prop · G10336 · 1977-12-31 00:00:00 — Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd eUer det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Propositionenbehandlar vissa förslag som lagts fram av kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX)i betänkandet (SOU 1975: 59) Utbildning för vuxna och ett förslag frånskolöverstyrelsen (SÖ) om linje- och ämneskonstruktion inom kommunalvuxenutbildning. Medhänsyn till det nu rådande ekonomiska läget, till remissinstansernasställningstaganden och till behovet av översyn av den kommunala vuxenutbildningenföljs inte SVUX' förslag om s. k. garantikurser inom vuxenutbildning. Ipropositionen föreslås en viss förstärkning av skolledarresurserna inomkommunal vuxenutbildning. Vissa medel bör ställas till SÖ:s förfogande för atttilldelas kommuner som har en nystartad vuxenutbildning eller en medringa omfattning i förhållande tiU befolkningsunderlaget. Närmare förslagkommer att framläggas i budgetpropositionen 1978. Underbudgetåren 1976/77 och 1977/78 gäller en förordning, som medger att kurser inomkommunal vuxenutbildning i vissa fall får startas med lägre deltagarantal ännormalt. Regeringen avser att ersätta denna förordning med permanentabestämmelser med motsvarande innehåll. Ipropositionen föreslås att antalet undervisningstimmar skall minskas ,om antalet stadigvarande deltagare sjunker från tolv till lägst åtta. Liknanderegler föreslås gälla för de kurser som får starta med lägre antal deltagare. 1 1977/78. 1977/78: 36 2 Propositioneninnehåller också förslag om en försöksverksamhet ined etappindelning av kurserpå grundval av SÖ:s förslag om linje- och ämneskonstruktion inom kommunalvuxenutbildning. Försöket skall starta och pågå . Vidare aviseras ipropositionen att regeringen kommer att tiUsätta en särskild kommitté meduppdrag att göra en översyn av den kommunala vuxenutbUdningen, innan definitivställning tas till dess organisation, omfattning och närmare utformning iframtiden. Prop.1977/78: 36 Närvarande: statsministern , ordförande, oehstatsråden , , , , , , ,, Asling, Söder, , Mundebo, Krönmårk, , , , , Med stöd av Kungl. Majtts bemyndigande den 28 juli 1968tillkallade dåvarande chefen för , statsrådet ,sakkunniga (U 1969: 51) för att utreda frågor om studiefinansieringinom vuxenutbildningen. De sakkunniga antog benämningen kommittén för studiestödåt vuxna (SVUX). Den 25 febraari 1972 vidgades SVUX' uppdrag genom tilläggsdirektivtill att också omfatta överväganden om hur de olika formerna av samhällsstöddvuxenutbildning skall stödja öch komplettera varandra. KommUtén har i juli 1974avlämnat betänkandet (SOU 1974: 62) Studiestöd åt vuxna samt i juni 1975betänkandet (SOU 1975: 59) UtbUdning för vuxna. Regeringen har uppdragit åt () att med beaktande av vad som i propositionen 1975: 9 anförts om behörighetskompletteringinom den kommunala vuxenutbildningens ram utarbeta förslag till studiegång iberörda ämnen. SÖ har avlämnat förslag om linje- ochämneskonstruktion inom vuxenutbUdning. Efter remiss har yttranden över betänkandet Utbildning >för vuxna avgetts av statskontoret, (), centralastudiestödsnämnden (CSN), (), dåvarande universitetskanslers-, 1 När betänkandet avlämnades: riksdagsmannen , kanslirådet JohnnyAndersson, ombudsmannen , adjunkten ,direktörsassistenten , rektorn ,studierektorn och riksdagsledamoten . Prop.1977/78: 36 4 ämbetet(UKÄ), (), utredningen (U 1972: 06) om skolan,staten och kommunerna (SSK), försvarets skolnämnd. iSverige (LO), Centralorganisationen /SR (/SR), (), (), . , (),(), (),Moderata samlingspartiets kvinnoförbund (MKF), (), (), Folkuiiiversitetet,. , bildningsverksamhet (NBV),Studiefrämjandet, (Vuxenskolan), och Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV). för studie- och yrkesvägledning kommit in med synpunkterpå betänkandet. Yttrandenöver SÖ:s förslag om linje- och ämneskonstruktion inom vuxenutbildninghar avgetts av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), CSN, AMS,folkbildningsutredningen (U 1975: 19), utredningen (U 1976: 10) om dengymnasiala utbildningen (gymnasieutredningen), LO, /SR, TCO, SAF, . , östra distriktet av samärbétsorganisationenför" vuxenstuderande (), och . Dessutomhar yttranden kommit in från skoldirektion, elever och lärare vid Fridhemsplansvuxengymnasium, ämneslärarlinjens vuxenpedagogiska grupp vid iStockholm, elevkåren i kommunala vuxenskola, lokalföreningen avLärarnas vid kommunala vuxenskolan i . /SRhar i en skrivelse till SÖ hemställt att SÖ hos regeringen skaffar sigbemyndigande att utfärda föreskrifter, varigenom lärare och skolledare, som vidbifall till föreslagna nya bestämmelser om grundskolekompetens ochgymnasieskolekompetens för vuxna . får minskat tjänstgöringsunderlag, kanberedas fortsatt anställning t oförändrad omfattning genom särskildapedagogiska insatser för den kommunala vuxenutbildningen. SÖ har den 14 juni1977 överlämnat skrivelsen till regeringen. Riksdagenhar uttalat att det är angeläget att en proposition om förstärkning av denkommunala vuxenutbUdningen på grundval av SVUX' förslag läggs fram förriksdagen (mot. 1975/76: 883, 1418 och 2090, UbU 1975/76: 23, rskr1975/76: 281). Ifråga om flera av förslagen fordras inte beslut av . För överblickensoch sammanhangets skull,berörs dock vissa sådana förslag. Prop.1977/78: 36 5 Kommunalvuxenutbildning anordnar ämneskurser på olika nivåer, dels gmndskolekurser,dels gymnasieskolekurser i allmänna ämnen och på försök under budgetåren1975/76, 1976/77 och. 1977/78 i yrkesfek-niska ämnen samt dels kurser inomsärskild yrkesinriktad utbildning. Verksamheten regleras av förordningen (1971:424) om och statlig vuxenutbildning (ändrad : 550). Läroplanernaansluter i sin kursplanedel tUl ungdomsskolans, medan timplanerna ärväsentligen annorlunda. Antalet undervisningstimmar i vuxenutbildningvarierar i stort sett av antalet undervisningstimmar imotsvarande ämnen i ungdomsskolan. Fr. o. m. fastställer SÖantalet timmar i varje ämne i vuxenutbildning inom vissa ramar (prop.1976/77: 100 bil. 12, UbU 1976/77: 19, rskr 1976/77: 176). Kommunalvuxenutbildning finns i två organisatoriska former, dels som utbildninganknuten till skolenhet inom ungdomsskolan, dels som UtbUdning inom särskildskolenhet. UtbUdningen anordnas i form av kurser på både och kvällstid.Under de senaste åren har antalet dagkurser ökat. Detta är särskUt märkbart på gmndskolenivå. Denkommunala vuxenutbildningen ger både allmän utbUdning oeh yrkesinriktadutbildning. Endast ett fåtal studerande eftersträvar och fullföljer enfullständig studiekurs, dvs. studier som leder till fullständig grundskole-eller gymnasieskolekompetens. Koneentrationsstudier i enstaka ämnen där elevenläser ett eller ett par ämnen är vanligt. När det gäller deltagarnasfördelning över ämnen finns en koncentration till ett fåtal ämnen. Igrundskolan dominerar engelska, följt av matematik och svenska. Dessa ämnensvarade för av antalet deltagare. Även pågymnasieskolans tre- oeh fyraåriga linjer samlade dessa ämnen flest deltagare, tUlsammansdock . Statsbidragutgår av utgifterna för löner till lärare och skolledare. För kurssom påbörjas inom vuxenutbildning erhåUs bidrag till lärariöner förhögst det antal lektioner kursen enligt föreskriven timplan skall innehålla. Grundvillkoretför att statsbidrag skaU utgå är att kommunen har underlag för att startakursen. För det stora flertalet kommuner innebär detta, att antaletstadigvarande deltagare i kursen skall vara minst tolv. För kommun inomallmänna stödområdet gäller att kurs utanför gymnasieort (ort där reguljärtreårig linje av gymnasieskolan får anordnas) 1977/78: 36 6 fårpåbörjas om antalet deltagare stadigvarande uppgår till lägst åtta. Särskildaregler gäller för handikappade och intagna på fångvårdsanstalt. Sjunkerantalet deltagare i kurs under fastställt minimiantal skäll länsskolnämndbestämma om kursen får bibehållas samt om eventuell reduktion av antaletundervisningstimmar. Ny kurs i samnia ämne