prop · G10336 · 1977-12-31 00:00:00 — kan fungera som forum för samverkan mellan utbildningsanordnarna.Ett vuxenutbildningsråd som i första hand har sammansatts för att kunna fungerasom kommunala vuxenutbUdningen har en aUtför snäv sammansättningför att kunna fungera som ett effektivt samverkansorgan för information ochuppsökande verksamhet. Det är angeläget att utbildningsanordnarnahar en överblick över regionens behov av och tiUgång på vuxenutbildning. Länsskolnämnderna,som är regionala organ för det aUmänna skolväsendet, bör enligt utred-, ningensuppfattning ha ansvaret för att denna överblick kommer till stånd. Somregionala planeringsorgan bör länsstyrelserna kunna ge de kommunalavuxenutbildningsråden underlag för deras planering av vuxenutbildningsutbudet. Envidgad regional samverkan mellan utbildningsanordnarna måste utformas som ettsamrådsförfarande utan bindande beslutsfunktioner. I ett samrådsförfarande börpolitiskt valda representanter medverka för att därmed få en förankring i debeslutande organen. Vuxenutbildningsnämnderna bör enligt utredningen haansvaret för att initiera ett vidgat regionalt samråd.Vuxenutbildningsnämnderna bör i samverkan med länsskolnämnderna minst en gängper halvår anordna regionala vuxenutbildningskonferenser. SVUX rekommenderar att vuxenutbildnings- Prop.1977/78: 36 14 nämndernages resurser för att genomföra sådana konferenser. I in struktionen för länsskolnämnderna bör också anges att dessa skall bistå vuxenutbildningsnämnderna i detta arbete. ' 3.1.4Ökade resurser Allmänna överväganden Detövergripande målet för komrhunal vuxenutbildning är att erbjuda kompetensgivandeutbildning enligt läroplanerna för högstadium och gymnasieskolansamt särskild yrkesinriktad utbUdning.-SVUX har inte ansett det vara dessuppgift att ompröva detta mål. Däremot är utredningen av den uppfattningen attsärskUda åtgärder måste vidtas för att stimulera förekomsten av ett utbud inomkommunal vuxenutbildning som fränijar utvecklingen mot' en återkommande utbildningpå sätt som angivits i prop. (1975: 9) om reformering av högskoleutbildningen m.m. oeh propi (1975: 23) om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd till vuxna m.m. SVUX anser därför att den kompetensgivande utbildningen inom korfimunalvuxenutbildning behöver starkt förbättrade resurser. Utgångspunktenför utredningens förslag orn komrhunal vuxenutbildning är att tUlkommanderesurser i första hand bör inriktas på behörighetsgivande UtbUdning förfortsatta studier eller yrkesverksamhet, att vuxenutbildning bör ha enjämnare geografisk spridning och att den i ökad utsträckning bör anpassas tUlde vuxnas skiftande erfarenheter och behov. Ettstort problem för vuxenutbildning är att kurser vanligen skall läsasin med av den lärarhandledning som ges för motsvarande kurserinom ungdomsskolan. En bättre anpassning av vuxenutbUdning tillvuxenstuderandes skiftande behov av undervisning och tid att delta iutbildning tUlgodoses enligt utredningen inte genom en generell ökning avantalet uridervisningstim-mar i de olika ämneskurserna. I StäUet för en generellökning av antalet undervisningstimmar bör undervisningens innehåll ochutformning bättre anpassas till de vuxnas situation. Det är enligt SVUX' meninginte självklart att vuxna skall läsa alla ämnen eller alla delar av kursen iett ämne enligt läroplanerna för ungdomsskolan. De vuxnas erfarenheter börkompletteras med ärh-nesstudier i sådan omifattning att de vuxna erhåller enutbildning som är av samma kvalitet som ungdomsutbUdningen. Utbildningensinnehåll-behöver för den skull inte vara identisk. SVUXanser att SÖ bör få i uppdrag att se över kursplanerna'inom den kommunalavuxenutbildningen med syfte att inom ramen för läro- Prop.1977/78: 36 15 planernabyta ut eller ta bort det stoff och de moment som med hänsyn till vuxenstuderandes erfarenheter oeh behov kan anses vara av mindre intresse för dem. Geografiskfördelning ..;,,:. . : Ettannat stort problemsom utredningens förslag avser att komma till rättamed