prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Med undantag för den offentliga konsumtionen ochbostadsbyggandet uppvisade de inhemska efterfrågekomponenterna en starktnegativ utveckling. Den sjunkande aktivitetsnivån och restriktiva åtgärder,riktade direkt mot införseln, satte tydliga spår i importen, som sjönk med ca7%. Denexterna balansen förbättrades sålunda avsevärt 1977. Handelsbalansensunderskott på ca 4 miljarder mark 1976 förbyttes i ett smärre överskott.Frakterna samt övriga tjänster, främst inom byggnads- ochanläggningsverksamheten, bidrog med ca 1,6 miljarder. Trots att ränteutbetalningarnaökade med över 1/3 kunde bytesbalansens underskott reduceras från 4,5 mUjardermark 1976 till drygt 700 milj. Exportökningenåtföljdes emellertid inte av någon produktionsuppgång inom industrin, utanklarades med hjälp av en markerad lagerneddragning. Arbetslösheten ökadedärför fortiöpande och utgjorde i genomsnitt av den totalaarbetsstyrkan. Det kärva läget på arbetsmarknaden bidrog tUl att både kostnaderoeh priser steg något långsammare 1977, trots att marken skrevs ned vid tvåtUlfäUen. Industriproduktionenavtog, särskilt vad gäller insatsvaror. Investeringarna minskade totalt meddrygt , efter en nästan 12-procentig nedgång 1976. Ett överlag lågtkapacitetsutnyttjande, dåliga försäljningsutsikter, låg räntabilitet och enkärv kreditmarknad förklarar företagens svaga vilja att investera. Dereala disponibla inkomsterna sjönk något mindre 1977 än året innan till följdav att inkomstskatterna reducerades pch familjebidragen ökades. Men dåsparandet åter steg, minskade den privata konsumtionen med . Penningpolitiken som trots vissa lättnader var restriktiv får delvis anses ligga bakomframstegen både med den externa balansen och inflationsbekämpningen. I syfteatt stimulera den inhemska efterfrågan och söka bromsa en ytterligareförsämring på arbetsmarknaden gjordes en viss omorientering ay finanspolitikeni expansiv riktning. Effekterna av fjolårets åtgärder väntas först under loppetav 1978. Det kärva ekonomiska läget ökar kraven på statiiga insatser för attunderstödja sysselsättningen och produktionen. Regeringenstilläggsbudget, framlagd för , omfattar ca 700 milj.mark, avsedda att skapa fler arbeten för ungdomar. Ett planerat varvsstöd fårformen av tidigarelagda fartygsbeställningar. Budgetunderskottet beräknas genomdessa insatser öka till 4,4 miljarder. Dennorska devalveringen aktualiserade gi- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 52 vetvisfrågan om den finska valutans kurs. Industrin, särskilt skogssektorn, hadesedan länge yrkat på en nedskrivning av marken och många exportföretag hadekompenserat sina ogynnsamma konkurrenspositioner med friställning av personal.Devalvermgen i , som genomfördes , kan därförmotiveras av både konkurrens- och sysselsättningsskäl. Iregeringens åtgärdspaket för att följa upp devalveringen märks en räntesänkningmed , lägre omsättningsskatt på investeringar samt minskade sociala avgifterför arbetsgivare och arbetstagare. Dessa åtgärder ansågs otillräckliga frånfackligt håll, varför arbetstagarorganisationernas krav på direktlönekompensation kvarstod. Arbetsgivarna höU fast vid att löneförhöjningarnavar oförenliga med rådande ekonomiska situation i företagen.Jämkningsförhandlingar fördes under strejkhot. Ett viktigt inslag i detkompromissförslag som antogs knyter an tUl den överenskommelse om en frysningav löner och priser, vilken träffades mellan regeringen och arbetsmarknadensparter i decenriber 1977. Då beslöts att flytta framåt i tiden redanöverenskomna lönelyft på totalt . iEnligt det nu accepteradeförlikningsförslaget kommer en löneökning pä att äga rum ,återstående ökning kommer att betalas ut . Möjligheterna atthålla prisstegringarna får ändå anses relativt goda. Justeringenav skatteskalorna och skatteåterbäringarna kan öka hushållens viljaatt konsumera. Å andra sidan dras köplusten sannolikt ned av det svagaarbetsmarknadsläget. Sparandet lär knappast minska under rådande ekonomiskaklimat, varför