prop · G10385 · 1977-12-31 00:00:00 — Även en bindning av resursen tiU ämne och ämnesgmpp bör eftesträvas,menar LR, SL anser att en viss del av förstärkningsresursen skall utgå tillspecialundervisning. Nuvarande insatser inom området bör vara utgångspunkt vidavvägning av resursens storlek. anser att denföreslagna överföringen av timmar från basresursen tUl förstärkningsresursen om0,per elev genom centrala anvisningar skall komma slöjdämnet tUlgodo. Föregen del vUl jag först slå fast att beslut innebär att man i denpraktiska tillämpningen ute på fältet med frihet och ansvar och utan bundenhetvid anvisningar i alla detaljer skaU handla med utrymme för sunt förnuft ochfritt val i resursanvändningen. Centraltbindande regler för resursanvändningen bör därför inte utfärdas. Ett sådantförfarande skulle enligt min mening strida mot reformens syfte. Att, som vissaremissinstanser föreslagit, centralt binda resurser tUl ämnen, stadier ochundervisningsformer utan hänsyn till lokala behov och erfarenheter skulleinnebära samma låsning i resursanvändningen som . Detta anser jag intevara befrämjande för utvecklingen i skolan. Påde centrala organen bör i stället ankomma att bestämma målen för verksamhetenoch ge råd och hjälp för att man lokalt skaU kunna uppnå dessa mål. Medanledning härav vill jag ta upp några principer för resursanvändningen som börvara vägledande vid utformningen av de mål och riktUnjer som bör utfärdas. Detär angeläget att systemet för resursanvändningen byggs upp så att det verkarförebyggande och är behovsorienterat med hänsyn till andra faktorer än enbartelevantal. Det är därvid viktigt att understryka att elever med skolsvårigheterbör ha all den hjälp som inom resursernas ram står tiU buds för att möta derasbehov. Jag vill särskilt betona vikten av en resursfördelning som medför attbasfärdigheterna grundläggs och befästs , bl. a. för attge den beredskap och den motivation för fortsatt arbete i skolan som behövs försåväl kunskaps-inhämtande och färdighetsträning som för social träning.Eftersom brister i basfärdigheter förstärker skolsvårigheteraa på högrestadier kan sådana insatser av förebyggande karaktär minska antaletelever med skolsvårigheter. Detta behov av tidigt insatta resurser måste dock balanserasmot behovet av resursinsatser i de högre årskurserna i syfte att beakta deproblem som där ofta uppkommer när elevema genomgår 1977/78: 85 63 puberteten.Även i övrigt bör hänsyn tas tiU de behov som kan uppkomma på högstadiet trotsatt resursinsatser i förebyggande syfte gjorts redan i de lägre årskurserna. Föratominsatser för att stärka elevemas basfärdigheter och indivi-dueUa insatser förbara med skolsvårigheter måste man vid fördelningen av resurserna ta hänsyntill att det finns ämnen som kräver imdervis-ningsgrupper av viss storlek. Jagtänker här främst på ämnen som t. ex. slöjd och hemkunskap där lokalerna ärdimensionerade för mindre elevgrupper eller där arbetsmiljö- ocharbetarskyddsskäl talar för en stark begränsning av gruppstorleken. I nuvarandesystem har detta beaktats genom resurstimmarna. Med det nya systemet kan störresmidighet uppnås i förhållande till ämnets och elevgruppens särskilda behov.De delvis konstlade gränser vid gruppindelningar som resurstimmarna har givitupphov till kan nu ersättas med ett hänsynstagande till mer reella behov. Basresursen,som utgör ca tre fjärdedelar av statens bidrag, är grundgarantin förundervisningen i skolenheten. Den ger förutsättningar för att tillgodosetimplanens bestämmelser. I huvudsak av detta skäl anser jag det olämpligt attöverflytta basresurstimmar från en skolenhet till en annan. Vid skolstyrelsensbedömning av hur förstärkningsresursen skall fördelas på skolenheter ochrektorsområden bör man bl. a. ta hänsyn till hur många basresurstimmar somtilldelats skolenheten i förhållande tUl elevantalet. Vid en skolenhet med lågaelevantal per basresurs behöver inte lika stor förstärkningsresurs per elevutgå som till en skolenhet med höga elevmedeltal i