prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Affärsverkenstotala investeringar beräknas ha ökat i volym 19761977.Byggnadsinvesteringarna steg främst tUl följd av en uppgång i , vattenfallsverkets och i viss månpostverkets byggande. Luftfartsverkets byggnadsinvesteringar minskade däremot.På maskinsidan noterades en nedgång . Minskningen kan huvudsakligenhärledas från neddragning av maskininköpen. De statliga myndigheternas totala investeringargick ned i volym 19761977. Byggnadsinvesteringama sjönk i första hand beroende på en nedgång i det statliga vägbyggandet.Maskininköpen minskade . Prognoserna för den statligainvesteringsverksamheten baseras på de ovan nämnda enkäterna och utgör såledesbedömningar grundade på de enskildaverkens, myndigheternas och statliga företagens uppgifter. Hänsyn harhärvid tagits till den av regeringen beslutadetidigareläggningen av statiiga byggen. För de statligaaffärsverken väntas den totala investeringsverksamheten gå ned i volymfrån 1977 till 1978. På byggnadssidan planerar , vattenfallsverketoch en ökning av investeringarna tmder 1978, vilket är denfrämsta anledningen till att byggnadsinvesteringarna förutses öka med 11 %.Luftfartsverkets byggande väntas däremot fortsätta att minska kraftigt. Påmaskinsidan beräknas en nedgång av inköpen med . Denna minskninghärrör främst från vattenfallsverkets planerade neddragning av maskininvesteringarna.Även avser minska maskininköpen. De statliga myndigheternastotala investeringar väntas öka i volym tiU 1978. Helaökningen ligger på byggnadssidan, där en uppgång förutses. Huvuddelenav uppgången härrör från en planerad ökningav det byggande som administreras av . Beträffande detstatliga vägbyggandet väntas en viss uppgång föranledd av en betydande ökningav det vägbyggande som finansieras med beredskapsmedel. Däremot förutses detordinarie vägbyggandet minska. Maskininvesteringarna beräknas sjunka . De totala statligabyggnadsinvesteringarna inkl. de statliga företagens förutses öka ivolym 19771978. På maskinsidan väntas å andra sidan en nedgång med 11,5 %.Sammantaget skuUe då de totala statiiga investeringarna inkl. de statiigaföretagens ligga kvar på en i volym oförändrad nivå . Kommunernasinvesteringar ökade enligt preliminära kalkyler totalt sett i volym19761977. De uppvisar därmed en ökning . Dennaförklaras främst av att byggnadsinvesteringarna nu vänt kraftigt uppåt.Byggnadsinvesteringama beräknas ha ökat och investeringarna i maskineroch inventarier med 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 138 Starkast synes expansionen havarit inom primärkommunema och de kommunägda företagen, medan landstingensinvesteringar hade en lägre tillväxttakt. Till grund förkalkylema över investeringsutvecklingen och 1978 ligger en av statistiskacentralbyrån insamlad enkät bland primärkommuner ochlandsting, samt en enkät avseende de kommunägda företagen.Investeringsuppgifterna i novemberenkäten för det innevarande året bmkar iallmänhet vara tämligen rättvisande, dvs. stämmer tämligen väl överens med detutfall som senare redovisas. Primärkommunernas byggnadsinvesteringar har dockpå basis av tidigare erfarenheter nedjusterats något. Den förhållandevishöga investeringsaktiviteten inom primärkommunema 1977, på byggnadssidan envolymökning och på maskinsidan , kan i det närmaste heltåterföras på en avsevärt ökad igångsättning av dag- och fritidshem mot slutetav och början av 1977. Höjda anordningsbidrag utgick med förlängd giltighetstidtUl . Sannolikt har detta medverkat till att den av våren 1976 angivna målsättningen om en igångsättning av 27 000 platser idag-och fritidshem också uppnåtts. Primärkommunernas investeringarsynes totalt sett ha ökat i volym 19761977. För landstingen förefaUerinvesteringarna ha ökat i volym 1976 1977 och för de kommunägda företagen . Den starka investeringsökningeninom företagssektorn är enligt enkäten ett resultat av en kraftig utbyggnad avelförsörjningen, främst på maskinsidan. Investeringsavgiftenom på oprioriterade byggnadsarbeten