prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Tabellenskall inte lolkas så att de olika alternativen förutsätter livslängder hosfönster varierande mellan och , I de fiesta falt har fönstret sammalivslängd som byggnaden i övrigt och fönsterbyte blir därför ej aktuellt.Siffrorna i tabellens altemativ I och II anger i stället den andelfönster som normalt måste bytas ul. Siffrorna i alternativen III och IV angererforderlig andel vid tidigareläggning av en del fönsterbyten . Motbakgrund av de slutsatser som dragits av planverkets och remissinstansernasgmndmaterial bedöms energibesparingsmöjtigheler och investe- 1977/78:76 271 ringsutgifteri olika alternativ. Bedömningen redovisas i tabell 4,4, Den avser möjligenergibesparing samt de invesleringsutgifler somrespektive åtgärd kräver. Även besparingskostnaden redovisas. Ialternativ I bedöms de möjliga energibesparingarna med fönsterbyte titt 0,32TWh/år netto och investeringsutgiften litl . Alternativ II innebärsamma omfattning av åtgärden som alternativ 1. Besparingsmöjligheterna ialternativ III är /år netto och investeringsulgiften 1,62 miljarder kr.samt ialternativ IV besparingsmöjligheter på /år netto ochinvesteringsutgiften . Planverketförestår fönsterbyte i 25 96 av småhusen samt i 10 96 av flerbostadshusen.Detta överstiger antalet åtgärdade lägenheter i alternativ IV, Verket räknar dock med en tidsperiod som är längre än 10 år.Planverkets åigärder beräknas ge en besparing på /år netto medanalternativ IV endast beräknas ge /år netto. Skillnadenberor dels på omfattningen av åtgärderna men även på att verket räknar med enstörre besparingsmöjlighet per m fönster. investeringsutgifter,4,95 miljarder inkl. mervärdeskatt, är väsentligt högre än utgiften isparalternativ IV, . Detta berordels på åtgärdernas omfattning men även på att verket räknar med totalkostnadenför fönsterbyte och inte enbart med merkostnaderna för byte litl 3-gtasfönster. Eftersomövriga remissinstanser i allmänhet redovisar besparingsmöjligheterna förfönsterbyte och fönsterombyggnad tillsammans jämföres dessa separat i avsnitt4.2.3. Olikaförslag att bygga om 2-glasfönster till 3-gtasfönster redovisas av planverket.Medelkostnaden förde typerav ändringar som är möjliga varierar enligt verketmellan 150 och /m. Byggnadsslyrelsen, inslitulionen för byggnadsteknikvid KTH samt Industrigruppen för lätl byggeri delar verkets uppfattning. 1del följande beskrivs de ålgärdslyper som ligger till grund för besparings- ochinvesteringsberäkningarna. Åtgärdenatt komplettera ett befintligt 2-glasfönster rned ett extra enkelglas bedöms avplanverket och remissinstanserna kosta /m fönsteryta inkl.mervärdeskatt. 1 sparalternativen har åtgärden kallats åtgärdstyp 3 ochmedelkostnaden har satts till /ml Iåtgärdstyp 3 ingår även byte av enkelglas i ytterbåge till 2-glas isolermta isamband med byte av ruta. Dessutom byte av ytterbåge med enkelglas mot nyytterbåge med 2-glas isoterrula i de falt då ytterbågen är rötskadad eller avandra skäl ändå måste bytas ut. uppskattar kostnaderna tiU 300-520kr/m vid byte till 2-gtas isoterrula. Remjssinslansema delar den uppfattningen.Med hänvisning litl det tidigare resonemanget om merkost- 1977/78:76 272 nådervid tidigareläggning av fönsterbyte bedöms memtgiften i följande beräkningarlill /m inkl. mervärdeskatt. 