basresursen. Speciellaproblem kan dock kräva andra överväganden. Inomskolenheten kan under vissa förutsättningar en del av basresurstimmarnaanvändas fritt och på så sätt utgöra underlag för en flexibel resursfördelninginom skolenheten. Vid t. ex. låga elevmedeltal för tiUdelade basresurser kanman göra indelningen av klasser så att elevmedeltalet per klass blir större änmedeltalet per basresurs. Har man i skolenheten fått exempelvis fem basrsurserför en årskurs kan det i vissa fall vara möjligt att vid resursplaneringen delain årskursen i fyra klasser och använda överskjutande basresurstimmar som enflexibel resurs t. ex, som underlag för resurslärare. Detankommer i första hand på skolstyrelsen att fördela kommunensförstärkningsresurs. Skolstyrelsen skall sörja för en god arbetsmiljö i skolomaoch svara för att alla elever erhåller en gynnsam utbildning. Insamling avinformation och en ingående utvärdering bör bilda grunden för skolstyrelsensutformning av de måldokument som bör utgöra utgångspunkten förresursfördelningen. Denna insamling och utvärdering måste genomföras tillsammansmed skolans personal och elever. Ivarje rektorsområde måste man besluta hur verksamheten i området skallorganiseras. Hit hör indelningen av eleverna i undervis- 1977/78: 85 64 ningsgrapper,klasser och arbetsenheter. Anordnandet av särskilda undervisningsgrupper förelever som behöver särskilt stöd skall fastställas. Skolstyrelsen har vid sinbedömning att ta hänsyn till behovet av samordning av sådana insatser ikommunen. Även behovet av övriga specialpedagogiska insatser inomrektorsområdet måste beaktas. Vidberäkningen av en skolenhets resursbehov bör man ha tUlgång till uppgifter avtvå slag. Dels behöver man upplysningar om de yttre förutsättningarna förarbetet i skolan, exempelvis den omgivande sociala miljön, elevgruppenssammansättning, skolans lokaler och beläggningsgrad, personaltillgång,personalomsättning m. m. Dels behöver man information om skolarbetetsuppläggning och resultat samt om de slutsatser som man har dragit för denfortsatta verksamheten. En skola som jämfört med andra arbetar under ogynnsammavillkor bör kompenseras för detta genom att tilldelas större resurser. Bristeri elevernas studieresultat och missförhållanden i olika avseenden kan utgöraen varningssignal men avhjälps inte aUtid bäst med ökade resurser. Det kanockså vara möjligt att förändra och förbättra situationen inom redan givnaramar. SÖbör få regeringens uppdrag att inkomma med förslag tUl mål och riktlinjer förresursanvändningen på grandval av beslut om skolans inre arbete. Detankommer på regeringen att fastställa dessa. SÖ skall utarbeta modeller ochexempel som kan ge viss vägledning vid kommunernas planering. 2.4.2.4Tidpunkt för fastställande av bas- och förstärkningsresurser Ipromemorian föreslås att länsskolnämnden skall faststäUa antalet basresursertidigare än motsvarande beslut, det s. k. klassanordnings-beslutet, enligt nu gäUanderegler. Det ankommer på regeringen att meddela bestämmelser om när sådanabeslut skall fattas av länsskolnämnden. För att ge en fullständig bUd av minaförslag tUl nytt statsbidragssystem vill jag emellertid även i denna frågaredovisa mina synpunkter. Engrundförutsättning för promemorians förslag i detta avseende är att det ärmöjligt att flytta fram tidpunkten för folkbokföringens avisering avsjuåringar från till omkring . angeri sitt remissvar att detta är tekniskt genomförbart och har därför inget atterinra. Nästa steg bör enligt promemorian vara att skolstyrelsen till länsskolnämndensenast lämnar uppgifter om antal elever, elevemas fördelning påskolenheter m. m. Nämnden bör sedan kunna faststäUa antalet basresurser föreden . Om det efter länsskolnämndens beslut sker sådana förändringar ielevantalet att detta påverkar antalet basresurser bör kommunen uppge dettatill nämnden före . I allmänhet godtar remissinstansema detföreslagna tidsschemat. Vissa vill dock att besluten 1977/78: 85 65 skallfattas ännu tidigare medan andra önskar en senareläggning. Vidare