prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — Försöketinnebär att klinikerna används flexibelt för insatser inom både nykterhels- ochnarkomanvården. Bidrag utgår därvid enligt gällande bestämmelser förvårdcentraler. För ändamålet anvisades 1,5 milj, kr, för Prop.1977/78:105 38 budgetåret1977/78, Ledningsgruppenföreslår all den ekonomiska ramen för denna försöksverksamhet vidgas. Det är angeläget atl den resurs som alkoholpoliklinikernaulgör kan utnyttjas mera för narkotikamissbrukare. Försöksverksamheten bör geerfarenhet om huren integration lämpligen kan ordnas. Jag förordar därför attför /79 anvisas ytteriigare 800 000 kn för fortsattförsöksverksamhet med flexibelt utnyttjande av nytillkommandealkoholpolikliniker. Totalt beräknas således för nästa budgetår 2,3 milj, knför ändamålet. Underförevarande anslag J 5 Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m. beräknasför innevarande budgetår medel för bidrag till kommuns kostnad för vård ienskilt hem av narkotikamissbrukare. Vidare beräknas medel för vissa kostnaderinom , Jag återkommer i det följande (avsnitten 4,3,5 och 4,3,7)till dessa frågor. För nästa budgetår bör vidare under anslaget beräknas medelför viss försöksverksamhet på familjevårdens område (4,3,6) samt för vissainformationskonferenser m, m, (4,8), 4.3.5Vård i enskih hem Bidragettill kommuns kostnad för vård i enskilt hem av narkotikamissbrukare höjdes den1 från . per vårddag och plats. För detta ändamålhcir anvisats 2 milj. kr. för innevarande budgetår. Bidraget ulgår som förutnämnts från anslaget J 5 Bidrag till kommunala nykterhets-nämnder m. m.Ledningsgruppen föreslår att bidragsbeslämmelserna kompletteras så att bidragäven kan utgå till kommun för vård av missbrukare i mindre behandlingsenheter,kollektiv etc. Dessa mindre enheter bör benämnas familjevårdshem och gesmöjlighet att ta emot upp lill fyra missbmkare. De bör godkännas avlänsstyrelsen. Vidare föreslår ledningsgruppen att familjevårdsbidrag skallkunna ulgå lill kommun vid placering av narkotikamissbrukare i enskilt vårdhemoch i enskilt barnhem. Jag anser i likhet medledningsgruppen att vård i mindre enheter bör främjas. En satsning på vård imindre enheter enligt gruppens förslag finner jag befogad. Kommunerna bördärför få samma bidrag vid placering av narkotikamissbrukare ibehandlingsenheter med upp till fyra platser som de nu får vid vård i enskilthem. Detla erfordrar en anpassning av bidragsbestämmelserna och vissaförfattningsbestämmelser som ankommer på regeringen. Medelsbehovel påverkasendast marginellt. har bidraget lill vård i enskilt hem utnyttjats iförhållandevis ringa omfattning. Medhänsyn till bl. a. socialutredningens betänkande och pågående förhandlingar omvissa huvudmannaskapsfrågor finner jag inte anledning atl förorda enytterligare vidgning av bidragsbestämmelserna för att möjliggöra bidrag förplacering i enskilt vårdhem och enskilt barnhem. Ledningsgruppenframhålleratt familjevården bör utvecklas och förstärkas Prop.1911/18:105 39 a. ökad handledning och kontakt. Gruppen föreslår därför att en särskildprojektgrupp tillsätts med uppgift all föreslå åtgärder som kan leda till enönskvärd utvidgning av frivillig vård av narkotikamissbrukare i enskilt hem.För genomförande av vissa försöksprojekt föreslår ledningsgmppen att 750 000kr, ställs lill projektgruppens förfogande. Jag återkommer till denna frågaunder 4.3,6. Medelsbehovetför bidrag till kommuns kostnad för vård i enskilt hem under anslaget J 5Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m. bör för nästa budgetår beräknastill 2,3 milj. kr. Jag har därvid räknat med atl vissa i del följande angivnaförsöksprojekt med utveckling av familjevården bör bekostas inom ramen fördetta belopp. Detfinns ett stort behov av alternativa vårdformer inom missbruksvården. Liksomledningsgruppen anser jag att vård i enskilt hem kan vara en viktig resurs ochett värdefullt alternativ till institutionsvård. Vårdformen behöver emellertidutvecklas och förstärkas. Ledningsgruppenföreslår