prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 83 Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar, m. m. 84 Bidrag till djursjukvård i vissafall 50000 Statens utsädeskontroll: 93 Bekämpande av växtsjukdomar 175000 94 Statens lantbmkskemiskalaboratorium; 96 Bidrag till statens lantbrukskemiska laboratorium 4 168000 96 Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet 1000 98 Bidrag till statens maskinprovningar 4014000 105 110 111 112113 114 115 116 117 126 127 128 129130 131 131 Förvaltningskostnader 195 084 000 Bokinköp m. m. 1 449000 Lantbruksvetenskapliga fakultetensdriftkostnader 64 715000 Lantbruksdriften 1000 Veterinärmedicinska fakultetensdriftkostnader 14366000 Försöksgården i 1 000 Djursjukhuset i 652000 Skogsvetenskapliga fakultetens driftkostnader 23 929000 Inredning och utrustning av lokaler vid lant bruksuniversitet m. m. 18500000 Ersättning till ledamöter i tjänsteförslagsnämnder m. m. 400000 Jordbruksforskning 14890000 Stöd till kollektiv jordbmksteknisk forskning 1 823 000 Bidrag till 13 831 000 Bidrag till viss praktiskt vetenskapligväxtförädling 460000 Skoglig forskning 7 057000 Stöd till kollektiv forskning rörande skogsträdsförädling ochskogsgödsling m. m. Stödtill kollektiv skogsteknisk forskning 5040000 Bidragtill Skogs- och lantbmksakademien 428000 Reseunderstödför studier m.m. 39000 1977/78:100 Bilaga 13 142 Ersättningarvid bildande av naturreservat m. m. 9000 000 144 Vård avnaturreservat m. m. 148 Strålskyddsforskning 650000 150 Stöd tillkollektiv forskning inom miljövårdsområdet 5500000 150 Undersökningar av hälso- ochmiljöfarliga varor 2 160000 151 Särskilda undersökningar inommiljövårdsområdet, m. m. 152 Program för övervakning avmiljökvalitet 4000000 154 Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. 155 Stöd till avfallsbehandling m. m. 157 Bidrag till kalkning av sjöar ochvattendrag 10000000 158 Ersättning för vissa skador avrovdjur, m.m. 2450000 159 Bidrag till Förenta Nationernasmiljöfond 9000000 Stöd till idrotten: 160 Organisationsstöd m. m.163 Anläggningsstöd m. m. 167 Servitutsnämnder, m. m. 167 Bidrag vid föriust på gmnd avnaturkatastrof m. m. 168 Bidrag till vissa internationellaorganisationer m. m. 169 Ersättningar för vissa besiktningaroch syneförrättningar 5 000 Summa för driftbudgeten 5 522 622 000 1977/78:100 Bilaga 13 182 170 Byggnadsarbeten vidSveriges lantbmksuniversitet m.m. 100000000 173 Fiskerilånefonden * 1000 173 Lånefonden till främjande av beredning och avsättning av 173 Statens fiskredskapslånefond * 1 000 174 Lånefonden för lån med uppskjutenränta 15000000 174 Lån till trädgårdsnäringen 1000 Fondenför förlag till statsverket 174 Inlösen avinhemskt oljeväxtfrö 175 Lagringav jordbruksprodukter m. m. för beredskapsändamål 14000000 Naturvårdsfonden: 177 Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. Totalt förjordbruksdepartementet 5 657 326 000 Bilaga 14 till budgetpropositionen 1978 Prop. verksamhet omfattarutrikes- och inrikeshandeln, turism,ekonomiskt försvar, patent-och registreringsväsendet samt tullar och tullväsendet. Inom utrikeshandeln handlägger tre för handels-och utrikesdepartementen gemensammaenheter bilaterala och" multilaterala frågor med anknytning till internationella organisationer som EFTA, EG, , och . Den kommersiella representationen iutlandet, exportfrämjande åtgärder och exportkreditgarantier hör till arbetsområde. Inominrikeshandeln ansvarar departementet främst för pris-, konkurrens- ochkonsumentfrågor. Krigsmaterielinspektionen inom departementetkontrollerar tillverkning och utförsel av krigsmateriel. Till departementet hör de statsägda företagenAktiebolaget , Svenskapenninglotteriet aktiebolag och Aktiebolaget . Ärenden rörande tullar och tullväsendet har underår 1977 överförts från budgetdepartementetstill handelsdepartementetsverksamhetsområde. Departementets budget för /79föreslås öka med 206,9 milj. kr. från 929,9 milj. kr. till I 136,8 milj.kr. Världsekonomin har underdel gångna året utvecklatssvagare än förutsett. Återhämtningen