prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — Blandtekniska åtgärder för energisparande i bebyggelse kan nämnas bättrevärmeisolering, utnyttjande av spillvärme, soluppvärmning, inreg-lering avkomfortvärmesystem, återvinning av värme ur ventilationsluft och utnyttjande avlågvärdig energi med hjälp av värmepumpar. Flera av dessa åtgärder är relativtkostnadskrävande. I vissa fall krävs omfattande forskning ochutvecklingsarbete för att de skall bli ekonomiskt genomförbara. Byggnadsbeståndetslånga Uvslängd ställer krav på god teknisk framförhållning för att mötaframtida energiprishöjningar och energiknapphet. De stora möjlighetema tillenergibesparingar inom bebyggelseområdet är enUgt min uppfattning ett starktmotiv för betydande satsningar på forskning och utveckling. Jaganser liksom DFE att de allmänna målen för insatserna inom programmet bör vara att genom forskning ochutveckling medverka till att effektivisera energianvändningen, att genom forskning ochutveckling möjliggöra ökad användning av förnyelsebara energikällor. 1977/78:110 136 att underbygga samhäUeUga styr-och stimulansåtgärder av oUka slag och att ta fram underlag för attsäkerställa att lokalanvändarnas krav beaktas vid utformning av tekniska systemoch styråtgärder. Programmetbör i enlighet med dessa målsättningar delas in i följande delprogram:Effektivare energianvändning. Värmepumpar, Solvärmesystem och energilagring m.m.. Planering, styrfaktorer, statistik och Brukarkrav. Jagvill erinra om att har anvisat särskilda lånemedel för forskningsinriktatexperimenlbyggande m. m. 1976/77: 107, CU 1976/77: 32, rskr 1976/77:244). Medel härför utgår under bostadsdepartementels huvudtitel och utbetalasav efter beslut av BFR. Vid sidan härav får BFR underinnevarande budgetår, inom ramen för tillgängliga medel i fonden förbyggnadsforskning, enligt särskilt regeringsbeslut la i anspråk 14 milj. kr.för planering och uppföljning av experimenlbyggande. Syftetmed experimentbyggandet angavs av föredragande departementschefen vara att gekunskap om på vUket sätt en god energihushållning i byggnader bäst uppnås.Detta avses ske genom att i full skala pröva exempelvis nyainstallationssystem för uppvärmning och varmvattenförsörjning m. m. eUer instaUationermed anslutning tiU nya energikällor samt nya hustyper och ny byggnadsteknik.Jag betraktar i likhet med DFE det forskningsinriktade experimentbyggandel somett betydelsefuUt medel för att snabbare få fram resultat och föra ul dem tUlolika målgrupper. Eftersamråd med chefen för beräknar jag fr. o. m. budgetåret1978/79 medel för planering och uppföljning av experimentbyggandet inom ramenför Huvudprogram Energiforskning. Det ankommer på regeringen att lämnaerforderliga föreskrifter om dispositionen av medlen. Inomprogrammet Energianvändning för bebyggelse bör mot bakgrund av vad jag nu haranfört stödjas såväl forskning och utvecklingsarbete, inkl. industrielltutvecklingsarbete och uppfinningsverksamhet, som planering och uppföljning av forskningsinriktatexperimentbyggande. DFEhar till programmet Energianvändning för bebyggelse, delprogrammet Effektivareenergianvändning, fört bl. a. systemstudier, förberedelser för fullskaleförsöksamt visst stöd till komponenlutveckling avseende yttre lokala system förvärmeförsörjning av bebyggelse. DFE föreslår likartade insatser även inomprogrammet Energiproduktion. De föreslagna uppgifterna ligger nära varandra.Jag föredrar att huvudsakligen hänföra dem till programmet Energiproduktion.Jag återkommer lill behovet av forsknings- och utvecklingsarbete vad gällervärmedistribution vid min behandling av programmet Energiproduktion. Prop.1977/78:110 137 behandlingav delprogrammet Solvärmesystem och energilagring m. m. i det följandebehandlar jag även frågan om kombination av solvärme-syslem med störredistributionssystem för varm- eller hetvatten. DFEhar i sitt huvudförslag för de olika delprogrammen inom programmetEnergianvändning för bebyggelse beräknat vissa medel för industrielltutvecklingsarbete avseende