prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag räknar vidare med oförändratbidrag från staten med . Jag har ingenerinran mot inspektionens förslag om indragning av en tjänst pålivförsäkringsbyråns understödsavdelning och utökning med en tjänst förhandläggare på försäkringsjuridiska och administrativa byrån. Jag har under B 8.Avsättning till banktillsynens fond förordat en omläggning av redovisningssystemet för bank- ochförsäkringsinspektionerna. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. godkänna den av mig under B 8. Avsättning till bankinspektionensfond förordade omläggningen av redovisningssystemet för finansieringen avförsäkringsinspektionens verksamhet. 2. till Avsättning till försäkringsinspektionens fond för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . m. m. 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag 1977/78:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 51 Från anslagetbestrids utgifter för statens krigsförsäkringsnämnd och statenskrigsskadenämnd. beräknar medelsbehovet för verksamheten undernästa budgetår till . Medelsbehovet för statens krigsförsäkringsnämnd beräknar jag till . Jag räknar dessutom med . till utgifter för statens krigsskadenämnd. Anslaget bör alltså förasupp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till m. m. /79 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1977/78:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 52 Bidrag till vissa internationella sammanslumingar m. m. 1977/78Anslag 475 000 1978/79Förslag 200 000 Under detta anslag bör beräknas medel för Sverigesbidrag till internationella statistiska institutets permanenta byrå och tilllARIW, som är en internationell sammanslutning för forskning rörande inkomsteroch kapitalförsörjning. Under innevarande budgetår har under detta anslag ävenberäknats medel för bidrag till nordiska statistiska sekretariatet.Dessa medel föreslås för nästa budgetår bli överflyttade till elfte huvudtitelnoch kommer att behandlas i en särskild proposition rörande anslag för attbestrida andel av kostnaderna för Nordiska ministerrådets allmännabudget . Från anslaget bör även bestridas kostnaderna förSveriges deltagande i det av ochutveckling () bedrivna forskningsprojektet rörande de avanceradeindustriländernas framtida utveckling i harmoni med utvecklingsländernas.Kostnaderna för del uppgår till . Härav harunder 1976 och 1977 inbetalats . Medel för fortsattsvenskt bidrag bör beräknas till nästa budgetår under detta anslag. Jagberäknar medelsbehovet under nästa budgetår till ca . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa intemationellasammanslutningar m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . Vinstutlottning i lönsparandet m. m. 1976/77Utgift 20 368 571 1977/78Anslag 36 500 000 1978/79 Förslag 75 500 000 Från anslaget bestrids f. n. utgifter för delsvinstutlottning, dels den del av sparpremien som skall bekostas av statsmedeloch dels kampanjverksamhet för det nya lönsparandet. handhar administrationen avlönsparandet och anordnar bl. a. årlig vinstutlottning. Riksgäldskontoretsadministrationskostnader för lönsparandet bestrids från särskilt anslag tmderhuvudtiteln och dess verk m. m. Kampanjverksamheten åUgger den s. k.lönsparkommittén, som är underställd riksgäldsfullmäktige. 1977/78:100 Bilaga10 Ekonomidepartementet 53 Fullmäktige i föreslår, i enlighetmed framställning av lönsparkommittén att . anvisas för enlönsparkam-panj för att emå ett ökat sparande. Kampanjverksamheten under budgetåret1978/79 utformas i huvudsak enUgt tillämpade Unjer. Vid beräkningen avanslaget för kampanjverksamhet har förutsatts att sparinstituten liksomhittills själva bekostar en väsentlig del av spar-propagandan. Vidareförutsätts att ett nära samråd sker om en kraftig satsning sätts in för attintroducera ett nytt lönsparsystem i enlighet med de direktiv som har givitstill lönspamtredningen. Inom lönsparsystemet anordnas en årlig vinstutlottning.Vinsterna betalas av staten. Utlottningen skall äga rum närmastefter spararet. Den sjätte