som påbörjas efter den 15 maj 1977torde i viss mån ha påverkat den kommunala investeringsvolymen i neddraganderiktning . Därefter torde endast enomfördelning av byggandet från avgiftsbelagd till annan verksamhet ha ägt rum.Avgiften borttogs genom riksdagsbeslut retroaktivt fr. o. m. Till de projekt som berörts av investeringsavgiften räknas förvaltningsbyggnader,idrottsanläggningar m. m. När det gäUer 1978är novemberenkätens uppgifter för primärkommuner och landsting genomgåendemera osäkra. Kommunerna har dock normalt i det närmaste slutfört sittbudgetarbete , varför uppgifterna måste anses vara avsevärtmera tillförlitliga än de uppgifter som redovisades i augustienkäten. Den kommunalainvesteringsaktiviteten 1978 har liksom tidigare volymmässigt antagits bliberoende av bl. a. den kommande prisutvecklingen för investeringsvaror.Eftersom budgetramarna kan tänkas vara tämligen fastlagda budgetårsvis ochanges i nominella belopp kan prisut- 11 detta avsnitt redovisas de kommunägdaföretagens investeringar exkl. bostäder och egentlig industri. vecklingennämligen förmodas inverka på den investeringsvolym som kommunerna kanrealisera. I tabell 7: 6 redovisas primärkommunernas och landstingensinvesteringsplaner omräknade till procentuella volymförändringartillsammans med planer och faktiska förändringar . Dettaförfaringssätt med en mot kostnadsutvecklingen svarande deflatering avplanerna iimebär att prisförändringarna i sin helhet antas återverka på denrealiserade investeringsvolymen. Övriga korrigeringar av investeringsplanernamed hänsyn till tidigare systematiska över- resp. underskattningar avinvesteringsvolymen, fysiska restriktioner såsom brist på arbetskraft,förlängda byggnads- och leveranstider etc. samt ekonomisk-politiska åtgärderligger implicit i den korrigeringsfaktor (-differens) som anges i tabell 7:6. Kommunernas investeringsplaner tyder på en fortsattökning av investeringsvolymen 1978. Dessa planer torde grundas på en positivbedömning av kommunernas finansiella utveckling under innevarande år. Som framgår av tabell 7:6 uppvisar kommunernasbyggnadsplaner i november året innan, med undantag för år med extremaförändringstal, i allmänhet god överensstämmelse med utfallen. Därför harendast landstingens mycket höga planer nedjusterats. På maskinsidansynes kommunerna systematiskt överskatta utfallen, varför planernanedkorrigerats något. Primärkommunernas och landstingensbyggnadsinvesteringar har bedömts öka i volym 19771978. Det är främstlandstingen som väntas genomföra en kraftig expansion eller i volym.För primärkommunema förutses ökningen av byggnadsinvesteringarna bli drygt 4,. En lägre igångsättning av dag- och fritidshem kan väntas jämförtmed 1977, vilket verkar återhållande på primär- Tabell7: 6 Planerade och faktiska förändringar av de borgerliga primärkommunernas ochlandstingens investeringar 19691978 Procentuellförändring från föregående år . 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 Planerati november året innan 5 5 -7-2 -13 -11 -4 -3 10 7 Faktiskinträffad förändring 4 5 -6 0 -10 -9 -3 -3 7 (6) Differens -10 1 2 3 2 1 Q _3 (_i) Maskinin ves ter ingar Planerati november året innan' 11 18 -16 12 -1 19 11 6 13 5 Faktiskinträffad förändring -1 27 -19 0-10 10 7 8 9 (4) Differens -12 9 -3 -12 -9 -9 -4 2 -4 (-1) Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsrena enkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen19771978 har använts det prognoserade utfallet . Anm. Uppgifterna avser kommunala myndigheter ochaffärsverk men ej kommunägda bolag och stiftelser. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 140 Den av regeringen föreslagna utvidgningen avramarna för byggandet av skolor, sjukhus m. m. har bedömts få en positivinverkan på byggnadsinvesteringarna . Inkluderas byggandet inom dekommunägda företagen, som beräknas öka , skulle det totala kommunalabyggandet stiga i volym 19771978. Primärkom-munemas och landstingensinvesteringsplaner på maskinsidan har i prognosen nedkorrigerats till en ökningpå i volym. De kommunala företagens planer för den enkättäckta delen avmaskininvesteringarna anger en kraftig minskning i inköpen av maskiner ochinventarier, främst till elverken. Inberäknat företagens maskininvesteringar,som uppkorrigerats till en nedgång i volym, beräknas kommtmemasinvesteringar i maskiner och inventarier sjunka i volym 19771978.Totalt förutses därmed de kommtmala investeringarna öka i volym19771978. Den senastelageruppbyggnadsfasen i den svenska ekonomin avslutades kring årsskiftet1975/76. Sammantaget för alla näringsgrenar hade lagren vuxit med hela . i 1968 årspriser. Jämfört med motsvarande fas i föregående konjunkturcykel, 19691971,innebar detta en starkare lagertillväxt. Kulmen i dennaexceptionella anhopning inföll emellertid mentill skillnad från föregående cykel avtog lageruppbyggnaden endast långsamtunder de två följande halvåren. Till yttermera visso accelereradelagertUlväxten ånyo och först kunde enavtappning inledas. Huvuddelen avden massiva lageruppbyggnaden har skett inom industrin. Som framgår avvidstående diagram var lagertiUväxten inom industrin exkl. varven framför alltkoncentrerad tUl färdig varulagren och i viss mån också till lagren av varor iarbete, medan förloppet för insatsvaror blev mer normalt. Under intryck av denstarka intemationella konjunkturnedgången anpassades den svenskaindustriproduktionen nedåt . Det samtidiga leveransbortfallet blevdock så betydande att lagertillväxten accelererade under loppet av året. Denförbättring av orderingång och leveranser som sedan skedde under våren 1976ledde till att produktionsnedgången avbröts och när efterfrågeutvecklingenoväntat återigen föll tUlbaka uppkom den "lagerpuckel" andra halvåret1976 som åskådliggörs i diagrammet. Lageruppbyggnaden och 1976 är tUlbetydande del påverkad av det statliga lagerstödet men också av företagensegna bedömningar av en fortsatt betydande ökning av framför alltexportefterfrågan. Diagram 7: 4 Totala industrins lagervolymförändring196519781 Milj.kr., priser. 1 Insatsvarör exkl. varv r Färdigvaror 1 exkl, varv Totalt / \ / 1 Exkl.varvens lagervolymförändringar. Anm. Fr. o. m. redovisaslagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigareperioder i obestämd omfattning. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 142 drogs produktionen ned i en sådanutsträckning att industrilagren började minska totalt sett. Lagerstatistikenför visar en lagerminskning säsongrensat sett milj. kr. Därvid har insatsvarulagren minskatliksom lagren av varor i arbete. En fortsatt men klart dämpad tillväxt harskett av färdigvarulagren. Denna är nära nog helt hänförbar tillverkstadsindustrin medan inom övriga branscher lagren av färdigvaror varit istort sett oförändrade. Preliminäraberäkningar antyder att industrilagren fortsatt att minska tredje kvartalet ochen fortsatt minskning kan beräknas ha ägt rum fjärde kvartalet.Lagerminskningen totalt torde emellertid även den varit blygsamoch inbegripit svag ökning av färdigvarulagren. För helåret 1977beräknas lagerhållningen inom industrin exkl. varven, ha minskat 0,5 mUjarderkr. Avmattningeni lagertUlväxten av färdigvaror under loppet av 1977 förutses för industrinövergå till lageravveckling 1978. Först väntas emellertiddenna bli betydande i takt med att också verkstadsindustrins lagerawecklingblir mer påtaglig. För varor i arbete förutses också en successivt alltstarkare neddragning av lager-stockarna medan takten i minskningen avinsatsvariUagren väntas avta under loppet av 1978. Därmed beräknaslagren inom industrin exkl. varven komma att minska med ca . i1968 års priser. Lagerneddragningen 1977 och 1978 skulle därmed motsvara 40 %av lageruppbyggnaden och 1976. Varvenslagerförändringar består nära nog helt av varor i arbete, dvs. fartyg under byggnad.Lagren av dessa minskade 1977 och kommer att i än högre grad minska 1978 närvarvsproduktionen faller Icraf-tigt. Ett antal fartyg byggda i varvens egenregi, dvs. som fortfarande saknar extern beställare, kommer att färdigställas1978. Tabell 