framhållervissa instanser att någon nedskärning av organisationen efter nämndens beslutinte får ske. Föregen del viU jag anföra följande. Enligtnu gällande bestämmelser skall skolstyrelsen till länsskolnämndenlämna förslag till klassanordning för följande läsår, I likhet medremissinstanserna anser jag att bl. a. tillkomsten av lagen (1974: 12) omanställningsskydd och lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivetmotiverar att motsvarande förslag lämnas tidigare. Detta är önskvärt inte minstmed hänsyn till personalens krav på arbetstrygghet. Tidpunkterna förskolstyrelsens förslag och för länsskolnämndens fastställande av antalbasresurser måste bestämmas med hänsyn till den nödvändiga tidsåtgång för olikaåtgärder, som nämnda lagar föranleder. Tidpunkten bör dock inte bestämmas såatt svårigheter uppslår atl på ett tillförlitligt sätt beräkna elevantalet.Enligt min mening har promemorian väl lyckats avväga dessa faktorer ochförslaget bör i princip kunna utgöra grund för de bestämmelser som regeringensenare bör meddela. Vissa instanser, bl, a. länsskolnämnden i län, omtalaralt man har en ordning med tidigare organisationsbeslut. Dessa instanserifrågasätter därför om inte en ytterligare framflyttning av de i promemorianangivna tidpunkterna vore möjlig, i framhållerför sin del att det föreslagna tidsschemat kan skapa problem. Jag betraktartidsschemat som en riktpunkt, som länsskolnämnd och kommuner bör kunnamodifiera med hänsyn till specieUa lokala och regionala förhållanden. Härvidlaghar jag förståelse för att situationen i storstadskommunerna kan kräva andratidsmarginaler. Ettantal remissinstanser anser att en minskning av elevantalet i en kommun underperioden från tidpunkten för länsskolnämndens beslut fram tUl läsårets börjaninte skall medföra att antalet basresurser minskar. Jag delar dennauppfattning. En ändring av nämndens beslut bör ske endast om eleyutvecklingenmedför ett ökat antal basresurser. Jag vill dock erinra om vad jag i dennafråga har anfört om elevernas fördelning på skolenheter. Är elevökningen ringabör detta inte regelmässigt föranleda beslut om nya basresurser. Jagvill understryka att även om länsskolnämnden kommer att fastställa antaletbasresurser tidigare än f. n,, torde förslaget inte innebära att den definitivaorganisationen av undervisningsgrupper kan fastläggas av kommunerna tidigareän vad som f. n. sker. Med hänsyn tiU att förstärkningsresursen skall fördelasefter behov, bör det understrykas att strävan efter att fastläggaorganisationen inte får antaga sådana former att det skerpå bekostnad av flexibiliteten i systemet. En sådan rörlighet är enförutsättning för att fördelningen skaU kunna ske med hänsyn till de verkligabehoven. Elevantalet den 5 1977/78. 1977/78: 85 15september bör därför läggas till grund för slutligt beslut om förstärkningsresursensstorlek. Enligtpromemorian bör man vid konstmktionen av reglema för hur stort statsbidrag somskall utgå till kommunema, försöka åstadkonmia ett så enkelt system som möjligtutan att detta förändrar nuvarande ekonomiska ansvarsfördelning meUan stat ochkommun. Omden eftersträvade förenklingen skall kunna uppnås är enligt promemoriannuvarande system inte tUlämpbart i ett system med basresurs och förstärkningsresursdär resursanvändningen till en del är fri över stadierna och inom kommunen. Tvärtomskulle en tiUämpning av nuvarande system med dess anknytning tilltjänsteinnehavarens lön kräva att ytterligare detaljer redovisas vidrekvisitionen. Detta beror på att en tjänsteinnehavare kan ha sinaundervisningstimmar udagda både i basresurs och i förstärkningsresurs.Dessutom kan det diskuteras om ett sådant system går att förena med ökad rättatt besluta om hur resurserna skall få användas utan att detta i allt för höggrad leder till ökade statUga utgifter. Manbör enligt promemorian betrakta det föreslagna statsbidragssystemet som ennormalmodell där hänsyn kan tas till varje kommuns skolorganisatoriska fömtsättningar.Modellen ger en undervisningsvolym