prop · G1035 · 1977-12-31 00:00:00 — Luftfartsverketbilräder förslaget om integrerade delgivningsorgan för tillhandahållande av AIS-och väderinformation med reservation för att genomförandetiden kan komma attbli längre än vad kommittén föreslagit samt att inrättandet av de olika organenkan komma att ske i en annan ordningsföljd än den som kommittén beräknat.Verket påpekar att förslaget leder till en förbättrad informationsservice. Chefen för luftfartsinspektionen anser att de föreslagna 1977/78:5 28 delgivningsorganentillgodoser behovet av att regionalt kunna tillhandahålla delgivningstiänst föralla flygplatser i en region oavsett om trafiklednings-och vädertjänstorganfinns på fiygplatsen eller ej. Pilotföreningennoterar med tillfredsställelse den föreslagna sammanslagningen av en funklion samt att kommittén konstaterat att ett behov föreligger avutökad fiygoperationell erfarenhet för meteorologerna, TCO anseratt förslaget angående antalet assistenter vid /MET-organen och bedömningenav fördelningen av olika typer av briefing inte verkar tillräckligt genomtänkt.Det är enligt TCO orimligt att begära alt en ÄlS/MET-assistent skall sköta allade arbetsuppgifter som fyra tiänsteman i den nuvarande organisationen utför. Allmänflygfö reningen, som hyser viss tveksamhet mot förslaget om inrättande av /MET-organ,anför bl, a. alt piloten själv bör få avgöra om han vill tala med meteorologdirekt eller vända sig till ÄlS/. Någraremissinstanser kommenterar förslaget om att väderobsetvaiioiis-och flygledningsfunklionernavid Jlerialel flygplatser skaU integreras och utföras av flygledtUngspersonal. ÖBföreslår sålunda att integreringen sker i sådan takt att vunna erfarenheterhinner läggas till grund för erforderiiga åtgärder så all nuvarande kvalitet påobservationstjänsten kan bibehållas, TCO framför liknande synpunkter. ,som till fullo accepterar förslagel, fäster uppmärksamhet på vissa lokal- och uirustningsproblemsom följer av förslaget, SMHIställer sig tveksamt till förslagel och understryker bl, a, vissa kvalitetskravsom måste ställas på observationerna. Om förslaget genomförs måste enligtinstitutets uppfaltning vissa kompletterande åtgärder vidtas. ställer sig negativ till förslaget om att fiygtrafikledareskall utföra viss observationstiänst. Risk föreligger enligt föreningen för attandra arbetsuppgifter kan bli eftersatta till men för flygsäkerheten. Kommitténsförslag till organisation av Jlygväderijänsien las upp av flera remissinstanser. ÖB biträder helt kommitténs uppfattning att de militära vädertjänstfunktionernautnyttjas mest effektivt om de organisatoriskt underordnas de militäraenheterna, ansluter sig i princip till de synpunkter kommittén framlagt beiräffandeluftfartsverkets och institutets myndighetsansvar i fråga om den civila flygvädertiänsten,framhåller att institutet även fortsättningsvis bör vara meterologogisk myndigheii lCAO:s mening. Enligt institutets uppfattning bör flygvädertjänstens centralaadministration göras någol starkare än vad kommittén har föreslagit. Luftfartsverketifrågasätter inte den organisatoriska lösning som kommittén kommit fram tillmen anser att det finns anledning att noga följa utvecklingen inom detta områdeför att bäsla möjliga lösningar av Prop.1977/78:5 29 framtidaorganisatoriska problem skall kunna erhållas. anser emellenidatt vissa förändringar måste göras i instruktionerna för verkei och samt iluftfartskungörelsen i syfte att klargöra och fastslå verkets huvudansvar för alladelarav fiygtrafiktiänsten även i internationell mening. Televerketanser att de föreslagna principerna för den operativa verksamhetensorganisation synes vara väl avvägda mol huvudmannens ansvar och därmedförknippade behov att kunna påverka fackmyndighetens insalser. Även statskontoretställer sig bakom utredningens förslag om flygvädertiänstens organisalion, S A S/ L 1 N yrkar alt luftfartsverket ges ansvaret för att organisera och leda den civilafiygvädertiänsten för hela landel med undanlag