är den geografiska snedfördelningen av vuxenutbUdning. I områdenmed ett tUl synes stort utbildningsbehov är den kommunala vuxenutbUdningen avringa omfattning. Små kommuner har ofta svårigheter att starta kurser äveii i äninensom annars är vanliga. T. o. m. i de största kommunerna finns svårigheter attstarta kurser i de mindre frekvenla ämnena på gmnd av svårigheter att rekryteraså mänga deltagare att villkoret för kursstart uppfylls. Syftetmed förslagen om ökade resurser för vuxenutbildning är enligtutredningen att öka möjligheterna att ordna kurser främst ibefolkningssvaga områden men också på andra orter där vissa kurser i centralaämnen inte kunnat komma till stånd, att stärka skolledar-organisationen i vissakommuner och att öka kommunernas frihet att utnyttja resursema med hänsyn tUllokala behov. Utredningenhar i sina överväganden kommit fram till att de kommuner som är i störst behovav ytterligare resurser bäst tUlgodoses genom riktade åtgärder. Dengrundläggande principen för utredningen har därvid varit att alla vuxna,oavsett bostadsort, skall ha tUlgång tUl kurser i åtminstone ett antal centralaämnen. mening bör ett visst minsta antal grundskolekurser oehyrkesinriktade kurser anordnas i samtiiga kommuner samt ett minsta antalgymnasieskolekurser inom varje gymnasieregion. Ett minimiutbud av sådant slagkan inte erbjudas med nuvarande bestämmelser om lägsta antal kursdeltagare utomi de befolkningsmässigt stora kommunerna. SVUX anser därför, att ett visstbegränsat antal kurser i vissa ämnen bör anordnas, om antalet deltagare uppgårtill lägst fem. Utredningenanser att kurs bör få anordnas enligt särskUda bestämmelser endast i vissaämnen. har beslutat att alla, som uppnått och har yrkeserfarenhet samt har erforderliga kunskaper i engelska, skallvara behöriga att bedriva högre studier. Detta beslut torde enligt SVUX fååterverkningar även för behörighetsbestämmelserna för underliggandeutbildningsnivåer. Utredningen anser det rimligt att behörighet förgymnasieskolestudier ges motsvarande utformning.' Utredningen konstaterar attför fortsatta studier krävs vissa mer preciserade färdigheter," främst isvenska, engelska och matematik. Riksdagensbeslut om aUmän och särskild behörighet för högre stu- Prop.1977/78: 36 16 diertorde enligt utredniiigen få större konsekvenser för den kommunalavuxenutbildningen på gymnasieskolenivå än på grundskolenivå. . Som behörighetsviUkorför högskolestudier har uppställt kunskaper och färdigheter i bl. a.svenska och engelska. Utredningen anser detrimligt att en allmän gymnasieskolebehörighet för vuxna kan begränsas vad gäller antalet studerade' ätn- nen. Utöver färdighetsämnena svenska, engelska och matematik kan ett eller ett par av de naturvetenskapliga ämnena och ett eUer étt par av de samhällsvetenskapliga ämnena komma i fråga. Riksdagensbeslut om allmän och särskild,behörighet för högre studier kan också fåkonsekvenser för kurser inom den yrkesinriktade utbildningen. Utredningenanser därför att det är angeläget att den yrkesinriktade utbildningen kananordnas med ett minimiantal kurser. mening bör den som önskar fuUständig behörighet kunna erhållasådan inom rimlig tid. SVUX anser det mest ändamålsenligt att StäUa en. resursi form av ett,högsta antal undervisningstimmar till kommunernas förfogande. Pågrundskolenivå bör kurser i svenska, engelska,och matematik erbjudas i sådanomfattning att dessa kan studeras äv tre terminer. Utredningenanser .vidare att två av de treiämnena skall, kunna starta varje termin.Fördelas kurstimmaraa på tre terminer åtgår varje läsår ca 1 000 undervisningstiminar.SVUX föreslår således att grundskolekurser i ämnena svenska, engelska ochmatematik ornfattande sammanlagt högst per läsår fåranordnas i varje kommun om deltagarantalet uppgår till lägst fem. Pågymnasieskolenivå anser utredningen att kurser bör anordnas med deltagarantalom lägst fem i dels ämnena svenska, engelska och matematik, dels två av ämnenahistoria, samhällskunskap, socialkunskap, företagsekonomi