prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett svenskl tillträde till samarbelskonvenlionen ochden europeiska patenlkonventionen skulle enligt min uppfattning inie innebäranågon inskränkning i regeringens eller befogenheter. Inte helleranser jag all högsla domstolens befogenheter berörs av ell svenskl tillträde lill konventionerna. Vissa frågorsom har anknyining till patent och patenlansökan är visserligen av sådant slagall de enligt gällande svensk rält prövas av allmän domstol. Detta gällerframför allt frågor om bättre räll titt patentsökt uppfinning, patentsogiltighel, tvångslicens. överföring av patent, patentintrång ochexpropriation av patent. Såviii avser skulle emellertid dessa frägorprövas av svensk domstol även i fråga om internalionell palenlansökan samteuropeiskt patent och europeisk palenlansökan. Vad därefter angårregeringsrättens befogenheter är denna domstol högsta instans i ärende angåendepatentansökan. Rätt att få ett ärende prövat av regeringsrätten kan begränsasgenom tag (I I kap. I S försia slyckel andra punkien regeringsformen). Prop.1977/78:1 Dd A 150 När del gäller fråganhuruvida ell tillträde till samarbetskonventionen innebär någon inskränkning iregeringsrättens befogenheter vill jag påpeka all de olika organ som handläggerinternationell palenlansökan inle fattar några beslut som är slutligt bindande såvilt avser . Derapporter som upprättas över internalionell nyhelsgranskning och internationellförberedande patenlerbarhetsprövning är sålunda inle bindande för den svenskapatentmyndighelen. när denna prövar internalionell patentansökan som harfullföljts i . I vissa fall får mottagande myndighei. internationellabyrån, iniernalionell nyhetsgranskningsmyndighet och myndighet förinternationell förberedande palenterbarhetsprövning visserligen beslula allinternationell patenlansökan skall anses återkallad. Sökanden har dock alllidmöjlighet all genom all fullföljaansökningen lill den svenska patentmyndighelen få ansökningen prövad av svenskmyndighet i vanlig ordning, Beslul av den svenska patentmyndighelen rörandesådan ansökan som går sökanden eller annan emot kan fullföljas i sainmaordning som när det gäller svensk nationell patenlansökan. Jag anser därtorinte all ell svenskt tillträde till samarbelskonvenlionen innebär sådanöverlåielse av beslulanderäii som avses i 10 kap. 5 § försia slyckelregeringsformen. Fiågan i vad mån ell tillträde till den europeiskapatenlkonventionen berör regeringsrättens befogenheter är däremot merakomplicerad. Det europeiska paientverkel meddelar slutligt bindande beslut i ärenden om europeisk patenlansökansom omfatiar . Delta innebär all dessa beslul inle kan omprövas avsvensk myndighei. I motsats titt vad som gäller i ärenden om palenlansökan somhandläggs vid den svenska paientmyndigheten kan någon fullföljd tittregeringsrätten inte ske i ärenden om europeisk patenlansökan. Somjag nyssnämnde kan emellertid rätten alt få ett ärende prövat av regeringsrättenbegränsas genom lag. Det finns således inte någon i regeringsformen inskrivenrätt att fullfölja lalan titt regeringsrätten i administrativa ärenden, utanrälten därtill blir beroende av vad som föreskrivs i tag beträffande varjeslag av ärenden. Rätten att fullfölja talan till regeringsrätten i ärendenrörande ansökan om patent kan t. ex. slopas eller prövningen av besvär överbeslut av patentverkets besvärsavdelning uppdras åt annan inhemsk myndighet.Den omständigheten att ett svenskl tillträdetill konventionen skutteleda till att det sluttiga avgörandei i ärenden rörande ansökan ompatent för i viss omfallning äger rum hos intemationellt organ kandärför enligt kommittén inle anses som sådan överlåtelse av beslutanderätt somavses i 10 kap. 5 § försia slyckel regeringsformen. Jag delar kommitiénsuppfattning i detta avseende. t delta sammanhang haremellertid kommittén erinrat om regeringsformens bestämmelserom resning ochåterställande av försullen