som förut nämnts alt regeringen tillsätter en särskild projektgruppför familjevård med uppgift att utveckla formerna för familjevård (vård ienskilt hem) av missbrukare. För att få ett bättre underiag för arbelel börprojektgruppen låta genomföra viss försöksverksamhet. I projektgruppen bör ingårepresentanter för , . har en regional arbetsgrupp tillsatts för ett försöksprojekt medbl. a. utbildning och handledning till familjehem. För de samordnade åigärdersom krävs för projektet behövs en regional projektledare , 1Jämtlands län har en regional arbetsgrupp tillsatts för ett försöksprojekt somförutom stöd åt familjehemmen bl, a, innefattar en karlläggning av den totalafamiljevårdssitualionen i länet. Även här behövs en projektledare . Somett ytterligare led i arbetet på atl utveckla familjevården föreslårledningsgruppenen försöksverksamhet med konlrakleradefamiljehem inom Gotlandskommun. Vidare föreslås ekonomiskt stöd till ålläkemedelsmissbrukare (RFHL) för vissa försök med s. k, gårdsverk-samhel m, m,i och . Ledningsgruppenföreslår all , ställs till den centrala projektgruppens förfogandeför den beskrivna verksamheten. Projektgruppen bör aktivt följa projekten ochverka för att de kontinueriigt dokumenteras och utvärderas. Somjag framhållit i det föregående anser jag att vård i enskilt hem har mångapositiva inslag. Det ger möjlighet till nära anknytning till några fä 1977/78:105 40 personeri en naturligt fungerande miljö. Familjevård kräver dock liksom andravårdformer kunskap, planering och uppföljning. Värdfamiljerna behöver stöd,handledning och utbildning. Det finns många problem av praktisk och principiellnatur som måste lösas för att familjevården skall kunna utvecklas. Särskiltgäller delta utformningen av slöd och handledning i det praktiska arbetet. Ilikhet med ledningsgruppen anser jag att lämpliga lösningar bör sökas i enförsöksverksamhet, som leds av en central projektgrupp. Jag delar ocksåledningsgruppens mening när det gäller försöksverksamhetens uppläggning ochplacering. Jag kommer senare att föreslå regeringen att la ställning tillfrågan om formen m. m. förden centrala projektgruppen. Kostnader för projektenbör huvudsakligen beräknas under femte huvudtitelns anslag J 5 Bidrag tillkommunala nykterhelsnämnder m. m. inom ramen för tidigare beräknade bidrag tillvård i enskilt hem. Med hänsyn till syftet bör försöken med konlrakleradefamiljehem på Golland och RFHL:s försöksprojekt med s. k. gårdsverksamhet m. m.kunna bekostas med medel från allmänna arvsfonden. Förinnevarande budgetår fär från anslaget J 5 Bidrag till kommunalanykterhetsnämnder m. m. ta i anspråk högst . för att läcka kostnaderinom styrelsen som föranleds av arbetet med statsbidragen för vård avnarkotikamissbrukare m. m. Detta innebär en ökning med . jämfört /77. Medelsökningen fär användas för viss tillfällig personalhos styrelsen. Mot bakgrund av den förväntade utbyggnaden av narkomanvården bören tillfällig personalförstärkning medges även för nästa budgetår. Jag beräknarmedelsbehovet för bidrag lill ifrågavarande kostnader till . Av dessa medel beräknas . för anställning av visstillfällig personal. 4.3.8 Narkoma,nvårdensutformning 1frågan om frivillighet och tvång i narkomanvården vill jag i detla sammanhangendast anföra följande. Samhället accepterar sociala vårdinsatser utan denenskildes samtycke när del gäller barn och ungdomar. Det finns också möjlighetatl bereda psykiatrisk vård oberoende av samtycke åt vuxna missbrukare som intesjälva har förmåga att bedöma sitt behov av vård. Däremot går som bekantmeningarna isär om vi inom social lagstiftningen behöver bestämmelser sommedger vård av vuxna missbrukare utan den enskildes samtycke. Vården av vuxnamissbrukare inom den framtida sociallagsiiftningen är en fråga somsocialutredningen har behandlat i sitt slutbetänkande. En expertgrupp inomsocialstyrelsen har efter en översyn av LSPV lagt fram förslag till Prop.1977/78:105 41 enny lagsliflning på det medicinska området. LSPV berörs också av ett förslagtill