 Beräknad ändring 1978/79 + 191 133 of. + 414 099 + 17410 + 91 140 + 536 000 of. + 408 129 + 17410 + 91 140 Pris- och löneomräkning . föreslåroförändrad organisation för /79. Med hänvisning tiU sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår att till Sameskolor för /79 anvisa ettförslagsanslag av . SpecbEskoIan m. m.: Utbildningskostnader 1976/77Utgift 74 927 505 1977/78Anslag 70 617 000 1978/79Förslag 84 154 000 Synskadade elever undervisas inom specialskolan vid tvåskolenheter, belägna i (Tomtebodaskolan) och (). VidEke-skolan mottas som elever synskadade barn med tilläggshandikapp. Döva ochhörselskadade elever undervisas vid dels sex skolenheter, belägna i (Manillaskolan), (Åsbackaskolan), (Östervångs-skolan), (Vänerskolan), (Birgittaskolan) och (Krisiinaskolan), dels isärskilda klasser förlagda till (s. k. externa klasser).Åsbackaskolan mottar elever med tilläggshandikapp. Vid en skolenhet i (HäUsboskolan) undervisas normal-begåvade barn med grava talskador samthörselskadade barn med beteendestörningar och vissa andra komplikationer. Prop.1977/78:100 Bilaga 12 267 Verksamheten regleras genom specialskolförordningen (1965:478, omtryckt 1970: 327, ändrad senast 1977:109). Beräknad ändring 1978/79 + 5 486 200 + 10 208 500 därav för deltagande i kurser, konferenser m.m. (128 700) (+ 117 900) (+ 117 900) + 2 502 500 + 2 478 000 -19 344 300 + 13 560 000 + 9 344 300 + 13 537 200 + 13 537 000 Pris- och löneomräkning m. m. Den av ()tillsatta arbetsgruppen för översyn av specialskolans inre organisation (SIG)har lagt fram sin slutrapport. Samtliga specialskolor har därmedkartiagts i enlighet med den av SÖ antagna generella organisationsmodellen förspecialskolans inre organisation. F. n. pågår arbetet med att upprättaförändringspla-. ner för varje specialskola avseende organisation ochdimensionering. Förändringsplanen skall omfatta förändringar på längreoch kortare sikt. I planen skall anges konsekvenser av förändringarnabeträffande personal, lokaler, kostnader m. m. SÖ räknar med att i sin anslagsframställning /80 kunna ge en samlad bild av de lokal- och personalmässigaförändringar, som blir en följd av nämnda planer. På grund av utvecklingen råder stundom en sned fördelning av personalresurserna framför allt på vård- och ekonomisidan. En möjlighet att ändra vakanta tjänster från ett område till ett annat skulle väsent ligt underlätta arbetssituationen i skolorna och ge möjligheter till ett mer rationellt utnyttjande äv resurserna. SÖ anhåller därför om rätt att inom 1977/78:100 Bilaga 12 268 ramen för tilldelade tjänster förkansli-, vård- och ekonomipersonal fä göra omfördelningar med rapportangivelsehärom i varje års anslagsframställning. Den regionalaorganisationen av stödverksamheten för synhandi-kappade är organiserad med enindelning av landet i fem regioner. Stödverksamheten omfattar synskadade barn iförskoleåldern samt synskadade elever främst i grundskola och gymnasieskola.Verksamheten står under ledning av styrelsen och rektorn för Tomtebodaskolan. Fr. o. m. budgetåret1977/78 finns nio tjänster som förskolekonsulent och 14 tjänster somspeciallärare/reselärare för synsvaga och gravt synskadade elever utanförspecialskolan eller sammanlagt 23 tjänster. Enligt den ursprungliga planenskaU det i organisationen finnas 16 tjänster som speciaUärare/reselärare och 21tjänster som förskolekonsulent. Med hänsyn till att integreringen numera skerallt längre ner i årskurserna, bedömer SÖ nu ett behov av 18speciallärare/reselärare i den regionala organisationen om eleverna skall kunnafå en tillfredsställande service. SÖ föreslår för nästa budgetår en utökningmed två tjänster som speciallärare/reselärare (+180 700 kr.) och avser att / 80 föreslå resterande två tjänster. Enligtförskolekonsulenternas årsberättelse 1976 finns totalt 507 synskadade barnregistrerade. Av de besökta barnen har ett stort antal barn endast fåttett besök. Enligt SÖ:s bedömning bör varje harn besökas fem å sex gånger perår. SÖ föreslår därför att den förra budgetåret inlämnade planen fullföljs ochatt ytterligare sex tjänster som förskolekonsulent mrättas /79 (+ . Vid vart och ett avde fem regionkontoren finns en halv tjänst som kontorsbiträde. Dessa tjänstemänbetjänar direkt reselärarna och för-skolekonsulentema och avlastar dem mångaadministrativa rutingöro-mål. För att följa upp ökningen av antalet reselärareoch förskolekonsulenter begärs därför att en vakant tjänst som ekonomibiträdeomvandlas till tjänst som kontorsbiträde, dvs. ytterligare en halv tjänst inomtvå regioner. SÖ räknar också medytterligare medel för reseersättningar (+80 000 kr.) och expenser (+36 500kr. (1971: 34) om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskolabehandlas inte särskolan och specialskolan. För särskolans del är frågan löstgenom att lärare beviljas nedsättning av undervisningsskyldigheten. Förspecialskolan finns inte motsvarande bestämmelser och anvisningar. Docktjänstgör vid och Birgittaskolanyrkesvalslärare vilkas undervisningsskyldighet nedsatts med ett antalveckotimmar enligt 78 § specialskolförordningen.