1övriga fall då ett enkelglas byls till en 2-glas isoterrula bedöms kostnadernatill /m inkl. mervärdeskatt i enlighet med planverkets ochremissinstansernas bedömningar. Det utgör hela kostnaden för bytet, Ifortsättningen kallas denna åtgärd för åtgärdstyp 4, 1lokaler där också induslrins kontor inkluderas har Industrigruppen för lätlbyggeri beräknat att 15 96 av den fönsteryta som ändras utgörs av skyltfönster,Industrigmppen räknar med att dessa kompletteras med en invändig vägg av glaseller skivmaterial till en kostnad av /m inkl. mervärdeskatt. eller någon annan remissinsians har behandlat denna fråga. Detförefaller rimligt att dåligt isolerade och slora skyltfönster åtgärdas. Avdenna anledning tas åtgärden med i kalkylerna. Det finns inte någon anledningalt ifrågasätta Industrigruppens bedömning av omfattning och kostnad föråtgärden, som i fortsäitningen kallas åtgärdstyp 5. Besparingsmöjligheternavid ombyggnad från 2- till 3-glasfönster bedöms vara desamma som vidfönsterbyte. Det innebär 70 kWh/år och m fönster för bostäder, 63 kWh/år och mfönster för lokaler och industrins kontor och 100 kWh/år och m fönster förinduslrins övriga lokaler. Vid ändring av skyltfönster räknas emellertid med enmedelbesparing på 270 kWh/år och m.fönster. 1det första alternativet räknas genomgående med 200-kronors åtgärder. I deövriga alternativen finns även 400-kronors åtgärder med i stigande antal. Isamtliga allernaliv räknas med att ca 15 96 av den åtgärdade fönslerytan ilokaler är skyltfönster. Följandetabell ger en uppfattning om hur stor det av det befintliga fönslerbeståndetsom kommer att åtgärdas genom ombyggnad. Tabell 4.3 Andel av fönsterbeståndet i olika byggnader somåtgärdas genom ombyggnad Byggnad Andel ombyggda fönsler Denförhållandevis höga åtgärdsfrekvensen för ombyggnad av industrifönster ialternativ I och II beror på den kortare livslängd som en industribyggnadi regel har. Det medför att ombyggnad får antas vara mer attraktiv änfönsterbyte, Itabell 4.4 redovisas bedömningen av möjlig energibesparing under en 1977/78:76 273 tioårsperiodvid exempel på olika omfattning av ombyggnad av fönsler saml deinvesteringsutgifter som respektive ålgärdsinsats kräver. AlternalivI innebär besparingsmöjligheter på /år netto och inyesteringsutgifterom ,, a 11 e r n a t i v II 0,23TWh/ år netto och ,, alternaliv III /år netto och 1,90miljarder kr. saml alternativ IV1,/år netto och 3,79 miljarderkr. Enjämförelse för bostäder mellan alternativen I-IV och planverkeis bedömning avbesparingsmöjligheter och investeringar visar följande. I alternativ IV åtgärdasdet antal lägenheter som planverket anger som maximalt. Investeringsbehovet ialternativ IV är . Del är lägre än planverketsuppskattning av investeringarna som är . Det beror främst påatt beräkningarna i denna promemoria endast inkluderar merutgifter medanplanverket använder totalutgifter. Bedömda besparingar i alternativ IV är0,/år netto. bedömer besparingen till /år netto. Detberor på att planverket räknar med dels större fönsteryta, dets större besparingper m fönsteryta. Möjligabesparingaroch motsvarande investeringsutgifter i olika altemativ redovisas itabell 4.4. Fömtom planverket har instituUonenJÖr byggnadsteknik vid KTH lätt byggeri gjort motsvarande bedömningar. Institutionenför byggnadsieknik vid KTH anger besparingsmöjligheterna totalt lill /årnetto, Investeringsulgiften för denna besparing beräknar institutionen till 6,0miljarder kr. Dessa utgifter avser inte totalt investeringsbehov, utan denulgifl som lillkommer för skillnaden mellan 2-glasfönster och 3-glasfönster. Industrigruppenförlätt byggeri redovisar besparingsmöjligheter i storleksordningen /årnetto och en investeringsutgift om . Industrigruppen för sammaresonemang om investeringsutgifterna som inslitulionen Jör byggnadsieknik vidKTH. Avtabell 4.4 framgår alt dessa bedömningar överensstämmer väl med alternativ IV, dvs. /år netto och . Skillnaden mellanaltemativ II och IV är dock stor.Besparingsmöjligheten i alternativ III är /år netto ochinvesteringsutgiften . 