får påbörjas endast omantalet deltagare överstiger 35. Tillde timresurser som ställs till förfogande för den egentliga under visningen ikursen kommer ett på antalet undervisningstimmar beräknat schablontillägg somvarierar efter utbildningsnivå och linje. För grundskolekurs utgårschablontillägget , för gymnasieskolekurs på tvåårig ekonomisk, socialoch teknisk linje, på treårig Och på fyraårig, linje och för övrigagymnasieskolekurser och särskild yrkesinriktad UtbUdning på kursensundervisningstimmar. De medel som erhålls genom schablontiUägget får användasför stödundervisning, studiehandledning, studie- oeh yrkesorientering ochvissa kostnader i samband med gmndutbildning (alfabétiseringsundervisning) förvuxna. Fören elev som önskar studera ett ämne i komrhunal vuxenutbUdning som dennetidigare har betyg i från , gymnasieskolan eller motsvarande äldre,skolform gäller att eleven bära får tas in i vuxenutbildning om detinte medför ökade kostnader för statsverket. Undantag görs för elev sombehöver läsa ett ämne för att bU behörig för vidare studier. Även om denstuderande tas in i utbUdning, får han inte nytt betyg efter avslutad kurs. Föratt få betyg måste han gå upp i särskild prövning i varje ämne. Det betyg someleven erhållit vid denna särskilda prövning får inte användas vid urval. I enurvalssituation gäller det första betyget. Förbudgetåren 1976/77 och 1977/78 har regeringen medgivit dispens , för attanordna vissa kurser med lägre antal deltagare än normalt. a. följande. Omminst tre deltagare har utbUdningsbidrag eller särskilt vuxenstudiestöd, fårkommunerna anordna kurser i alla ämnen om man räknar med att antalet deltagareunder hela kursen är minst åtta, i glesbygd fem. Omminst tre av deltagarna är kvinnor, får kommunerna anordna kurser med lägst fem deltagare i teknologi och övriga tekniska ämnen och (om kurserna gäller fackteori eller kombineras .med kurser i fack teori) i bygg- oeh anläggningsteknik, el-teleteknik, fordonsteknik, pro cessteknik, träteknik och verkstadsteknik. Grundskolekurseroch gymnasieskolekurser- får anordnas i svenska och engelska med lägst åtta deltagare, i glesbygd fem. För att gmnd skolekurser skaU få påbörjas krävs dock att minst fem deltagare kom binerar studierna i svenska eller engelska med minst två andra kurser i vuxenutbUdning. . '; Dessutomfår, det är fråga om, varje kommun anord- Prop.1977/78: 36 7 natvå grundskolekurser med lägst åtta deltagare, i glesbygd lägst fem i vart ochett av ämnena matematik, fysik och kemi. På gymnasieskolenivå får kommunenanordna två kurser enligt samma regler i matematik, fysik, kemi och teknologi. Medskrivelse har SÖ överlämnat en rapport över hur kommunemaunder /77 utnyttjat dessa möjUgheter att i vissa fall startakurser med lägre deltagarantal än normalt. Avrapporten framgår bl. a. att förordningen av tidsskäl inte i någon störreomfattning kom att påverka kursutbudet inför /77, varförtillämpningen av förordningen väsentligen skett på redan planerad utbildning.Viss osäkerhet om tolkningen av reglerna tycks också ha rått. Vidare kansvårigheten att i detalj känna till planering av och förändringar ikringliggande kommuners kursutbud ha inverkat negativt på utnyttjandegraden.Endast hälften av landets kommuner utnyttjade dispensmöjligheterna /77, men effekten kan väntas bli större under budgetåret1977/78. Antaletstartade kurser med lägre deltagarantal var enligt SÖ:s rapport lågt iförhållande till totala antalet pågående kurser. Antalet deltagare idispenskurserna utgjorde av det totala antalet deltagare inystartade kurser under ett läsår (jämförelsen gäller /76). Demedelstora och stora kommunerna har i största utsträckning kunnat använda sigav dispensmöjligheterna. Antalet startade kurser med undantag förstorstäderna ökar med kommunens storlek. Andelen startade kurser inom resp.utanför det allmänna stödområdet uppvisar ingen skillnad utom vad gäller de aUraminsta kommunerna, där så gott som samtiiga dispenskurser startats i kommunerinom stödområdet. Dispensmöjligheternaseffekt på det totala antalet deltagare under /77 var somframgått begränsad liksöm den önskade geografiska spridningen av möjligheternatill behörighetsgivande studier. I vissa kommuner har betydelsen ändå varitstor. Ämneskurser, bl. a. som sammanhållen utbildning, har kunnat starta därdet tidigare inte varit möjligt. På flera orter har kursutbudet planerats ochmarknadsförts med dispensmöjligheterna i åtanke, varefter antalet deltagareblivit så stort att någon dispens inte behövdes. 