tid. Befogenheten all bevilja resning elleråterställande av försutten tid i avgjort ärende tillkommer regeringsrätten närdet är fiåga om ärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol ellerförvaltningsmyndighet är högsta instans och i annat fall högsla domslolen (II kap. 11 §). I fråga omärenden som rör Prop.1977/78:1 Dd A 151 meddelande av patent tillkommer sålunda dennabefogenhet regeringsrätten. Som kommittén harframhållil tär regeringsformensbestämmelser om resning och återställande av försullen lid endast ha avseendepä beslut som har meddelats av svensk nationell myndighet och det lorde därförinte kunna komma i fråga att lillämpadessa beslämmelser på avgöranden som träffas av del europeiska patentverket.Liksom kommittén anserjag för övrigt all del inte lorde vara förenligt med deneuropeiska patenlkonventionen all beslul meddelat av det europeiskapaientverkel undanröjs av svensk domstol. Enliglgrundlagberedningen innebären öveiförande av lillämpningen av svensk tag lillutländska eller internationella organ som är undandragna den kontroll somligger i resningsinsiilutet en begränsning av de högsla domstolarnasgrundlagsenliga uppgifter. sådani öveiförande skulle därför enliglgrundlagberedningen kräva beslul enligl 10 kap. 5 § försia styckeiregeringsformen (SOU 1972:15 s. . 1973: 90 s. 363 och 364). Kommittén haremellertid all deleuropeiska paientverkel inte tillämpar svensk lag. Som skäl häiför harkommittén anfört att del europeiska pateniverkets handläggning och prövning aveuropeisk palenlansökan och europeiskt patent regleras uteslutande av deneuropeiska patenlkonventionen. litttiädetitt konveniionen innebär sålunda enligl kommittén inte alt tillämpningen avsvensk tag undandras den kontroll som ligger i resningsinstilulel och sålunda inle heller all regeringsrättens befogenheterinskränks. Somjag lidigare har nämnthar kommitténs uppfattning på denna punkt blivitföremål för kritik underremissbehandlingen. Även jag är iveksam beiräffande riktigheten av kommitténsslutsats. Kommitténs resonemang bygger på all det europeiska palenlverkelshandläggning och prövning av europeisk palenlansökan och europeiski patentregleras uteslutande av den europeiska patenlkonventionen. lilliräde tillkonveniionen innebär däiför enligt kommittén inte all tillämpningen av svensklag överförs lill del europeiska patenlverket. För egen del anserjag detvisseriigen klart all 10 kap. 5 § första slyckel regeringsformen inte blirtillämpligt enbart därför att ett avgörande av utländskt ellei internationelltorgan lillerkänns materiell rättsverkan här i landet. När avgöranden som hartillkommit i enlighet med beslämmelser i utländsk tag, t.ex. utländska domar eller förvattningsbeslul, lillerkännsrättsverkan i blir ifrågavarande paragrafs första stycke sålunda inletillämpligt även om del är fråga om beslul som fattas av ett organ som ärundandraget den kontroll som ligger i resningsinsiilutet. Del sagda rubbasenligt min mening inte av att del utländska organet pä grund av den inlernationellaprivaträttens regler vid ett avgörande som tillerkänns rättsverkanhär i landet kan komma att tillämpa svensk tag i ett eller annat hänseende. Såtitt vida delar jag gmndlagberedningens åsikt att det 1977/78:1 Dd A 152 måsle vara fråga om ell öveiförande avlillämpningen av svensk lag för att beslut enligt 10 kap. 5 § första slycketregeringsformen skall krävas. Frågan om lillämpningen av denna bestämmelse ärdäremoi iveksam när det - säsom det här är fallel - gäller all ge materiellrättsverkan här i landel ät beslul som fattas av ell internationellt organ pågrundval av konven-lionsbeslämmelser som är hell frislående från defördragsslutande staternas nationella lagstiftning. I gmndlagberedningensuttalande berörs inle denna fråga närmare. Den europeiska patenlkonvenlionensbestämmelser om meddelande av europeiskt patent är avsedda alt kompletteraeller träda i stället förde fördragsslutande staternas