för den nationella centralen iNorrköping. SPN anser att en mer samordnad organisation än den utredningenförordar är att föredra. förslag att , chefen för fiygvapnei och luftfartsverket skallåläggas att åriigen lill regeringen gemensamt inkomma med en samordnadverksamhetsplan avseende hela vädertjänslens utvecklings-och systemfrågor har ÖB framhållit, all verksamhetsplaner avseende den militära vädertiänstensutvecklings- och systemfrågor i försia hand måsle samordnas med och inordnas i moisvarandeplaner för systemutvecklingen inom försvaret, ÖB anser all samordning medplaner som baseras på andra målsättningar än dem som gäller för försvaret ivissa fall skulle kunna medföra en försämrad effektivitet och högre kostnader.I de delar en samordning ändock är önskvärd bör denna bygga på överenskommelsermellan berörda myndigheter beiräffande såväl målsättning som ansvars- ochresursfördelning, Ö Bifrågasätter kommitténs förslag, all handläggande personal ur resp,militära vädertjänslen växelvis skall tiänstgöra vid denandra myndigheten. Detta kan enligl ÖB inte ske ulan betydande olägenheter avpraktisk arl beroende på resp, handläggares brisiande kunskaper omverksamhetens karaktär och sättet för handläggning vid den andra myndigheten.Man riskerar att resultaten av en sådan växehjänstgöring blir minskad kapacitetvid enheter, som redan förut har knappl tillmätta personalresurser. Kommitténtar upp vissa personal- och utbildningsfrågor. Ö B understryker önskvärdhetenfrån försvarsmaktens synpunkl all utbildningen anordnas enligl de principer somkommittén föreslagit. SMHIanser all de personalnedskärningar som föreslås, delvis är en följd avförändringar inom luftfartsverkets flygledningstiänst och förutsätter därförall den drabbade personalen i största möjliga ulslräckning placeras inom denutökade flygledningsorganisalionen. 1 fråga om rekrytering och utbildning, där SMHIpå flera punkter inle delar kommitténs uppfattning, framför institutet ell anlalsynpunkler. Luftfartsverketdelar i princip kommitténs uppfattning om utbildning av olikapersonalkategorier, men anser all vid ett genomförande 4 1977/78. 1977/78:5 30 avförslagel bör frågan huruvida ulbildning lill privatnygarcertifikal skall uppställassom kompetenskrav för delgivare, som saknar lidigare flygoperaiiv erfarenhet,prövas ytterligare. påpekar vidare att utbildningsgången förmeteorolog ger ganska belydande fördelar för män jämfört med kvinnor, Endasltvå av de fem utbildningsvägarna står öppna för kvinnliga aspiranter. Chefenför luftfarlsinspeklionen delar kommitténs uppfallning att blivande delgivare,som inte på annal säll förvärvat en mera kvaliflcerad flygoperaiiv erfarenhet,skall ges ulbildning lill privalflygarcer-tifikal. Chefen för luftfartsinspeklionenanser del vidare i princip önskvärt all delgivare har eller har haft inslrumenlflygkompelensmen alt prival-flygarcertiflkat bör uppställas som ett minimikrav. DåvarandeUKÄ konstaterar all "värnpliktsvägen" för ulbildning lill meleorologär ett bra exempel på s, k. varvad ulbildning. 1 utbildningsgången ingåromväxlande teoretiska studier och perioder av yrkesverksamhet eller praktik. Ensådan uppläggning av utbildningen är enligt UKÄ i linje med intentionerna i dennya högskolan. UKÄ anser i likhet med SÖ. TCO och S A C O / S R det vidareangelägel all - mol bakgrund av pågående överväganden om alt vissa tiänster i fredsorganisationenskall kunna besättas med kvinnor, t. ex. befattningar som meteorolog ochflygledare - frågan om all öppna "värnpliklsvägen" också för kvinnorundersöks. 