energibesparande utrustning inom bebyggdseområdet.Härutöver har DFE, i avvaktan på en fördjupad inventering av stödbehovet,föreslagit att 20 milj. kr. reserveras för ytterligare insatser avseende industrieUtutvecklingsarbete. BFR har sedermera efter samråd med STU genomfört en sådaninventering och redovisat behovet av utvidgat stöd till industrielltutvecklingsarbete inom vissa särskilt angivna områden. Stödet avses syfta tillatt inom vissa branscher åstadkomma en starkare prioritering av det frånenergihushållningssynpunkt önskvärda forsknings- och utvecklingsarbetet. Dettaskulle på kort sikt kunna uppnås genom främst omfördelning av företagensbefintliga forsknings- och utvecklingsresurser. Forskningoch utveckling med sikte på industrieU tillämpning av energibesparande teknikinom byggnads- och installationsområdet är enligt min uppfattning av stort energipolitisktintresse. Jag har därför tagit hänsyn till näranda redovisning vid minbedömning av medelsbehoven för de olika delprogrammen. Jag avser återkomma tillregeringen med förslag till närmare bestämmelser rörande stödet liU industrieUtutvecklingsarbete. Regeringenhar i prop. 1977/78: 76 med energisparplan för befintlig bebyggelse som jagnyss nämnde föreslagit ett omfattande tioårsprogram för investeringar i energibesparandeåtgärder. Det befintliga byggnadsbeståndet inrymmer en stor del avenergibesparingsmöjligheterna inom bebyggelseområdet. Flera remissinstanser framhåUeratt betydande forsknings- och utvecklingsinsatser avseende metoder ochutrustning för energibesparing i befintliga byggnader är nödvändiga som ettkomplement tiU det nämnda tioårsprogrammet. /76har BFR handhaft bidragsgivning tUl prototyp- och demonstrationsverksamhetinom bostadssektorn, inriktad på att i första hand demonstrera effektiv driftav små och medelstora vär-meanläggningar och samordna energiplaneringen med samhällsplaneringeninom kommunerna. Verksamheten har finansierats från anslaget Vissa energibesparandeåtgärder i bostadsbeståndet m. m. under huvudtitel.Demonstrationsverksamheten har efter hand vidgats till att gälla även andraåtgärder, såsom val och installation av reglemtrustning och inreglering avvärmesystem. Prop.1977/78:110 138 räknatmedel för en fortsättning och breddning av demonstrationsverksamheten avseendedrift av värmeanläggningar, inreglering av värmesystem m. m. inom förevarandedelprogram. Somhar framgått av budgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100 bil. 16 s. 9091)har chefen för , efler samråd med mig, föreslagit att nänmdaverksamhet under /79 skall finansieras frånbostadsdepartementets huvudtitel. Jag beräknar inga medel härför inomenergiforskningsprogrammet. DelprogrammetEffektivare energianvändning bör mot bakgmnd av bl. a. vad jag nu har anförtinriktas främst på energiekonomiska lösningar för utformning och drift avbyggnader, byggnadsdelar och inre försörjningssystem. Insatserna bör ha sintyngdpunkt i åtgärder, som kan införas i samband med reguljär ombyggnad av befintUgabyggnader. Målet bör vara alt förbättra underlaget för bedömning av olikaenergisparåtgärder och ge kunskap för utveckling av energisnåla system. I minmedelsberäkning har jag tagit hänsyn tiU behov av medel också för industrielltutvecklingsarbete samt för planering och uppföljning av forskningsinriktat experimentbyggandeinriktat på både nyproduktion och ombyggnad. Blandde insatser DFE har föreslagit viU jag framhåUa följande. Utvärdering avenergisparåtgärder i hus bör göras. Möjligheterna till framtida anpassningtill lokala energikällor och lågvärdig energi av system som installeras förkonventionell teknik i befintiiga byggnader förtjänar särskild uppmärksamhet.Vikt bör läggas vid samverkan mellan och inom olika system samt vid reglemtrustningoch reglermetoder. Insatser bör göras rörande system och metoder förvärmemätning och -debitering. Jämförande analyser av energiegenskaper hos byggdelarmed likvärdiga funktionskrav och hos olika metoder för byggnads- ochanläggningsarbete bör stödjas. Delprogrammetomfattar