nationellapalentlagstiftning. Enligl min mening föreligger det därför goda skäl att idel hänseende som del nu är fråga om jämställa konvenlionsregleringen medsvensk nationell lagstiftning. Somjag anfördeanserjag att regeringsformens bestänunelser om resning och återställande avförsutten lid inle är tillämpliga påheslut av del europeiska patenlverket. Mot bakgrund av vad jag nu har anförtharjag för egen del kommii till den uppfattningen att beslut attgodkänna den europeiska patenlkonventionen bör fattas i den ordning som föreskrivsi 10 kap. 5 S första stycket regeringsformen. Av skäl somjag haranfört anserjag däremoi att delta tagrum inte är tillämpligt i fråga ommotsvarande beslut rörande samarbelskonvenlionen. När del gällersamarbelskonvenlionen uppkommer också frågan om ell svenskl tillträde till denkonventionen innebär sådant överförande av rättskipnings- ochförvaltningsuppgifter till ickesvenska organ att 10 kap. 5 § andra styckei regeringsformen är tillämpligt påriksdagens beslul all godkänna samarbetskonventionen. Jag anser del klart allett svenskt tillträde lillsamarbelskonvenlionen innebär överlåtelse lill icke svenska organ av vissaförvaltningsuppgifter. Enligt min uppfattning bör därför beslul allgodkänna samarbetskonventionen fallas i den ordning som föreskrivs iparagrafens andra siycke. Som har framhållits av grundtagbered-ningen börbeslut med kvalificerad majoritet vara den normala beslutsformen i dylika fall(SOU 1972:15 s. 187). 1977/78:1 Dd A 153 11 Huvuddragen av den föreslagnalagstiftningen Samarbetskonventionen ochtillämpningsföreskrifterna till denna innehåller bestämmelser ominternationell patenlansökans form och innehåll och om rättsverkan av sådanansökan. Vidare ges regler om ingivandel av internationella ansökningar och omhandläggningen vid den myndighei som lar emot dylika ansökningar. Deninternationella nyhelsgranskningen och den internationella förberedande patenlerbarhetsprövningenregleras ingående i ett slort antal beslämmelser. Föreskrifter ges också om huren internationell ansökan skall fullföljas i de designerade staterna. Slutligeninnehåller konveniionen bestämmelser som enbart behandlar de fördragsslutandestaternas rättigheter och skyldigheter saml sedvanliga slutbestämmelser. För alt skallkunna lilllräda samarbelskonvenlionenmåsle enligl kommittén i den svenska lagstiftningen tas in beslämmelser omrättsverkan här i landel av en internationell ansökan som omfatiar ,dvs. i vilken tas upp somdesignerad stat. Vidare måste regleras vilka krav en sådan ansökan skattuppfylla i fråga om form och innehåll för all godlas här. Slulligen måsteenligl kommittén ges beslämmelser om hur en intemationell ansökan skallfullföljas i och om handläggningen vid den svenska patentmyndighelen avsådan ansökan som har fullföljts hit i behörig oi-dning. Den internationellanyhelsgranskningen och den internationella förberedande patenlerbarhetsprövningenutförs av därtill utsedd myndighei enligl beslämmelserna i konventionen ochlillämpningsföreskrittema till denna. Kommittén anser att denna granskning ochprövning däiför inte kan regleras i svensk lagstiftning. Delta gäller enligtkommittén även den nyhetsgranskning och palenterbarhetsprövning som delsvenska patenlverket kommeratt ulföra. om verket utses till internationell myndighei. Ett liknande betraktelsesätt kan enliglkommittén i viss mån anläggas på del svenska pateniverkets rott som mottagandemyndighei för iniernatio-nelta ansökningar. Samarbelskonvenlionen ochtillämpningsföreskrifterna lill denna ger emellertid mottagande myndigheivalmöjligheter i vissa avseenden när del gäller handläggningen av sådanaansökningar. Av hänsyn lill sökandena bör enligt kommittén i den svenskalagstiftningen anges hur har utnyttiat dessa valmöjligheter. att vissa grundläggande beslämmelser bör ges om delspalenlverkels handläggning av internationella ansökningar i dess egenskap avmottagande myndighet, dels vad en sökande som ger in en