1 anslulning därtill bör också undersökas huruvida den alternativareguljära universitetsutbildningen kan göras mera konkurrenskraftig genomförstärkta prak-tikmöjligheler såväl under studiernas gång som föreutbildningens påbörjande. i framför att man i princip delarkommitténs uppfattning om föreslagen ulbildning för olika personalkategoriermen att övningsanläggningar bör anskaffas och kurstiderna i vissa fallförkortas, vilket förutsätts ske i samråd mellan luflfarlsverkel och ,Nämnden ser i princip inga hinder för alt föreslagen ulbildning genomförs vid flygtrafikledarskolani , TCOföruisätler när del gäller personalfrågor av olika slag all de allmänna reglersom finns inom statsförvaltningen tillämpas i fråga om personalom-fiyllningar, ulbildning,rekrytering osv. Organisationen har svårt alt acceptera förslaget lillintegrerad utbildningsgång för meteorologer, innebär förslagel försvårar för kvinnor att erhålla meteorologul-bildning. /SR delarhärvidlag TCO:s uppfattning, SA S / L I N anser all antalet tiänster i den föreslagna organisationen är någotöverdimensionerat saml alt särskild flygutbildning inte bör erfordras för meteorologeroch delgivare, Sverigest ra fi k leda rassisie n lers förening, som endast granskal de delar av belänkandelsom rör föreningens medlemmar, anser bl, a, alt del av kommittén föreslagnaantalet befattningar av framför allt ÄlS/MET-assisienler är otillräckligt, KSAKframför i likhet med stals- 1977/78:5 31 kontoretbetänkligheter mol del konstaterade behovei a\ briefingme-leorologer. Pilotfö reningen framhåller all vid ulbildning a\' meteorologer, delgivare ochobservatörer bör särskild uppmärksamhet ägnas åt problemen med horisontell ochvertikal vindskjuvning sami ål sambandet mellan yuer-luftslemperatur och baniemperalurför olika bantyper vid friklionsbestäm-ning. Kommitténsförslag angående kostnader och finansiering ni. m. godtas i princip utanreservationer av ÖB, , . /SR och . Luftfartsverketanser att beräkning av kostnader och ersällningar för fiygväderljänsten skallske med utgångspunkt i en konsekveni genomförd särkoslnadskalky I för allsambanden mellan prestationer och kostnader inom flygvädertiänsten entydigtskall kunna upprätthållas. Statskontoretoch RRV anser all prissättningen för den särskilda vädertiänsten vid börgrundas på principen om full kostnadstäckning. Statskontoret anför vidare attdet självklart ankommer på berörda myndigheter att bevaka all principen omfull kostnadstäckning inle går ul över områden där säkerheten kan sältas ifara, F R1 anser all kostnaderna för vädertiänstens produkter bör fördelas i förhållandetill hur de utnyttjas. innebär alt viss del av samkostnaderna bör ingå ikostnaderna för den särskilda vädertiänsten. Härav följer enligl FRI att de SYNOP-stalionersom administreras av chefen för flygvapnel organisatoriskt och kostnadsmässigtbör inordnas under , SAS/LINanser all endasl de direkla särkostnaderna för den civila flygvädertiänsten bördebileras luftfartsverket, Allmänflygets kostnader får inle övervältras pålinje- och charterflyget. Utredningen bör därför enligl SAS/kompletterasmed särskilda anvisningar för hur den icke kommersiella luftfartens kostnaderför flygvädertiänsten skall bäras. Om man av politiska skäl inte önskar låtaden icke kommersiella delen av allmänflyget betala sina egna kostnader bör enliglSAS/luftfartsverket få ell särskill anslag för bestridande av dessakostnader. KSAK påpekar att i belänkandel saknas en analys av hur kostnadernaskall fördelas och las ut av de olika intressenigrupperna inom luftfarten. Ensnar presentation av della är enligl KSAK önskvärd, EnliglÖB bör ett liknande avtal som föreslås mellan och luftfartsverket träffasmellan och chefen för flygvapnel vad avser bl. a. den centrala produklionenav bakgrundsmaterial. Ifråga om genomförandet av kommitténs förslag anser att den föreslagnagenomförandeplanen är alllför optimistisk. Institutet finner inte att fördelarnamed kommitiéns förslag moiiverar ell snabbt genomförande. Införandel av ell nyllfiygvädersystem bör i slällel ske i en takt som anpassas till möjlighelerna altomplacera berörd personal. ansluler sig i huvudsak lillkommitténs åsikter beiräffande genomförande- 1977/78:5 32 processen.Verket framhåller dock all lidsåtgången för genomförandel lorde bli slörre änvad kommittén förutsatt, Förslagelall snarasl möjligt tillsätta en delegatlon med uppgift attJörbereda och