1 altemativ II ärbesparingsmöjligheten /år netto och investeringsulgiften 1,8 miljarderkr, medan i alternativ I besparingsmöjligheten är /år netto ochinvesteringsutgiften . 1977/78. Tabell4.4 Fönsterbyte och fönsterombyggnad Besp., Investe- Under- netto ring' håll o. TWh/år miljar- drift' Ålgärdslyp I, dvs, byte av fönster som ändå skall bytas, men med användande av 3-glas i stället för 2-glasfönsier i 150 000 småhus och i 90 000 Igh i Uerbostadshus 0.22 D:o i övriga lokaler (1,5 milj, m fönsterarea) 0,09 D:o i industrins lokaler (0,1 milj. m fönsterarea) 0,01 Ålgärdslyp 3. dvs, komplettering med enkelglas eller vidskadat enkelglas utbyte lill 2-glas isoler-ruta eller vid skadad båge medenkelglas utbyte till ny båge med 2-glas isolermta i 30 000 småhus och 15 000Igh i flerbostadshus 0,04 D:o i övriga lokaler (0,15 milj. m fönsterarea) 0,01 D:o i induslrins lokaler (0,10 milj. m fönsterarea) 0,01 Ålgärdslyp5, kompleiieringavskyll- fönster i övriga lokaler (0,05 milj, m2 fönsterarea) 0,01 Utöver altemativ 1 lillkommer; Ålgärdslyp 3 i 40 000 småhus och 35 000 Igh i flerbosladshus D:o i övriga lokaler (0,20 milj. m fönsterarea) Ålgärdslyp 4. dvs. i övrigi ersätta enkelglas med 2-glasisoterrula eller göra om öppningsbart 2-glasfönsler till fast 3-glasfönster iIOOOO småhus och 50 000 Igh i flerbostadshus D:o i övriga lokaler (0,10 milj. m fönsterarea) Ålgärdslyp 5 i övriga lokaler (0,10 milj. m2 fönsterarea) 1 Avser kostnadslägel kvartalet 1977 exklusivemervärdeskatt. Tabell 4.4 Fönsterbyte och fönsterombyggnad TWh/år miljar- Utöver alternativ II tillkommer: Ålgärdslyp 2. dvs. byte av vissa 2-glasfönster förtid mol3-glasfönster i 75 000 småhus och 50 000 Igh i flerbostadshus D:o i övriga lokaler (0,5 milj. m fönsterarea) D.oi industrins lokaler (0,05 milj, m fönsterarea) i 60 000 småhus och 40 000 Igh iflerbostadshus D:o i övriga lokaler (0,60 milj, m fönsterarea) Ålgärdslyp 4 i 20 000 småhus och i 100 000 Igh iHerbostadshus D:o i övriga lokaler (0,35 milj, m fönsterarea) Åtgärdstyp 5 i övriga lokaler (0,15 milj. m fönsterarea) Utöver altemativ III tillkommer: Ålgärdslyp 2 i 75 000 småhus och i 50 000 Ighi flerbosladshus D:o i övriga lokaler (1,0 milj. m fönsterarea)D:o i industrins lokaler (0,05 milj, m fönsterarea)Ålgärdslyp 3 i 105 000 småhus och 65 000 Ighi flerbostadshus D:o i övriga lokaler (0,8 milj. m fönsterarea)D:o i industrins lokaler (0,1 milj, m fönsterarea)Ålgärdslyp 4 i 20 000 småhus och i 130 000Igh i flerbostadshus D:o i övriga lokaler (1,2 milj. m fönsterarea)D:o i industrins lokaler (0,06 milj, m fönsterarea)Åtgärdstyp 5 i övriga lokaler (0,3 milj. ' Avser kostnadsläget kvartalet 1977 exklusivemervärdeskatt. 