värmepumpar och system för användning av värmepumpar förenergibesparing vid byggnadsuppvärmning och tappvarmvattenberedning genomutnyttjande av lågvärdig energi från omgivningsluften, markytan, spillvärmeetc. Ökad användning av värmepumpar kan komma att medföra icke obetydligaminskningar i behovet av tillförd högvärdig energi. Flera frågor behöveremellertid klarläggas genom forskning och utveckling. Enligt minuppfattning fordras en avsevärd ökning av forsknings- och utvecklingsinsatsernai förhållande till innevarande treårsperiod. Mål för delprogrammet börvara att ta fram underlag för bedömning av värmepumpens framtidaanvändningsmöjligheter inom bebyggelse och att stödja utveckling av teknik påvärmepumpsområdet, t. ex. avseende drivsystem,värmekälla, tillsatsenergi och systemutformning. Det är därvid, som framhållsbl. a. i remissyttrandena från statens planverk och ,angeläget att värmepumpen studeras insatt i hela uppvärmnings- och energiförsörjningssystemet.Insatserna bör omfatta forskning och utveckling, inkl. stöd tiU industrieUtutvecklingsarbete, samt slöd till planering och uppföljning av forskningsinriktatexperimentbyggande. Blandde insatser DFE har föreslagit vill jag franUiålla försök med utnyttjande avandra värmekällor än luft, såsom markvärme, spillvärme, grund- och ytvatten,med syfte att utröna bl. a. de ekonomiska förutsättningarna för tillämpning istor skala. Annan drivenergi än el liksom olika slag av tillsatsenergi börprövas. Frågor om drift, tillgänglighet, servicebehov etc. bör uppmärksammas.Insatserna bör avse värmepumpens användning i olika typer av byggnader, inkl.befintlig bebyggelse. När olika tekniska lösningar nått tiUräcklig mognad bören omfattande försöks-och demonstrationsverksamhet bedrivas inom ramen förexperimentbyggandet. Solvärmesystemoch energilagring m. m. TiUdelprogrammet hänför jag teknik och metoder för byggnadsuppvärmning och tappvarmvattenberedninggenom utnyttjande av solvärme. Häri inbegriper jag olika syslem förenergilagring i samband härmed. Andra former för utnyttjande av solenergi ingåri programmet Energiproduktion. Vidare hänför jag tUl delprogrammet vissainsatser rörande icke nätanslutna vindenergiaggregat. Solvärmesystem bedöms av DFEvara en av de relativt få möjligheter atl utnyttja förnyelsebara energikällorsom kan komma att få större betydelse för energiförsörjningen fram till år2000. I nämns möjliga energibesparingar på ca dvs. av den nuvarande totala energianvändningen inom landet genominförande av solvärmesystem. DFE framhåUer att dessa uppgifter är mycket osäkraoch att det inte finns underlag för en tillförlitlig bedömning av vilkenbetydelse solvärmesystem kan få för energiförsörjningen . Jag anseratt ett av de viktigaste syftena med insatserna inom delprogrammet bör varaatt ta fram underlag för sådana bedömningar. Insatserna rörande solvärmesystemoch energilagring bör ökas väsentligt i förhållande till innevarandetreårsperiod. Mål för delprogrammet börvara att dels ta fram underlag för att bedöma de tekniska och ekonomiska förutsättningamaför solvärmeutnyttjande i bebyggelse, dels stödja framtagande av nya tekniskalösningar för att nyttiggöra solvärme. Verksamheten bör omfatta system ochkomponenter för uppvärmning av dels tappvarmvatten, dels olika typer avbostäder och lokaler under varierande klimatbetingelser. Energilagringsproblemi samband med solvärmeutnyttjande bör ägnas särskild 1977/78:110 140 Insatserna bör omfatta forskning och utveckling, inkl. industrieUtutvecklingsarbete, samt stöd tiU planering och uppföljning av försöks- ochdemonstrationsanläggningar inom ramen för experimentbyggnadsverksamheten. Ettantal anläggningar bör ha utvärderats i praktiskdrift. DFEframhåller att ett flertal viUkor måste vara uppfyllda för att solvärmesystem skaUkunna tas i praktiskt bmk. Det gäller bl. a. den ekonomiska konkurrenskrafteni förhållande till alternativa uppvärmningssystem och vissa organisatoriskaoch institutionella förhåUanden. Parallellt med forsknings- och utvecklingsinsatsemabör