7: 7 Lagervolymförändringarna totalt och efter näringsgrenar19741978 Milj.kr., priser Industri (inkl. el-, gas-, värme-därav: verkstadsindustri detaljhandel (inkl. bilar) 2 919 1 357 1 Preliminär nationalbudget 143 upptagits som förutseddlagerökning av färdigvaror i varven. Sammantaget beräknas varvens lager därmedöka något 1978. Handelnlyckades minska sina lager i tämligen betydande utsträckning första halvåret1977. Till följd av den snabba minskning av vam-konsumtionen som skett sedansommaren har emeUertid handeln åter sett sina lager stiga under andra hälftenav 1977. Handelslagren fömtses under sådana förhållanden minska 1978. Lagren iskogsbruket ökade 1977 och väntas fortsätta öka 1978. Sammantaget föralla näringsgrenar minskade lagren med . 1977 och beräknas1978 minska med ytterligare 2,1 mUjarder kr. I aktuellprisnivå motsvarar det en lagerminskning på . 1978.Lagerinvesteringarna svarade för av fallet i totalainhemska efterfrågan på 19761977. Motsvarande negativa bidrag beräknas19771978 stanna vid . 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 144 8 Den offentliga verksamheten Verksamheten inomden offentliga sektorn diskuteras i avsnitten 8.28.5 med utgångspunkt fråninkomst- och utgiftsöversikter för del-sektorerna staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn samt för den offentliga sektorn i dess helhet.Översikterna ger en viss, om än partiell, belysning av den offentliga sektornsinverkan på samhällsekonomin. De offentliga utgifter som avser konsumtion ochinvesteruigar påverkar direkt den totala efterfrågan i ekonomin.Transfereringar och skatter påverkar inkomsterna för hushåll och företag. Denoffentliga sektorns inkomster och utgifter har därför även en stor betydelseför efterfrågeutvecklingen inom den privata delen av ekonomin. Den offentligasektorn har också ett inflytande på ekonomin via kreditmarknaden. De sambandsom gäller är emellertid svåra att kartlägga och kan inte heller analyserasfristående från förhållandena på kreditmarknaden i stort. Effekterna viakreditmarknaden kommer därför inte att beröras i det följande. Det bör observerasatt här inte ingår i begreppet offentlig sektor. Avslutningsvispresenteras i avsnitt 8.6 vissa beräkningar av finanspolitikens effekter påsamhällsekonomin under 19741978. Dessa beräkningar är baserade på den modellsom tillämpades första gången i nationalbudgeten 1974. Den bild överutvecklingen i den statliga sektorn som presenteras i detta avsnitt bygger påredovisade utfaUssiffror fram t. o. m. /77. För innevarandebudgetår grundas bedömningarna i huvudsak på riksrevisionsverketsbudgetprognoser. I beräkningarna har hänsyn tagits till tilläggsbudget I och II för /78 samt tiU under hösten 1977framlagda särpropositioner som påverkar statens inkomster och utgifter tmderinnevarande budgetår. Vidare har schablonmässigt en viss hänsyn tagits tillväntade men inte beslutade insatser på främst industriområdet samt tUl denmerbelastning på vissa anslag p. g. a. pris- och löneutvecklingen sominkalkyleras i det i budgetförslaget beräknade to-talsaldot för statens budgetunder 1977/78. har kalkylerna gjorts med utgångspunktfrån förslaget till statsbudget avseende /79. Endast destatUga myndigheterna, inte de statliga affärsverken och aktiebolagen, räknastill den statiiga sektorn så som den definieras i detta sammanhang. Det innebäratt knappt hälften av de som är an- 1 Preliminär nationalbudget 145 stäUda vid statiiga myndigheter,affärsverk och aktiebolag räknas som sysselsatta i den stathga sektorn. Destatiiga myndigheterna har nämligen drygt 250 000 sysselsatta 1977 medanantalet anställda vid de statliga affärsverken är ca 160 000 och vid deaktiebolag som staten äger till minst hälften, ca 110 OOO.i Skatteomläggningen1977 innebar bl. a. att den statliga inkomstskatten blev 6,6 miljarder kr.lägre 1977 än om oförändrade regler hade tillämpats. Omläggningen 1978 medföratt de samlade skatteinkomsterna blir 5,5 mUjarder kr. lägre än vidoförändrade regler. Dessa omläggningar medför