och religionskunskapdels också två av ämnena biologi, fysik, kemi, naturkunskap och teknologi isådan omfattning att eri studerande kan fullborda studierna i sju ämnen inornen period av fyra terminer. SVUX föreslår att inom gymnasieregionen bör högst varje läsår kunna disponeras för dessa kurser. Utredningenbetonar i detta sammanhang angelägenheten av att utbudet av och rekryteringen tiUkurser inom den naturvetenskapliga sektorn förbättras. Beträffandeden yrkesinriktade utbildningen föreslår utredningen att varje kommun fåranordna gymnasiéskolekurser med ett deltagarantal om lägst fem i yrkestekniska ärrinenmotsvarande s. k. blockämnen, dels' på beklädnadsteknisk, bygg- ochanläggningsteknisk, el-teleteknisk, fordonsteknisk, livsmedelsteknisk,processteknisk, träteknisk och verkstadsteknisk linje, dels på distributions-och kontorslinje omfattande sammanlagt högst perläsår. Förutsättningenför att dessa kurser skall få starta nied ett deltagar- 1977/78: 36 17 antal om lägst fem är, enligt utredningen, att de interedan förekornmer i kommunen resp. gymnasieregionen. Utredningen villemellertid före' slå vissa undantag som anges i det följande. Det är enligt utredningen väsentligt att den garanteradeorganisationen i stor utsträckning anordnas som fritids- och deltidsstudier,bl. a. för att göra det möjligt för stora grupper korttidsutbUdade att få delav utbildningen. bör de som önskar genomföra ett mer omfattandestudieprogram ges möjlighet härtill. Detta förutsätter i många fall studieräven . Utredningen anser därför att kurser med lägst fem deltagare börkunna anordnas i samma ämne på såväl som . De bör dock intekunna starta . Störredelen av kurserna anordnas endast på en ort inom kommunen. Utredningen anserdet angeläget att aUa invånare oavsett bostadsort inom kommunen ges reellamöjligheter att delta i utbildning. SVUX föreslår därför att mer än en kurs isamma ämne eller ämnesgrupp får anordnas enUgt de särskUdabestämmelserna, om Imrsema anordnas på olika orter och om avståndet mellanorterna överstiger nor- , malt pendlingsavstånd. Som lämpUg riktlinje anges attkurser bör kunna anordnas på högstadieorter på frånvarandra. Beträffande gymnasieskolekurser bör motsvarande gälla inom en gymnasieregion,även om det är fråga om olika kommuner. SVUX har den principiella uppfattningen att studerande sompåbörjat utbildning skall ha möjlighet att slutföra den. Enligt nuvarandebestämmelser gäUer att om antalet deltagare sjunker under fastställt minimiantalbeslutar länsskolnämnden om kursen får bibehållas. SVUX anser att en friare användningav schablontillägget ger den kommunala vuxenutbildningen ökade resurser attslutföra kurser som har påbörjats. SVUX föreslår därför att en kurs som här påbörjats enligtnuvarande bestämmelser med varaktigt lägst tolv deltagare skall få fortsätta medreducerat antal undervisningstimmar om deltagarantalet går ned till lägst åtta.Timantalet bör reduceras . Motsvarande reducering föreslås närdeltagarantalet i kurser med varaktigt lägst åtta deltagare går ned till lägstfem deltagare. Kurs som påbörjas enligt särskilda bestämmelser med lägstfem deltagare bör om antalet deltagare går ned till lägst tre reducera antaletundervisningstimmar . Kommun bör få rätt att utnyttja schablontilläggetför undervisning under motsvarande antal timmar,; varigenom undervisningenefter lokalt beslut bör kunna fullföljas i önskad omfattning. Behovet av stödundervisning, som ett led i en önskvärd individualisering,såväl som ökade studie- och yrkesvägledningsinsatser i vid bemärkelse kräverenligt utredningen större resurser. 2 1977/78. 