studeras förutsättningarna för atl solvärmesystem skall komma i allmänt bmkoch få betydelse för landets energiförsörjning. Särskilt anser jag detangeläget att solvärmeanläggningar för större grupper av byggnader studeras ochatt i anslutning härtill möjligheter till kombination av solvarmeutnytljandemed större distributionssystem för varm- eller hetvatten belyses. Vidremissbehandlingen av DFE:s förslag har framförts att vissa insatser rörandeicke nätanslutna vindenergiaggregat borde rymmas inom programmetEnergianvändning för bebyggelse. Jag anser för egen del, med hänsyn till denanknytning sådana aggregat skulle få till den lokalaenergiförsörjningssituationen, att begränsade insatser för studier, utvecklingoch prov av icke nätanslutna vindenergiaggregat bör kunna rymmas inom förevarandedelprogram. Större, nätanslutna vindkraftaggregat behandlar jag i det följandeunder programmet Energiproduktion. Planering,styrfaktorer, statistik Delprogrammetomfattar dels de delar av den kommunala planeringen som har direkt anknytningtill energihushållningen, dels de styrmedel som riktas mot bl. a.ägare/förvaltare av byggnader, dels vissa insatser rörande statistik ochprognoser. Styr-och stimulansåtgärder har stor betydelse för energihushållningen inombebyggelsesektorn och skapar förutsättningar för utnyttjande av tekniskautvecklingsresultat. Som exempel nämner DFE det supplement till svensk byggnormsom har utgivits. Genom lagen (1977: 439) om energiplanering,som trädde i kraft , har kommunema ålagts att i sin planeringfrämja hushållningen med energi samt verka för en säker och tillräckligenergitillförsel. Vidare har statens industriverk ålagts vissa uppgifter vadgäller kommunernas energiplanering. I budgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100 bil. 17 s. 35) har jag förordat en förstärkning av industriverkets resurserför dess uppgifter avseende energiplanering. Demonstrationsverksamheti fråga om samordning av energiplaneringen med samhäUsplaneringen i kommunernastöds under innevarande budgetår inom ramen för anslaget Vissa energibesparandeåtgärder i bostadsbeståndet m. m. under huvudtitel. DFEföreslår att demonstrationsverksamheten fortsätts och utvidgas till att Prop.1977/78:110 141 gällaenergihushållning vid markanvändningsplanering samt att verksamhetenfortsättningsvis finansieras inom förevarande delprogram. Som har framgått avbudgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78: 100 bil. 16 s. 90) har chefen förbostadsdepartementet, efler samråd med mig, föreslagit medel fördemonstrationsverksamheten under huvudtitel. Jaganser efter samråd med chefen för , att mer betydandeinsatser avseende energiplanering inte är erforderliga inom energiforskningsprogrammet. Måletför delprogrammet bör, mot bakgrund av vad jag nu har anfört, vara att bidra tUlatt statsmaktema, statiiga myncUgheter och kommunala organ får kunskap förutformning av och bedömning av effektiviteten hos olika nu tUlämpade ochframtida stimulansåtgärder och styrmedel. Delprogrammet bör inle omfatta sådanverksamhet som ingår i bl. a. kommunernas reguljära uppgifter. Byggnadsstyrelsenhar i sitt remissyttrande framhåUit att en utyärde: ring av uppnåddaresultat av olika satsningar som har gjorts i energibesparande syfte ibostadsbeståndet är angelägen. Jag har erfarit att chefen förbostadsdepartementet avser föreslå regeringen att ge iuppdrag att utföra en sådan utvärdering. Blandinsatser som nämns av DFE vUl jag framhåUa följande. Effektiviteten hos nutillämpade styr- och stimulansmedel inom bebyggelseområdet samt alternativa,nu icke tUlämpade styrmedel bör studeras. Det gäller t. ex. taxesystem ikombination med utmstning för individuell energimätning och -debitering. SärskUtbör uppmärksammas möjliga konflikter mellan olika styrmedel. Punktvisainsatser rörande statistik bör kunna rymmas inom delprogrammet liksom vissainsatser rörande prognoser och prognosmetoder föranledda av behov inom övrigadelar av programmet Energianvändning för bebyggelse. Delprogrammetomfattar