utföradeiaUplaneringen av de aktuella personalförändringarna tillstyrks i princip avsamtliga remissinstanser som ullalat sig i frågan, föreslår dessutom attdetaljfrågor rörande personal, lekniska syslem, arbetsrutiner och utbildningnärmare behandlas inom en samordningsgrupp där bl. a, personalorganisationernaär representerade. anser att den föreslagna delegalionen börersättas med en samrådsgrupp på ett plan som ligger närmare personalen och defaktiska uppgifterna, TCO förutsätter att delegalionen i sina direktiv gesstor handlingsfrihet när del gäller beslul som berör personalen. SPN utlalaralt nämnden är beredd all medverka i delegationens arbeie, yrkar på att bli representerad i delegalionen, Dencivila luftfarten har vuxit snabbt i omfång under senare lid. Antalet avresandepassagerare på de slalliga flygplatserna har ökal från drygl 900 1960 lill4,2 milj, , vilkel motsvarar en genomsnittlig åriig tillväxt med ca 1096, Det totala antalet avresande passagerare i utrikes trafik uppgick till 2,1milj, , 1 fråga om charterflyget har den utrikes trafiken ökat från ca66 000 avresande passagerare till ca 950 1976. Den inrikeslinjefarten har också vuxit myckel kraftigl eller från drygt 400 000 avresandepassagerare till ca 2,1 milj, , En successiv övergång tilljettrafik är en väsentlig förklaring till den slarka trafikutvecklingen.Insättandet av jetfiygplan på vissa av Linjeflygs linjer har sålunda medfört belydandepassagerarökningar. Linje-och charterflygels landningar på de statliga flygplatserna har ökal och uppgick lill ca 112 000, Den lägre ökningstaktensåvitt avser landningarna är ett uttryck för den lekniska omvandling som skettinom flyget med successiv övergång till allt större flygplan med ökadkapacitet. Denna utveckling har möjliggjorts bl.a, genom att luftfartensmarkorganisation har byggts ut med nya modernt utrustade flygplatser ochförbättrade navigations-, inflygnings- och landningshjälpmedel. Dessa åtgärderhar inte bara varil nödvändiga förulsällningar för flyglraflkens ulvecklingöver huvud ulan också bidragit lill alt ytteriigare öka säkerheten och regulariteleni trafiken. Vidsidan av det tyngre flygel har inom den civila luftfarten skett en kraftigtillväxt av det s, k, allmänflyget, Äv totalt 1 260 svenskregistrerade motordrivnaflygplan vid slutet av var antalet allmänflygplan ca I 150. Antaletregistrerade flygplan för allmänflyg har fördubblats under de senasle 15 åren.Samma ökningstakt - genomsnittligt - visar 1977/78:5 33 ocksåflygliden som uppgick lill ca . Densnabba tillväxten av den civila luftfarten väntas fortsätta. Luftfartsverketräknar i sina prognoser med en genomsnittlig årlig tillväxt av anlalelpassagerare såväl i utrikes linjefarl som i utrikes chartertrafik fram lillår 1990, Antalet passagerare i inrikes linjefart och anlalel med laxifiygbefordrade passagerare bedöms också komma all öka med i genomsnitt per årfram lill , Ökningen av anlalel landningar med linje- och charlerfiygplanpå svenska flygplalser beräknar verkei lill 4 resp, fram till år1990. Allmänfiygets ulveckling, mätt i antal flygningar, bedöms öka med igenomsnitt . Ellutmärkande drag i den civila luftfartens utveckling är all den kommii alt betiänaalll fler orter i landel. Totalt finns 209 flygfält som är öppna för civiltrafik. Av dessa är 75 utrustade för inslrumenifiygning. Reguljär inrikestrafik bedrivs f n, på 32 av fiygplatserna. Delinrikes nyglinjenälel har således successivt byggts ut och sammanbinder numeraen relativt stor del av landets större tätorter med i försia hand Siockholm menäven i viss ulslräckning med varandra. Del svenska inrikes flygnälet dominerasav fyra linjer, nämligen , , samlStockholm-Visby, Dessa fyra linjer svarar lillsammans för nära hälften - -av resorna med reguljärt inrikesflyg. En betydande flygtrafik sker också lilloch från övriga , I framliden får vi räkna med ett anlal högtrafikeradefiygvägar mellan slörre befolkningscentra som - med hänsyn bl.a. lill de senasleårens snabba