prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Störst betydelse har hushållsseklorns sparande haftför den del av det totala finansiella sparandet som kanaliseras via bankerna.Detla framgår av tabell 3.2. Där ser vi att hushållen 1974 svarar för ca 65 96av bankernas totala inlåning. Atl denna andel är så pass hög förklaras av althushållens finansiella sparande i huvudsak placeras i bank och kassamedel. Det senare illustreras i tabell 3.3. Där framgårockså att hushållens val av finansiell sparform inle har ändrats särskiltmycket första hälft. Tabell 3.2 Fördelningen av bankernas inlåning 'In- och utlåningsstatistik med restpostuppskattningsvis fördelad. Brottet 1974-1975 beror bl. a. på klassificerings-och definitionsskillnader. Tabell 3.3 Hushållens finansiella tillgångar och skulder 31/12 av summa 31/av summa finansiella finansiella Sedlar, mynt och bank- Aktier, andelar. tillgångar (netto) Källa: Statistiska centralbyrån.Finansräkenskapsstatistiken. Prop.1977/78:165 68 placeras alltså i sedlar, mynt ochbanktillgodohavanden. Med reservation för statistikens kvalité, kan mankonstatera atl den andel som hålls i börsnoterade aktier sjunkit kraftigt. 3.4Några faktorer som påverkar hushållens sparande En acceptabel teori för hushållens sparande måstekunna förklara de stora, icke slumpmässiga variationerna i hushållens sparkvot.Ett flertal sådana teorier har framförts. Bland de mer kända kan nämnas den s.k. livscykel-hypotesen samt den s. k. permanenta inkomsthypoiesen. Gemensamt för båda dessa teorier är atl deframhäver hushållens konsumtionsbeslut som primära medan sparandet betraktassom residualbe-stäml. De betonar att hushållen strävar efter att hålla en jämnkonsumtions-standard tämligen oberoende av temporära inkomstfluktualioner. Livscykelhypotesen utgår från atl de disponiblainkomstema "är ojämnt fördelade över livscykeln. En jämn konsumtionsnivåställer då krav på atl en individ samlar på sig tillräckliga tillgångar undersitt aktiva liv föratt leva av . Den permanenta inkomsthypoiesen innebär altkonsumtionen hell bestäms av en förväntad utveckling av disponibel inkomst(permanent inkomst) och inle alls påverkas av tillfälliga inkomstfluktualioner(transito-riska inkomster). Uppskattningen av de permanenta inkomstema görs påbasis av historiska inkomster. Transitoriska inkomster för därigenom en vissinverkan på framlidsuppskattningen av den permanenta inkomsten. En variant av den permanenta inkomsthypotesen sägeralt en andel av den transitoriska inkomsten sparas. Denna andel antasdärvid vara högre än den normala sparkvoten. Oväntade inkomsthöjningar kommerdärför att ha en lägre effekt på sparandet än vad som fömtsatts i denurspmngliga permanenta inkomsthypoiesen. Enligl de relaterade teorierna kommer en snabbökning av hushållens disponibla inkomster all leda lill en högre sparkvot,medan en långsam ökning av disponibla inkomster tenderar att sänka den. Hushållenssparande påverkas emellertid inte enbart av den reala disponibla inkomsten. Enannan faktor som ocksä visat sig påverka hushållssparandel är inflationen.Tvärtemot vad man skulle kunna tro med utgångspunkt från exempelvislivsinkomsthypotesen tycks hushållsseklorns sparande öka när inflations-taktenstiger. Del finns flera förklaringar lill att hushållentrots negaliv realränta kan finna det rationellt all öka sin sparkvot närinflationen ökar. Om nämligen tillgångar som kontanter och banktillgodohavandei stor uisträckning realt sett hålls i en viss proportion till hushållensinkomst, beroende på bl. a. försiktighets-, likviditets- och transaklionsmotiv,så kommer högre inflation att leda till ett ökat sparande i syfte attvidmakthålla den önskade proportionen. Dessutom kan inflation och specielltoväntade ökningar i Prop.1977/78:165 69 inflationstaktenleda till ökad osäkerhet om framtida realinkomsler, vilket leder till ökadförsiktighet och ökad sparkvot. Det bör dock påpekas all man inte kan varasäker på att hushållens sparande ökar även med höginflation. Atlden reala avkastningen inle är den enda faktor som bestämmer hushållensbanksparande bekräftas också atl de intervjuundersökningar som gjorts. 