behandling av psykiskt störda lagöverträdare som har lagts fram av 1971års utredning om behandling av psykiskt avvikande. Samtliga förslag harremissbehandlats och övervägs nu inom social- och justitiedepartementen. Föratt underlätta regeringens ställningslagande lill förslagen har en särskildarbetsgrupp tillkallats inom . Gruppen har till uppgift allredovisa ett beslutsunderlag i frågorom vård utan den enskildes samtycke inomsocialvård och sjukvård m. m. Arbetsgruppen beräknar slutföra sitt arbele undervåren. Enskildainitiativ och frivilliga organisationers insatser i den öppna vården harenviktig funktion inom narkomanvården. Ett utvecklat samarbete sker också medsamhällets vårdorgan. Organisationerna kompletterar samhällets åtgärder iokonventionella former och bidrar till att engagera enskilda människor i arbeteför missbrukarna. Ett antal föreningar har bildats med arbetet specielltinriktat på narkotikamissbrukare. Andra har sill abete inriktat på helamissbruksproblematiken. Hos vissa organisationer ingår arbetet för missbmkare ien mera omfattande allmän verksamhet. Organisationernas insatser är ettvärdefullt komplement till samhällets åtgärder, inle minst undereftervårdstiden, när behovet av medmänskliga relationer utanförmissbrukarkretsen är särskilt stort. Ledningsgruppenframhåller det värdefulla arbete som utförs av ideella och religiösaorganisationer inom den öppna narkomanvården. Ledningsgruppen betonarönskvärdheten av ökad uppmuntran och ökat stöd till organisationernas arbete.Jag delar helt ledningsgmppens mening. Frånfemte huvudtitelns anslag J 7 Bidrag till organisationer m. m. ulgår bidragtill bl. a. sammanslutningar för stöd och hjälp ål alkohol- ochläkemedelsmissbrukare m. m., lill kommuner samt till organisationer som ägnarsig åt rehabilitering av alkohol- eller narkotikamissbrukare. Bidragen kan utgåför såväl pågående verksamhet som försök med nya vård- och behandlingsformen Samhälletsuppskattning av de frivilliga organisationernas insatser i den öppnamissbmksvården har tagit sig uttryck i kraftigt ökade bidrag. Anslaget höjdessålunda med 2,6 milj. kn för innevarande budgetår. 1 årets budgetproposition(prop. 1977/78:100 bil. 8,p. J 7) har anslaget preliminärt lagils upp medoförändrat belopp, . Jag förordar nu en ytteriigare ökning med 1,2milj. Anslaget bör således föras upp med . för budgetåret1978/79. Somframgår av det föregående räknar jag med en kraftig utbyggnad av antaletplatser vid behandlingshem . 4Riksdagen 1977/78. Prop.1977/78:105 42 Del är angeläget all personalen vid de nya behand lingshemmenär väl utbildad för sin uppgift. Del finns emellertid ingen utbildning som ärdirekt avsedd för dem som vill arbeta inom missbruksvården eller fördjupa sinakunskaper på området. Förmin del ser jag bristen på utbildningsresurser som ett allvariigt hinder förhuvudmännens ulbyggnadsplaner. Brist på utbildad personal kan bli en hämsko påutvecklingen. Den kan också få till följd att vård och behandling inte färönskvärd kvalitet. Jag anser det därför angeläget att en adekvat utbildning förpersonal inom narkomanvården kommer till stånd. Det bör helst ske innan deplanerade nya behandlingshemmen tas i bruk. Som en orientering för riksdagenvill jag redovisa för hur jag anser alt denna utbildning bör ordnas. Påbegäran av ledningsgruppen har utformat en utbildningav narkomanvårdare inom ramen för bristyrkesutbildningen. Utformningenhar skett i samråd med , skolövestyréisen, kommun- ochlandstingsförbunden samt ett antal fackliga huvudorganisationen föreligger . Det bygger på erfarenheter och kunskapersom finns samlade inom narkomanvården. Utbildningen omfattar en tre månadershuvudkurs. För antagning krävs grundutbildning som t. ex. socionom, socialpedagog,psykolog eller skötare i psykiatrisk vård. Dessutom fordras minst ett årserfarenhet från vårdarbete eller socialt arbete. Den som inte uppfyllerintagningskraven till huvudkursen kan tas in efter en preparandkurs på tvåmånader. För detta bör krävas lång erfarenhet från arbete inom