1977/78:76 276 1en otät byggnad måsle onödigt mycket kall luft värmas upp till rumstemperatur,RuiTisluftstemperaturen måste dessulom hållas högre för att kompensera detobehag som människor upplever av drag och för att kompensera de katta ytor somuppstår när yttertuften kan cirkulera i golv, väggar och tak. Avhygieniska skäl kan byggnader dock inle göras alltför täta om de ej har till-och frånluftsventilation. Enligt gällande tillämpningsföreskrifter tillbyggnadsstadgan skall luftomsättningen i bosläder motsvara minst ca 0,5omsättningar . Det är väsentligt att i försia hand täta de byggnadersom är mycket otäta och särskilt de med till- och frånluftsventilation där manej behöver riskera all ventilationen genom tätningsåtgärderna blir för låg.Samtidigt bör otäta byggnader med sjätvdragsventitalion eller enbart frånluftsventilationåtgärdas. Vid byggnader med enbart frånluftsventilation finns risk för atteffekten av tätningsåtgärderna minskar genom det undertryck somventilaiionssyslemel ger. Övriga frågor rörande ventilation behandlas . 4.3.1Tätning ineUan Jönsierkarin och JÖnslerbåge samt dörrkarm oeh dörrblad Planverkeiframhåller att tätning mellan fönsterkarm och fönsterbåge är en mycket lönsamåtgärd. Verket påpekar emellertid att det är av slörsia vikt all användatälningslister av hög kvalitet. Remissinstanserna är eniga med planverket omåtgärdens lönsamhet och värdet av en hög kvalitet på lätningslister. Planverketanger att det är möjligt att sänka luftomsättningen med 0,2 omsättningar/timmegenom tätning mellan karm och båge i bostäder och lokaler. Debesparingsmöjligheter som uppnås genom denna tuftomsält-ningsminskning blir förett genomsnittligt småhus 1 800 kWh/lgh och år netto samt fören lägenhet iflerbostadshust 200 kWh/lgh och år netto. och inslitulionenJör byggnadsieknik vid KTH delar verkets bedömning. För lokaler och industrinskonior anger verket besparingen till ca 120 kWh/m fönsler och år netto. Förindustrins övriga lokaler bedöms besparingen något lägre eller till ca 110kWh/m fönster och år netto med hänsyn till den lägre minstemperaluren som ärvanlig i dessa lokaler. Planverketanger en utgift på /lm tätningslist och räknar med ca / m fönster. Deremissinstanser som angivit invesleringsutgifler för att täta och utföra smärrejusleringar av fönsler delar inte planverkels bedömning. Byggnadsstyrelsenberäknar utgifterna titt /m fönster. län byggeriberäknar utgifterna till /m fönster. Utgifterna för t ä t n i n g 1977/78:76 277 mellankarm och båge har i denna promemoria angetts till /lgh i småhus och 450kr/lgh i fterbostadshus samt /m fönsler i övriga fa 11. uppskattar kan täta 70 96 av befinttiga fönster i bostadsbeståndet och i övrigalokaler. anser alt av det totala fönslerbeståndet i deegna byggnaderna kan tätas . Skälet till den relativt låga bedömningenanger styrelsen vara att en stor del av deras fönster är fasta. IndustrigruppenJör lätl byggeri anger att ca 95 96 av det lotala fönsterbeståndet kan bliföremål för tätning . Pågrund av den goda lönsamhet som fönstertätninghar.och med lanke på den dåligakvalitet som äldre och många nyare tälningslister uppvisar torde det finnasanledning att vidta tälningsåtgärder i 60-85 96 avfönster- och dörrbeståndet i bostäder, i 40-70 96 av fönslerbeståndet i lokaleroch i 30-60 96 av fönsterbeståndet i induslrins övriga lokaler. Itabell 4.5 redovisas en bedömning av möjlig energibesparing under entioårsperiod samt investeringsutgifter fördenna. Genomatt åtgärda 2,5 milj. lägenheter anser p/a«ve/-A:er det möjligt att spara 3,46TWh/år netto till en investering av . Detta stämmer väl med bedömningarnai alternativ II där man genom åtgärder i 2,4 milj. lägenheter kanspara /år netto titt en investeringsutgift