sådan ansökan lill densvenska patentmyndighelen har all iaktta. t de avseenden som samarbelskonvenlionennödvändiggör lagstiftning Prop.1977/78:1 Dd A 154 vid ell svenskt tillträde litl konventionen innehåller den enligt kommittén en islorl setl uttömmande reglering. Kommittén anser därför all det huvudsakligainnehållet i den lagstiftning som behövs för att skall kunna lilllräda konveniionen är på förhand givet.Denna lagstiftning bör enligl kommittén ulformas så all kan tillträdasamarbelskonvenlionen ulan all avge reservation mot konventionens beslämmelserom internationell förberedande palentet"barhetsprövning. I den europeiskapatenlkonventionen regleras europeiska patenlansök-ningars form och innehållsaml handläggningen av dylikaansökningar vid del europeiska paientverkel. Konveniionen innehåller enfullständig reglering av förulsällningarna för meddelande av europeiskipatent. Denna reglering är frislående fiån de fördragsslutande staternasnationella patenllagsliftning, Konveniionen innehållerocksåbesiämmelserom rättsverkan av europeiskt patent och europeisk palenlansökansamt om ogilligförklaring av europeiskt patent. Vidare regleras omvandling aveuropeisk palenlansökan till nationell ansökan, vilkel kan ske under vissa förutsättningar. Slulligen innehållerkonveniionen beslämmelser av folkrätlslig karaktär som enbart behandlar defördragsslutande staternas rättigheter och skyldigheter samt sedvanligaslutbestämmelser. För all skallkunna lilllräda den europeiskapatenlkonventionen mäsle enligl kommittén i den svenska lagstiftningen las inbeslämmelser om rättsverkan här i landel av europeiska patent ochpalentansökningar. Dessulom måsle enligl kommittén ges vissa bestämmelseromomvandling av europeisk patenlansökan lill nationell ansökan. Kommittén anseratt den europeiska patenlkonventioneni de avseenden som den sålunda nödvändiggör lagstiftning innehåller en i slort sett utlöm-niande reglering.Det huvudsakliga innehållet i den lagstiftning som behövs för alt skallkunna tillträda konveniionen äralltså enligt kommittén på förhand givet. Detta gäller bl.a. rättsverkan av europeiskt patent och europeiskpatenlansökan. Kommittén påpekar att konventionen på några punkter dock lämnarviss valfrihet äl de fördragsslutande slalerna. Delta gäller bl. a. möjlighelenalt ställa upp krav på översättning som villkorför alt europeiski paleni eller europeisk palenlansökan skall få rättsverkan ifördragsslutande stal och frågan om vilkagrunder som skall få åberopas för ogilligförklaring av europeiski patent. Vid ett svenskl tillträde till samarbetskonventionen ochden europeiska patenlkonventionen uppkommer enligt kommittén också frågan omoch i vilken omfattning den svenska lagstiftningen i sak bör anpassas litl konventionernanär del gäller nationetta patent, dvs. patent meddelade av det svenskapatenlverket. och ansökningarom sådana patenl. t frågaom samarbetskonventionenberör kommittén detta spörsmål generellt endasl såvitt avser regleringen avansökans form och innehåll. I dessa avseenden måsle del enligt kommittén frånsåväl de patentsökandes som patentmyn-dighelens synpunkt vara en uppenbarfördel, om samma föreskrifter gäller 1977/78:1 Dd A 155 beiräffande alla palentansökningar som handläggsvid den svenska patent-myndigheten. Såvitt angår frågan i vilken ulsträckning svensk räll böranpassas lill den europeiska patenlkonventionen ullalar kommittén all det måstevara en fördel för näringsliv och uppfinnare, om den svenskapalenllagstiftningen både i fräga om de materiella rättsreglerna ochbeträffande patenlansökans form och innehåll överensstämmer med vad som kommeratt gälla i övriga . Kommittén anser däiför alt den svenskalagstiftningen i de avseenden som nämnts bör anpassas tillsamarbelskonvenlionen och den europeiska patenlkonventionen utom på de punklerdär starka skäl lalar för att nu gällande reglering behålls trots alt denavviker från konventionerna. Genom en sädan anpassning till den