forskning och utveckling rörande kUmat-krav och övriga brukarkrav, somhar direkt anknytning till energiområdet. Kunskaperom brukarnas behov och krav på den färdigbyggda miljöns egenskaper är viktigaför planering och styrning av energianvändningen och den tekniska utveckUngeninom bebyggelsesektorn. Mål för delprogrammet bör mot den bakgmnden vara atlge underlag för sådana gränsvärden i fråga om inomhusklimat och luftkvalitetsom föranleds av ny teknik för energibesparing inom bebyggelseområdet samt att klariäggaandra viktiga samband mellan brukarna och oUka aktuella energibesparandeåtgärder. Informationsinsatser för alt föra ut forskningsresultaten tillavnämarna bör ges stor vikt. Särskilt bör beaktas att forskningen Prop.1977/78:110 142 rörandeklimatkrav skall ge underlag för planering av insatser inom de mer teknikinriktadedelprogrammen. Programmetomfattar utvinning av energi från energiråvaror och energikällor i naturen,omvandling av den utvunna energin tiU energibärare samt till omvandlingsledenknuten distribution och lagring av energibärare. Minmedelsberäkning för programmet framgår av följande sammanställning (milj.kr. 1978/79 1978/79 1 1978/79 Jagvill inledningsvis redovisa min syn på de övergripande målen för programmet. Dentotalt tillförda energin i landet uppgick tiU ca . Härav svaradeimporterad olja för den helt dominerande delen. Oljeimporten för inhemskförbrukning uppgick under /77 tUl 30,5 milj. m'. Det är ett avenergipolitikens viktigaste mål att minska detta stora beroende av importeradolja. De huvudsakliga alternativ som vid sidan av vattenkraften är tiUgängligai dag, kol, naturgas och kämenergi, är antingen förenade med fortsatt stortimportberoende eller med olika slag av miljö- eller säkerhetsrisker. DFEbedömer att det härutöver finns endast ett fåtal alternativa energikällor, somskulle kunna få någon mer betydande inverkan på energiförsörjningen före år2000. I ett ännu längre perspektiv är möjlighetema fler. Församtiiga alternativ till de nu tUlgängliga energikällorna och energiråvarornagäller att det råder varierande grad av osäkerhet beträffande en eller fleraav följande faktorer, nämligen teknisk genomförbarhet, kostnader, tUlgängUghet,säkerhet, hälso- och mUjöeffekter samt andra bieffekter. ProgrammetEnergiproduktion behöver därför även ha vissbredd. 1977/78:110 143 bedrivashuvudsakligen med sikte på att senast ha underlag förbeslut om att antingen driva verksamheten vidare med syfte att införa en vissenergikälla eller energiråvara i vårt energisystem eller att avveckla desärskilda forsknings- och utvecklingsinsatserna. Motdenna bakgrund anser jag att målen för verksamheten inom programmetEnergiproduktion bör vara att bidra tUl att utveckla teknik för användningav främst inhemska energiråvaror som kan vara alternativ tUl importerad olja, att höja verkningsgraden,säkerheten och flexibiliteten i det befintliga energiproduktions- ochenergidistributionssystemet i syfte att redan under de närmaste årtiondenaminska behovet av att importera energiråvaror och ge en större grad avutbytbarhet mellan olika energiråvaror, att klarlägga kostnader ochövriga fömtsättningar för att utnyttja i första hand förnyelsebara energiformerför elproduktion och att öka kunskaperna om vissautvecklingslinjer av mer långsiktigt intresse för vår energiförsörjning. Progfammetbör delas in i följande delprogram: Inhemska bränslen, Kol, Syntetiskadrivmedel, Lättvatlenreaktorer, Hetvattenteknik m. m.. Vindenergi, Avanceradenergiteknik och Fusionsenergi. Enligt min mening är denna indehiing attföredra framför DFE:s indelning i femton delprogram dels för att den är mer överskådUg,dels för att den markerar vilka tidsperspektiv insatserna huvudsakligen avser. Det kommeratt krävas omfattande forsknings- och utvecklingsarbete, inkl. praktiskaförsök i stor skala, innan nya energikällor och ny teknik kan introduceras ivårt energisystem. Mitt förslag innebär en kraftig ökning av insatserna inomprogrammet i förhållande tUl innevarande treårsperiod. Jag