prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — anialei avslutadesjukfall per 100 invånare under ellvisst år, har ökat . Däremot har det genomsnittliga sjukfallet blivit kortare. Till en del förklarasdetta av karenstidsförkortningen , Tillsammans med utvecklingen avsjukfallsfrekvensen ger dock del minskadevaraktighetslalet belägg för att det främst är antalet korta sjukfall som har ökat. Av tabellen framgår också attandelen sjukförsäkrade som inte haft något sjukfall under årel harminskat successivt. Av följande tabell framgår hur andelen sjukdagarresp. sjukfall fördelar sig påsjukfall av olika längd . De långa sjukfallen svarar för av antalet sjukdagar men endast för 30-35 %av antalet sjukfall. För de korta sjukfallen är förhållandet det omvända.Vidare kan utläsas att de korta sjukfallensandel av både sjukfall och sjukdagar ökar, med motsvarande minskning för de långa sjukfallen. Även härbeläggs således att det främst är dekorta sjukfallen som ökar. Som framgår av tabellen medför emellertid stora procentuella ökningar av de korta sjukfalleninte lika stora ökningar av antaletsjukdagar och därmed inte heller för sjukförsäkringens utgifter. Vidgranskningen av denna och föregående tabell bör beaktas att den ökadeförtidspensioneringen på grund av kombinerade medicinska- och arbels-marknadsskäl påverkar det relativa förhållandetmellan långa och korta sjukfall. Fr, o, m. finansieras sjukförsäkringen till av statsbidrag och lill 85 96 av socialförsäkringsavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare. Socialförsäkringsavgiftentill sjukförsäkringen utgör f. n. 9,696 av löneunderiagel.Riksförsäkringsverket har i sin anslagsframställning anmält att socialförsäkringsavgiften f n. inte beräknastäcka den lagstadgade andelen av sjukförsäkringensutgifter. Enligt verket uppgår underskottet för till ca I 500 milj. kr. och beräknas för åren 1977-1979uppgå till 2 100 resp. 1 100 och 1700 milj. kr. Mot denna bakgrund kommer jag i det följande att föreslå all socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen höjs från 9,6 till 10,6 96 av löneunderlaget fr. o. m. år1979. 1977/78:100 Bilagas 36 Som tidigare nämnts har yrkesskadeförsäkringen den1 ersalls av en arbetsskadeförsäkring. Denna ger allaförvärvsarbelande saml, under vissa förulsäliningarden som genomgår utbildning, ersällning vid arbetsskada ellerarbetssjukdom. Därmed avses alt den gällervid skada genom olycksfall i arbetetsamt vid sjukdom som kan antas ha samband med arbetet. Försäkringen gäller också vid olycksfall under färd till eller från arbetet, Arbeisskadeförsäkringen är samordnad med den allmännasjukförsäkringen på så sätt attersättningen betalas från sjukförsäkringen sedan skadanuppkom (samordningstiden), Frånarbeisskadeförsäkringen utgår eftersamordningstidens utgång ersättningför sjukvårdskostnader inkl. resoroch andra kostnader. Vidare utgår sjukpenning och - vid invaliditet - livränta.Livräntan kan också utgå lill efterlevandeanhörig. Den ersätter åriig inkomstförlust upp lill samma inkomsttaksom gäller för ATP, dvs. 7,5 basbelopp som f n, motsvarar ca , I fråga om samordning mellan den allmännapensioneringens förmåner och arbetsskadelivränian gäller förenklade reglerjämfört med tidigare. Livräntantäcker den del av inkomstförlusten vid arbetsskada som inte ersätts genom förtidspension. Livräntan ärpensionsgrundande för ålderspension från ATP och ulgår fram lill pensionsåldern . Därefter gäller en garantiregel. Den nya arbetsskadeförsäkringen finansieras heltgenom avgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Administrationen har decentraliserats från till de allmänna försäkringskassorna. Övergångsvis handläggs dock äldre yrkesskadeärenden avriksförsäkringsverket. Antalet redovisade arbetsskador har under flera årvaril 125 000-135 000 . För år1976 redovisades ca 148 000 arbetsskador. Av dessa utgjorde ca 122 000olycksföll, ca 13 000 färdolycksfall och ca 13 000 arbetssjukdomar. beräknas antalet skadefall till ca150 000. 