europeiska patentkonventionen minskar enligt kommitténbehovei av alt i lagstiftningen la in särskilda bestämmelser för europeiskapatenl och palentansökningar. Vad angår metoden förlagstiftningen föreslår kommittén, all eiforderliga bestämmelser rörandeinlernationella palenlansökningar. europeiska palentansökningar och europeiskapatent tas in i patentlagen och palentkungörelsen. Kommittén finner attpalenllagstiftningen lorde bli mera överskådlig om internationellapalenlansökningar. europeiska palenlansökningar och europeiska patent reglerasi samma författningar som nationella patent och palentansökningar. Såviiigälter patentlagen föreslår kommittén all de bestämmelser som rör enbartinternationella palentansökningar resp. europeiska patent ochpalenlansökningar förs till särskilda kapitel. En sådan systematik lordeenligl kommittén ge den bäsla översikten över de särskilda regler som gäller ifråga om sådana ansökningar och patent. t samband med frågan om denya kapitlens placering i patentlagen lar kommittén upp spörsmålet humvida inlebestämmelsema om nordisk palenlansökan nu bör upphävas. Dessa beslämmelser.som ulgör 3 kap. i lagen, har inte trätt i kraft. Som framgår avredogörelsen för det nordiska paientsamarbetel (avsnill 2.2) vararbetsbelastningen vid de nordiska palentverken myckelbetungande. Kommittén påpekar alt ell syslem med nordiska patentansökningarvid framstod som en möjlighet all snabbt genomföra en rationaliseringav arbetet vid dessa patenlverk. Enligt kommittén är emellertid lägel i dagett annat. Det internationella samarbete som under de senasle åren har ägt rumpå det patenträtlsliga området kan förväntas alt ge konkretaresultat. Kommittén förordar att under vissa förulsättningartillträder den europeiska patenlkonventionen. Av de nordiska länderna tordeenligl kommittén i vart fall komma alt göra delta. det sannolikl all samtliga nordiska länder inom en nära framtidkommer att tillträda samarbetskonventionen. Mol bakgrund härav är del enliglpatenlpolicykommittén inle realistiskt att räkna med att bestämmelserna omnordiska patenlansök- 1977/78:1 Dd A 156 ningar kommer alt träda i kraft. Dennauppfaltning delas enligt kommittén av motsvarande kommiltéer i de övriganordiska länderna. Äv nu angivna skälföreslår kommittén att 3 kap. patentlagen upphävs. Vidare förordar kommitténall det särskilda kapitlet rörande internalionell palenlansökan las in som ettnytt 3 kap. i patentlagen i slällel för beslämmelserna om nordiskpalenlansökan. efiersom kapitlet om intemationell palenlansökan enliglkommittén från systematisk synpunkt hör nära samman med bestämmelserna i 2kap. om patenlansökan och dess handläggning. Del särskilda kapitlet omeuropeiskt patent och europeisk palenlansökan föreslås placerat sisl ipatentlagen. Även dessa förstag har tillkommiti samförstånd med övriga nordiska kommittéer. Ett tillträde till deneuropeiska patenlkonventionen kräver enligt kommittén vissa beslämmelserrörande bevisupptagning ål det europeiska patenlverket. Kommittén anser allerforderlig reglering bör las in i lagen (1946: 816) om bevisupptagning åtutländsk domstol. Vidare erfordras enligt kommittén ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rällen att utbekomma allmänna handlingar (den s. k.sekretesstagen). Kommittén föreslår också vissa ändringar i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar. Dettill konveniionen hörande erkännandeprolokollel föranleder enligl kommitténviss lagsliftning. Med anledning härav har kommittén utarbetat förslag lill lagom erkännande av utländskt avgörande m. m. med anledning av tillträde till den europeiskapatenlkonventionen. Del till den europeiskapatenlkonventionen hörande protokollet angående den europeiskapalentorganisationens privilegier och immunitet aktualiserade enligl kommitténvissa ändringar i lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet ochprivilegier. Eftersom regeringen års betänkande avgavs hade lagtfram