'Trygghetsmotivet dominerar de motiv som anges för sparande. Egnahemssparandeoch andra typer av målsparande utgör viktiga inslag i sparbilden. Knappastnågon uppger alt han banksparar enbart för avkastningens skull. Blandde faktorer som kan påverka hushållens sparkvot bör även nämnas tillgången lillkrediter. Kredilrestriktioner kan förväntas ha en dämpande effekt på hushållenskonsumtion, dels genom atl försvåra inköp av vissa kapitalvaror, dels genom attstimulera sådant sparande som företas i syfte att öka kreditvärdigheten. Förett enskilt hushåll kan många fler faktorer än de nämnda påverkasparandel. Exempel härpå är ålderssammansättningen, familjestorlek,utbildningsnivå och typer av anställning. Betraktas alla hushåll sammantagnakan man naturiiglvis bortse från en hel del av dessa faktorer. Exempelvis kanantalet barn variera mellan olika hushåll men på genomsnittlig nationell nivåsker del sällan några drastiska förändringar. 3.5Studier av hushållens sparande Både i och i andra länder har ett ganskastort anlal studier av hushållens sparande gjorts. I finns på senare årtre studier publicerade. De inriktas huvudsakligen på sparkvotens kortsiktigafluktuationer. Studierna skiljer sig relativt litet från varandranär det gäller den studerade perioden och antagandena om hushållenssparbeleende. Det är därför inte förvånande att de kommer fram till ungefärsamma resultat, vilka kan sammanfattas på följande sätt. - Den andel av disponibel inkomst som sparas vidkonstanta disponibla inkomster och ulan inflation varierar mellan och6 % - En ökning av den disponibla inkomsten utöver trendeller utöver förväntad disponibel inkomst sparas lill slor del. När det gällerså pass 'G.Wikner: Hushållens sparande och samhället. 2G.Wikner: Hushållens sparande och samhället. Palmer: Fluctuations in the consumption ratio in . F.Eiilin; Hushållens konsumtion och sparande i - ett försökatt bestämma orsakema lill deras förändringar. ,3-4/1976. Prop.1977/78:165 70 kortsiktigafluktuationer som kvartalsvisa sparas . För årsvisa fluktuationervarierar den andel som sparas mellan 30 och 45 96 - De olika undersökningarna leder lill olika resultati vad avser inflationens påverkan. Storieksordningen på de skattade effekternaär all 1 96 ökad inflation höjer sparkvoten med 0,3-0,6 96 - AP-fondens tillkomst tycks ha sänkt hushållenssparkvot om årel. Resultaten härvidlag är emellertid inle statistisktsignifikanta och det råder delade meningar om hur hushållen kan förväntas tahänsyn lill effekterna av AP-systemet vid sina sparbeslut - Kreditrestriktioner och höjda studielån har haftrelativt små (positiva respektive negativa) ehum statistiskt påvisbara effekter på hushållens sparande Sammanfattningsvis kan sägas att studierna pekarmot atl den höga sparkvoten i stor utsträckning förklaras avhushållens reaktion på den höga inflationslakten och de stora ökningarna idisponibel inkomst. 4 Statliga sparstimulanser 4.1 Inledning Direkta statliga sparstimulanser har underefterkrigstiden lämnats på i huvudsak tre sätt. För det första genom lättnaderi beskattningen. För det andra genom utbetalning av i en eller annanform samt för det tredje genom att villkoren förden statliga upplåningen ivissa fall utformats speciellt med sikte på atl stimulera det personligasparandet. Till den första kategorin av sparslimulerandeåigärder hör bl. a. det s. k. sparavdragel och avdraget för vissaförsäkringspremier. I den andra gruppen ligger de olika former av lönsparandesom funnits sedan början av 1950-talel samt de mera punktvisa insatser somgjorts i syfte all begränsa en icke önskvärd ökning av konsumtionen, bl. a.premiesparandet 1955/56 och premiering av visst frivilligt sparande 1970. Tillden sistnämnda typen av sparåtgärder hör främst utgivande av sparobligationeroch premieobligationer. Fömtom de generellt gällande reglerna för avdragvid beskattningen av kapitalinkomster är direkt premiering av sparande denmetod som främst kommit till användning i . Sparpremien har i de olikasparprogrammen utformats på två skilda sätt. I ungdomens lönsparande ochallmänna lönsparandel bestod premien uteslutande av atl spararna fick delta ivinsiutlottningar där vinslsumman utgjordes av en viss procentuell andel av ny-respektive nettosparandet under ett kvalifikationsår. I del s. k. premie- Prop.1977/78:165 71 sparandel1955/56 utgjordes sparpremien av ett procentuellt tillägg till samtligapremiesparkonton som uppfyllde vissa angivna villkor. 