att den statiiga direkta skattentorde vara i stort sett oförändrad i nomineUa tal ochmeUan 1977 och 1978. Att den statUga direkta skatten ändå minskar kraftigt både1977 och 1978 enligt tabell 8: 1 sammanhänger med att utbetalningarna avkommunalskattemedel ökar kraftigt de båda åren. Kommunalskattemedlen utgör enavdragspost bland de direkta skatteinkomster som redovisas i tabellen. Denstora ökningen av utbetalningarna tiU kommunerna beror i sin tur på denkraftiga löneutvecklingen . Energiskatten påelektrisk kraft och vissa punktskatter höjdes med sammanlagt . höjdes mervärdeskatten med ca 3 %räknat på varans pris exkl. moms, vilket ger statskassan ca . I budgetpropositionen /79 föreslås vidare attskatten på bensin höjs och att en avgift på charterresor införs . Detberäknas inbringa ca . Dessa inkomstförstärkningarbidrar tiU ökningen av de indirekta skatterna 1977 och 1978. Ökningen i deindirekta skatterna motverkas emellertid av den svaga konsumtionsutvecklingendessa år. De indirektaskatterna påverkas också av förändringar i uttaget av arbetsgivaravgifter. Dehöjdes till sammanlagt 34,7 %.Avgifterna räknas i procent av avgiftsunderlag som för de flesta avgifterungefär motsvarar de utbetalade lönerna. Av höjningen avsåg dennya avgiften för utbyggnaden av bamomsorgen. Denna avgift inräknas i deindirekta skatterna i tabell 8: 1 och bidrar till den kraftiga ökningen av avgiftshöjningen avsågpensionsavgifter vilka inräknas i socialförsäkringssektorns inkomster; Avgiftsuttagetär oförändrat 1978. EmeUertid har den aUmänna arbetsgivaravgiftensänkts . Eftersom denna avgift också inrälcnas i deindirekta skatterna blir ökningen av dessa inte lika kraftig som 1977. Avde avgifter som har höjts med sammanlagt svararsjukförsäkringsavgiften för . Den inräknas isocialförsäkringssektorns inkomster. 1 Källa; 1977,industridepartementet. 10 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell8:1 Statens inkomster och utgifter 19761978 Exkl.statiiga afTärsverk och aktiebolag -12,0 -9,5 -5,0 Till företag inkl. livsmedels- och bostadssubventio- rande (12) Utlåning och andra finansiella -0,5 -1,0 -2,5 Anm. Skatteinkomsternas periodisering skiljer sighär frän periodiseringen i nationalräkenskaperna. Källor: Ekonomidepartementet,, och . Avgiftsförändringarna 1978 innebärsåledes att man inom samma avgiftsuttag omfördelar en del av inkomsternamellan staten och socialförsäkringssektorn. Sammantaget ökarstatens inkomster långsamt både 1977 och 1978. Om man emellertid exkluderar dentillfälliga neddragning som systemet för uppbörd av kommunalskatt innebär så ökar statens inkomster i övrigt 1977 och 1978. Statens utgifterberäknas öka 1977 och 1978. Transfereringarna som svararför av utgifterna ökar något snabbare medan konsumtion ochinvesteringar som svarar för resten ökar långsammare. Barnbidraget höjdes den 1 juU1977 med . 1 Preliminär nationalbudget 147 helår för att mildra verkningarnaför barnfamUjerna av prisstegringarna. Det avses höjas med ytterligare 160 kr.den 1 april 1978 som det statliga inkomstprövade bostadsbidraget höjsmed . Dessa höjningar bidrar till en relativtkraftig höjning av transfereringarna tUl hushåll 1977 och 1978. Andra faktorersom bidrar till denna ökning är att bidragen för arbetsmarknadsutbUdningförbättrades 1977 och att övertagit utbetalningarna avbidragsförskott . Det senare innebär att statens utgifter förbidragsförskotten fr. o. m. fjärde kvartalet 1977 kommer att föras somtransfereringar till hushåll i stället för transfereringar till kommuner. 