den privata konsumtionen kan väntas minska också . Denekonomiska politiken lägger tyngdpunkten på att bibehålla den uppnåddarestaureringen av den externa balansen och att successivt sökaförbättra sysselsättningsläget. Detta förutsätter bl. a. ökade marknadsandelarbåde för exporten och för hemmamarknadsindustrin. En sådan utveckling skulle geunderlag för produktionshöjande investeringar, vUka även skulle krävanyanställningar. Menefterfrågeutvecklingen på viktiga finska exportmarknader torde förbli fortsattdämpad. De långsammare inhemska kostnadsstegringarna och den förbättradekonkurrensförmågan anses inte kunna kompensera det svaga efterfrågdäget.Exporttillväxten väntas därför avta till . Byggnads- och metallindustrinsorderstock minskade avsevärt , och exportnedgångar väntas i år.Skogsindustrins konkurrenssituation förbättrades visserligen något genomkursjusteringarna, men mot detta står att lagren av bl. a. cellulosa är storaoch att den nordamerikanska konkurrensen alltfort är betydande. Denfortsatt svaga utvecklingen av den inhemska efterfrågan väntas leda till attimportvolymen minskar även , men med bara en knapp procent. Den stagnerandeindustriproduktionen indikerar att insatsva- Reviderad nationalbudget 1978 53 rornaoch även råvarorna drabbas, och likaså antas konsumtionsvaruproducenterna fåen svag marknad i . Handelsbalansen väntas kunna förbli positiv och geett mindre överskott. Bytesbalansen bör kunna föras närmare balans, trots attränteutgifterna för utlandslånen väntas resultera i ett utflöde med inemot 2,5miljarder mark. Förtotalproduktionen förutses ingen ökning . Bostadssektorn, som gavett positivt bidrag till efterfrågan, förutses nu stagnera. Industrinsinvesteringar antas fortsätta att minska kraftigt för tredje året i följd.Utsikterna för sysselsättningen är därmed dystra, trots det offentligassatsningar. Genomsnittligt väntas andelen arbetslösa närma sig . Desenaste årens ekonomiska utveckling i har klart avvikit från den iflertalet övriga industriländer. Produktionstillväxten har genomsnittligtvarit starkare än generellt i OECD-området dels till följd av denöverbryggningspolitik förde under den senaste internationella lågkonjunkturen,dels till följd av impulserna från den expansiva oljesektorn. Dengynnsamma produktionsutvecklingen åstadkoms tUl priset av en kraftigt försämradextern balans och kraftiga pris- och kostnadsstegringar. Från 1974 till 1977steg bytesbalansunderskottet från till avbruttonationalprodukten. Till denna försämring bidrog oekså en betydandetillbakagång på fraktmarknaderna. Den expansiva finanspolitiken och stegradeinkomstförväntningar, grundade på de framtida oljeinkomsterna, pressadeemellertid upp kostnads- och prisnivån. sjönk produktiviteten inomde traditionella sektorerna i ekonomin, när produktionen anpassades till densvaga utlandsefterfrågan och sysselsättningen hölls uppe genom olika åtgärder.Konkurrenskraften inom ekonomin försvagades även av uppskrivningen av kronansvärde, vilken var en följd av anknytningen till D-marken inom den s. k.valutaormen. De begränsade kursjusteringarna samt ochaugusti 1977 kompenserade endast delvis för detta. Dennorska ekonomin företedde sålunda en splittrad bild . Å ena sidaninverkade den ogynnsamma kostnadsutvecklingen oeh den svaga utländskaefterfrågan negativt. Lönerna ökade i genomsnitt med , vilket ändåvar den lägsta nomineUa uppgången . Konsumentpriserna steg iungefär samma takt som 1976, eller med . Åandra sidan hölls den inhemska efterfrågan, produktionen och sysselsättningenuppe. Bruttonationalprodukten ökade med 1977. Trots attimporttillväxten mer än halverades, uppgick den till i volym. Deninternationella lågkonjunkturens verkningar blev kännbara för Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 54 flerasektorer inom ekonomin. Sjöfartskrisen, som först drabbade tanktonnaget,utsträcktes till torrlastfartygen. En fjärdedel av tankflottan oeh ca13 % av torrlastarna var upplagda vid slutet av 1977. I industrin, där de mestutsatta branscherna