1967års vuxenutbildningsreform (prop. 1967: 85, SU 1967: 117, rskr 1967: 277)medförde en stark expansion av den kommunala vuxenutbUdningen. F. n. anordnasåtminstone någon kurs i vuxenutbildning i praktiskt taget allakommuner. Det betydei: emellertid inte att utbUdningen är väl spridd. Trotsden mycket starka utbyggnad som skett är bilden geografiskt splittrad. SÖhar belyst den kvantitativa omfattningen' och den geografiska spridningen i en promemoria som redovisas i SVUX'betänkande. I samband med SÖ:s förslag om linje- och ämneskonstruktion inom kommunalvuxenutbildning har en ytterligare bearbetning av statistiken skett. Antalet kursdeltagare ökade snabbt under åren 19681971.Åren 19721974 sjönk antalet, främst i grundskolekurserna bl. a. tiU följd avändrade intagningsbestämmelser. Sedan höstterminen 1974 har deltagarantaletökat på nytt (se tabell 1). EnUgt en SÖ-undersökning 1976 deltog i och i minst elva("heltidsstuderande"). Av dagkursdeltagarna läste endast ettämne oeh av dem var deltidsstuderande. Antalet"heltidsstuderande" är således förhåUandevis litet. Av kvällskursdeltagarnahade heltidsarbete. Tabell 1 Antal kursdeltagare i vuxenutbildning ' Inklusive 2-äriga yrkesinriktade linjer (8 576). Tabell 2 Andel deltagare i dagkurser i procent avsamtliga kurser Andel deltagare ht 1975 i dagkurser i 1977/78: 36 9 Ämnena svenska, engelska och matematik domineirar blandgrundskolekurserna. Samhällsorienterande och naturorienterande ämnen stu-'deras, nästan uteslutande av dem som siktar på fullständig behörighet (i förstahand dagstuderandé). Bland kvällskurserna dominerar de tre kommunikationsämnena(svenska, engelska, matematik) () medan ett fåtal läsersamhällsorienterande ämnen () och naturorienterande ämnen () (se tabell3). De tre ämnena svenska, engelska och matematik dominerarinte lika mycket bland ämneskurserna på gymnasieskolestadiet; De olika ämnenasandel av kurserna är i stort sett lika stor på dag- och med tvåundantag. Samhällsorienterande ämnen har väsentligt större andel ochfrämmande språk utom engelska (B-/C-språk) har större andel på kvällstid. Sannolikt föreligger en spontan efterfrågan på en delämneskurser, som inte samlar tillräckUgt antal sökande. Detta kan emellertidinte statistiskt beläggas. SÖ genomförde 1973 en enkät, som bl. a. visade, attantalet avvisade sökande är mycket stort i förhåUande till det antal, som kanges undervisning i önskade ämneskurser, i små kommuner. Det gäller även ividsträckta kommuner för perifert bosatta människor. Det övervägande antaletkurser anordnas på kommunhuvudorter. Tabell 3 Kursdeltagarnas fördelning på olika ämnen Kursdeltagarnas procentuella fördelning på olika ämnen ht1975 Dagkurser Kvällskurser Dagkurser Kvällskurser Svenska, engelska matematik 54 80 40 37 Samhällsorienterandeämnen 21,3 1,2 16,4 6,7 Naturorienterande ämnen 18,7 4,2 9,0 7,7 Främmande språk utom engelska 6 14,6 12,2 25,5 Samtliga 100 100 100 100 På grund av gällande bestämmelser om lägsta deltagarantalkan i flertalet ämnen kurser anordnas endast på ett begränsat antal orter.Speciellt svårt är det att ordna kurser i naturorienterande ämnen (se tabell.4). Prop.1977/78: 36 10 Tabell4 Antal orter med kurser i olika ämnen Sv En Ma "övr" Sh Hi Fe So Re Bi Fy Ke Nk Fr Ty "övr" i Gr . i Gy Huvudort 141 230 151 191 "Sekundärort" Gr 31 97 35 38 Huvudort 104 191108 74 63 86 45 57 30 44 47 47 111 123 126 "Sekundärort" Gy 3 28 6 3 .1 2 1 2 .. 