1 den nya lönsparform somträdde i krafl 1972, nya lönsparandel, förekommer båda typerna avsparpremiering. Vinstullollningen har kombinerats med ett efter viss tidutfallande räntetillägg. Vadgäller utformningen av den statliga upplåning som vänt sig till privatpersonerhar denna skett efter i slorl sett samma mönster. För sparobligationernas delligger sparslimulansen i ett efter viss lid eller i vissa tidsintervallerutfallande räntetillägg, s. k. bonus. För premieobligationerna har helaavkastningen fördelats på två åriigen återkommande vinslutlott-ningar. Sparmedlen har i de olika sparprogrammen variträntebärande efter räntesatser som på del hela tagel överensstämt med gällandebankränior för sparmedel med jämförbara bindningstider. Urbeskattningshänseende har utvecklingen inneburit en ökad grad avskattebefrielse för sparpremier. Vid utlottningar utfallna vinster beskattadesursprungligen med 20 ä medan vinslskalten i lönsparandet numera hellslopats. För sparpremier i form av räntetillägg gäller befrielse från inkomstbeskattningi f n. aktuella sparformer . I det följande lämnas en mera ingående redogörelseför de ovan nämnda sparformer med statliga sparstimulans, vilka tillämpats iSverige . Ungdomens lönsparande harsitt urspmng iFolkrörelsemassparkampanj-ett särskilt sparorgan som på regeringsinitiativinrättades . En ungdomskommillé lade fram ett förslagom frivilligt lönsparande för ungdom. Tanken var all staten skulle bidra tillpremiering av sparandel genom alt svara för återkommandevinsiutlottningar. Berättigade atl delta iungdomens lönsparande var alla ungdomar . Deltagande i sparformenbyggde på ett avtal mellan löntagaren, arbetsgivaren och en bank. 1 avtalet gavlöntagaren arbetsgivaren räll atl vid varje avlöningslillfälle dra ett visst belopp, dock lägst 10 96 av bmtlolönen. Sparperiodenomfattade tiden fram till del år då spararen fyllde , dock minsl tre år.Sparperioden kunde föriängas t. o. m. utgången av det år då spararen fyllde 30år. Förtidsutlag kunde medges i vissa speciella fall, t. ex. vid giftermål,utbildning, militärtjänstgöring, etc. Blanddeltagarna i ungdomens lönsparande utlottades en vinstsummamotsvarande 1 96 av del totala nysparandet under kalenderåret förevinstutlottningen. Berättigade atl delta i ullollningen var alla som underspararet gjort insättningar och vid årets slutfortfarande innehade lönsparkonto. Vinstsumman bekostades av statsmedel. 1977/78:165 72 Vinsternabeskattades på vinstbelopp . Vinstullottningarna ochkontroller alt villkoren uppfylldes sköttes av riksgäldskonlorel. Ungdomens lönsparande fick en förhållandevisblygsam omfattning. ökade insättningarna med ca 5milj. Även den fortsatta utvecklingen blev måttiig, i synnerhetsom uttagen tenderade att öka. Netlosparandet kulminerade mot slutet av1950-lalei och den totala behållningen nådde sitt maximum 1969 med 277 milj.kr. inkl. upplupna räntor. Ökning av tolalbehållningen hade då sedan en lidhuvudsakligen utgjorts av räntekrediteringar. Antalet deltagare i ungdomens lönsparande var somflest 1964, då sparformen omfattade ca 172 000 deltagare. Del motsvarade ca 1596 av det totala antalet ungdomar i de aktuella åldersgrupperna . Som en påbyggnad lill ungdomens lönsparandeinfördes en ny form av frivilligt lönsparande, allmännalönsparandet. Den nya sparformen skulle stå öppen för personer som avåldersskäl inte kunde delta i ungdomens lönsparande. Bland deltagarna i allmänna lönsparandet