av 1,2 miljarder kr.Skillnaden i invesleringsulgift beror som tidigare nämnts på den högre kostnadper m fönster som planverket räknar med. Förlokaler och industri redovisar planverket genom åtgärd i 60 96 avfönsterbeståndet en möjlig besparing av /år netto till en utgift av 0,5miljarder kr. Omfattningen stämmer med alternativ III för lokaler samtalternativ IV för industribyggnader, I altemativ IV bedömsmöjliga besparingar i lokaler och industri till /år netto. Moisvarandeinvesteringsutgift bedöms till . Medövrig tätning avses tätning mellan fönsterkarmar och vägg, dörrkarmar och väggsamt tätning av sprickor och springor både i och mellan omslutandebyggnadsdelar. Dessutom avses tätning av hålgenomföringar för t, ex.elledningar i ytterväggar och tak. Enomsorgsfull tätning mellan fönsterkarm och vägg kan enligt/;/o/n'e/-Ae/ sänkaantalet luftomsättningar i en byggnad med 0,05-0,15 oms/tim. Byggnadsslyrelsendelar denna uppfattning. Planverketbedömer dessutom att en tätning mellan yttervägg och anslutande bjälklag ochtvärvägg, samt tätning av yttervägg i samband med omiapetsering ellerompuisning kan ge en luflomsättningsminskning på 0,2 oms,/lim. 1977/78:76 278 Enligtvid landets lekniska högskolor gjorda undersökningar av otätheter i detbefinttiga bostadsljeståndet (ofrivillig ventilation) kan samtliga dessatälningsåtgärder, inklusive tätning mellan karm och båge, endast utföras i enmycket begränsad del av bostadsteståndet. Detta på gmnd av risk för att delhygieniska gränsvärdet för luftkvalitet motsvarande 0,5 tuftoms/tim. kan kommaatt underskridas. Det gäller dock inte i byggnader med titt- ochfrånluftsventilation där man kan kontrollera tilluftsflödet med ventilationssystemet. Ihus där till- och frånluftssystem med värmeåtervinning ur ventilations-lufteninstalleras kan tätningsåtgärderna tillåtas bli omfattande och lönsamheten förvärmeåtervinning och tiitning kan därvid möjligen sammanvägas, vilketdiskuteras i avsnitt 4.5,5 (värmeåtervinning ur ventilationsluft). Kunskapernaom hur den fläktstyrda ventilationen påverkar den ofrivilliga ventilationenäremellertid ofullständiga, varfören dylik sammanvägning ledertitt att beräkningen av energibesparingen blir osäker. Enligtde vid de lekniska högskolorna gjorda undersökningarna kan man genom tätning ien del småhus och flerbostadshus byggda sänka den ofrivilligaventilationen med 0,5 oms/tim. Enligt föregående avsnitt bedömdes att man genomtätning mellan karm och båge/dörrblad kunde sänka antalet tuftomsällningar med0,2 oms/tim., återstår alltså för övriga tälningsåtgärder 0,3 oms/lim. Husbyggda uppvisar enligt undersökningen bättre täthet, varför mangenom övriga tälningsåtgärder i en del av dessa hus bedömer att kunna sänkaantalet luftomsättningar med 0,1-0,2 oms/tim. Planverkeibedömer att övriga tälningsåtgärder kan sättas in i drygt 2 milj, lägenheter.Besparingsmöjligheterna genom dessa åtgärder uppskattas till /år netto. Vidbedömning av besparingsmöjligheterna genom övrig tätning i bostadsbeståndetunder en tioårsperiod ingår i alternativi endast åtgärder i de mest otätahusen. I 250 000 småhus och 200 000 Igh i flerbostadshus byggda före 1950bedöms att man genom övriga tälningsåtgärder kan sänka antaletluftomsättningar med 0,3 oms/tim. och därigenom kunna spara /år netto. Ialternativ II bedöms att man dessutom kan täta 175 000 småhus och 100 000 Igh iflerbostadshus och därigenom kunna sänka antalet luftomsättningar med 0,2oms/lim. Detta ger en ytterligare besparing på /år netto. 