2 1 4 10 Gr= grundskola, Gy = gymnasieskola. Sv = syenska, En = engelska, Ma = Matematik, Sh= samhällskunskap, Hi = historia. Fe = företagsekonomi, So = socialkunskap. Bi = biologi. Fy = fysik, Ke = kemi, Nk = naturkunskap. Fr =franska, Ty = tyska 3 SVUX'betänkande 3.1 Utredningen SVUXframhåller att vuxenutbUdningen har att ta hänsyn till dels sin speciella rolli samhället, dels till vuxnas krav, förutsättningar och erfarenheter. a.följande förhållanden gör att vuxenutbildningen skiljer sig frånungdomsutbildningen: Medan ungdomsutbildningen avser inskolning isamhället har vuxenutbildningen till mål att ge vidareutbildning ochfortbildning i vid bemärkelse. Den vuxenstuderandes livs-, samhälls- ochyrkeserfarenhet kan utnyttjas i utbildningen. Den vuxenstuderande har på grund av yrkeserfarenheter och tidigare studier oftastörre möjlighet att avgöra vad han vill och behöver studera. Den vuxenstuderande måste på grund av yrkesarbeteoch familjeansvar ofta koncentrera sina studier till ,alternativt flera korta perioder på arbets- eUer fritid. Den vuxenstuderande har på grund av tidigarekunskaper och erfarenheter i regel större möjligheter, än denungdomsstuderande att bestämma studiernas imiehåll, omfattning och form. SVUXerinrar om att en sammanfattning av målen för vuxenutbUdningen har getts ipropositionen om vidgad vuxenutbildning samt studie stöd åt vuxna m. m. (prop.1975: 23). Där sägs bl. a. att vuxenutbUdningen skaU bidra till de studerandespersonlighetsutveckling och förmågan till kritisk analys av den egnasituationen och det omgivande samhället. Vuxenutbildningen skall stimulera destuderande till att inom ramen för demokratins arbetsformer medverka tillförbättringar på skilda områden. Studiemetoder bör utvecklas som gör detmöjligt också för korttidsutbildade att nå dessa mål. En viktig uppgift för vuxenutbild- Prop.1977/78: 36 11 ningenär att stärka individens stäUning i arbetslivet, både genom att ge utbildningför nya arbetsuppgifter oeh ge kunskaper för att påverka arbetslivetsutveckling. Framväxten av återkommande utbUdning bör underlättas. Enhuvuduppgift bör vara att tillgodose de korttidsutbildades behov genomöverbryggande utbildning. Idet följande redogörs för utredningens rekommendationer om samverkan inomvuxenutbildningen och förslag om ökade resurser till vuxenutbildning. 3.1.2Samverkan inom vuxenutbildningen Allmänna överväganden SVUXåterger inledningsvis de former av samverkan som förekommer mellan olika anordnareav vuxenutbildning. Den principieUa utgångspunkten är att alla delar av vuxenutbUdningenbör tas i anspråk för en expansion av överbryggande utbildning. Detfinns enligt SVUX anledning att skapa fömtsättningar för ytterligarestudiealternativ, dvs. öka valfriheten för de vuxna. I vissa fall förutsätterdetta med nuvarande organisation samverkan mellan de olika anordnarna avvuxenutbildning. Som ett exempel nämner SVUX studiecirkel och kommunalvuxenutbildning. En sådan samverkan kan komma att fungera som inkörsport tillmera koncentrerade studier pä deltid eller heltid. SVUXdiskuterar behovet av ett system med byggbara delar dvs. ett system medkurser utformade som på varandra byggande eller alternativa enheter främstutifrån situationen inom vuxenutbildning. SVUX anser det önskvärt attäven andra utbildningsanordnare i någon mån tar hänsyn tUl ett system med byggbaradelar inom vuxenutbildning vid uppläggningen av sina kurser. Underförutsättning av att ett sådant system i vuxenutbUdning är logisktoch pedagogiskt riktigt utformat borde det inte kännas svårt att inom andratyper av vuxenutbUdning ta sådan hänsyn. Studieförbundenoch folkhögskolorna måste enligt utredningens me ning även få full frihet att utforma sina studiecirklar och kurser på ett sätt som står i överensstämmelse med vad de själva anser vara de grundläggande målen för sitt arbete. De läroplaner som gäller för vuxenutbildning utgör även efter en bättre vuxenan passning endast ett sätt att erbjuda vuxenutbildning och