fiygplatsutbyggnad - kompletteras av ell över hela landel väl utbyggtnät av flygvägar med lägre irafikinlensiiet. Itakt med ulvecklingen inom luftfarten har flygels belydelse i det lotala transporlsystemeloch för samhällsutvecklingen i stort successivt ökat. Detta sammanhänger med enrad olika faktorer säsom den ökade levnadsstandarden, befolknings- ochbebyggelseutvecklingen, strukturförändringarna inom näringslivet m, m. För svensklvidkommande har flygel blivit särskill betydelsefullt på grund av vårt landsgeografiska läge. Med lanke på beroende av utrikeshandeln är flygel elloumbäriigl hjälpmedel i de nödvändiga kontakterna mellan svenskt näringslivoch omvärlden. Flygel har också slor belydelse för turismens ulveckling. Dentidsvinst och de ökade möjligheler inrikesflygel erbjuder enskilda människor,förvaltning och näringsliv är för vårt långsträckta land av största betydelse.1 trafik- och regionalpolitiska sammanhang- framförallt närdet gäller långvägatransporter - spelar därför flygel numera en väsentlig roll. Den civilaflygtrafikens tillväxt och dess successivt slörre geografiska utbredningmedför ett ökal ianspråktagande och ett allt intensivare utnyttjande av deltillgängliga luftrummet. skall delta luftrum också utnyttjas av mililärflygel,vars verksamhel bedrivs under speciella operativa betingelser. Flygvapnelbehöver för sin övningsverksamhel lillgång till luftrum där man ostörd av civiltraflk kan bedriva t. ex, avancerad fiygning och 1977/78:5 34 luftstridsövningar.På grund av de militära fiygplanens prestanda blir de erforderiiga områdena ochhöjdskikien myckel slora. Den framlida ulvecklingen innebär därför alt behoveiav samordning mellan civil och militär trafik ökar i fråga om luftrummetsutnyttjande, lorde bli fallel även om mililärfiygels verksamhet tolall sellkommer all minskas, Moldenna bakgrund beslöl (prop, 1973:27, TU 1973:12, rskr 1973:160) attde civila och militära fiygtrafikledningsorganisalionerna skulle sammanföras ien gemensam organisalion. Denna skulle i sin lur inordnas i luftfartsverket.Riksdagen beslöl också alt den fortsatta utvecklingen av nygtrafikledningssyslemetskulle inriklas på övergång till s, k, yttäckande flygkontroll, Luftmmmetskulle enligl beslutet organiseras som ett över en viss flyghöjd yttäckande flygkontrollområde,dvs. allt luftrum över en viss flyghöjd skall vara kontrollerat luftrum. Landetskall på sikl indelas i två flyginformationsregioner, en för landets södra ochen för landets norra delar med områdeskonlroller i och , Enligtriksdagens beslul har dessulom en central skola för gemensam utbildning av civilaoch militära flygtrafikledare inrättats i Stump, 1975års riksdag beslöt om ny organisalion för luftfartsverket, varvid bl, a. deorganisatoriska konsekvenserna av den integrerade flygtrafikledningsorganisationenbeaktades. Detär mot denna allmänna bakgrund som flygtraflkledningskommitlén - efter att ha lagt förslagrörande flygtrafikledningens syslem- och organisationsfrågor samt frågan omutbildningen av flygirafikledningspersonal - har behandlat fiygvädertjänstenssystem- och organisationsfrågor. Kommittén har funnit det motiverat allföreslå vissa ändringar i gällande syslem och organisatoriska former för uiförandeav fiygvädertiänsten. Den civila flygvädertjänstenutgör en gren av fiygirafiktiänsten. Denna omfattar i övrigt fiyglrafikledningstiänsl,fiygräddningstiänst, informalions-tiänsl och teletiänst. Huvuduppgiften för dencivila flygvädertiänsten är att bidra till alt den civila luftfarten kanbedrivas med säkerhel, regularitet och effektivitet. Chefen för luftfarlsinspeklionenfastställer de minimikrav som från flygsäkerhelssynpunkt skall ställas på flygvädertiänsten.Med utgångspunkt i bl. a, dessa krav beslutar luftfartsverket i samråd medSveriges meteorologiska och hydrologiska institut () om den närmare ulformningenav flygvädertjänsten. För den fackmässiga ulformningen och utförandet av den civilaflygvädertiänsten svarar . Huvuddelen av luftfartsverkets