som bestäms med utgångspunkt i läroplan ochorganisationsbeslut. Beräkningstekniken bör därför utgå från denna modell, mendet skall stå kommunen fritt att inom ramen för tilldelade medel anpassaresursanvändningen efter lokala beslut. Ett sådant statsbidragssystem bör ävenvara kostnadsrelaterat så tillvida att lönenivån för skolledare och lärare avgörstatsbidragets nivå. Beräkningen av lönenivån bör om möjligt schabloniseras.Vid en schablonmässig beräkning uppnår man administrativa fördelar för bådestat och kommun. Rekvisition och utbetalning av statsbidrag underlättas då ihög grad. Ipromemorian föreslås därför att statsbidraget till basresurserna beräknas iett veckotimpris för varje stadium. Veckotimpriset är årskostnaden för enveckotimme i basresursen och beräknas med utgångspunkt i lärarlönekostnaden förde lärarkategorier som tjänstgör på de olika stadierna. Veckotimprisbör enligt promemorian fastställas med utgångspunkt i denlönestatistik som upprättas av (). Denna mätning utgårsom regel från löneläget . bör enundersökning av lärares tjänstgöring i grandskolan genomföras, vilken börligga till grand för avvägningen av veckotimpriset för resp. stadium. Läramastjänstefördelning på de olika sta- Prop.1977/78: 85 67 diernatillsammans med resp. lärarkategoris genomsnitdiga placering i lönegrad och ålderstilläggsklassberäknat i månadsarvode utgör kompo-nentema i beräkningen av veckotimpriset. Veckotimprisetför förstärkningsresursen föreslås utgöra ett genomsnitt av det timpris somgäller för resp. stadium. Veckotimprisetbör enligt promemorian fastställas per och tUlämpas pä statsbidragetunder redovisningsåret. Veckotimpriset bör fastställas av regeringen. Vidslutrekvisition av statsbidraget föreslås vidare att man beaktar deförändringar i löneläget som har inträffat på grand av genereUa löneförändringarunder löpande redovisningsår, dvs. Vidare börförändringar i reglerna om uppflyttning i lönegrads- och ålderstilläggsklasserkunna beaktas. Enövervägande del av remissinstanserna ställer sig positiva tiU principen om schabIom'seringav statsbidraget. Vissa reservationer framförs dock mot att ett för riketgemensamt timpris per stadium kan medföra för stora omfördelningar mellankommunerna. Flera av de remissinstanser som har en positiv inställning tUl schabloniseringframför önskemål om att en spärr införs mot alltför stora bidragsförlustereller bidragsvinster. Några remissinstanser bl. a. och SkoUedarförbundetmenar att systemet bör konstrueras så att hänsyn tas till lärarkårensålderssammansättning vilken är nära kopplad till genomsnittliga löneläget för tjänstemainom kommunen. Relativt många remissinstanser har haft synpunkter på vilkenlöneklass som bör ligga tiU grand för beräkningen av veckotimpriset. Föregen del ansluter jag mig till de principer om schablonisering avbidragsberäkningen som föreslås i promemorian och som har mottagits positivt avremissinstansema. Jag är emeUertid beredd att förorda sådana förändringar ibidragsberäkningarna som medför en bättre balans mellan kostnader ochstatsbidrag än vad promemorians förslag i vissa faU skulle ha inneburit. Jag viUi detta sammanhang erinra om vad jag har anfört härom i de allmänna utgångspunktemaför nytt statsbidrag (avsnitt 2.4.1). Vid en sådan förändring är det angelägetatt den enkelhet som utmärker promemorians förslag så långt möjligt bevaras. Vidöverläggningarna med om det nya statsbidragssystemet harförbundet framfört ett förslag om differentierade veckotimpris för varjestadium. Förslaget innebär att veckotimpriset för resp. stadium indelas i fleraavvikelsegmpper med utgångspunkt i ett genomsnittligt timpris per stadium. Kommunemagmpperas sedan efter den faktiska avvikelsen från det riksgenomsnittligatimpriset. Ett sådant tillvägagångssätt bör kunna göras kostnadsneutraltgentemot det i statsbidragspromemorian skisserade förslaget. Kommuner med lågaeller höga verkliga timpriskostnader kommer att gynnas resp. missgynnas mindremed ett sådant modifierat system för