utlottadesåriigen vinster som bekostades av statsmedel. Villkoren för att delta iulloltning var alt spararen på sitt lönsparkonto gjort föreskrivna insättningarunder alternativt tre kvartal under spararet saml attbehållingen på kontot ökat med minsl exkl. ränla. Vinstsummanutgjorde 1/2 96 av nettoökningen på samtliga konton under årel närmast förevinstullollningen. Vid utbetalning drogs 30 96 vinslskalt på vinstbelopp över50 kronor. svarade för vinstullottningarna och nödvändigakontroller. Allmänna lönsparandet fick en god start med ettnettosparande på 465 milj. kr. redan första ärel. Under resten av 1960-lalelutgjorde nettosparandet i genomsnitt 180 milj. kr. Under 1970-taletstre första år ökade netlosparandet ytteriigare. Ar 1972 hade 983 500 lönsparareen sammanlagd behållning på . Den genomsnittligakontobehållningen var då . Anslutningen till allmänna lönsparandet skeddeinte, som i ungdomens lönsparande, via särskilda lönsparkonton, utan genom atli banksystemet befintliga kontoiyper av olika slag anknöts till lönsparandet.Deltagare i allmänna lönsparandet band sig inle heller - i motsats tillungdomslönspararen - att spara under en viss bestämd lid. Vidare var rättenatl disponera sparmedlen helt obegränsad. Dessa förhållanden medförde svårigheter vidbedömningen av det sparande som presterades från lönspararens sida. Huruvidaspararen under ett visst år var kvalificerad alt delta i vinstutlottningeneller ej torde i många Prop.1977/78:165 73 fallsnarast har berott på lilirälligheler och ej på medvetna sparpreslalio-ner. Svagheten i det allmänna lönsparandel kan belysasmed utvecklingen under 1960-talel. Medan antalet lönsparare steg från 336 0001962 lill 816 000 ökade antalet deltagare i vinstullottningarna (dvs. desom sparat minsl .) med endast 20 000 från 274000 1962 till 294 000 1969. En översyn av de båda lönsparformerna ledde 1972till atl ungdomens lönsparande och allmänna lönsparandet ersattes av "nyalönsparandel". Det nya lönsparandel tar i första hand sikte pålöntagare och därmed jämställda grupper som fyllt . Sparandel skall vararegelbundet och företrädesvis ske i samband med löneutbetalning eller annanperiodisk ersättning. Sparbeloppen skall sättas in på särskilt konto i bank.Insättning skall normalt ske men även tätare insättningar kanförekomma. I undanlagsfall kan insättning även ske per kvartal underfömtsättning att det är fråga om regelbundet sparande av avräkningslikvid ellerannan motsvarande ersättning som utbetalas kvartalsvis. Insättning på lönsparkonto sker med lägst 75 kronoroch högst . (Högsta sparbelopp höjdes fr. o. m.den 1 januari 1977 från 3(X) kronor.) Som grund för sparandet ligger ensärskild anmälan där spararen ger arbetsgivaren eller den löneutbelalandebanken fullmakt att från lönen föra över ell visst belopp till lönsparkonlot.Som alternativ till direkta löneavdrag kan man i anmälan förbinda sig alt göraegna månatliga insättningar. På lönsparkonio ulgår ränta enligl villkoren förkapitalräkning med 12 månaders uppsägning. Räntan påförs kontot som insättningper spararet oberoende av maximiregeln för månadsinsättning. Lönsparkonto som uppfyller vissa villkor medförrätl till deltagande i en vinstutloltning med skattefria vinster som bekostasav statsmedel. Den sker i september året efter spararet (kalenderår).Vinstsumman beräknas lill 2 96 av saidoökningen inkl. ränta under spararet pä samtligakonton. Vid beräkningen las dock endasl saidoökningen (inkl. ränla) på minsl100 kronor och högst med. Villkor för rätten alt delta ilotteriet är: a) all behållningen på kontot ökal med minsl . b) atl saldot vid spararets slut inte underskrids före den I juli åretefter spararet c) all spararen iakttagit övriga regler för sparformen(bl. a. regelbundet sparande, sparbeloppels storiek, endast ett lönsparkonio) Större delen av vinslsumman disponeras så atlvinstchanserna står i förhållande lill del antal hela 100-kronorsbelopp somkontobehållningen ökal med under spararet. Varie sådant 100-kronorsbeloppberättigar lill en