1977/78: 36 18 schablontUläggetför både gymnasieskolekurser och kurser inom särskild yrkesinriktad utbUdninghöjs från 13 resp. till . En höjning av schablontillägget förgrundskolekurser är enligt utredningen mindre befogad. Förslagetom s. k. garanterat kursutbud bör enligt utredningen kompletteras med enorganisatorisk förstärkning för att den åsyftade effekten skall kunna uppnås.Utredningen föreslår därför att en skolledarresurs knuten tUl ramen för detgaranterade utbudet erbjuds varje kommun. Det högsta tänkbara undervisningsutbudetär, enligt förslaget, totalt för de olika studievägarna 3 200undervisningstimmar per läsår i en kommun. Enligtnuvarande bestämmelser ger det en skolledarresurs motsvarande en fjärdedel aven arvoderad studierektor. För att uppnå en bred spridning av kurserna föreslårutredningen att en sådan minimiresurs bör finnas i alla kommuner. Beträffandeundervisningslokaler framhåller SVUX det nödvändiga i att vuxenutbildningensbehov beaktas vid en totalbedömning av en kommuns behov av lokaler förundervisning. SVUX betonar vikten av att i förordningen (1957: 318, omtryckt1974: 393, ändrad ? : 403) om statsbidrag till byggnadsarbeten inomviss utbildning, vid sidan av övriga utbildningsformer för vilka statsbidragtill byggnadsarbeten utgår, vuxenutbildning också införs. Vidprövning av lokalbehov och huvudritningar för skollokaler bör också särskildhänsyn tas till vuxenutbildningens behov och därvid också tUl möjligheterna attställa lokalerna tUl förfogande för studiecirkelverksamhet. Kommunen börhärutöver kunna få statsbidrag för kostnader för anskaffande av förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel och hörseltck-niskutrustning. Utredningenredovisar två skUda beräkningar av de kostnader som förslagen om garantiutbud igrundskole-och gymnasieskolekurser medför. Utgångspunktenför den första beräkningen är den kommunala vuxen-utbUdningens förbrukning avundervisningstimmar. Enligtdenna beräkning skulle kostnaderna för att garantera samtiiga kommuner ett utbud på grundskolenivå omfattande minst 1 000 under visningstimmar uppgå till ca 10-niilj. Motsvarandekostnader för ett garanterat utbud igymnasiéregiönefna 1977/78: 36 19 omfattandeminst per läsår beräknas tiU ca 5,7 milj. kr. Utredningens utgångspunktför det andra beräkningssättet har varit den hittillsvarande förekomsten av deämnen utredningen vUl garantera i kommunerna. På grundval av vissaantaganden om hur det garanterade kursutbudet kommer att fördela sig beräknarutredningen den sammanlagda kostnaden för ett garantisystem på gmndskolenivåtill ca 8 milj. kr. och på gymnasienivå till ca 11,5 milj. kr. Utredningen antar attgarantiorganisationen avseende grundskole-och gymnasieskolekurserna kommer attutnyttjas till . Den sammanlagda kostnaden blir därmed för grundskole- ochgymnasieskolekurserna enUgt det första beräkningssättet ca 9,5 milj. kr. ochenligt det andra ca 11,7 milj. kr. Kostnaderna för garantikursérinom yrkesinriktad utbUdning beräknas till ca 7 milj. kr. Enligt utredningensförslag skulle behovet av skolledarresurs uppgå till 75 fjärdedels tjänster ochkostnaden för en fjärdedels arvoderad studierektorstjänst uppgå tiU . (enligt löneplan). Utredningen antar att den föreslagna skolledarresursenkommer att användas tiU och beräknar således den totala kostnaden tUl ea1,4 milj. kr. Kostnaden för en höjningav schablonbidraget från av timplanerna i den yrkesinriktadeutbildningen beräknas til ea 1,2 milj. kr. och från 13 tiU förgymnasieskolekurserna till 1,3 milj. kr. LedamöternaThorvald KäUstad och anser att de regionala samordningsfrågornaskulle fått en bättre lösning om vuxenutbild-ningsnämnderna i sin helhet utsågsav landstingen. Härigenom skuUe ett allsidigt sammansatt oeh för befolkningen iregionen representativt organ finnas för nödvändiga initiativ ivuxenutbildningsfrågorna. De anser dock att det är rimligt att SVUX tar nyligenfattade riksdagsbeslut som utgångspunkt för sitt arbete. De har mot dennabakgrund avstått från att reservera sig i denna fråga. Deflesta remissinstanser har i sina yttranden över SVUX' förslag tagit upp vissaövergripande frågor. Stor enighet råder rörande mälen för den kommunala vuxenutbUdningen.I många remissvar understryks behovet av en ökad samplanering och samverkaninom vuxenutbUdning- Prop.1977/78: 36 20 en.Flertalet remissinstanser betonar också vikten av att vuxenutbUdningen