vinstutlottningen kommer att äga rum i september1978. Vinstsumman skaU uppgå till av saidoökningen inkl. ränta ochsparpremie under spararet på samtliga lönsparkonton. Nämnda beräkningsunderlaguppskattas till 1 575 milj. kr. Medelsbehovet för vinster iutlottningen beräknas mot denna bakgrund till 63 milj. kr. Under /79 kommer vidare att utbetalas ensparpremie på på den del av sparandet som fortfarande står kvarpå kontot vid utgången av 19751978. Premien bekostas av staten och bankernamed hälften vardera. Statens kostnader för sparpremieringen beräknas till . för nästa budgetår. Jaghar ingen erinran mot fullmäktiges beräkningar av medelsbehovet förvinstutlottning och sparpremiering. I likhet med fullmäktige anser jag att . bör anvisas för en lönsparkampanj. Det sammanlagda anslagsbehovetuppgår således till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Vinstutlottning i lönsparandet m.m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77Utgift 76 245 450 Reservation 3754 550 1977/78Anslag 80 000 000 1978/79 Förslag 85 000 000 Under /76 beslutades att för delgodkänna överenskommelsen mellan , , ,och om upprättande av en nordisk investeringsbank (prop. 1975/76: 108, NU 1975/76:40 och rskr 1975/76: 231). 1977/78:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 54 Riksdagengodkände därvid även att svenska staten ikläder sig betalningsansvaretför andel, uppgående till 180 milj. SDR (särskilda dragningsrätter)av bankens grundkapital och att en fjärdedel av andel, dvs. 45 milj.SDR, ställs till bankens förfogande i tre Uka stora poster inom vissaöverenskomna tidsfrister, nämligen 2, efter överenskommelsenoch stadgarnas ikraftträdande. riksbank har och den1 överfört motvärdet av tillsammans 30 milj. SDR till banken. Sistainbetalning till banken skall äga rum och, i likhet medtidigare, omfatta 15 milj. SDR. För denna betalning bör anvisa medelunder nästa budgetår. Anslaget bör föras upp med 85 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillNordiska investeringsbanken för /79 anvisa ettreservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 55 Register A. Ekonomidepartementetm. 6 Ekonomidepartementet 8 518 000 7 Ekonomiska attachéer ] 449 000 7 Kommittéer m. m. 7 Extrautgifter 150 000 Centrala myndigheter m. m. 9 Statistik,register och prognoser 194 158 000 37 Uppdragsverksamhet 1 000 38 Folk-och bostadsräkning 1975/1980 200 000 39 6 488 000 40 Förvaltningskostnader 5 937 000 42 Utrustning 220 000 43 Avsättningtill banktillsynens fond 4 400 000 47 Avsättning till fondtillsynens fond 700 000 47 Avsättning tilljordbrukskassetillsynens fond 630 000 47 Avsättning till sparbankstillsynensfond 3 300 000 48 Revision av sparbankernasförvaltning 1 500 000 48 Avsättning till försäkringsinspektionens fond 6 344 000 50 m. m. 52 Bidrag till vissa internationella sammanslutningar m. m. 52 Vinstutlottning i lönsparandet m.m. 75 500 000 53 Nordiska investeringsbanken 85 000 000 Totaltför ekonomidepartementet 399 256 000 TMCKERl H78 77Q61(1 Bilaga11 till budgetpropositionen 1978 Prop. Budgetdepartementetsverksamhet avser främst beredning av frågor om skatteväsendet och samordning avalla frågor som rör statens budget. Vidare omfattar verksamheten frågor omarbets- och anställningsvillkor i allmän tjänst samt personaladministrativaoch personalpolitiska frågor för statligt anställda. Till budgetdepartementethör ett antal förvaltningsmyndigheter med uppgifter som omfattar bl. a.rationalisering och revision, skatteadministration samt lokalförsörjning. Tilldepartementets verksamhetsområde hör även frågor om skatteutjämningsbidragtill kommunerna och andra kommunalekonomiska frågor samt frågor om presstöd ochsamhällsinformation. De förslag tillutgifter inom budgetdepartementets verksamhetsområde som läggs fram /79 omfattar ca 9 279 milj. kr. Detta innebär en ökning med ca710 milj. kr. i förhållande till motsvarande utgifter under innevarandebudgetår. Ökningen sammanhänger till största delen med ökade kostnader förbidrag och ersättningar till kommunerna. För nästabudgetår utgör