värdsektorn,sociala sektorn eller liknande. Särskilt bör beaktas erfarenhet från arbete medmissbrukare. Även personal i ungdomsarbete, t. ex. fritidsledare, bör kunnakomma i fråga. Skolöverstyrelsenhar utarbetat och fastställt läroplan för utbildningen. Ledningsgmppenföreslår all utbildningen av personal inom narkomanvården till en bärjan skallanordnas som en försöksverksamhet inom bristyrkesulbildningen under år 1978.Det bör, om utfallet blir positivt, därefter övervägas alt fä deninordnad i den reguljära utbildningen. Somjag redan har anfört finner jag det angelägel atl utbyggnaden avbehandlingshemmen och övrig narkomanvård inte hindras av brist på utbildadpersonal. Arbetet inom narkomanvården är krävande och ställer de anställdainför speciella problem. Inom den nuvarande narkomanvården finns omfattandeerfarenheter och kunskaper. Del är angeläget att dessa förmedlas till dem somskall börja arbeta i den utbyggda vården. Den planerade utbildningen är upplagdså att det blir möjligt för hela arbetslag att genomgå den tillsammans, t. ex.inför öppnandet av ett nytt behandlingshem. Detta ger tiillfälle lill envärdefull samiräning. Vid behandlingen avföljande frågor har jag samrått med chefen för . Prop.1977/78:105 43 Jagfinner i likhet med ledningsgruppen att en särskild utbildning för personal vidnytillkommande behandlingshem bör anordnas. Därvid bör den utformningav utbildningen som förordas av ledningsgruppen i huvudsak följas. Till enbörjan bör resurser ställas lill förfogande inom arbetsmarknadsutbildningensram. Den arbetsgrupp inom som medverkat vidutarbetandet av läroplanen bör följa verksamheten så länge den bedrivs i styrelsensregi. Jagförutsätter all de personer som genomgår utbildningen kommer att vara anställdaav huvudmannen för resp. behandlingshem . Det ärinte att fövänta att huvudmännen kan frigöra ekonomiskaresurser atl avlöna personal . Med hänsyn härtill bör dehuvudmän, som utnyttjar utbildningen för personal vid nytillkommandebehandlingshem och därvid anställer personalen från utbildningstidens början,medges ett bidrag av den lön som utbetalas till kursdeltagarna.Bidraget bör utgå från femte huvudtitelns anslag J 4 Bidrag lill driften avvårdanstalter och inackorderingshem m. m. De kostnader som uppkommer för attanordna utbildningen bör bestridas från tolfte huvudtitelns anslag B 2 Bidragtill arbetsmarknadsutbildning. Det ankommer på regeringen att besluta i dessafrågor och ange de närmare riktlinjerna för bidraget. Jag vill understryka attdenna form för att tillgodose ett angeläget utbildningsbehov är av tillfällignatur. Bidraget till lönekostnaden bör sålunda endast ulgå för kurser somanordnas under och utbildningen bör fn o. m. meddelasi reguljära utbildnings-former. 4.6Arbetsmarknads- och utbildningsfrågor i vårdprogrammet Enförutsättning för att vårdinsatser för missbrukare skall ge bestående resultatär att missbrukarna kan få lämpligt arbete efler behandlingen.Arbetsmarknadsfrågor och utbildningsfrågor ingår därför som viktiga element irehabiliteringen av missbrukare. Jagdelar ledningsgruppens mening atl insatser mot ungdomsarbetslösheten är en avde mest angelägna förebyggande åtgärderna. Det krävs särskilt stöd åt ungdomarmed sociala arbetshinder. Även generellt verkande åtgänler är dockbetydelsefulla för dem, Jag anser det därför befogat atl här också berörafrågan om de allmänt verkande insatserna moi arbetslöshet. Avtidigare avsnitt (2.10) framgår att statsmakterna har vidtagitomfattande åtgärder för att begränsa ungdomsarbetslösheten och underlättaövergången från skola till arbetsliv. Åtgärderna har under den senaste tidenbyggts ut väsenlligl. Regeringen lade fram ett program försysselsättningsskapande åtgärder där ungdomarnas problem särskiltuppmärksammas. Prop.1977/78:105 44 intensifierasina insatser för ungdomarna. De samlade åtgärderna har bl. a. lett till attöver 23 000 ungdomar var sysselsatta i praktik- ochberedskapsarbeten av olika slag . deltog 20 800ungdomar i arbetsmarknadsutbildning. Dessa åigärder har stor