beräkningen medan fördelarna av 1977/78: 85 ettschablonberäknat statsbidrag i princip kvarstår. I ett sådant system skulle ettför riket genomsnittligt timpris utgöra riktvärdet för en grapp-indelning iolika arvodesklasser. Den enskilda konununens grupptUl-hörighet i fråga omresp. veckotimpris torde bli relativt stabilt eftersom de yttreförutsättningarna för skolväsendet normalt inte undergår några tvära kastningarpå kort sikt. Gruppindelningbör faststäUas med hänsyn tiU den lönestatistik som upprättas av SAV. Inomutbildningsdepartementet har en statistisk bearbetning gjorts av varje kommunsavvikelse i förhåUande tUl ett genomsnittligt timpris för veckotimmar inomresp. låg-, meUan- och högstadiet. Denna bearbetning visade att avvikelserna ivissa fall är ganska stora i förhåUande tUl ett gemensamt veckotimpris. Dettagör att jag, med ledning av dessa nya uppgifter, fördordar det förslag somKommunförbundet fört fram, dvs. en gruppindelning av kommunema med hänsyn tiUkommunens löneavvikelse från riksgenomsnittet för resp. stadium. Därvid börenligt min mening fem gmpper fastställas enligt följande Gmpp1: intervall eUer större negativ avvikelse Grupp2: intervaU 3,tiU Gmpp3: intervall tUl -f Grupp4: intervaU + tiU Grupp5: intervall -f eller större positiv avvikelse. Förslagetinnebär, som jag tidigare anfört, en bättre balans meUan den faktiska kostnadenoch statsbidraget som den i promemorian eftersträvade enkelheten irekvisitions- och utbetalningsförfarandet kan bevaras. praktiska tillämpningen innebär förslaget att en och samma kommun kantillhöra flera olika grapper beroende på hur stor löneavvikelsen är för deolika lärargrupperna på resp, stadium, I bilaga 1 redovisas för varje kommunden grappindelning för resp, stadium som har framräknats med ledning av 1977års lönestatistik. Inför ikraftträdandet av slatsbidragsreformen bör en nysådan bearbetning göras för att få en aktueU indelning. En sådan bearbetning avlönestatistiken bör sedan göras . Förstatsbidraget till förstärkningsresursen går, i enlighet med vad som anförs istatsbidragspromemorian, inte samma metodik att tillämpa som jag nu förordatbeträffande basresursen. Jag förordar därför att statsbidraget tillförstärkningsresursen fastställs med hjälp av ett enhetligt schablonbelopp.Detta överensstämmer för övrigt med vad föredraganden förordade ipropositionen om skolans inre arbete m. m. (s. 294). Veckotimprisoch kommunemas fördelning på veckotimprisgmpp för resp. stadium bör fastställaspreliminärt per 1 juU för redovisningsåret. För slutregleringen bör fastställasett definitivt veckotimpris med hänsyn Prop.1977/78: 85 69 tillinträffade generella löneförändringar som har skett under redovisningsåret. Fleraremissinstanser, däribland kommun och kommun, föreslår att varjeårs veckotimpris och schabloner skall faststäUas i samverkan medKommunförbundet. I sitt remissvar hemställer förbundet också att årligaöverläggningar om beloppens storlek kommer till stånd, innan beloppenfastställs. Jag anser det naturligt att överläggningar hålls medKommunförbundet i dessa frågor. Jag avser att återkomma till regeringen i armatsammanhang om i vilka former sådana överläggningar bör föras. Isamband med förhandlingar i meUan arbetsgivaren ochberörda personalorganisationer har förslag väckts om personalorganisationernasmedverkan vid faststäUande av veckotimpris m. m. Oaktat att fastställande avveckotimpris är en fråga som enbart berör arbetsgivarparterna, dvs. stat ochkommun, finner jag det ändamålsenligt att inhämta personalorganisationernassynpunkter innan vec-kotimspriset fastställs och avser att med dessa närmarediskutera formerna härför. Regeringenbör fastställa de veckotimpris som skall gälla för redovisningsåret, liksomden gruppindelning av kommunerna, som bör gälla. Utöverveckotimbidrag föreslås i promemorian att ett tilläggsbidrag utgår. Detta börutgöra ett schablonbidrag för kommunens kostnader för lärarvikarier ochuppdragstillägg samt för vissa övriga anordningar. Uppdragstilläggenregleras