1 alternativIII bedöms dessulom 250 000 småhus och 200000 Igh i flerbostadshus kunna tätasså att antalet luftomsättningar minskar med 0,1 oms/tim. vilket ger enbesparingsökning på /år netto. 1 alternativ IV bedömsinga ytterligare tälningsåtgärder kunna göras. Planverketbedömer investeringsbehovet för alt täta mellan fönsterkarm och vägg till 1 100kr/småhus saml i flerbostadshus lill /lgh. För tätning mellan ytterväggoch anslutande bjälklag och tvärvägg bedömer verket investeringsbehovet till /småhus samt i flerbostadshus till / 1977/78:76 279 Igh.Investeringsbehovet för tätning av yttervägg i samband med omiapetsering ellerompuisning bedöms till /småhus och i flerbostadshus titt /lgh. Dåinga remissinstanser uttalat sig avvikande till denna bedömning avinvesteringsbehovet för de olika tätningsåtgärderna har dessa fått ligga tittgrund för beräkningarna av investeringsbehovet i de olika alternativen I-IV. 1alternativ I har investeringsbehovet bedömts till /småhus och I 700kr/lgh i flerbostadshus, 1 detta investeringsbehov ingår då dels utgifter för tälningsåtgärder mellan karmar och väggar, dels utgifter för tätning mellan ytterväggbjälklag och tvärvägg, vilka bedöms erforderiiga att antalet luftomsättningar skatt kunna minskas med 0,3 oms/tim. 1 alternativ II har investeringsbehovet för de lillkommande åtgärderna bedömts lill / småhus och /lgh i flerbostadshus för att man i dessa hus skall kunna minska antalet luftomsättningar med 0,2 oms/tim, 1 alternaliv III har investeringsbehovet för de tillkommande åtgärderna bedömts till / småhus och /lgh i flerbostadshus för att kunna sänka antalet luftomsättningar med 0,1 oms/tim. Fördet övriga byggnadsbeståndet dvs, lokaler och industrins byggnader finns bristfälligkunskap om beståndets sloriek och beskaffenhet, vilket försvåraruppskattningen av lämpliga åtgärder, deras effektivitet samtinvesteringsbehovet. Planverkei bedömer att det är tänkbart att täta avbeståndets ytterväggar och tak vilkel skutte ge en besparing på /årnetto vid en investering på . I hur slor del av beståndet somverket bedömer att man kan utföra tätningar mellan karm och vägg framgår ej dådetta redovisas tillsammans med tät ningsåtgärder mellan karm och båge/dörrblad. Vidbedömning i alternativen 1-lV av åtgärdsandelar, besparingar ochinvesteringsbehov har antagits ungefär samma åtgärdsinsatser som ifierbo-stadshusbeståndet. lallernativI bedöms möjligt att i 5 96 av beståndet sänka antalet luftomsättningar med 0,3oms/tim. genom övriga tälningsåtgärder i de mest otäta byggnadema. Detta ger enbesparing på /år netto. I alternativ Il bedöms möjligt att ytterligareåtgärda 10 96 av beståndet och i detta sänka antalet luftomsättningar med 0,2oms/lim., vilkel ger ett besparingstillskott på /år. lallernativ IIIbedöms möjligt att åtgärda av beståndet och i detta sänkaantalet luftomsättningar med 0,1 oms/lim., vilkel ger ett besparingstillskottpå /år netto. lallernativ IV bedöms ingen ytteriigaretätning möjlig. Investeringsbehovethar bedömts till högre per m fasadyta än i flerbostadshusen. Detta bl.a, beroende på alt det ofta finns installationer i ytterväggarna samt atttakhöjden är större. Ialternativ1 har investeringsbehovet bedömts litl /m-' fasadyta för att kunnareducera antalet luftomsättningar med 0,3 oms/tim. II har investeringsbehovetbedömts till /m fasadyta för att kunna Prop.1977/78:76 280 reduceraantalet