1976 skedde en kraftig ökning av antalet anmäldaarbetssjukdomar. I huvudsak berodde detta på atthälsoundersökningar inom framför allt byggbranschen har avslöjat ell stortantal hörselskador. Den övriga delen av ökningen, som fortsatt ,torde bero på den allmänt ökade vaksamheten på detta område. Avsamtliga arbetsskador har 2 000-2 500 lett lill invaliditet och ca 400 lilldödsfall. Även antalet livräntefall har visat en kraftig ökning under desenaste åren. uppgick de till ca 6 300 och till sammaantal. Ca 60 96 av livränlefallen utgjordes av arbetssjukdomsfall. av de anmälda skadeärendena avslutas inomsamordningsliden. Det innebärattersätlning från arbetsskadeförsäkringen kan beräknas utgå i ca 15 000 fall . Det sammanlagda antaletutgående livräntor var 1977 ca 85 000. Utbetalningarna" från försäkringenvar ca 580 milj. kr. Finansieringen sker via enarbelsgivar- resp, egenföretagaravgift på av löneunderiagel. 1977/78:100 Bilaga 8 Sociaidepartementet B 1.Försäkringsdomstolen Försäkringsdomstolen är högsta prövningsinstansför socialförsäkringen. Den har attpröva sådana beslul av , försäkringsrådet eller tillsynsmyndigheten för erkändaarbetslöshetskassor, över vilka besvär anförts eller vilka underställtsdomstolens prövning. Domstolen har f. n. nio lagfarna och nio ickelagfarna ledamöter. Beräknad ändring 1978/79 -1- 1 254 000 -1- 962 000 - 4000 + 2000 + 64 000 + 64 000 -1-73 000 + 40 000 + 1 395 000 -1- 1 068 000 Pris- och löneomräkning . O-alternativet skulle innebärapersonalminskning och leda till enökad väntetid för ärenden hos domstolen. På grund av betydligt ökadarbetsbelastning behövs förstärkning med en domare, en avdelningsdirektör för administrativa arbetsuppgifter, treföredragande saml ett biträde (-1- . Medhänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat medel för ytteriigareen föredragande, en handläggare för bl, a. administrativa arbetsuppgifter samt ettbiträde. Vidare harjag beräknat medelför fortsatt göromålsförordnande för en försäkringsdomare. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillFörsäkringsdomstolen för /79 anvisa eu förslagsanslag av5 . 1977/78:100 Bilagas 38 1976/77 Utgift 2 074 000 1977/78 Anslag 2 057 000 1978/79 Förslag 1185 000 har att följayrkesskadeförsäkringens tillämpning och utveckling och utgör första besvärsinstans i vissa yrkesskadeärenden m.m. Rådet består av minst sju ledamöter,varav två representerar arbetsgivama och två arbetstagarna. Beräknad ändring 1978/79 -t- 1 500 Pris- och löneomräkning . O-alternativet skulle innebära personalminskning och minskad verksamhet, Medel har beräknats förytterligare en tjänst som assessor (-t- ,). har antagit de förslag somlagts fram i prop. 1977/78:20 omändrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringen m. m. (SfU1977/78:15, rskr 1977/78:113). Det innebär au de arbetsuppgifter som försäkringsrådet har f n. skall föras över lill de regionala försäkringsrätter som skall inrättas den . Jag hardärför beräknat medel för försäkringsrådet endast för halva budgetåret1978/79. Med hänvisning lill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att tillFörsäkringsrådet för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilagas 39 1978/79 Förslag 10 930 000 De arbetsuppgifter som försäkringsrådet ochriksförsäkringsverkets besvärsavdelninghar f. n. skall ft, o. m, den föras över till tre regionalaförsäkringsrätter. (Prop, 1977/78:20, SfU 1977/78:15, rskr 1977/ 78:113.) Denya försäkringsrätterna skall således vara första besvärsinstans för framför allt socialförsäkringsärenden m. m.som handläggs av de allmännaförsäkringskassorna. Försäkringsrätterna avses bli lokaliserade tillstockholmsområdet, och , Beräknad ändring 1978/79 -1- 8 460 000 (-1- 950 000) + 10 930 000 I enlighet medden personalorganisation som redovisades i prop, 1977/78:20 med förslag tilländrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringen m. m. harjag för försäkringsrätten i stockholmsområdetberäknat medel för 30 domare, 15föredragande, en handläggare för administrativa arbetsuppgifter samt 