tUlförsökade resurser. CSNoch LO konstaterar att en rad åtgärder på lagstiftningens område, t. ex. lagenom rätt -till ledighet för studier, lagen om facklig förtroendemans ställningsamt vidgad behörighet för högskolestudier, bidragit till att öka behovet avoch intresset för vuxenutbildning. LOframhåller att man arbetat för eri vidgad vuxenutbildning meduppsökande verksamhet och studiestöd för korttidsutbildade samt ökat stöd tUl studieeirkelverksamhetoch facklig utbildning. LO ser de senaste årens reformer som en framgång fördessa strävanden och understryker att reformarbetet nu måste föras vidare.Enligt LO:s mening behöver resurserna till de nyinrättade studiestöden för vuxriåökas väsentligt liksom resurserna för studiecirkelverksamhet. SÖframhåller att överstyrelsen, i enlighet med de av i anslutning tiUregeringens prop. (1975: 9) om reformering av högskole-utbUdningen m. m.beslutade principerna om system med återkommande UtbUdning, tillsatt ensärskild grupp méd uppgift att utarbeta riktlinjer för en sådan utveckling. RRVkonstaterar att den i SVUX' betänkande omnämnda arbetsgruppen förgymnasieskolefrågor numera avlämnat en rapport (Ds U 1977: 18), Utbildning m. m.för 1619-åringar. Arbetsgruppen anser att en samordning mellan gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen och resurserna härtUl bör -utredas isärskild ordning, varvid även arbetsmarknadsutbildningen bör tas med. I avvaktanpå ett sådant utredningsarbete och som ett steg i riktning mot ökad samordningav utbildningsutbudet mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningförordar arbetsgruppen att åldersgränsen i den kommunala vuxenutbildningenslopas för ungdom som inte går i gymnasieskolan. RRV framhåller attett genomförande av arbetsgruppens förslag skulle medföra ett vidgat underlagför den kommunala vuxenutbildningen och därmed ökade möjligheter att anordnakurser. RRV förutsätter därför att en samordning kommer till stånd.mellan SVUX'och arbetsgmppens förslag. SAFunderstryker vikten av att utredningsarbetet med syfte att lösa frågorna omarbetsfördelningen mellan olika vuxenutbUdningsanordnare genomförs skyndsamtså att samordning och samplanering mellan samhällets olika former avvuxenutbildning i högre utsträckning än f. n. kan ske för att åstadkomma bättreutnyttjande av resurserna. HCK framhåller atthandikappade möter många svårigheter inom vuxenutbildningen. Förbundet hoppasatt några av dessa svårigheter skall minska genom det ökade samarbetet mellan utbildningsanordnar-'na som SVUX föreslår. Förbundet konstaterar dock att flertaletproblem för de handikappade i vuxenutbildning kvarstår olösta. a: , , Studie- 1977/78: 36 21 främjandet och kyrkliga studieförbund anser siginte kunna ta StäUning till SVUX's förslag i avvaktan påfolkbildningsutredningen. Flertalet remissinstanser tar upp frågan om gränsdragningmellan olika vuxenutbUdningsanordnare oeh framhåller vikten av att den fär entillfredsställande lösning. Remissinstanserna avvaktar här folkbildningsutredningensförslag. 3.2.2 Samverkan inom vuxenutbildningen Utredningens principieUa resonemang och förslag rörandesamverkan mellan skUda utbildningsanordnare tillstyrks i huvudsak av nästanalla remissinstanser. AMS tar upp SVUX' förslag öm system med byggbara bitarinom vuxenutbildningen och framhåller att ett utbildningssystem där varje kurs teoretisk eller yrkesinriktad utgör en egen enhet av flera skäl ärvärdefullt. Tidsvinst skulle kunna göras genom val av individuellt särskiltanvändbara kurser, och onödigt tidsspUl i avvaktan på kursstart skuUe undvikas.LO ser också många fördelar i ett sådant system som, enligt organisationensmening, skulle underlätta en återkommande utbildning där även en växlingmellan olika studieformer skulle kunna ske. LO understryker dock att enkonstruktion med byggstenar inte får äventyra den frihet som är avgrundläggande betydelse för folkbildningen. TCO anser att ett system med byggbara delar ärfördelaktigt men förmodligen endast kan fungera på de större