1978överflyttas på detta sätt ca 750 noilj. I samband medtransfereringarna tiU hushåll kan nämnas att livsmedelssubventionerna, som1977 uppgick till , och räntebidragen till bostäder, vilka1977 var ca 2 1/, i enlighet med nationalräkenskapernasprinciper räknas som transfereringar till företag i tabell 8: 1. Industripolitiken medför mycketstora utgifter . De totala utgifterna för de särskilda satsningar somgörs inom detta område uppgick till . och beräknasbli avsevärt större 1978. Huvuddelen av insatserna sker i form av lån ochaktieteckning och redovisas i tabell 8: 1 under posten utlåning och andrafinansiella transaktioner. De omfattande industripolitiska satsningarnaförklarar den kraftiga ökningen av denna utgiftspost . Vidare kan nämnasatt betydande kreditgarantier har ställts ut för bl. a. varvsproduktion. Statsbidragentill socialförsäkringssektorn ökar relativt långsamt , sevidare avsnitt 8.4. Statsbidragen till kommunerna ökar betydligt långsammare1978 än 1977 vilket kommenteras mer i avsnitt 8.3. Transfereringarnatill internationell verksamhet utgörs huvudsakhgen av gåvodelen avu-landsbiståndet. TUlsammans med de krediter som tagits i anspråk under 1977beräknas de löpande utbetalningarna av u-landsbistånd överstiga 3 300 milj. kr.1977. Ränteutgifterna ökar på grund av höjningen av diskontot i oktober 1976och statsskuldens stora ökning. Den statliga sysselsättningenräknad i antal personer beräknas öka med 2 å 1977 och 1978. Ändå är antaletarbetade timmar ungefär oförändrat 1977 och beräknas minska något 1978. Denna"arbetstidsförkortning" beror bl. a. på att allt fler arbetardeltid, att delpensioneringen ökar, att föräldraledigheten utökas , attden femte semesterveckan införs 1978 och att 1978 har färre arbetsdagar än1977. På grund av den i stort sett oförändrade timvolymen och realt sett minskandeinköp av varor och tjänster både 1977 och 1978 minskar den statligakonsumtionen något båda åren. De statliga investeringarna kommenteras i kapitel7. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 148 Statensbudgetunderskott ökar med nästan . tUl 1977 och medytterUgare . Denna ökning får ses mot bakgrund bl. a.av den svaga utvecklingen av den privata konsumtionen 1977 och 1978. För bådaåren beräknas nu en volymminskning för den privata konsumtionen med . Även flertalet övriga efterfrågekomponenter visar en utveckling som verkarhämmande på produktionen. Med en stramare statsbudget skulle kon-sumtionsminskiungenkunna bli ännu större 1978 och riskerna för en ökad öppen arbetslöshet skulleaccentueras. De industri- och arbetsmarknadspolitiska insatserna har också enväsentlig del i de ökade underskotten. Äventransaktionerna meUan staten och kommunerna har emeUertid en stor betydelse förbudgetunderskottets ökning. av ökningen 1977 och 3mUjarder kr. av ökningen 1978 hänger samman med att kommunalskattemedlenutbetalas till kommunerna med en tidsmässig eftersläpning i stället för direktnär de flyter in till statskassan. Vid redovisningen av den totala offentiigasektorn i avsnitt 8.5 diskuteras hela sektorns finansiella sparande där sådanasektorinterna transaktioner har eliminerats. Liksom undertidigare år har genomfört en enkättill kommunema om den ekononuska utveckUngen 1977 och 1978. Denna enkät hargivit underlag för de i tabell 8: 2 redovisade bedömningarna av kommunernasinkomster och utgifter och 1978. Vad gäUer statsbidrag och kommunalskattemedelhar emellertid beräkningama baserats på uppgifter från ochbudgetdepartementet. Enkäten visar ett bortfall på , vilket ger en vissosäkerhet i materialet. Utfallet och bedömningen av 1977överensstämmer i huvudsak med nationalräkenskaperna. Kommunernas totalainkomster beräknas ha ökat med , främst beroende på enkraftig tUlväxt av skatteinkomsterna. Denna tillväxt är i sin tur en följd avett ökat skatteunderlag, de stora slutavräkningar som kommenterades i avsnitt8.2, och att den kommunala utdebiteringen höjdes med i genomsnitt 1977tiU . Även under 1978beräknas skatteinkomsterna öka kraftigt. Medelutdebiteringen höjs med 1,86kr., tUl . Av höjningen svarar landstingen för . Utdebiteringshöjningen är den största någonsin.TUlsammans med ett ökat skatteunderlag medför den att kommunernasskatteintäkter ökar med . Tabell8: 2 Kommunernas inkomster och utgifter 19761978 Exkl. kommunalaaktiebolag och stiftelser Finansiellt sparande enligt nationalräkenska- perna (12) FinansieUt sparande enligt finansstatistiken Likviditetsförändring (-t-) Utlåning (-F) övriga finansiella transaktioner, neUo ()