20tjänster för biträdes- och expeditionsvaklsper-sonal. För försäkringsrätten i harjag beräknatmedel för 21 domare, nioföredragande, en handläggare för administrativa arbetsuppgifter saml 13 tjänsterför biträdes- och expedilionsvaklspersonal. För försäkringsrätten i harjag beräknat medelför tio domare, fyra föredragande samt åtta tjänster för biträdes- ochexpedilionsvaklspersonal. Vid varje försäkringsrätt bör en av domarna varachef Jag avser att gestatens avtalsverk i uppdrag att i den utsträckning som behövs förhandla om anställnings- och arbetsvillkor förpersonalen vid försäkringsrätterna.Vidare kommer jag au föreslå regeringen att en organisationskom- 1977/78:100 Bilaga 8 40 mitte lillsatts för alt närmare förbereda den nyaoganisationen, 1 övrigt har jag beräknat medel för kostnader för nyalokaler saml för expenser och för arvoden till sakkunniga och nämndemän. a. lokalfrågomainte hunnil sluderas närmare är beloppen till viss del all betraktasom ungefäriiga. Med hänvisning till sammanställningen och till vad jag ovananfört beräknar jag anslaget till . Jag har därvidberäknat medel för Jag hemställer attregeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen alt inrätta tre ordinarietjänster för försäkringsrättsråd ochchef för försäkringsrätt med beteckningen o, 2. till Försäkringsrätter /79 anvisa etl förslagsanslag av är centralförvaltningsmyndighet främst för ärenden som rör den allmänna försäkringen -dvs. sjukförsäkring med föräldraförsäkringoch tandvårdsförsäkring, folkpensionering, tilläggspensionering - samt delpensionsförsäkring och arbetsskadeförsäkring, allmänna barnbidrag ochbidragsförskott samt för ärenden som rör utbetalning av studiestöd vid vuxenutbildning, utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och ersätlningtill värnpliktiga under repetilionsutbildning. 1 verkets uppgifter ingår bl. a.att utöva tillsyn över de allmänna försäkringskassorna, som är lokala organ förden allmänna försäkringen m. m.Utbetalning av förmånema sker ihuvudsak genom verkets försorg. Verket och försäkringskassorna ombesörjer fr. o. m. även beräkning ochutbetalning av slatskommunalt bostadsbidrag till pensionärer utan bam. Verket bedriver även försäkringsverksamhet enligt lagen omyrkesskadeförsäkring m. fl. äldre förfau-ningar inom motsvarande område. Iverket handläggs även ärenden angåendedebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter. Verket är första besvärsinstans enligt lagen om allmän försäkring. Verketär vidare redovisnings-central ochhar eU revisionskonlor för ett antal statsmyndigheter. utgörs av engeneraldirektör och en överdirektörsamt fem särskilt förordnade ledamöter jämte två personalföreträdare. Verket är organiserat på en administrativavdelning, en tillsynsavdelning, en planeringsavdelning,en yrkesskadeavdelning och en besvärsavdelning. Avdelningarna är organiserade på sammanlagt 17 byråer och tvåfristående sektioner samt ett revisionskontor. Verkets tekniska byrå meddatacentral är placerad i . 1977/78:100 Bilaga 8 1977/78 , Beräknad ändring 1978/79 -1-26 746 000 -H4 889 000 därav för resor lill andra länder än de nordiska (+ 10 000) + 2 768 000 + 2 829 000 Kostnader för drift av data- maskinanläggning m, m. -1- 8 365 000 -t- 8 015 000 -1- 876 000 (1 510000) (- 751000) (-1097 000) -f39 138 000 m. m. -1- 1 500 000 Ersättning från de allmänna + 8 000 000 Ersättning från statens personal- pensionsverk för datadrift m, m. -1- 607 000 -1-29 031 000 -t-17 507 000 som redovisas på driftbud- + 2 700 000 1.Pris- och löneomräkning m. m. 2.0-altemaiivet skulle innebära ständigt ökandeärendebalans och att av statsmakternabeslutade reformer inom socialförsäkringen m. m. inte kunde genomförasplanenligt. har ett flertalADB-system satts i drift hos . Systemen har utarbetats avden s. k. RAFA-utred-ningen som också i stor utsträckning svarat förunderhåll av systemen. 