i avtal. Kostnader för nedsättning av lärares undervisningsskyldighetbestrids till största delen av statsbidrag. Sådan nedsättning kan ske medvarierande antal veckotimmar för olika ändamål. Besluten grundas påskolstyrelsens organisationsbeslut. I vissa fall fordras länsskolnämndernasmedgivande. Nedsättning (tillgodoräkning) regleras av bestämmelser iskolförordningen. Hämtöver kan lärare beviljas nedsättning avundervisningsskyldigheten genom bestämmelser i gäUande löneavtal eller andraavtal. Statsbidrag till sådan nedsättning bör enligt förslaget ingå i tUläggsbidraget, /75 utgjorde den totala kostnaden enligt statsbidragsundersökningenför sådana ändamål av statsbidraget. Mot bakgrund av att någonspecificerad kommunandel, dvs. den del av lärarlönekostnaden som kommunerna står för, inte längre bör förekomma bör tUläggsbidraget minskas med en församtliga kommuner beräknad genomsnittlig kommunandel. Denna har fastställtstill i statsbidragsundersökningen. För /75 har pågrandval härav tiUäggsbidraget beräknats tUl . Innantilläggsbidraget fastställs första gången för /79 bör, enligtvad som framhåUs i promemorian, en fömyad undersökning 1977/78: 85 göras om kommunernas kostnader för angivna ändamål. Remissinstansernatillstyrker i aUmänhet att även bidragen för vikarier, uppdragstiUägg samt förvissa övriga anordningar schabloniseras enligt promemorians förslag. Flera avdessa remissinstanser anser emellertid att den föreslagna procentsatsen är förlåg. Några remissinstanser understryker att en ny undersökning bör göras undervåren 1978 innan tilläggsbidraget faststäUs samt att sådana undersökningargenomförs för att kommunema skall kutma få en så fuUständig kostnadstäckningsom möjligt. Av särskilt stor betydelse anses den förenkling avstatsbidragsrekvisitionen vara som man åstadkommer med en schablonisering, Säfflekommun anser sålunda att även om tUläggsbidraget vissa år kan innebär storaavvikelser för den enskilda kommunen, om man jämför med faktiska kostnader, såtorde man kunna bortse från sådana effekter. Nackdelenmed dålig överensstämmelse vissa år meUan statsbidrag och verkliga kostnader ifråga om tiUäggsbidraget menar kommunen får anses uppvägas av ett förenklat rekvisitionsförfarande. remissinstanser uttrycker en viss tveksamhet tUl förslaget att ävenvikariekostnaderna skall schabloniseras. Således framhåUer bl. a. decentraliseringsutredningensamt kommun och kommun att sådana kostnader inte bör ingå ischablonen utan ersättas med de verkliga kostnaderna. Särskilt påtalaskostnaderna för tjänstlediga lärare som åtnjuter B-avdrag för studier, enanordning kommunerna själva inte beslutar om. Föregen del anser jag att promemorians förslag bör genomföras. Schabloniseringenbör följaktligen omfatta även vikariekostnader. Det innebär vidare att den s. k.kommunandelen avräknas på tUläggsbidraget. Föratt få en uppfattning om nivån på tUläggsbidraget har inom departementet gjortsen stickprovsundersökning bland ett 40-tal kommuners statsbidragsrekvisitionerför /77, dvs. det senaste statsbidragsår som är möjligtatt granska. Resultatet av derma undersökning visar att tiUäggsbidraget för1978/79 preliminärt bör beräknas till inkl, schablonbidrag till lärarvikariersom infördes fr, o. m. innevarande budgetår. TUläggsbidraget beräknas på summanav bidraget för bas- och förstärkningsresurser. Jagär medveten om att en schablonisering av sådana bidrag som utgår förvikariekostnader för vissa kommimer kan innebära bidragsförluster liksom detkan innebära bidragsvinster för andra kommuner om man ser till ett enskilt år.Sådana omfördelningar kan inte undvikas om man skall genomföra ett schabloniseratoch administrativt enkelt system som lämnar stort utrymme för kommunens egenbeslutsrätt. Kostnader för vikarier bör enligt min mening ses över en serie avår för att man skall kunna få en realistisk bild av kostnadema. Prop.1977/78: 85 71 hetervarierar ofta mellan åren, vilket bl. a. utredningens om skolan, staten ochkommunerna ekonomiska undersökningar visar.