bidragen till kommunerna liksom denstörsta utgiftsposten. Utgifterna för bidragen ökar med 760 milj. kr. tillsammanlagt 6 578 milj. kr. Ökningen sammanhänger bl. a. med att kommunernakompenseras för minskat skatteunderlag som följd av ändrade avdragsregler fr.o. Vidare ges under /79 ett generelltbidrag till kommunerna i enlighet medöverenskommelsen om begränsning av kommunalskattehöjningarunder . Dessa båda utgiftsändamål uppgår under nästa budgetår tiU ca 2030 milj. kr. Skatteutjämningsbidragen ökar med 555 milj. kr. till sammanlagt 3925 milj. kr. Skattebortfallsbidragen uppgår för innevarande budgetår till 725milj. Bidragen, som avtrappas successivt, minskar med 225 milj. kr. Riksskatteverketfår fortsatta resurser för att förbereda dels den vid riksmötebeslutade omläggningen av skatteadministrationen och taxeringen i förstainstans, dels ett nytt ADB-system för folkbokföring och beskattnmg. Densektion inom verket som ombesörjer driften av den centrala datoranläggningeninom detta ADB-system byggs ut. 1 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 2 Vidare får riksskatteverketförstärkningar för meddelande av förhandsbesked och för dispensgivning m. m. Förslag redovisas omden statliga personalutbildningens fortsatta inriktning och organisation.Särskilda medel föreslås för jämställdhetsåtgärder inom statsförvaltningenunder nästa budgetår. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. Den 1 januari1974 trädde en ny lag om skatteutjämningsbidrag i kraft. Denna lagstiftningmedförde en betydande ökning av bidragen från staten till kommunerna. Skatteutjämningsbidrag utgår tiU kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommuner. Syftet med bidragen är attmotverka skattekrafts-och kostnadsskillnader för olika kommuner och därmedutjämna skillnaderna i de kommunala skattesatserna i olika delar av landet.Skatteutjämningssystemet är ett av de främsta medlen för att skapa förutsättningarför en i möjligaste mån likvärdig service i olika delar av landet. Denstörsta betydelsen har skatteutjämningsbidragen för , förnorrlandskommunerna och för glesbygdskommuner i andra delar av landet. Detskatteutjämningssystem som har tillämpats var avsett att varaett provisorium i avvaktan på resultaten av den kommunalekonomiskautredningens arbete. Det ansågs emeUertid angeläget att se över systemet redandessförinnan. Mot den bakgrunden tillkallades särskilda sakkunniga i december1975 för att göra en översyn av reglerna för skatteutjämningsbidragen. Dessautredningar ersattes av en ny utredning om kommunernasekonomi, kommunalekonomiska utredning. Denna utredning har nyligenavlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1977: 78) "Kommunerna. Utbyggnad,utjämning, finansiering." Betänkandet, som bl. innehåller förslag tillett reformerat skatteutjämningssystem, remissbehandlas f. n. Det sammanlagdabeloppet för skatteutjämningsbidrag under vart och ett av åren 19711978framgår av följande sammanstäUning. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna åren 19711978 (milj. 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 Avbidragsbeloppet för faUer 2 278 milj. kr. på kommuner, 1 357 milj. kr.på landstingskommuner och 119 milj. kr. på kyrkliga kommuner. Skatteutjämningsbidragenför fördelar sig på län enligt följande tabell. Bidragenredovisas där förutom i milj. kr. även fördelade på invånare samt omräknadetill samma mått som den kommunala utdebiteringen, dvs. kronor per skattekrona(kr./skr. 1977/78:100 Bilaga11 Budgetdepartementet Kr./inv. Kr./skr. Kr./inv. Kr./skr. De relativtsett största beloppen för skatteutjämningsbidrag, räknat både per invånare ochi kronor per skattekrona, utgår som framgår av tabellen till de fyranordligaste länen och . Skatteutjämningsbidragen räknat i kronorper invånare uppgår för hela landet till . För ,och lämtlands län uppgår bidragen tiU resp. 2 345, 2 322 och 2 321kr. Närmast följer och , därbidragen uppgår till 1 744 resp. . För länen i övrigt varierarbeloppen . När man mäterbidragen i samma mått som kommunalskatten, dvs. i kronor