betydelse förungdomarnas placering i arbetslivet. Sysselsättningsutredningenlade fram förslag till åtgärder för att ytterligare öka ungamänniskors möjligheter till arbete, utbildning och praktik. Utredningen harvidare överlämnat betänkandet (SOU 1978:14) Arbete ål handikappade. Utredningenpekar på svårigheterna för de socialt arbetshandikappade ungdomarna alt fåfotfäste på arbetsmarknaden. På förslag av utredningen pågår enförsöksverksamhet i med speciella insatser för denna ungdomsgrupp.Utredningen föreslår all försöksverksamheten utvidgas till flera kommuner. Sysselsättningsulredningensförslag inriktas främst på åtgärder inom den reguljära arbetsmarknaden.Utredningen föreslår betydande förstärkningar av arbetsförmedlingarnas pesonalmed bl. a. specialislfunktioner för vissa större handikappgrupper. Vidareföreslås att det särskilda bidraget vid halvskyddad sysselsättning för svårthandikappade ungdomar skall gälla även dem som är psykiskt och socialthandikappade. För yngre förtidspensionärer föreslås åtgärder för attunderiätta och stimulera till arbete i stället för förtidspension. Utredningensbetänkande remissbehandlas f n. Ledningsgruppenknyter i sin rapport an till sysselsättningsulredningens belänkande. Ianslutning till grundtankarna i detta förordar gruppen åigärder för närakontakt mellan narkomanvårdens enheter och arbetsmarknadsmyndigheterna. Vidaretar gruppen upp vissa yrkesinriktade utbildningsfrågon Jag övergår nu lill attbehandla ledningsgruppens överväganden och förslag. Jag har i dessa avseendensamrått med chefen för . Ledningsgruppenframhåller att behandlingshemmens arbete i ökad utsträckning bör inriktas pååtgärder för utbildning och arbele. Det behövs ett förbältrat samarbete mellannarkomanvården och arbetsförmedling, utbildningsenheter och arbetsliv. Iförsta hand bör behandlingshemmen upprätta en fast och fortlöpande kontakt mednärmaste arbetsförmedling. Denna bör medverka till komplettering av utbildningoch med förmedling av praktikplatser och pryoverksamhet, Åtgärder förarbetsplacering bör planeras för varje missbrukare. Behandlingshemmen börtillsammans med arbetsförmedlingen etablera kontakt med arbetsplatser ochfackliga organisationer. Företrädare för de fackliga huvudorganisationerna harförklarat atl de kommer att verka för alt främja sådana kontakter. Ledningsgruppen erinrar omalt missbrukarna som regel har behov av såväl grundutbildning som yrkesinriktadutbildning. Förberedelse för utbildning och yrkesverksamhet bör ingå som enintegrerad del av behandlingshemmens arbete. Föregen del vill jag starkt understryka att behandlingshemmen inte får Prop.1977/78:105 45 Vården måste sikta lill en rehabilitering som gör det möjligt attåterföra missbrukaren till samhällsgemenskapen. För delta krävs planering ochkontakter med olika samhällsorgan redan från början av missbrukarens vistelsevid behandlingshemmet. Förutsättningar måste skapas för arbete och utbildning.Missbrukarens totala situation bl. a. även behovet av fysisk träning, måstebeaktas. Det är viktigt alt behandlingshemmen aktivt erbjuder grundutbildningåt dem som behöver det. Den kan i vissa fall ordnas inom behandlingshemmet. Denkommunala vuxenutbildningen kan utnyttjas liksom kurser inomarbetsmarknadsutbildningen, vid folkhögskolor etc. Riskenför misslyckande är stor för den som ulan särskild förberedelse går frånbehandlingshem till yrkesliv. Behandlingshemmen bör därför i aktivt samarbetemed arbetsförmedlingen skapa kontakter med företag och fackliga organisationerpå ett tidigt stadium. Ledningsgruppendrar upp riktlinjer för hur satsningen på utbildning och arbete kan genomföras.Former för finansiering finns såväl inom utbildningsväsendet som inom ramenför de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Däremot föreslår gruppen atlsärskilda medel anvisas för en övergripande uppföljning av verksamheten. Detintensifierade samarbetet mellan arbetsförmedling och behandlingshem börföljas av den av regeringen utsedda arbetsvårdsdelegalionen inomarbetsmarknadsstyrelsen. En