Prop.1977/78:165 74 lolteriandel.Antalet andelar med vilka man kan delta i en utlottning är begränsat till 100. En mindre del av vinslsumman ut efterfördelsedag, vilket innebär att alla lönsparare har lika slor chans tillfödelsedagsvinst oberoende av hur mycket som sparats på kontot. Pä det sparande som kvarstår på kontot vid utgångenav de efler spararet följande fyra kalenderåren erhåller spararen en skattefrisparpremie på 5 96. Premien bekostas lill hälfien av staten och lill hälften avsparinslitulet och läggs till kapitalel vid slutet av fjärde året eflerspararet. Sparpremien är begränsad till högst per konto ochmedräknas - inom ramen för gällande maximiregler avseende antaletlotleriandelar - som underiag vid beräkningen av antalet andelar i lotteHet ochför kommande sparpremie. Sparpremien utfaller den 31december 1976 respektive 1977. De sparare som låter dessa sparpremier ochmotsvarande premierade sparbelopp helt eller delvis stå kvar på kontot fårtillgodoräkna sig beloppen vid beräkningen av lotleriandelar på 1977 och 1978års sparande saml sparpremie per respektive 1982. Beloppenlikställs med övriga insättningar under spararen oavsett om gällandemaximiregler för insättning härigenom överskrids. Högsta antaletlotleriandelar är dock begränsattill 100 och sparpremien till Vinslsumman vid de utlottningar som avser 1977 och1978 års lönsparande har dessutom höjts från 2 till 4 96 av saidoökningen inkl.ränta under respektive sparar. Vid uttag från lönsparkonto gäller de utlagsreglersom bankema tillämpar för kapitalräkning med 12 månaders uppsägning. Vidårsskifte tillgodoförd ränta och sparpremie samt del belopp på vilketsparpremie beräknats (premiesparbelopp)kan dock las ut utan uppsägning ochränteavdrag . Vidare gäller atl premierat sparbelopp ochsparpremie kan las ut utan all räiten till deltagande i vinstutloltning ochtill fortsatt premiering går förlorad. Vill spararen gå över till annan bank kan detta skevid . Om del tidigare sparandel skall ligga till gmnd för dellagandei vinstutloltning och sparpremiering skall sparandet stå kvar på lönsparkonto iden förra banken. Några ytterligare insättningar fär ej ske på del gamla kontotefter övergången till den nya banken. 4.5Utvecklingen av nya lönsparandet Det nya lönsparandet administreras avriksgäldskonlorel, som också har att ombesöria vinstullottningarna och se lillalt systemets regler efterievs. Lönsparandel omfattar efter de fem förslå årentotalt 920 000 lönsparkonton. Den sammanlagda behållningen beräknas uppgå till3 635 milj. kr. Detla framgår av tabell 4.1. Denkraftiga ökningen av främst saldot förklaras bl. a. av den rättsom medgavs sparare i ungdomens lönsparande och allmänna lönsparandet atl helteller delvis föra över sina sparmedel lill nya lönsparandet. Överföring kundegöras och var undantagen från regeln om högstamånadsinsällning. Det överförda beloppet betraktades som insättning i nyalönsparandet och berättigade inom ramen för högsta möjliga antal lotteriandelar(50) till dellagande i lotteriet . En fömtsättning var dock allvillkoren i övrigl uppfylldes. Del överförda beloppet berättigar också tillsparpremie efter samma regler som gäller för sparande . Tabell4.1 Utvecklingen av nya lönsparandet Antal (ökning) snittligt saldo per konto kr. 348 300 (-I-348 300) (+124,3) 482 100 (-1-133 800) (+858,7) (+1 682) 568 700 ( -1-86 600) (+582,1) 659 700 ( +91 000) (+674,9) 796 800 (-1-137 100) (+770,9) 1 038500 (-f24l 700) (+866,8) ( -50) 'Preliminära siffror. I tabell 4.2 redovisas dels antalet konton somuppfyller kravet att saldot under spararet ökal med samt densammanlagda behållningen för dessa konton, dels motsvarande uppgifter förkonton som förutom nyssnämnda krav även uppfyller kravet att saldot per den 31december spararet ej underskridits under det därpå följande halvåret, dvs. ivinslullotl-ning deltagande konton. Sammanställningen ger en ungefärlig bild avutvecklingen i lönsparandel vad gäller sådant sparande som sparformen är avseddatt premiera. Prop.1977/78:165 76 