från efterkrigstidens djupaste och mestlångvariga lågkonjunktur har gått långsamt. Den ekonomiska tillväxttakten iindustriländerna har varit otillfredsställande. Arbetslösheten har förblivithög, liksom inflationen.Näringslivets investeringar har utvecklats svagt. Världshandelns ökningstakt minskade från till . Den viktigaste orsakentill detta var uppbromsningen av handeln mellan . Prognoserna för pekar på en tillväxttaktav ungefär storiek. Konjunkturutvecklingen inom OECD-området under år1977 var en besvikelse. Den samlade bruttonationalproduktens ökningstaktunder stannade vid 'jämfört . Endast i noterades entillfredsställande återhämtning. I de nordiska länderna, ' Alla procenttal i det följande anger volym 1 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 14 utomNorge, beräknas bli av stagnation eller minskning i den totala tillväxten. Även övriga Västeuropaupplevde en låg produktionstillväxt;ca 2 96. 1978 kan komma att uppvisa en ökningstakt för OECD-områdets bruttonationalprodukt på ca 4 96. Men dåmåste ytteriigare stimulansåtgärdersättas in. De utomeuropiskaOECD-länderna förutses uppvisa ensnabbare tillväxt än genomsnittet även . Den dämpade ekonomiska aktiviteten under åretslog snabbt igenom på sysselsättningen. 1 steg antalet arbetslösafortlöpande. Inom OECD-området var ca 16,5 miljoner människor utanarbete, vilket motsvarar av den totala arbetskraften. Näringslivets sviktande investeringsvilja harvarit en viktig faktor bakom den svaga efterfrågeutvecklingen. Kvardröjandeöverkapacitet och osäkerhet omkonjunkturutsikterna och därmed försäljningsmöjligheterna var viktiga orsaker. Inflationstakten avtog totalt sett förOECD-området till ca 8 96, men de stora skillnaderna mellan länderna kvarstod.Prisstegringstakten förutses avta endast marginellt 1978. OECD-områdets samlade export väntas öka medknappt 5 96 . År 1976var motsvarande ökning . Importökningen för beräknas utgöra 5 96. bytesbalansunderskott väntas öka till . 1976 årsunderskott var . Nettoimporten av olja och oljeprodukter till , vilken beräknades utgöra av den totalaimporten, ökade med ca 6 1977. Volymökningen för utgjorde12 96. Prognoserna för produktionsutveckling ochinternationell handel indikerar enviss nedgång i OECD-områdets samlade bytesbalansunderskott . En förutsättning för detta är att relativprisetpå olja inte förändras nämnvärt. Inom har den ekonomiska utvecklingeni varit svagare ängenomsnittet. Bruttonationalprodukten beräknas ha minskat med 2,4 96. Det är första gången underefterkrigstiden som har fått registrera en minskning. Den förklarasväsentligen av omslaget i lagerinvesteringarna. export beräknas ha varitoförändrad, att jämföras med entillväxt på 5,8 1976. Det innebär en sämre utveckling än för OECD-området i genomsnitt. För importen varmotsvarande siffror - och 7,2 96. Den svenska handelsbalansen förår 1977 väntas visa ett underskott på ca5,(3,). Bytesbalansens underskott uppskattas bli 16miljarder kronor. Detta innebär enökning av underskottet , då motsvarande siffra var 10,5 miljarderkronor. 1977/78:100 Bilaga 14 Utvecklingav handelsbalans Milj. kr. Export av varor. Import av varor. 'Enligt handelsstatistiken. Begränsad jämförbarhet mellan 1977 och tidigare årpå grund av nytt redovisningssystem. Exporten till industriländerna uppskattas öka med 6,5 1977. Exporten till beräknas öka med 8,5 96. EFTA-ländernas andel av vår export blir därmed 22 96. Den svenska exporten till anses komma att öka med 6 96. EG:s andel av vår export skulle därmed blioförändrat 46,5 96. Om man ser till enskilda länder är och Norgevåra största exportmarknader. Den totala svenska importen från industriländernaväntas öka med 10 96, varav 3,5 96från EFTA-länderna och 11 96 från EG, och är deländer som exporterar mest tillSverige. Ca 17 96 av den totalasvenska importen utgjordes av olja och oljeprodukter och andelen beräknas ha varit ungefäroförändrad. ökadesuccessivt statshandelsländernas, (dvs.främst och ), andel av vår totalhandel. noteradesen nedgång i handeln med dessa