var träförädling, järn-, stål- och ferrolegeringar, visadeproduktionen för fjärde året i följd inte någon tillväxt. berördes av varsel om driftsinskränkningar, men arbetslösheten kundehåUas nere på oförändrat . Inomandra sektorer, t. ex. byggnads- och anläggningsverksamheten, var aktivitetenhög med stark efterfrågan och brist på arbetskraft. Den expansiva utvecklingenav hushållens konsumtion ökningstakten nådde gav god avsättningför konsumtionsvaruindustrin. Investeringsaktiviteten var livlig inom olje- ochgasutvinningen i samt inom den petrokemiska industrin. För den traditionellanorska exportindustrin blev 1977 ett dåligt år med en exportminskning på och en betydande produktion för lager. Exportökningen totalt sett stannadevid . Bytesbalansunderskottet på ca 27,5 miljarder Nkr reflekterar bl.a. den importkrä-vande verksamheten på kontinentalsockeln. Utiandsskulden harökat med ca 60 miljarder och passerar troligen 100-miljardstreeket iår. Underdet senaste halvåret har de tidigare optimistiska prognoserna för denekonomiska utvecklingen reviderats nedåt på ett drastiskt sätt. Behovet att rätta tillkostnadsläget och att bromsa tillväxten i den privata konsumtionen har blivitde mest angelägna uppgifterna. Regeringens förslag med bl. a.skärpta avbetalningsvillkor och åtstramning för konsumtionskrediter är ett stegi riktning mot en omorientering av politiken i detta syfte. Vidare skrevs den norskakronan ned i förhållande till valutaormen. I samband därmed infördesprisstopp samt förbud för irripor-törer att kompensera sig förkostnadsfördyringen. höjdes diskontot från ochbankerna ålades att vara restriktiva i sin utlåning. Enkäter från början av1978 visar att företagen tror på fortsatt svaga försäljningssiffror.Investeringsverksamheten. på kontinentalsockeln minskar betydligt ocharbetet med att färdigstäUa de petrokemiska anläggningarna är avslutat.Sjöfartens och varvens kris består. Till de ljusare inslagen hör bl. a. enexpansiv anläggningsverksamhet inom energiförsörjningen. Trotsdevalveringen förutses den traditionella exporten minska med . Även omförseningar inom olje- och naturgasproduktionen hämmar exportmöjligheterna,blir denna sektor sannoUkt ändå expansiv, vUket starkt bidrar till en totaltsett positiv exportbild. Deekonomisk-politiska åtgärderna kan antas verka neddragande på hushållenskonsumtionstillväxt, vilken väntas stanna vid i, år. Reviderad nationalbudget 1978 55 Importutvecklingenväntas slå om till en minskning på , vilket bidrar till ett minskathandelsunderskott. Men utlandslånen förutses kräva nästan 8 miljarder i räntor1978, vilket betyder att bytesbalansunderskottet väntas bli stort, eller ca 20miljarder Nkr. Sammantaget förutses enmarkant dämpning av den inhemska efterfrågan . Totalproduktionensökningstakt hålls i första hand uppe av den expansiva oljesektorn, men i någonmån också av den privata konsumtionsefterfrågan. Bruttonationalproduktenförutses visserligen öka med totalt 4 å , men undantas oljesektorn tordetUlväxten stanna vid . Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 56 3 Utrikeshandeln 3.1 Exporten Världshandeln, vilken ökat mycket kraftigt under senaredelen av 1975 och , utvecklades svagt . 1976 synes ha varit obetydligt större än OECD-ländernasgenomsnittliga ekonomiska tillväxt eller i storleksordningen . Det faktum att upp bromsningen av världshandelstUlväxten blev så mar kerad får ses mot bakgrund av att tillväxten 1976 betingades av det kraf tiga omslaget från lagernedskärningar 1975 till lageruppbyggnad . Återhämtningen av den svenska exporten från hösten 1975skedde i ett betydligt långsammare tempo än vad som gällde för världshandelnoch kom också att brytas . Den därpå följande mycket svagaexportutvecklingen varade fram varefter exporten pä nyttbörjade växa. Den oväntat kraftiga exporttillväxten fjärde kvartalet särskUtaccentuerad i fråga om verkstadsprodukter medförde att exportvolymensnedgång 19761977 stannade vid ca 1 %.i Beräkningen i den preliminäranationalbudgeten 1978 kom härigenom att utgöra en liten underskattning. Exporten av bearbetade varor till OECD-området utgör merän hälften av den totala svenska exporten. OECD-områdets import av bearbetadevaror beräknas ha ökat med 19761977. Den svenska exportensstrukturella ländersammansättning var emeUertid starkt oförmånlig 1977 främst till följd av betydande importminskningari de för svensk export viktiga länderna och varför mark- nadstUlväxten för den svenska exporten av bearbetade varor tUl OECD- området kom att inskränka sig till ca 4 %.