1977/78:100 Bilagas 42 Erfarenhelernahar dock visal alt det ständigt krävs underhåll och uppföljning om systemen skall fungera siörningsfritt.Riksförsäkringsverket anser i samrådmed slalskoniorei au fasia personalresurser bör inrättas för dessa arbelsuppgifter. De arvodestjänster som f n finnshos för underhålloch uppföljning av de ADB-system som är i drift bör därför bytas ut mot fasta tjänster på organisationsbyrån.Vidare behövs personalförstärkning för dessa arbelsuppgifter. Sammanlagtbehövs 29 tjänster, varav 24 handläggareoch fem kvalificerade biträden. Personalbehovet inom minskar med 23 personer.Med hänsyn till att byråns chef i stor utsträckning blir sysselsatt medutredningsarbete rörande ADB inom denallmänna försäkringen behövs ell göromålsförordnande för en handläggare. (4-3 224 000 kr.) På första tillsynsbyrånbehövs förstärkning för tandvårds- och privallä-karvårdsärenden med en handläggare och ett kvalificerat biträde. För bl,a. administrationen av bidragsförskottenbehövs ytterligare en handläggare och två biträden. Vidare behövs föruppföljning av försäkringskassornas förvalt-ningsuigifter m. m. förstärkning med tre handläggare och etlkvalificerat biträde. (+ .) Ett flertal nya reformersom trätti kraft under innevarande budgetår(den nya arbetsskadeförsäkringen,överförandet av bidragsförskoltsverksamheten från kommunerna, utbetalning av slatskommunalt bostadsbidrag lill folkpensionärerutan barn samt utbetalning av särskild föräldrapenning) har medfört ökade arbelsuppgifter för andratillsynsbyrån. För tillsyns- och uppföljningsåtgärder gentemotförsäkringskassorna krävs ytterligare fyra handläggare och två kvalificerade biträden. Vidare behövs förstärkningför tillsynen av de lokala skallemyndigheterna med en handläggare. (-F830 .) Vid tekniska byrån behövsförstärkning på grund av främst reformerna om slatskommunalt bostadsbidrag till folkpensionärer och vidgade föräldraförsäkringsförmåner saml för ytteriigaresäkerhetsåtgärder. För system- och programmeringsarbetebehövs sex handläggare och ell kvalificerat biträde. Vidare tas ytteriigare endalahall jämte ökad maskinkapacilel i bruk under /79,1 samband härmed behövs förstärkning med 13tjänster, (-t- .) Kraven på informations- ochulbildningsbyrån har ökat kraftigt i sambandmed reformverksamheten. Förstärkning behövs med fem handläggare och ettkvalificerat bilräde. Vidare krävs medel för tillfällig personal för inlåning av experter i olika utbildningssammanhang. (+ .) På kanslibyrån behövs förupprättande av ett beredskapssystem för socialförsäkringen en handläggare ochtvå kvalificerade biträden. Vidare behövsförstärkning för personal- och konlorsdriftsärenden med två handläggareoch ett kvalificerat bilräde, (-1- .) På besvärsavdelningen harantalet ärenden ökat starkt i samband med 1977/78:100 Bilagas 43 nyareformer inom socialförsäkringen. En tillfällig förstärkning behövs med en besvärsbyrå omfattande göromålsförordnandenför en byråchef, tio handläggare och två biträden. i+ I .) Avgiftsbyrånbehöver förstärkning för planerings- och organisations frågor med tre handläggare. Vidarebehövs ytteriigare fem kvalificerade biträden vid debiterings- ochuppbördssektionen, (-1- .) Pårevisionskontoret behövs två handläggare för revision av riksskatte verkets ADB-system. (-1- .) Vidarebehövs förstärkning på lagbyrån med tre handläggare, på tillsynsavdelningens administrativasektion med en handläggare och fyra kvalificerade biträden, påutredningsbyrån med två handläggare och ell kvalificerat bilräde saml påmatemaiisk-stalistiska byrån med ett kvalificerat biträde. (-1- .) och de allmännaförsäkringskassorna har fött ökade arbetsuppgifter isamband med reformer inom dels socialförsäkringenoch dels vissa andra bidragssystem. har en ny arbetsskadeförsäkring trätt i kraft ochbidragsförskottsverksamheten har förts över från kommunema till och försäkringskassorna.Fr. o. m. tillkommer särskild föräldrapenning saml slatskommunaltbostadsbidrag till folkpensionärer utan barn. Vidare har arbetsuppgifter som tidigare utförts manuellt avförsäkringskassorna successivt övertagils av i form avADB-service. Detta har medfört etl betydligt lägre personalbehov