länder. Denna utveckling har fortsatt . Totalt mottog dessa länderca av den svenska exportenunder , mot . På importsidan var siffrorna ca 6 96 båda åren. Bakom utvecklingen 1976 och 1977 torde bl. a.ligga en mer restriktiv importpolitik som har sin grund i statshandelsländernas ökade skuldsättning ihandeln med väst. Utvecklingsländernas andel av svensk export resp.import beräknas bli13,5 96, vilket är ungefär detsamma som för . ökade den svenska exporten till utvecklingsländerna med mot för . Importökningen från dennaländergrupp under motsvarande tidsperiodvar något högre än för och uppgick till ca 12 96.1 motsats till de närmast föregående åren minskade vårutrikeshandel med OPEC-länderna under år1977. Ökningen av importen från övriga beräknas bli hög . Även exporten beräknas ökajämförelsevis mycket. Även omimportökningen är spridd över ett ganska stort antal länder, kan en icke oväsentlig del hänföras till länder, frånvilka vi importerar tekovaror samt kaffe. 2Siffrorna i det följande anger värde och har för beräknals på grundvalav utvecklingen . 1977/78:100 Bilaga 14 4 Utvecklingenav export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till olika länderområden . -18,1 -20,0 -12,0 'Utom , , , , , , ochTurkiet, 2Qatar, , , , , , ,, , Källor:Statistiska centralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom . Enligt prognoserna väntas den svenska exportenkunna uppvisa en mer expansivutveckling bl. a. tillföljd av vissa marknadsandels-vinster. Importen väntas visa en vissminskning. Den internationella ekonomiska utvecklingen ochden därav följande handelspolitiskasituationen har skapat stora problem. Detta förhållande har krävtsärskild uppmärksamhet från regeringens sida. En svagefterfrågan på den internationella marknaden har lett till svårigheter att vidmakthålla den svenskaexportnivån. Härtill kommer att bl.a. det höga kostnadsläget i landet försämrat konkurrenssituationen för svensk export. Nedgången i marknadsandelar förexporten synes ha fortsatt under år1977 såväl till OECD-området som till OPEC-länderna och . Detta gäller i hög grad råvaruexporten. Även denimportkonkur-rerande svenska industrin har underår 1977 tappatmarknadsandelar. En förbättrad konkurrenskraft efter devalveringenoch en något starkare efterfrågan på i synnerhet de västeuropeiska avsättningsmarknadernabör kunna förbättra utgångsläget förSveriges export . Regeringens särskildaåtgärder för att främja exporten bör ytteriigare kunna bidraga till en återvinningav marknadsandelar . Detta förutsätter att kostnadsutvecklingen kan begränsas till dengenomsnittliga ökningen i våra konkurrentländer. Den svaga konjunkturutvecklingen, de därmedsammanhängade stabiliseringspolitiskasvårigheterna och växande strukturella anpassningsproblem har i många länder varit grogrund förprotektionistiska strävanden. 1977/78:100 BUaga 14 5 somman är medveten om att efterkrigstidens ekonomiska tillväxt ej kunnat ske utan en långtgående frigörelse avväridshandeln överväger man inte desto mindre ytteriigare handelshinder. Även om de vidtagnabegränsningsåtgärderna internationellt sett varit relativt få har svensk export inte undgått att påverkas negativt.Detta gäller bl. a. exporten avspecialstål. På stålområdet är situationen i väriden bekymmersam.Det interna trycket att vidta handelsbegränsande åtgärder är i många länder avsevärt. Skulle protektionismen sprida sig kommer regeringen att ta ställning tillvilka åtgärder som påkallas för att bevaka våra egna intressen. som vi i enskilda fall kan tvingas attreagera på andra länders åtgärdermåste vi ha klart för oss att ett fortsatt välstånd i vårt land inte kan säkras genom handelsrestriktioner. Tvärtom, förett land som exporterar halvaindustriproduktionen - motsvarande en fjärdedel av bruttonational-proudukten - är frihandel ett oeftergivligtvillkor för ekonomisk tillväxt. Målet på det handelspolitiska området måstesåledes vara att bevara och stärkadet internationella handelspolitiska regelsystemet. Vi måste med kraft fortsättakampen mot protektionismen både ute och hemma. Mot denna bakgrund har samarbetet i deinternationella organisationerna varit av särskild betydelse. 