per skattekrona,redovisas för den högsta siffran, 13: /skr., för ochdärefter följer med 12: /skr. Motsvarande tal förNorrbottens, och är 11: 41, 8: 86 resp. /skr. Med hjälp av skatteutjämningsbidragen uppnår vissanorrlandskommuner en skattekraft som ligger i nivå med några av de kommuner somhar den högsta skattekraften i landet. Således får för enskattekraft av 320 skr. Endast fyra kommuner i landet, nämligenDanderyd, , och , har en högre skattekraft per invånare.Tolv kommuner i lan och fem kommuner i 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 4 uppnår en skattekraft, somöverstiger 290 skr. Molsvarande tal är för och Göteborg258 resp. 251 skr. För landet som helhet har bidragen räknat i kr. perskattekrona genomsnittligt ökat något från 2: 00 till 2: 06 mellan åren 1977och 1978. Medelutdebiteringen i riket uppgick till 26: . perskattekrona och beräknas för till ca 28: 70 per skattekrona. somett genomsnitt för landet svarar skatteutjämningsbidragen alltså de bådasenaste åren för av kommunernas inkomster angivna sommedelutdebitering. Skatte- och kontrollviisen m. m. Ett välfungerande skattesystem är av stor betydelse för samhällets verksamhet.Organisationen för beskattning och uppbörd förbättras successivt. Åtgärder föratt hindra skatteundandragande i olika former är därvid ett väsentiigt inslag.Taxerings- och kontrollorganisationen ges successivt ökade resurser.Taxeringsorganisationen i första instans byggs ut kraftigt genom attlänsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna får väsentligapersonalförstärkningar. Riksskatteverketsvarar för den centrala ledningen av beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsendet. Huvuduppgiften för verket inom skatteområdet är attverka för en effektiv, rättvis och lilcformig beskattning. Denna uppgiftfullgör verket genom kontroller, genom råd, anvisningar och information tillmyndigheter och allmänhet samt genom en kontinuerlig anpassning av organisationoch arbetsformer inom skatteväsendet till utvecklingens krav. I åretsbudgetförslag föreslås ytterligare förstärkning av verkets rättsavdelning.Förstärkningen behövs för att förkorta väntetiderna för förhandsbesked ochdispensgivning i beskattningsfrågor. Omfattande resurser anslås liksom underinnevarande budgetår tillriksskatteverkets utbildningsverksamhet inom skatteområdet och tillinformation om skatte- och folkbokföringsfrågor. Vid 1975 årsriksmöte beslutades om dels riktlinjer för en ändrad skatteadministration ochtaxering i första instans, m. m. 1975: 87, SkU 1975: 31, rskr 1975:229), dels ett nytt system för automatisk databehandling inom folkbokförings-och uppbördsväsendet (prop. 1975: 57, SkU 1975: 32, rskr 1975: 230). a. att alla deklarationer skall granskas och föredras införtaxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet.Skatteadministrationen effektiviseras bl. a. genom ett väl utbyggt ADB-stöd somunderlag för granskningen och taxeringen. Den nya taxeringsorganisationen skalli huvudsak genomföras till taxering. fram till övergängenbedrivs ett fortsatt utrednings- och utvecklingsarbete. Ansvaret lör dettaUgger på och statskontoret. För nästa budgetår föreslåsriksskatteverket Tå fortsatta resurser för detta arbete. Inom det nyaADB-systemet för folkbokföring och beskattning finns förutom 21 regionaladatorer en central dataanläggning som är placerad hos 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 5 riksskatteverket.Den sektion inom verket som svarar för driften av centraldatorn byggsut i enlighet med beslut under föregående (prop. 1976/77: 25 bil. 6,SkU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 62). Ökningen till nästa budgetår omfattar 17tjänster. Enligt beslut vidföregående (prop. 1976/77: 145, SkU 1976/ 77: 52, rskr 1976/77: 347) skall en allmän fastighetstaxering äga rumår 1981. TiU nästa budgetår föreslås ett särskilt anslag för att bestrida vissaförberedelsekostnader för fastighetstaxeringen. Förslag läggsvidare fram om den framtida administrationen av kilometerbeskattningen. Därvidföreslås att de av