speciell arbetsgrupp knuten till arbetsvårdsdelegalionenbör aktivt leda och främja verksamheten . Som ett led iuppföljningsarbetet bör gruppen svara för atl seminarier anordnas för altsammanföra personal inom narkomanvård och arbetsförmedling. Den bör också svaraför vissa regionala insatser som bl, a, kan syfta till att fadderverksamhet kanordnas på arbetsplatser. Vidare skall den verka för utbyggda kontakter mellanbehandlingshem och folkhögskolor. Verksamheten bör utvärderas. Ledningsgruppenföreslår att vissa medel ställs till den nyssnämnda arbetsgruppens förfogandeför att täcka de kostnader som uppstår i den veksamhel som arbetsgruppen skallinitiera. Förmin egen del ansluter jag mig i princip till ledningsgruppens förslag tillåtgärder för att förbättra missbrukarnas arbetssituation. Den föreslagnaarbetsgruppen bör tillsättas av regeringen och knytas till arbetsvårdsdelegalionen.Vissa medel bör också ställas till gruppens föfogande. För medelsberäkningenkrävs det dock enligt min mening ett mera preciserat underiag. Efter samråd medchefen för förordar jag att kostnaderna förgruppens verksamhet bestrids från huvudtitelns anslag C 5 Särskildaåtgärder för arbetsanpassning. Det ankommer på regeringen alt besluta ommedelsanvisningen. Medlen bör ställas till förfogande. Slutligenvill jag framhålla vikten av aU vistelsen vid behandlingshemmet följs upp genomen väl planerad eftervård. 5 1977/78. 1977/78:105 46 förberedasredan vid placeringen vid behandlingshemmet. Det räcker ofta inle med att degrundläggande problemen med utbildning, arbete och bostad löses. En f d,missbmkare möter en rad svårighelerav både socialpsykologisk och praktisk art.Ofta upplever han känslor av ensamhet, isolering och främlingskap. Ekonomiskaproblem från missbrukstiden kan vara tyngande. Här har de socialvårdandemyndigheterna en viktig uppgift. Särskilt vårdcentralerna förnarkotikamissbrukare och andra öppenvårdsenheter bör ha eUansvarsomsammanhållandeorgan i vårdarbetet. Olika ideella organisationer görvärdefulla insatser i det eftervårdande arbetet. Inte sällan sker detta isamarbete med kommunens socialnämnd och fritidsnämnd. Statligt stöd ulgår tilleU 15-tal organisationer för sådan verksamhet från anslagJ 7 Bidrag till organisationer m, m, I det föregående harjag förordat enhöjning av detla anslag, 4.7Insatser inom skolans område Attförebygga missbruk av beroendeframkallande medel är en viktig uppgift där olikasamhällsorgan måste samverka. Skolanhar de största förutsätlningarna att nå de ungdomar som befinner sig iriskzonen för missbruk. Dess förebyggande arbele har slor betydelse. Skolanskall främja den enskilde elevens utveckling och hjälpa honom atl nå en kritiskoch ansvarskännande inställning, I detta ingår atl göra honom medveten om derisker som missbruk av beroendeframkallande medel medför. Det gäller att på etttidigt stadium förebygga att missbruk uppstår. Ledningsgmppenframhåller vikten av att adekvata metoder utformas för skolans förebyggandeverksamhet. Gruppen föreslår atl medel ställs till förfogande förmetodutveckling inom ramen för en särskild försöksverksamhet. Efter hemställanav gruppen har utarbetat förslag till fyra typprojekt, somavses ingå i försöksverksamheten. Projekten, som vänder sig till elever iriskzonen för missbruk, har följande huvudinriktning. Åtgärder för att befrämja enpositiv fritid. Åtgärder för all underiättaövergången från skola till arbetsliv. Åtgärder för atl stimulerasocial och emotionell utveckling. Åtgärder för att ökavuxenkontakterna för ungdomar. Defyra typprojekten syftar som nämnts till att utveckla metoder i denförebyggande verksamheten. En arbetsgrupp med företrädarare för ,, och harföirberett den praktiska verksamheten med projekten. Arbetsgruppen kommerockså att svara för ledningen av arbetet och för utvärderingen. Den lokalaförsöksverksamheten bör planeras och genomföras i 1977/78:105 47 samverkanmed olika kommunala organ och frivilliga organisationer. Projekten avses pågåunder och därefter utvärderas.