1 de pågående G/177-förhandlingarna stöder viaktivt en fortsatt liberaliseringav världshandeln. Tankarna på särbehandling av där det är möjligtoch lämpligt har svenskt stöd. En sådan särbehandling bör ta hänsyn tillderas ekonomiska behov och konkurrenskraft.I har vi medverkat till endeklaration på ministernivå - den s, k. trade pledge - enligt vilken medlemsländerna åtar sig att inte ta de nuvarandebyiesbalanssvårigheierna lill intäktför ensidiga begränsningar av handel och löpande betalningar. När det gäller avsteg från frihandelsprincipendriver vi på svensk sida I injen attde måste följa internationellt överenskomna regler och bli föremål för insyn och övervakning i multilaterala organ.Detta ger större trygghet för länder med liten ekonomisk styrka. Textilier är ett område där man internationellthar erkänt behovet av avsteg från enstrikt tillämpad frihandelsprincip. Handeln regleras i ett internationellt avtal - det s. k. multifiberavtalet. Inomramen för detta avtal har överenskommitmed en rad lågprisländer om viss begränsning av importen. Mot bakgrund av tekoindustrins svåra läge sökerregeringen nu få till stånd en mera effektiv tillämpning av systemet medbegränsningsavtal. Först sedan detvisat sig om detta är en framkomlig väg kommer vi att kunna ta ställning tillvår fortsatta anslutning till multifiberavtalet, som föriängls . har också i handling bidragit till en liberalisering av handeln.Importrestriktionerna för skor, som varit föremål för diskussioner med bl. a. EG- och EFTA-länåerna, avskaffades fr. o. m. den 1juli 1977. Vidare har de kvantitativa restriktionerna för importen avgummistövlar från EG- och 1977/78:100 Bilaga 14 6 Tullfrihet råder för deflesta industrivaror inom EG-och EFTA-staterna. På grund av särskilda reglerinom frihandelsavtal med EG kommer tullarna för vissa pappers- ochstålprodukter dock att avvecklas långsammare. Med hänvisning till konjunkturella svårigheter beslöt EG att för hålla inne densedvanliga åriiga ökningen om 5 96 för fyra av plafonderna. Risk syns f.n. föreligga att motsvarande beslut kommer att fattas för . fattade beslut om attutvidga den s. k. Simonetplanen för stålindustrin. Planen som innebärfrivilliga leveransbegränsningar påvissa stålprodukter inom utvidgades nu till att omfatta även bl. a. övervakningslicenser, obligatoriskt minimiprisoch publicering av referenspriser. Samarbetet med EG utanför frihandelsavtalets ramhar vidareutvecklats på olika områden. regeringschefer möttes påösterrikiskt initiativ i . EFTA:s framtida roll i det internationella ekonomiska samarbetetdiskuterades. Man var överens om att stärka samarbetet inom EFTA på deekonomiska och handelspolitiska områdena och att vidareutveckla förbindelserna med EG. Konferensen har givit viktigaimpulser för det framtida ekonomiska samarbetet. En industriell utvecklingsfond på till förmån för etableradesden . stod värd för en konferens omsysselsättning, ekonomisk tillväxt ochstabilitet i inom ramen för EFTAis arbete. I konferensen deltog representanter förarbetsmarknadens parter och EFTA-ländernas regeringar. EFTA-länderna har inlett förhandlingar med Spanienom ett multilateralt handelsavtal. har fatlat beslut om attinrätta en rådgivande pariamentarikerkommitté. ' De nordiska statsministrarna höll sitt åriiga mötei . a. ett ökat nordiskt samarbete rörande råvaror och resurser i ekonomisk mening, främst inomprimärnäringarna. De ekonomiska problemen har inte varit begränsadetill industriländerna. En rad utvecklingsländer har brottats med växandeekonomiska problem. Många hardrabbats särskilt hårt av en försvagad bytesbalans eftersom deras möjlighetertill anpassning är mindre. växande skuldbörda var också en avhuvudpunkterna i konferensen för internationellt ekonomiskt samarbete (CIEC;Nord-Syddialogen). Den avslutades med ett ministermöte iParis. Konferensen behandlade de ekonomiska relationerna mellan industri- och utvecklingsländerna.Konferensen kan inte sägas ha varitodelat framgångsrik, även om vissa värdefulla resultat uppnåddes. 