orterna medan manpå de mindre orterna måste arbeta med mer omfattande, standardiseradekursplaner. SAF framhåller att ett sådant system skulle ge yrkesarbetandestörre möjUghet att varva studier med arbete. ABF och är i princip positiva till byggbarheteninom vuxenutbildning men frarnhåller att ett sådant system ytterligareförsvårar avgränsningen till studieförbunden. menaratt byggbit-systemet riskerar att bli ett administrativt förfaringssätt föratt sönderdela redan givna kursplaner i små enheter. Information och uppsökande verksamhet CSN konstaterar att kraven på information om olikarättigheter och möjligheter ifråga om vuxenutbildning har ökat och kommer attöka ytterligare. EnUgt CSN krävs det ett långtgående samarbete mellan lokala;regionala och centrala myndigheter för att lösa informationsfrågorna. Som ettexempel på ett sådant samarbete tar CSN i likhet med AMS upp denplaneringssamverkan som skett mellan AMS, CSN, SÖ, dåva- Prop.1977/78: 36 22 randeUKÄ och de fackliga organisationerna när det gäller information om den nyahögskolan. SÖframhåller det som angeläget att man i den uppsökande verksamheten bland korttidsutbUdadevuxna inte bara ger information oni kursutbud, arrangörer o. dyl., utan också erbjuder personligt anpassad vägledning och information om demöjligheter vuxenutbildningen kan ge i det enskilda fallet. SÖ anser attvuxenutbildningsråd, studie-arrangörer och informationscentraler bör hatillgång till personal med breda kunskaper om utbildningssamhället, om yrkesvaloch arbetsmarknad och helst också utbildning i samtalsmetodik ochvägledningsteknik. F. n. bedrivs inom SÖ ett projekt. Studie- ochyrkesorientering inom vuxenutbUdningen, med syfte att utveckla metoder ochmodeller för studie- och yrkesvägledning inom vuxenutbildningen oeh att utprövaförsöksmodeller med syo-resurs vid kommunalt vuxenutbildningsråd gemensamt förolika arrangörer inom vuxenutbildningen. Erfarenheterna av detta projekt börenligt SÖ kunna ge bättre underlag för att sakligt bedöma hur den syo-resurssom SVUX föreslår för vuxenutbildningen skall utformas. LOtUlstyrker i likhet med många remissinstanser att informationscentraler förvuxenutbildning inrättas i anslutning till vuxenutbildnings-råden. Däremotanser LO inte att vuxenutbildningsråden, informationscentralerna eller denkommunala vuxenutbildningen i egen regi skall genomföra uppsökande verksamhet.Enligt LO skall den uppsökande verksamheten genomföras på arbetsplatserna av defackliga organisationerna och i bostadsområdena av hyresgästföreningar,bostadsrättsföreningar, handikapporganisationer etc. Härigenom tar man enligtLO tillvara de stora kontaktmöjligheter som folkrörelser och organisationerhar. SSKFtillstyrker i stort utredningens förslag och betonar att man för att nå dekorttids- och bristfälligt utbUdade i samhället måste bygga ut den uppsökandeverksamheten och ge den tiUräckliga personella och ekonomiska resurser. HCKframhåller att eri utbyggd studie- och yrkesvägledning krävs för att ocksåhandikappade skall få verkliga välmöjligheter. SVUX'synpunkter på förbättringar av det indirekta studiesociala stödet understryksav SACOtSR och HCK. TCO framhåller behovet av AV-hjälpmedel ochundervisningsmaterial. TCO delar vidare SVUX' uppfattning att det börvara naturligt att studielokaler, byggs in i bostadsområdena och påarbetsplatserna. Flera remissinstanser bl.a. /SR, TCO, SSKF, CKF och MKF' pekar på att olösta barntillsynsfrågor oftalitgör hinder för vuxna att delta i studier. 1977/78: 36 23 SÖ,TCO, CKF och Vuxenskolan understryker kommunens övergripande ansvar för attkommuninvånarnas studiebehov tillgodoses. Majoritetenav remissinstanserna tillstyrker SVUX' förslag om att lägga samordnings- ochinformationsuppgifter lokalt på vuxenutbildningsråden och regionalt på vuxenutbUdningsnämndernai samverkan med länsskolnämnderna. DåvarandeUKÄ anser att de framtida regionsstyrelserna för högskoleutbildning börberedas möjligheter att delta i de regionala samrådsorgan som kommittén nämner.