möjligheter att skaffa sig kunskaper. ' De metoder, denuppläggning och det ämnesinnehåll som studieförbunden och folkhögskolornaväljer måste enligt utredningen behandlas som likvärdiga. I själva verket måstedet förhållandet att andra utbild-i ningsanordnare i olika avseenden erbjuderandra alternativ än kommu- Prop.1977/78: 36 12 nalvuxenutbildning betraktas som en väsentiig förutsättning för att vuxenutbildningenskall lyckas med att åstadkomma en-utjämning av utbildningsklyftorna attaktivera de grupper i samhället som är sämst ställda. Ettnödvändigt komplement eller möjligen alternativ tUl ett system med byggbarakurser är enligt SVUX en väl fungerande information. Informationen bör ha sommål att sprida kunskaper på sådant sätt att människor kan orientera sig omolika former av vuxenutbUdning. Denna information bör rikta sig till alla. Detbehöver emellertid inte innebära att den riktas med samma intensitet till allagrupper. Informationen bör vara anpassad till olika erfarenheter och behovbland skilda grupper. Vuxenutbildningenshuvuduppgift är att tiUgodose behoven hos dem med kort och bristfälligutbildning. Eftersom dessa gmpper endast i liten utsträckning deltar i vuxenutbUdninggäller det att finna nya oeh aktiva vägar för att nå ut till dessa grupper medinformation om deras rätt och möjligheter till studier. Den bästa vägen ärenligt SVUX en uppsökande verksamhet av ungefär det slag som kommittén (U 1970:56) för försöksverksamhet med vuxenutbildning . (FÖVUX) bedrivit (se SVUX'betänkande Studiestöd åt vuxna SOU 1974: 62). SVUX anser att denuppsökande verksamheten bör samordnas mellan de olika utbildningsanordnarna. SVUXunderstryker det angelägna i att samverkan söks med de studieförbund som genomsina medlemsorganisationer har anknytning tiU folkrörelser. Därmed ökarförutsättning- ' arna för att de korttidsutbUdade skaU kunna rekryteras tiUkommunal vuxenutbildning. Deolika vuxenutbUdningsanordnarna har skilda förutsättningar att nå de utbildningsmässigteftersatta grupperna. De rekryteringsresultat och det aktiva deltagandet som FÖVUX'försöksverksamhet uppvisar tyder på att studiecirkeln är en lämplig studieformför korttidsutbUdade. En faktor som gör studiecirkeln särskilt lämplig i dettasammanhang är att människor som är osäkra om sin studieförmåga lättare kanrekryteras till olika typer av fritidsutbUdning än till mer intensiva studier.Starka rättviseskäl talar enligt SVUX för att denna form av vuxenutbUdning geshög prioritet. Utredningendiskuterar olika studiestödjande åtgärder som bör utformas i samråd meUanolika vuxenutbUdningsanordnare. Exempel på så- dana åtgärder ärbarnomsorg, fria läromedel för vuxenstuderande, bättre utrustning avkommunbiblioteken med läromedel för vuxenstuderande. I glesbygder kan avkommunen anordnade kollektiva transporter och direkta resebidrag, undanröja destudiehinder som resekos'tnaderna Prop.1977/78: 36 13 innebär.Vidare bör studielokaler planeras in i bostadsområden och i anslutning tillarbetsplatser. Samråd om studiestödjande åtgärder av olika slag bör ske inomvuxenutbildningsråden. Enligt SVUX' mening är det i regel på det lokala planetsom initiativ tUl åtgärder av det anförda slaget bör tas. EnligtSVUX' uppfattning bör kommunens ansvar för vuxenutbUdningen inte begränsas tiUatt gälla den egna utbildningsformen. Det bör vidgas till ett övergripandeansvar för att kommuninvånarnas studiebehov tiUgodoses. Bådede som själva söker sig till olika former av vuxenutbildning och de medobestämt studieintresse har behov av att vända sig till,en enda instans som kange en samlad bild av de studiemöjligheter som finns inom en kommun. Skallinformationen kunna tillgodose skilda behov måste en informa tionsservice vara fristående från de olika utbUdningsanordnarna, sam tidigt som den ger en allsidig och korrekt information. Som exempel på tänkbar och lämplig fristående instans nämner SVUX en till vuxenut bildningsrådet eller annan instans knuten informationscen tral.