1977/78:100 Bilaga 14 1 båda länder-grupperna har gjortskilda bedömningar av konferensens resultat. Konferensen fattade bl. a. ett principbeslut omatt etablera en gemensam finansieringsfondsom skall bidra till finansiering av råvarulagring i prisut-jämnande syfte. Fonden skall utgöra ett viktigtmedel att nå de överenskomna måleni det s. k. integrerade råvaruprogram met. Programmet är för närvarandeföremål för förhandlingar i . Till de viktigare resultaten avCIEC-förhandlingarna kan vidare räknas åtaganden om en volymökning av detofficiella biståndet och en överenskommelse om en särskild biståndsinsats om 1miljard dollar till de fattigaste . Däremot lyckades man inte enas om hur u-ländernasväxande skuldbörda skall lättas.Denna fråga blir nu ett huvudämnevid styrelsemötet på ministernivå i . har från regeringens sida gjorts storaansträngningar för att främjaSveriges export. På flera områden har åtgärder vidtagits för att underiätta förnäringslivet att bryta den nedåtgående exportkurvan. Sålunda har godkäntregeringens förslag till exportfrämjandeåtgärder för de mindre och medelstora företagen. Därmed ges exportråd ökade resurser att genomkonkreta åtgärder stimulera svenskexport. Vidare får handelssekreterarkontoren en bättre lokal anknytning genom att s. k. exportfrämjanderåd av erfarnaaffärsmän på platsen bildas vid vissa handelssekreterarkontor. Genom avtalet om svenskt medlemskap iInteramerikanska som undertecknades , lår svenskaföretag möjlighet att konkurrera om upphandling för en projektverksamhet avstorleksordningen 35 miljarderkronor i de syd- och latinamerikanska länderna. tillsattes en utredning för attundersöka de svenska exportföretagens behov av statligt stöd för att likvärdigtkunna konkurrera med utländskaföretag i fråga om exportkrediter. Kommittén (H 1977:01) väntas läggafram sitt betänkande . Vissa åtgärder för att förbättra de statligaexportkreditgarantierna har vidtagitsunder året. Vidare har konsultföretagen fått visst stöd för investerings-och projekteringsstudier. Allmänt prisstopp infördes vid de båda tillfällendå den svenska kronan skrevs ned. Prisstoppet som gällde underbegränsade perioder ersattes därefter med enskärpt prisövervakning. Statens pris- och kartellnämnd har givitssärskilda riktlinjer i detta avseende. Vad gäller inrikeshandeln kan vidare nämnas attriksdagen har fattat beslut omåtgärder på distributionsområdet. Åtgärderna innefattar bl. a. förbättrade förhållanden för lanthandeln, kommunalt ansvar föri första hand dagligva-ruservicen och utökat statligt stöd till denna service. En särskild utredare har tillkallatsför att uireda situationen för de mindre företagen inom servicenäringarna. Bl.a. skall bättre finansieringsmöjligheter 1977/78:100 Bilaga 14 8 övervägasför företag som önskar stå särskilt obundna gentemot leverantörsintressena. kommer att tillföras nyauppgifter till följd av bl. a. införandeav en konsumentkreditlag. Den ekonomiska utvecklingen har också fåttåterverkningar på ekonomiskaforsvar. Strukturella förändringar och kraftigt ökad import har inneburit ett ökat hot mot densvenska försörjningsberedskapen. Särskilthar den svenska produktionen av skor och tekovaror minskat i omfaitning. Regeringen har mot denna bakgundunderår 1977 i propositioner föreslagitåtgärder för atl söka trygga försörjningsberedskapen. I samband med totalförsvarsbeslut våren1977 fastlades riktlinjer för delekonomi.ska förvarets fortsatta utveckling samt riktlinjer för ett nytt program för beredskapslagring av olja m. m.för . Det statsfinansiella läget har medfört attendast en begränsad del av det ekonomiskaförsvarets resursbehov för /79 kan tillgodoses. Målen föruthålligheten vid avspärrning och krig för huvuddelen av programmen bedöms bl. a. på grund härav kunnauppnås först än tidigareberäknades, dvs. vid utgången av /83. Förslag har lagtsfram om en ny o/en/lagstiftning i för harmoniseringmed den s. k. europeiska patentkonventionen (EPC) och Patent Cooperation Trealy (PCT) somantogs . Avsikten är att sökaminska det dubbelarbete som förekommer vid behandling av patentansökningar. Konventionerna beräknas fåpraktiska konsekvenser för omkring . vänlas taställning till propositionen undervåren 1978. Utvidgningen av den svenska fiskezonen fr.o.m. kommer att medföra väsentligt ökadeövervakningsuppgifter för kustbevakning.Ett utsjöbevakningsfartyg av ny typ anskaffas. Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () Vid på ministernivå i juni 1977noterades med oro att bytesbalansproblemen,bestående hög arbetslöshet och svårigheter inom vissa industrisektorer,ökat det protektionistiska trycket. Mot denna bakgrundoch ökade ekonomiska beroende av varandra beslöt man att förlängahandelsdeklarationen (den s. k. "tradepledge") av . Deklarationen innebär ett åtagande att inte avbytesbalansskäl införa ensidiga restriktioner för handel och löpande betalningar samt att inte på ett konstlat sätt stödjaexporten. Ministrarna var ense omatt stora ansträngningar bör göras för att identifiera sektoriella problem ochrådgöra om deras lösning innan de blir akuta. Den ekonomiska utvecklingen kommer att följasuppmärksamt. Målen och formerna förtillväxt- och stabiliseringspolitiken kommer att variera mellan olikamedlemsländer. 1977/78:100 Bilaga 14 9 viktenav att OECD-området som helhet för en ekonomisk politik som lägger grundentill en varaktig icke-inflatorisk tillväxt. anordnade ett s. k.högnivåmöte om åtgärder mot ungdomsarbetslösheteni medlemsländerna. En förstärkt uppföljning av den ekonomiska utvecklingen och politiken imedlemsländerna kommeratt ske. Blandde sektoriella problem som ägnat särskild uppmärksamhet kan nämnas stålindustrin. Den brottas med svåra kapacitets-och lönsamhetsproblem som nunärmare analyseras i en ad hoc-grupp inom . Medlemsländerna har i detta sammanhang utfäst sig attinte göra bruk av kvantitativa restriktioner och beakta de externa effekternaav den strukturrationalisering som bedöms nödvändig. Liksomtidigare har förberett många av de frågor som behandlatsinom andra internationella organ såsom och . I det internationella energiorganet (lEA) harunder 1977 frågan om ett minskatberoende av import av olja fortsatt beretts inom det långsiktiga samarbetsprogrammets ram. Vid elt ministermöte ioktober 1977 antogs som resultathärav dels ett mål för lEA-ländernas totala oljeimport , dels principer för medlemsländernas energipolitik. Etlantal nya samarbetsavtal förforsknings- och utvecklingsprojekt, där medverkar, har ingåtts. Komplettering av informationssystemet för deninternationella oljemarknaden vadavser uppgifter om kapitalinvesteringar och finansiell struktur har genomförts. Oljefördelningssystemet förkrissituationer har genom kontinuerlig översyn ytterligare förbättrats. Allmänna tull- och handelsavtalet () kommer att bli ett intensivtförhandlingsår då de multilaterala handelsförhandlingarna inom går in i enslutfas. Flera viktiga beslut omförhandlingsproceduren fattades bl. a. avseende jordbruksprodukter och det icke-tariflara området.Överenskommelse om huvuddragen i entullsänkningsplan har nåtts. Den förutsätter en genomsnittlig tullsänkning på som skall genomförasetappvis. Högre tullar sänks mer änlägre tullar för att åstadkomma en harmonisering av tullnivåerna mellanländerna och underlätta en fortsatt tullavveckling . En särskild förhandlingsgrupp har upprättats för attse över vad avser relationerna mellan i- och u-länder.Sverige deltar aktivt i detta arbete. internationella textilavtal, som bl. a.reglerar användningen av restriktionerpå lextiihandelns område, löpte ut . Efter omfattande förhandlingar kunde enas omformerna för en föriängning av avtalet på vissa överenskomna villkor. Dessa villkor innefattar bl. a. möjligheten till gemensamt överenskomna avsteg från avtaletsbestämmelser. kommer att liksom och 1977/78:100 Bilaga 14 10 Norgeta slutlig ställning till en eventuell anslutning först när vi slutfört viktigarebilaterala förhandlingar.