- Den kraftiga nedgången i den svenska exportensmarknadsandelar som ägde rum 19741976 bromsades upp kraftigt 19761977 (sediagram 3: 1). Under loppet av 1977 synes andelsutvecklingen ha vänt och preliminäradata tyder på en mycket kraftig andelsvinst fjärde kvartalet. Härigenom komandelsförlusten för att inskränka sig till eller blottca hälften av den andelsförlust som räknades med i den preliminäranationalbudgeten. 1978 som där redovisades grundades bl. a. på vissaantaganden om 1 Härvid avses den exportvolym som framkommer viddeflatering med en hetsvärdeindex (typ Laspeyres). Med nationalräkenskapernas deflateringssy- stem beräknas exportvolymen ha ökat med nägra få tiondels procent. 2 Exportens länderinriktning utanför OECD-området varlikaledes oförmån lig . OPEC-ländernas import där har en förhållande vis Uten andel ökade betydligt snabbare än världshandeln totalt och im porten till och där de svenska andelarna ärförhållandevis stora sjönk. Diagram 3:1 Marknadsandelar ocb relativa priser förSveriges export till 19671978 Index:1970 = 100. ---- j--- 1-- 1 r,<,, 115 110 105 100 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 19771978 Anm. Relativpriset har angivits med avdrag för en sedanlänge konstaterad historisk trend motsvarande en ökning på perhalvår som kan vara utslag av systematiska mätfel. I motsvarande grad harmarknadsandelen i volym justerats så att den multiplicerad med det justeraderelativpriset är lika med marknadsandelen i löpande priser. Se också anm. tilltabell 3: 1. Källa: Se tabell 3:1. exportefterfrågans känslighet för förändringar i derelativa exportpriserna såväl på kort som på litet längre sikt.i Det antogssålunda att den mycket kraftiga höjningen av exportens relativpris 19741975och den fort- 1 Priselasticitelen antogs sålunda vara 0,5 under det åren relativprisförändring sker, 0,7 därefter, 0,4 under det tredjeåret och 0,2 under det fjärde året. Den långsiktiga priselasticitelen antogsföljaktligen vara 1,8. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan satta ehum väsentligt mindre höjningen 19751976 (se diagram 3: 1) ännu under1977 skulle ha påverkat andelsutvecklingen med avsevärd kraft. Det faktum attandelsförlusten 1977 blev betydligt mindre än väntat kan naturligtvis tolkaspå många olika sätt. Exportefterfrågans priskänslighet kan vara högre på kortsikt och/eller lägre på lite än vad som antagits. Resultat meddenna innebörd framkommer som regel vid ekonometriska ansatser att förklarautvecklingen enbart med de relativa priserna. Man kan oekså tänka sig attexportefterfrågans priskänslighet påverkas av det internationellakonjunkturläget. De senaste årens svaga konjunkturläge i de allra flesta avvåra viktigare avnämar-länder skulle sålunda ha kunnat medverka till ett ökatprismedvetande i dessa länder och därmed till ett snabbare utmognande av desvenska relativprishöjningarnas effekter på exportefterfrågan. Enannan tänkbar förklaring till de oväntat små andelsförlusterna 1977 är attvalutajusteringarna kan ha förebyggt en del av de sena reaktioner somutländska kunder eljest skulle ha visat på de svenska relativprishöjningarna1975 och 1976. Vidare är det möjligt att effekterna på andelsutvecldingen avde senaste årens mycket kraftiga nedgång i det svenska relativakapacitetsutnyttjandet underskattas (se diagram 3: 2). Det har antagits attförändringar i det relativa kapacitetsutnyttjandet främst påverkarandelsutvecklingen indirekt via effekter på exportens relativpris. De merdirekta effekterna på