proposition med förslag till ny lagstiftning i delta ämne. avstodkommittén emellertid från att lägga fram förslag lill ändring i nämnda lag. Vad försl angår denlagstiftning som fordras för ett svenskt tillträde lill samarbetskonventionenhar under remissbehandlingen av betänkande inte framföris någon krilik mol kommitténs förslag atterforderliga beslämmelser om inlernationella palentansökningar skatt tas in isamma förtatlningar som gäller för nationetta palenlansökningar. Juridiskajäkulleten vid iiniyersUet anser en sådan systematik vara lämplig.Statens nämnd för arbetstagares uppfinningar finner att lösningen all hänförade särskilda bestämmelserna om internationella palentansökningar lill ellsärskilt kapitel främjar överskådligheten. Kommitténs förslag alt istor utsträckning anpassa svensk rätt rörande ansökans form och innehåll tillsamarbetskonventionen även när det gäller nationella patentansökningar har inte heller rönt nägon erinran under re- 1977/78:1 Dd A 157 missbehandlingen av belänkande.Försrarels cirilförr alt ning ullalar all den svenska lagstiftningen böranpassas till samarbetskonventionen även när del gäller nationella palenlansökningar.Palenlrerkel anför att om konventionens bestämmelser för internationellaansökningar skiljer sig från nu gällande beslämmelser beiräffande nationellapalenlansökningar. de nuvarande beslämmelserna bör behållas endasl när slarkaskäl lalar för della. KF anser all slörsia möjliga anpassning lillsamarbelskonvenlionen bör eftersträvas när det gäller utformningen avlagstiftningen, t remissyttrande över1974 års belänkande framhåller 5i'(:/;.vA« paieni-onthiidsföreningen all delenligt dess uppfallning är angeläget alt den nordiska rältsenheten bevarasockså vid anslutning titt ellinternationellt system. Även KF betonar viklen av likformighet i de nordiskaländernas lagstiftning på delta område. Kommitténs förslag allsvensk patenträtt i princip bör anpassas till den europeiskapatentkonventionen, både såvitt avser de materiella rättsreglerna och såviiiavser palenlansökans form och innehåll, har berörts av 18 remissinsianser. Denförestagna anpassningen av svensk räll titt konventionen tillstyrks av 17 remissinstanser. Sveahovrätt, , försvarels civilförvaltning. Stockholmsuniversitets juridiska fakultet, patenlverket, regeringsrätten.Ingenjörsvetenskapsakademin, , . Svenskaindustriens patentingenjörers förening. ,handelskammaren i och handelskammare. En remissinstans.Statsverkens ingenjörsförbund, anser däremot att patentlagen i samband med etttillträde inte bör ändras mer än som direkt är nödvändigt förtillträdet. av deremissinstanser som tar upp frågan om en anpassning av svensk rätt till deneuropeiska paientkonventionen, juridiska fakulteten vid ,patentverket, , . och , framhåller alt dennafråga inle bör knylas till tillträdesfrågan. En harmonisering av europeiskpatenträtt är sålunda enligt dessa remissinstanser viklig i sig. , som har avstyrkt attSverige f. n. littlräder konventionen, anför sålunda att en anpassning tittkonventionen bör ske eftersom ett förenhetligande av den materiellapatenlrällen i är av största vikl. för industriellt rättsskydd och ifrågasätterdessulom om det inte nu finns skäl att överväga att i svensk räll införavitesförbud som sanktion mol patentintiång. De framhåller därvid att en sådansanktion förekommer i många andra länder och all den är ändamålsenlig.Juridiska fakulteten anför vidare att straffsanktionen sällan kommer till användning på ifrågavarande rätlsom- Prop.1977/78:1 Dd A 158 rade och all skadeslåndssanklionens effektiviteti hög grad minskas av de slora svårigheler som i regel föreligger all bevisaden skada som ell patentintrång har medfört, någol som enligl fakulteten intesällan leder lill påfallande låga skadestånd. Såväl fakulteten som föreningenanseratt införande av möjlighel att meddela vitesförbud skulle ytterligare anpassa svensk palenlrält till vad som gälleri andra industriländer.