hosförsäkringskasssorna än som annars skulle ha behövts för att klara de senaste årens ökade arbetsuppgifter. Under /79 tas ytteriigare en dalahalljämte ökad maskinkapacilel i bmk vidriksförsäkringsverkets tekniska byrå i . ADB-systemen har utarbetats av den förriksförsäkringsverket och statskontoretgemensamma , som också i stor utsträckning svarat för underhåll och uppföljning av systemen.1 likhet med riksförsäkringsverketoch statskontoret anser jag att dessa arbetsuppgifter bör övertas av verket.Jag beräknar därför medel för sammanlagt 23 nya tjänster på organisationsbyrån, varav 20 handläggartjänsleroch tre biträdestjänster. Samtidigträknar jag med att personalbehov minskar med motsvarande antal personer jämfört medinnevarande budgetår (3), Arbetsskadeförsäkringen samt reformerna om vidgadeföräldraförsäkringsförmåner och slatskommunalt bostadsbidrag lill folkpensionärer utan barn ställer krav på ökade resurser vid andralillsynsbyrån. Jag beräknar medel förytteriigare två handläggare för rådgivning och tillsyn samt uppföljningav försäkringskassornas verksamhel (5), Ökadearbetsinsatser krävs vid tekniska byråns ADB-enhet i samband med 1977/78:100 Bilagas 44 attden nya datahallen tas i bruk. Vidare behövs personalförstärkning för säkerhetsåtgärder samt för reformer inomföräldraförsäkringen m. m. Jag beräknar medel för sammanlagt ytteriigare 15tjänster, varav fyra försystem-och programmeringsarbete (6). Förberedskapsplanering och säkerhetsfrågor m. m. inom socialförsäkringsväsendet beräknarjag medel fören handläggartjänst på kanslibyrån (8). har antagit prop. 1977/78:20 omändrad organisation för besvärsprövninginom socialförsäkringen (SfU 1977/78:15 rskr 1977/78:113), Beslutet innebär all en ny mellaninstans, försäkringsrätt,skall överta bl. a. de arbetsuppgiftersom har f. n. (Se punkten 83). Den nya organisationen avses träda ikraft då verksamhetenpå besvärsavdelningen skall upphöra. Genom att besvärsprövningen brytsul från får verket en mer renodlad inriktning på cenlrala lednings- ochtillsynsfunktioner. I linje med detta skall kunna inträdasom part i förfarandet i försäkringsdom-sootarna med uppgiften att verka för enlikformig och rättvis tillämpning av socialförsäkringsbesiämmelserna.För alt svara för denna uppgift skall inrättasen särskild enhet inom verket med fyra tjänster som jag här kallarförsäkringsombud, sex övriga handläggare och tre biträden, dvs. sammanlagt 13 tjänster. Då besvärsavdelningen omfattar 86tjänster innebär omorganisationenatt sammanlagt 73 tjänster kan utgå ur organisationen /79.Jag har vid min beräkning av medelsbehovel lagil hänsyn lill detla (9). 1 övrigt beräknar jag medel för ytterligare enhandläggare och etl biträde på avgiftsbyrån, två handläggare pårevisionskontoret, en handläggare på lagbyrånoch ett biträde vid tillsynsavdelningens administrativa sektion (10-12) Den utvidgade verksamheten vid dataanläggningenmedför ökade maskinkostnader och jagberäknar medel härför. För arbete beräknar jag sammanlagt ca 2,1 milj. kr. för nästa budgetår. Övergången till ADB-mliner har inneburit betydande avlastning av arbetsrutiner vid försäkringskassorna. Föratt behålla tidigare kostnadsfördelning skall dendel av koslnaderna för tekniska byrånsverksamhel som avser sjukförsäkringen påföras försäkringskassornas administrationskostnader. Denna kostnadsandel kanberäknas öka med ca 8 milj. kr. för nästa budgetår i samband medöverförande av ytterligare rutinerinom sjukförsäkringen tilldatadrifi. Det ankommer på regeringenalt utfärda närmare bestämmelser angående debiteringen. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår alt tillRiksförsäkringsverket för /79 anvisa etl förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilagas 45 1976/77 Utgift 18 694 882 483 1977/78 Anslag 20 250 000 000 1978/79 Förslag 24 600 000 000 Från detla anslag bekostas folkpension i form avålderspension, förtidspension,änkepension och barnpension samt hustrulillägg och barntillägg till den som uppbär ålders- eller förtidspension.Härifrån bekostas också handikappersättningsaml vårdbidrag för handikappade barn. Folkpensionssyslemet omfattar hela befolkningen.