andelsutvecklingen av ett minskat relativtefterfrågetryck och därmed ökad marknadsföringsintensitet (i vid mening) förSverige i förhållande till konkurrentländerna Diagram3: 2 relativa efterfrågetryck 19701978 Anm.Efterfrågetrycket för varje enskilt land har mätts som den faktiskaindustriproduktionen i procent av den trendmässiga industriproduktionen. Trendenhar beräknats genom att binda samman topparna i industriproduktionskurvan. Detrelativa efterfrågetrycket har beräknats genom att dividera det svenskaefterfrågetrycket med ett vägt medeltal av de 14 OECD-ländernasefterfrågetryck. Vikterna i den sistnämnda beräkningen återspeglar ländernasbetydelse som konkurrenter till export av bearbetade varor. Reviderad nationalbudget 1978 59 kanmycket väl ha varit större än vad som räknats rned. Slutiigen kan exportensvarusammansättning ha haft en viss icke beaktad betydelse förandelsutvecklingen . Det kan alltså ha varit så att efterfrågan på vissaproduktgrupper, som traditionellt upptar jämförelsevis stora andelar av svenskexport, utvecklats starkare än övrig efterfrågan. Vid en grov varuuppdelningav den svenska exporten är det svårt att finna några belägg för att sådanavarusammarisättningseffekter skulle ha varit betydelsefulla 1977. SverigesExportråd har emellertid presenterat en studie som tyder på att varusammansättningseffekterinom gruppen investeringsvaror kan medföra förhållandevis kraftiga effekter påandelsutvecklingen. är det inte självklart att alla varusammansättningseffekterskall beaktas vid ett försök att ge en "rättvisande" bild avandelsutveeklingen. De varusammansättningseffekter som man kan finna inom engrupp som investeringsvaror kan ju i många fall snarare vara strukturella änkonjunktureUa tUl sin natur. Om exempelvis negativa varusammansättningseffektervore ett utslag av en oförmåga hos de svenska exportföretagen att anpassautbudet till mer långsiktiga förändringar i utlandets efterfrågan (ocheffekterna alltså ej vore reversibla vid en senare fas i det internationellakonjunkturförloppet) så borde effekterna ses som ett utslag av enlångsiktigt vikande konkurrensförmåga. Man kan också tänka sig fall där desvenska företagen har en marknadsledande ställning och där de genom sittprissättningsbeteende förorsakat en försvagning av marknadstillväxten. Inteheller i ett sådant fall synes det motiverat att korrigera för eventuellavamsammansätt-ningseffekter om syftet är att belysa utvecklingen av den svenskaexportindustrins konkurrensförmåga. Dentotala exportvolymen drogs i inte oväsentlig grad ned genom attexporten till länder utanför OECD-området fortsatte att minska påtagligt.E.xporten till OPEC-länderna sjönk med , vilket innebar en andelsförlusti storleksordningen eller mer än summan av de andelsvinster som noteratsunder de två föregående årens. Exporten tUlÖsteuropa och , vilken minskat avsevärt ,: uppvisade en fortsattkraftig nedgång 1977 med en ytterUgare kraftig minskning av marknadsandelen somföljd. UtveckUngen och därmed för blev likrväl avsevärt bättre än vad som räknades med i den preliminära nationalbudgeten.Motsatsen gäller för exporten till de icke-oljeproducerande ulvecklingsländema.En oväntat svag utveckling av exporten till dessa länder under andra halvåretmedförde att den emotsedda exportökningen 19761977 i.det närmaste uteblevvarigenom de båda föregående årens svaga andelsutveckling kom att följas av enytterligare 1Sveriges Exportråd, [1978], "Svensk och västtysk export av investeringsvaror19741976 en undersökning av våra förlorade marknadsandelar", . Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 60 nedgång.Demia blev emellertid betydligt mindre accentuerad än . Reaktionernapå den svenska exportens höga relativpris 1975 och 1976 förefaller mot dennabakgmnd ha bUvit betydligt mer fördröjda i OPEC-länderna och istatshandelsländema än i . Det är inte svårt att finna plausiblaförklaringar till en sådan skillnad i reaktionsmönster. Efter den kraftiga oljeprishöjningenkring /1974 följde av utomordentligt snabbimporttillväxt i OPEC-länderna. Efterfrågans priskänslighet kan antas ha varitnågot reducerad . a. som en följd av att oljeinkomsternade blivit betydligt mmdre än vad urspmngligen kalkylerades med,synes prismedvetandet ha ökat påtagligt i dessa länder. De senaste årensutveckling av exportens marknadsandelar i statshandelsländema får bl. a. sesmot bakgmnd av att handeln med dessa länder i så hög grad baseras pålångsiktiga kontrakt. I deicke-oljeproducerande utvecklingsländerna synes efterfrågans anpassning tillden svenska exportens relativpris ha skett med samma snabbhet som iOECD-ländema. A priori hade man annars kunnat vänta sig en något senarereaktion även i de icke-oljeproducerande utvecklingsländerna. För exportentill dessa länder gäller nämligen att den i mycket stor utsträckning består avverkstadsprodukter där priskänsligheten på kort sikt torde vara tämligen lågoch till mycket liten del av stapelvaror där den kortsiktiga priskänslighetenkan förväntas vara hög. För1978 emotses en mycket måttlig förstärkning av det internationellakonjunkturläget. Som framgått av kapitel 2 bedöms en svag uppdragning avBNP-tillväxten i komma att generera en världshandelstillväxt sommed någon procentenhet överstiger den som skedde 1977. En bedömning avmarknadstillväxten 19771978 i OECD-området för den svenska exporten avbearbetade varor har grundats på de prognoser för den reala utvecklingen iolika länder som redovisas i kapitel 2 samt på vissa antaganden omrelativprisernas utveckling i fråga om bearbetade varor i de olikaavnämarländerna. Beräkningarna ger en marknadstillväxt som är av samma storleksordnuigsom det prelUninära utfallet . Exportens strukturellaländersammansättning synes även komma att verka klart neddragandepå marknadstillväxten. Den ekonomiska tillväxten väntas nämligen bli fortsattsvag i flera av våra viktigaste avnämarländer som den expansion somändå emotses i dessa länder huvudsakligen synes komma att äga rum inomimportsnåla sektorer. Enmarkerad dämpning av prisstegringstakten för bearbetade varor i internationeUhandel ägde rum under loppet av 1977. Med en som sannolik bedömd svag ökning avprisstegringstakten under loppet av Reviderad nationalbudget 1978 61 Tabell 3:1 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till OECD-området= 19701978 -0,5 -1,5 -0,5 -0,5 -6,5 -2,5 -9,5 -13,5 Pris {enhetsvärde). -0,5 SITC 58, exkl. 68 och 793. = Utom , , , , ,, och . Begreppet "marknad" avserimportförändringen för de olika länderna sammanvägda med deras andelar iSveriges export. Härigenom elimineras eventuella förmånliga eller oförmånligaeffekter av exportens struktureUa ländersammansättning. Marknadens pris avserdet implicit beräknade mellan marknad i löpande priser och i volym. KäUor: FN, , nationell statistik, statistiskacentralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom . 1978 antas prisstegringen 19771978 bli ca 4 1/inationeUa valutor, vilket är lägre än 19761977.Lönekostnadernas ökningstakt väntas visserligen avta förhållandevis svagt ellermed ea men insatsvaruprisernas väsentligt långsammare uppgångoch en till följd av det fortsatt svaga marknadsläget förutsedd försiktighet iföretagens prissättningsbeteende synes motivera en sådan prisprognos. I kronorräknat motsvarar prisprognosen för bearbetade varor i intemationell handel ca17 % givet oförändrade växelkurser från prognostillfället. Jämfört med vad somräknades med i den preliminära nationalbudgeten innebär detta en smärreuppdragning, vilken förklaras av en viss effektiv depreciering av kronan mellande båda prognostillfällena. Som en konsekvens härav har även prognosen för desvenska exportpriserna dragits upp något. De bedöms nu komma att stiga med ca11 % 19771978 (mot i den preliminära nationalbudgeten). De svenska företagens kostnadsutveckling kommer av alltatt döma att undergå en påtaglig förbättring 19771978. Visserligen kommerkostnaderna för importerade insatsvaror troligen att stiga mer 1977 1978 än19761977 tiU följd av det senaste årets kraftiga depreciering av kronan.