kostnader för flygvädertiänstenulgörs av del belopp som anvisas under sjätte huvudtitelns anslag Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Vädertiänst för luftfarten. /78 har anslagel beräknats till nära 20 milj, kr. Samarbetetmellan och luftfartsverket är reglerat i en överenskommelse som f. n. ärföremål för översyn. Chefenför flygvapnet leder vädertiänsten och den militärmeleorologiska forskningeninom försvarsmaklen. Han har vidare att tillgodose försvarsmaktens behov avmeteorologiska uppgifter och meteorologisk expertis. Prop.1977/78:5 35 Samarbetelmellan och chefen för flygvapnel regleras av en överenskommelse mellan debåda myndigheterna. Flygvädertiänslsystemelär uppbyggt av ett anlal delsystem, nämligen observation, insamling, bearbeining,distribution och delgivning samt övervakning. Dessa delsystem samverkar isyfte all piloter, besättningsmedlemmar m. fl. fortlöpande skall kunna erhållaakluell informaiion om rådande och vänlade meteorologiska förhållanden.Således produceras bl, a. prognoskartor som visar vind- och lemperalurförhållandeni olika nivåer samt förekomsten av vissa för luftfarten särskill betydelsefullameteorologiska fenomen såsom turbulens och isbildning. Vidare framställs regelbundets, k, flygplalsprognoser (TAF), sträckprognoser, områdesprognoser ochlandningsprognoser m, m. Den civilafiygvädertiänsten sköts som nämnts av , Verksamheien är uppdelad påcentral, regional och lokal nivå. På regional nivå finns fem s, k, fiygvädertiänsterklass I. Dessa är lokaliserade lill , , ,och /fiygplatser, 1 , , ,och finns s. k, fiygvädertiänster klass III, För civil fiygvädertiänstfinns totalt 194 befallningar inrättade varav 30 centralt. Denmilitära vädertiänsten inom hela försvarsmakten leds av chefen för flygvapnel.1 flygstaben flnns ett centralt vädertiänslorgan (MVC) inrättat. På regionalnivå finns två regionala vädercentraler och en iredje är under uppbyggnad.Vidare finns lokala väderenheter vid varje fiygflollilj saml vid vissa enheterinom armén, marinen, flygvapnet och , Anlalelbefattningar inom den militära vädertiänsten är 212, Den organisatoriskauppbyggnaden av den militära vädertiänsten har påtagliga likheter med den civila,men tiänstens uiformning påverkas av de speciella operativa betingelserna förförsvarsmaktens, särskilt flygvapnets, verksamhel. Innanjag går närmare in på de olika frågor som aktualiseras av flygtrafikledningskommitténsförslag vill jag påpeka att alla delfrågor formellt inte lorde behöva underslällasriksdagens prövning. Jag har emellertid av flera skäl det motiverat atti det här sammanhanget ge en relativt fullsländig beskrivning av flygvädertiänstenssystem och organisalion. Jag vill också nämna att jag har samrått särskilt medchefen för försvarsdepartementet i de frågor som berör den militära vädertiänsten. Flyglrafikledningskommitlénsförslag innebär all ett anlal åtgärder av huvudsakligenrationaliseringskaraktär - mol bakgrund av fortsall hög eller förbätiradflygsäkerhet - skall vidlas i syfte all effektivisera den totala flygvädertjänsten.Kommittén har funnii att produktion av översiktligt meteorologisktbakgrundsmaterial bör ske centralt vid , gemensamt för all vädertiänst samlatt - med hänsyn lill de militära kravens särart - den militära produklionen påregional och lokal nivå bör bibehållas i princip oförändrad. Huvuddelen av den civilaflygvädertiänsten bör bedrivas i regioncentraler på Arianda,, och Sund- 1977/78:5 36 svall/Härnösandsflygplalser. Regionceniralerna skall liksom de nuvarande fem klass 1 flygvädertjänsternavara inordnade i SMHl:s organisalion. Vidare föreslår kommittén all integreradedelgivningsorgan - /MET-organ -för tillhandahållande av såväl AIS- somväderinformation ål civil luftfart skall inrättas dels i anslulning till defyra regionceniralerna, dels successivt vid flygplatserna i , ochVisby, Vid övriga flygplalser kommer flygvädertiänsten huvudsakligen att omfaltaobservationstiänst saml övervakning och rapportering av vädret.