luftomsättningar med 0,2 oms/tim, och i alternativ 111 harinvesteringsbehovet bedömts till /m-' fasadyta för att kunna reduceraantalet luftomsättningar med 0,1 oms/tim. Åtgärderna bör i störstamöjliga mån utföras i samband med övriga ombyggnadsarbeten och renoveringsarbetenför alt minimera onödiga utgifter och störningar av verksamheten ibyggnadsbeståndet. Planverketbedömer alt genom lätningsåtgärder, under minsl en tioårsperiod, i 2,5 milj.lägenheter och i av lokal-och industribyggnadsbeståndet kunna spara 7,8TWh/år netto genom en investering på , Instilutionen förbyggnadsieknik vid KTH och experigrupp C preliminärarapport bedömer alt motsvarande åtgärder fram kan ge en besparingpå /år genom en investering på . Industrigruppenfor läll byggeri bedömer besparingsmöjligheterna under närmaste tioårsperiodentill /år netto genom en investering på . Åtgärdernaberäknas då beröra 3,3 milj. lägenheter, ca 90 96 av lokalbeståndel samt 85 96av industrins byggnader, lallernativ I bedömsbesparingarna enligl tabell 4.5 bli /år genom en investering av 2,7miljarder kr, I alternativ 11 bedöms besparingen till /år genom eninvestering av . överensstämmer med bedömningar avinstituiionen Jor byggnadsteknik vid KTH och expertgrupp Ci den preliminära rapporten, dock är investeringen lägre. Ialternativ 111bedöms besparingen bli /år genom en investering av 5.1 miljarder kr.Detta överstiger//anve;--kets bedömning på /år men investeringen ärlägre än planverkets . I al terna t i v IV bedömsbesparingen bli /år netto genom en investering på 5,3 miljarder kr.Detta understiger Industrigruppens för lätt byggeri bedömning på /årgenom en investering på . 1977/78:76 281 Åtgärd Besp., Investe- Under- Bruks- Besp. netto ring' hallo, tid kost- TWh/år miljar- drift' år nad' milj, öre/ kr./år kWh Tätning mellan karm och båge i 800 000 småhus och I 350 000 Igh i flerbostadshus 3,10 1,00 O 10 3,5 D:o i 40 96 av övriga lokaler (9 milj. m2 fönsterarea) 1,10 0,30 O 10 2,7 D:o i 30 96 av industrins lokaler (0,6 milj. m2 fönsterarea) 0,07 0,02 O 10 2,7 Minskning av luftomsättningen med 0,3 oms,/tim, genom övrig tätning i 250 000 småhus och 200 000 Igh i flerbosladshus l.OO 0.90 O 30 3,9 D:o i 5 96 av övriga lokaler (3.5 milj. m2 fasadarea) 0,20 0,20 O 30 4,4 D:o i 5 96 av industrins lokaler (1,5 milj, m2 fasadarea) 0,10 0,08 O 20 4,6 SUMMAALTERNATIV I 5,57 2,50 SUMMA ALTERNATIV II 7,09 3,56 Utöver alternativ I tillkommer; Tätning mellan karm och båge i 100 000 småhus och 150 000 Igh i flerbosladshusD:o i 10 9ö av övriga lokaler (2 milj, m2fönsterarea) D:o i 10 96 av industrins lokaler (0,2 milj, m2fönsterarea) Minskning av luftomsättningen med 0,2 oms,/lim. i 175 000 småhusoch 100 000 Igh i flerbostadshusD:o i 10 96 av övriga lokaler(7,5 milj. m2fasadarea) D:o i 10 96 av industrins lokaler =3,5 milj, m fasadarea) Avser kostnadslägel kvartalet 1977 exklusivemervärdeskatt. 1977/78:76 282 Åtgärd Besp., Investe- Under- Bruks- Besp. netto ring' håll o, lid kost- TWh/år miljar- drift' år nad' kr,/år kWh Utöver alternaliv II lillkommer: Tätning mellan karm och båge i 100 000 småhus och 150 000 Igh i flerbostadshus D:o i 10 96 av övriga lokaler (2 milj, m fönsterarea) D:o i 10 96 av industrins lokaler (0,2 milj, m2 fönsterarea) Minskning av luftomsättningen med 0,1 oms./tim, genom övrig tätning i 250 000 småhus och 200 000 Igh i D:oi20 96 av övriga lokaler(l5 milj. D:o i 20 96 av induslrins lokaler (7 milj, m2 fasadarea)