kilometerskattenämndens uppgiftersom skall finnas kvar även sedan omläggningen till kilometerbeskattning hargenomförts överförs till . Verket ärredan tidigare central förvaltningsmyndighet för vägtrafikbeskattningen. För attnäringslivets investeringar i maskiner och inventarier skall stimuleras kanskattskyldiga, som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk och som tillutgången av anskaffar eller tillverkar maskiner m. m., under vissaförutsättningar få ett särskilt investeringsavdrag om av anskaffnings-eller tillverkningskostnaden vid taxeringen till statlig inkomstskatt. Om enskattskyldig inte alls eller bara delvis har kunnat utnyttjainvesteringsavdraget kan han i stället få ett skattefritt investeringsbidrag motsvarande avanskaffnings- eller tillverkningskostnaden. Bidragsärendena prövas avriksskatteverket. Bidragen betalas ut från ett anslag underbudgetdepartementets huvudtitel. Anslaget beräknas tiU 100 milj. kr. Rationalisering och revision inom statsförvaltningen, m. m. Ansvaret för rationalisering och revision inomstatsförvaltningen ligger främst på statskontoret resp.riksrevisionsverket. För statskontoretsdel väntas verksamheten i stort fortsätta med samma inriktning som tidigare.De största projekten bland statskontorets rationaliseringsutredningar avserstatlig personaladministration, skatteväsendet och miljövårdensinformationssystem. Regeringen harvidtagit flera åtgärder för att sänka medelsförbrukningen för anskaffning avADB-utrustning. Detta sker bl. a. genom att kompletteringar och nyanskaffningarbegränsas eller senareläggs. Statskontoret har på regeringens uppdragundersökt möjligheterna att åstadkomma detta under budgetåren 1977/78 och1978/79. Vidare har regeringen givit flera utredningsuppdrag i syfte att förenskilda myndigheter ellerverksamhetsområden utarbeta förslag tUl en mer återhållsam utbyggnad avdatabehandlingskapaciteten. Detta gäller bl. a. , bil-och körkortsregistren och polisväsendet. Riksrevisionsverkel fortsätteratt bedriva förvaltningsrevision med in- 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 6 riktning dels på att myndigheternaskall kunna uppnå bättre resultat med anvisade resurser, dels på att om möjligtåstadkomma direkta besparingar i statlig verksamhet. Förvaltningsrevisionenstjngdpunkt, som har legat på översiktliga analyser av enskildamyndigheter, kommer att ligga på avgränsad revision inommyndigheter och revision av enskildamyndigheters verksamhet. medverkar även i arbetet med denmodernisering av det statiiga budgetsystemet, som har beslutats avriksdagen. Verket kommer att i ökad utsträckning biträda myndigheterna medredovisningsteknisk expertis och med rådgivning i planeringsfrågor. Under föregåenderiksmöte har ett antal åtgärder för att begränsa företagens uppgiftslämnandebeslutats (prop. 1976/77: 115, FiU 1976/ 77: 25, rskr 1976/77: 268). a. haren särskild delegation, delegationen för företagens uppgiftslämnande,inrättats. Delegationen skall i första hand vara verksam under en treårsperiod.Statsmyndigheterna är skyldiga att anmäla krav på ny eller utökaduppgiftsinsamling tiU delegationen.Delegationen får vid behov föreskriva villkor för uppgiftsinsamlingenfrån företag. Delegationen skallvidare göra en genomgång av befintliga uppgifts-rutiner och därvid föreslåkonkreta åtgärder för att reducera och förenkla uppgiftslämnandet. Motbakgrund av de erfarenheter som har vunnits av delegationensarbete skall statsmakterna ta ställning till vilken inriktning fortsattaåtgärder på detta område bör ha. I den i juni 1977träffade överenskommelsen mellan staten och kommunförbunden om begränsning avkommunalskattehöjningarna har regeringen förklarat sig skola seöver reglerna för statliga myndigheters normgivning m. m. Avsikten därmed äratt begränsa bl. a. kommunernas kostnader. I detta syfte har regeringenutfärdat en förordning (1977: 629) om ändring i kungörelsen (1970: 641) om begränsningi myndighets rätt att meddela föreskrifter, anvisningar eller råd. Översynenfortsätter inom , i första hand genom en uppföljning avmyndigheternas