Tabell 4.2 Utvecklingen av vissa konton 'Avser endasl ökningar pä . Uppskatlal antal.Källa: . Tabellen visar bl. a. att av de lönsparkonton somvid redovisar en saidoökning på är ca 20 96 ickeberättigade alt delta i dragningen på grund av att årsskiflessaldolunderskridits före följande år. Beloppsmässigt är bortfallet mindre,7-8 96 . I syfte att tilirälligi begränsa en icke önskvärdökning av konsumtionen inrättades en statlig premiering avfrivilligt nysparande i bankerna. Åtgärden avsågs gälla sparandet under 1955och 1956. Premiesparandet var öppet för enskilda personer somhade en taxerad årsinkomst på minsl (= gränsen fördeklarationsskyldighet). För äkta makar gällde atl båda fick delta även omendast en av dem hade den fastställda lägsta inkomsten. Sparandet skedde på särskilda konton,premiesparkonton, i banker och andra sparinsiiiut och löpte med högsta gällandeinlåningsränta. Den statliga sparpremien var 20 96 på 1955 årsnysparande och 15 96 nysparande. Premien var fri fråninkomstbeskattning och beräknades på ett åriigt sparbelopp av högst 1 000kronor för varie sparare. De pengar som sattes in på kontot var inle bundna.Uttag kunde ske under löpande sparar utan alt sparpremien gick föriorad omåterinsättning skede . För alt erhålla sparpremie krävdes attpengarna inte logs ut års utgång. Kontrollen av att sparade belopp utgjorde verkligtnysparande sköttes av taxeringsmyndigheterna genom summariska jämförelserav debanktiUgodo-havanden som angavs i deklarationerna. 1 slutet av 1955 fanns 523 000 premiesparkonton meden sammanlagd behållning på 456 milj. kr. för utbetalandet avsparpremierna, Prop.1977/78:165 77 den31 , kvarstod ca 380 milj. kr. insatt 1955 och ca 290 milj. kr.insatt 1956. 4.7 Premieringav visst frivilligt sparande 1970 Sparerbjudandet 1970 vände sig uteslutande tillprivatpersoner som fått skatleålerbäring . Den som i samband med attåterbäringen utkvitterades satte in beloppet eller en del av det erhöll ensparpremie av staten. Insättning skulle ske hos bank på ett för ändamålet särskiltupplagt konto, s. k. premiesparkonto. Sparpremie utgick med 5 96 av del sparbelopp somvid utgången av 1971 fortfarande stod inne på premiesparkontoi. Premi«n, somvar befriad från inkomstbeskattning, utgick dock på ett högsta belopp av 3 000kronor per konto. På sparmedlen utgick ränta motsvarande högsta tillämpadeinlånings-ränta i bankema. Vaije premiesparkonio med minsl insattfick också vara med i två vinsiutlottningar . Vinstsumman för de tvåullottningarna utförde tillsammans 4 96 av innestående belopp. utbetalningar av överskjutande skatt tillfysiska personer och dödsbon uppgick lill i mnt tal . fördelatpå 2,8 miljoner mottagare. Möjligheten all öppna premiesparkonto kvarstod t. o.m. hade 932 456 konton öppnats med ettsammanlagt insatt belopp av 658,2 milj. kr. Sparpremien betalades ut vid 1971års utgång och uppgick till 32 milj. kr. motsvarande ett kapitalbelopp på 640,3milj. Den inrättade s. k.obligalionskommiltén - med representanter för ,riksgäldskonlorel, , kreditinstitut, näringsliv och arbetsmarknad -hade till uppgifi alt biträda med råd om lämpliga åtgärder för atl stimuleraett ökat obligationssparande och att medverka lill all öka intresset förlångfristigt sparande. På rekommendation av kommittén emitterades 1960 enny form av sparobligationer speciellt avpassade för den bredare allmänheten.Därefter har ytterligare tio liknande sparobligationslån givits ut. Detutelöpande lånebeloppet utgör f. n. ca . inkl. upplupna räntor. Sparobligationema emilteras av riksgäldskonlorelgenom teckning under viss begränsad lid, vanligen i november-december.Obligationerna löper med ränta som läggs lill kapitalel första gången efler ettår och därefter . Löptiden har för de utgivnasparobligationema varierat mellan 6 och 9 är. På förfallodagen läggs en s. k.bonus till kapitalel. Det har dock i några fall förekommit atl bonus utfallitefler en del av löptiden. Obligationerna,som är utställda och registrerade på viss man, kan av Prop.1977/78:165 78