Ålderspension utgår . Den enskilde har dock möjlighet att självbestämma tidpunkten för sin pensionering. Vid uttag av ålderspensionföre reduceras den utgående pensionen och vid uppskjutet uttag efter sker i ställeten höjning. Det är även möjligt alt ta ut halv ålderspension. Förtidspension utgår till den som fött sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt me.d minst hälften. Änkepension utgår till änka upp till den allmänna pensionsåldern. Barnpension ulgår lill barn omden ena eller båda föräldrarna avlider.Vårdbidrag utgår lill förälder medhandikappat barn som är under 16 år.Hustrutillägg, som är inkomstpröval, ulgår till gift kvinna vars make har ålders-eller förtidspension. Folkpensionsförmånema är indexreglerade, vilketinnebär att pensionsbeloppen automatiskt ändras i takt med basbeloppetsutveckling. Basbeloppet beräknas för på gmndval avkonsumentprisindex. Basbeloppet för är . Ålderspension liksom hel förtidspension,änkepension eller vårdbidrag ulgårför år räknat av fastställt basbelopp för ensam pensionär och medsammanlagt 155 96 för två pensionsberäuigade makar. För den som inte har ATP eller har lågt ATP-belopp kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott, som innevarande budgetår utgår avbasbeloppet för ensam ålderspensionär och för makar gemensamt. För en förtidspensionär och förälder med vårdbidragulgår pensionstillskott av basbeloppet. Bestämmelserna om folkpensionsförmånernaåterfinns i lagen (1962:381) omallmän försäkring (omtryckt 1977:630), lagen (1962:392) om hustmtillägg och kommunall bostadstillägg till folkpension (senast ändrad 1977:371) och lagen (1969:205) om pensionstillskou (senaständrad 1975:381). Från anslaget bekostas även vissaläkarundersökningar m. m, vid sjukhus i ,och Åre avseende undersökningsfall för den allmännaförsäkringens behov. 1977/78:100 Bilagas 46 redovisningav reglerna för handikappersättning Handikappersättning ulgår dels som entilläggsförmån lill försäkrad som uppbär pension enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL), dels som ensjälvständig förmån till den sominte har sådan pension. Rätten till handikappersättningoch omfattningen av ersättningen regleras i 9 kap. AFL, Handikappersättningen är i princip enmerkostnadsersätlning. Reglerna för handikappersättning trädde i kraftden (prop. 1974:129, SfU1974:32, rskr 1974:332), Lagstiftningen grundade sig på eU belänkande från (Ds S1974:1) Förbättrade vårdbidrag och invaliditetsersättningar frånfolkpensioneringen. Handikappersättningkan utges till försäkrad, vars fysiska eller psykiska funktionsförmåga är nedsatt för avsevärd tid. Rätttill ersättning föreligger om den försäkrade på grund av sill handikappbehöver mera tidskrävande hjälp avannan i sin dagliga livsföring ellerbehöver fortlöpande hjälp av annan personför att kunna förvärvsarbeta. Vidare beaktas om den handikappade eljest fårvidkännas betydande merulgifter tillföljd av sitt handikapp. Vid bedömningav frågan om rätt lill ersättningskall den handikappades vård-ochhjälpbehov vägas samman med hans merkostnader lill följd av handikappet. Det är således det sammanlagda behovet av stöd som ligger lill grund förbedömningen. Vid tillämpningen av bestämmelserna skall med försäkrad som utför förvärvsarbete likställas studerande,som åtnjuter studiestöd enligt studiestödslageneller endast på grund av bestämmelse om behovsprövning är utesluten frånsådan förmån. Alltefter hjälpbehovets omfattning eller merutgifternas storlek utgör handikappersättningen för år räknat 60, 45 eller30 % av basbeloppet. Handikappersättningtill blind utgör för tid före denmånad då ålderspension eller helförtidspension börjar utgå 60 96 av basbeloppet. För tid därefter ulgår handikappersättningen till blind av basbeloppet om inte stödbehovet ger anledning till högre ersällning. För försäkrad som är döv ellergravt hörselskadad utgörhandikappersättningen 30 96 av basbeloppet.