redovisning av frågan i anslagsframställningarna. a. tillsatts en särskild arbetsgrupp inom , som behandlarfrågor om ytnormer m. m. för barnstugor. Frågor som hörsamman med nämnda kungörelse uppmärksammas fortlöpande inom ramen för denöversyn av skilda sakområden som görs av olika av regeringen tillkalladeutredningar. En allmän genomgång görs vidare från olika utgångspunkter avförvaltningsutredningen (B 1977: 01) och utredningen (Kn 1976: 06) om minskadstatskontroll över kommunerna och landstingskommunerna. I bilagan För flera huvudtitlargemensamma frågor lämnas en utförligare redovisning av denna fråga. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 7 Fr. o. m. år1976 har stödet till dagspressen byggts ut och förstärkts. Stöd kan utgå i form av produktionsbidrag,utvecklingsbidrag, etable-ringsstÖd, samdistributionsrabatt,samverkansbidrag och som lån ur pressenslånefond. Den 1 juU 1976 fick presstödsnämnden ett eget kansU som bl. a. har till uppgift att följa denekonomiska utvecklingen för oUka tidningsgrupper och rapportera tillregeringen om utfallet av de olika presstödjande åtgärderna. En varieradoch kritisk press är en förutsättning för att den politiska demokratin skaUfungera. I , liksom i hela den industrialiserade delen av världen, har utvecklingen lett tiU en ökande koncentration på tidningsmarknaden.I har dock tidningsnedläggelserna kunnat bromsas på ett relativt tidigtstadium och redaktionell konkurrens har kunnat upprätthållas på flera orter. Presstödet har iden form det antogs av utformats efter grundliga analyser avtidningarnas marknadsförhåUanden. På grundval av dessa analyser har automatisktverkande regler för huvuddelen av stödet kunnat konstrueras. Även omtidningsnedläggningar i stort sett inte har inträffat i under desenaste åren har å andra sidan någon nyetablering knappast ägt rum. Fr. o. m.år 1976 kan dock stöd för nyetablering utgå. T. o. m. har fyrasådana bidrag beviljats. Tidningsbranschenär en löneintensiv bransch som därtill har ett mycket lågt utnyttjande av sinaproduktionsresurser. En förutsättning för en utveckling inom branschen ochäven för många tidningars möjligheter att fortieva är att tUlgängligaproduktionsresurser kan utnyttjas mer rationellt. Det finns anledning att fästaförhoppningar vid att tidningsföretagen iökad utsträckning skaU ansöka om bidrag för produktionssamverkan.Anslaget för samverkansbidrag föreslås därför höjt för /79. Mot bakgrund avtidningsföretagens ekonomiska svårigheter, som också har drabbat vissahögtäckningstidningar, höjs produktionsbidragen fr. o. m. ochsamdistributionsrabatten med per distribuerat exemplar (prop. 1977/78:58, KU 1977/78: 16, rskr 1977/78: 76). Sammanlagt föreslås 277 milj. kr. i stödtUl dagspressen under nästa budgetår. 1 propositionen om ökat presstöd aviseras en nyöversyn av presstödet. De nuvarande stödformernas effekter och betydelseskall utvärderas. Särskilt skall då belysas möjligheterna att utformabidragsreglerna så att de stimulerar tdl ökad produktionssamverkan och andrakostnadsbesparingar genom samverkan och även i övrigt befrämja godhus-håUning. ges statiigt stöd tiUorganisationstidskrifter. Stödberättigade är medlemstidskrifter samttidskrifter som företräder vissa 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 8 Slutligansökan om anslutning till stödsystemet skall inkomma till presstödsnämndenföre utgången av . Även stöd tilltidningar och tidskrifter på andra språk än svenska ges fr. o. m. . Stödkan, efter ansökan tiU invandrarverket, beviljas i form av produktionsbidragoch etableringsstöd. T. o. m. har produktionsbidrag beviljats treallmänna nyhetstidningar och två medlemstidskrifter. Förslag läggsfram om den statliga personalutbildningens fortsatta inriktning ochorganisation. a. skall den generella utbildningen som f. n. bedrivs avstatens personalutbildningsnämnd (PUN), statskontoret, ochstatens personalnämnd sammanföras till PUN. De nämnda myndigheterna kommer dockäven i fortsättningen att ansvara för utbildningens fackmässiga innehåll inomsina resp. områden.