har vid minmedelsberäkning för förevarande program i viss utsträckning tagit hänsyn tUlföreslagna satsningar på större försöksanläggningar. Frågan om ytterligaremedel härför får prövas vid senare tillfälle på det sätt jag harförordat. Inomprogrammet bör främjas och stödjas den utvecklingsprocess som måste genomlöpasfram till den tidpunkt då företag inom energisektorn själva direkt ellerindirekt svarar för att erforderUg vidareutveckling kommer till stånd. Vadgäller finansieringen av de senare utvecklingsstegen vill jag erinra om vadjag i avsnitt 4.2.3 har anfört beträffande avgränsningen mellan HuvudprogramEnergiforskning och de statliga bidrag till prototyper ochdemonstrationsanläggningar som utgår från anslaget Energibesparande åtgärderinom näringslivet m. m. Detjir av vikt att de statiiga bidragen till prototyper och demonstrationsanläggningareffektivt samverkar med energiforskningsprogrammet föl" att nå deövergripande målen för vår energiförsörjning. Med hänsyn härtiU bör enligt minmening stödet tiU prototyper och demonstrationsanläggningar utvidgas till attomfatta även anläggningar Prop.1977/78:110 144 somär inriktade på användning av andra bränslen än olja och på effektivarefjärrvärmedistribution. Vidare bör enligt min mening bidrag kunna lämnas äventill sådana projekt avseende användning av andra bränslen än olja som utan attdirekt innehålla ny teknik ändå har ett stort demonstrationsvärde. Det kan exempelvisgälla projekt för förbränning m. m. av inhemska fasta bränslen i bl. Jag avser att återkomma med förslag om ändrade regler härvidlag iannat sammanhang. TUldelprogrammet hänför jag framstäUning ur inhemska råvaror av bränslen för el-och värmeproduktion, vilka i stor skala kan ersätta främst importerad olja. Jagbehandlar här områdena biosystem, torv och skiffer. Framställning avsyntetiska drivmedel för transportsektorn behandlar jag i det följande inom delprogrammetSyntetiska drivmedel. Utnyttjandeav energi från biosystem bygger ytterst på de grundläggande processer varigenomkoldioxid, vatten och vissa andra ämnen med hjälp av en del av den infallandesolenergin omvandlas till organiskt material, biomassa. Ersättning av olja medbränsle framställt ur biomassa i form av t. ex. olika slag av växter innebäralltså ersättning av lagrade energiformer med en förnyelsebar energikälla. Olikabedömningar antyder att det kan finnas förutsättningar för en på längre siktbetydande produktion inom landet av biomassa för energiändamål genom odling avlämpliga växter, i huvudsak olika trädarter, s. k. energiskogar. Undersökningarhar också visat att det finns möjUgheter att utvinna icke obetydliga mängderenergi ur sådant skogsavfaU, som ej kan användas för pappersmassatUlverkning. Jaghar tidigare framhåUit att ett av energipolitikens viktigaste mål bör vara attminska det slora beroendet av importerad olja och att ett av målen förprogrammet Energiproduktion följaktligen bör vara att bidra tUl att utvecklateknik för användning av energiråvaror som kan vara alternativ till importeradolja, främst sådana som förekommer inom landet. Biomassa är enligt minuppfattning ett av de intressantaste alternativen. Jag anser mot denbakgrunden att betydande forsknings-och utvecklingsinsatser rörandeenergiutvinning ur biomassa är motiverade. Mål för insatserna bör vara att tafram underlag för bedömning av förutsätlningarna för att öka andelen biomassa idet svenska energisystemet samt att stödja utveckling av sådan ny teknik somär nödvändig för att utnyttja energiinnehållet i biomassa. Häri inbegriper jagteknik för skörd, insamling, omvandling till fasta, flytande och gasformigabränslen samt förbränning. Insatsernabör avse dels olika slag av biomassa, som produceras för energiändamål, delsskogsavfall m. m. Studier bör göras för jämförelser 1977/78: 110 145 mellanolika utvecklingslinjer och för att få underlag för planering av fortsattainsatser. Insatserna bör omfatta system för produktion eUer utnyttjande avbiomassa samt omvandling till bränslen, värme och elenergi.