prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — även inkluderande avsättningar och utredningar tillSEK:s ägare. Genomden årliga prövningen erhålles en löpande och allsidig utvärdering av delföreslagna systemet enligt RRV:s bedömning. Behov torde emellertid föreligga avvissa justeringar av det föreslagna systemet under pågående försöksperiod.Detta kan avse ev. utvidgning av kreditramen man kan även avse modifieringar 1subvenllonsnlvåer, l.ex. som följd av förändrade förhållanden på främst deIntemationella valutamarknaderna. 1977/78:155 37 Detär sålunda väsentligt atl regeringen bereds tillfälle att under pågåendeförsöksperiod även la ställning till systemet 1 dessa avseenden. Det bör motbakgmnd av dels regeringens årliga prövning av kurs- och riskåtagan-del, delssvårighetema atl för hela försöksperioden bedöma kredilefterfrå-gan, dels deleventuella behovet av flexibilitet 1 subventionsnivåer, övervägs om den förSEK tillåtna kredilvolymen istället bör fastställas av regeringen inomramen för ell av lämnai bemyndigande för hela försöksperioden. Dettabemyndigande skulle vara så pass omfattande alt eventuella höjningar av SEK:skreditram inrymdes. Genom ett sådant förfarande torde på ell effektivi sätt enåriig utvärdering och överväganden om modifieringar av systemet kunna kopplastill frågan om volymen av del statliga åtagandet. Bankinspektionenhar inget atl erinra mot uiredningens förslag på denna punkt och i likhet medriksrevisionsverkel understryks viklen av all erforderiig konsolidering skerhos SEK med tanke på de stora kreditrisker SEK kommer all ikläda sig. Inteheller reser några invändningar mot del föreslagnaavräkningsförfarandet, men ulgår från all mera ingående diskussioner med statensenare kommer atl äga rum i samband med atl nödvändiga föreskrifter förbolagets verksamhet utarbetas. bedömningar av det framlida upplåningsbehovet torde detta rymmasinom den upplåningskapacitel som SEK enligt bestämmelserna i förelagels bolagsordningbesitter. Av betydelse härvidlag är enligl RRV:s mening bl. a. i vilkenutsträckning krediter inom systemets ram blir garanterade av EKN och i vilkentakt återbetalning av krediter sker. Skulle dock den föreslagna kreditramenbehöva ökas torde enligl RRV;s bedömning SEK:s nuvarandeupplåningskapacitel vara otillräcklig. Härvid är tillskott till SEK:supplåningsgrundande kapital eller andra ändringar i bolagsordningensbestämmelser om upplånlngsrält nödvändiga all genomföra redan underförsöksperioden. All beakta 1 detta sammanhang är atl det föreslagna systemet isig inte innebär någon reducering av SEK:s generella kreditrisk. En ökning avSEK:s upplåningskapacitel torde därför lämpligen behöva inkludera även enökning av del upplåningsgrundande kapitalel. Enligt verkels bedömning bör ovannämnda förhållanden beaktas redan vid ställningstagande lill införande av detutredningen föreslagna SEK-systemet. Enligtbankinspektionens uppfattning kan kapitalsubstansen i SEK inte generera entillräcklig upplåningskapacitel för atl möta den beräknade Slora kreditvolymen,även om man räknar med viss återbetalning av krediter . Vilkenkapitalökning som erfordras och vid vilken behov därav uppslår är naturiiglvissvårt atl avgöra . Av betydelse är bl. a. i vilken utsträckningkrediter inom systemets ram blir garan- 1977/78:155 38 terade av EKN. Vidare bör beaktas att bindande utfästelseravseende framlida kredit ej skall lämnas utan atl den däremot beräknadeupplånings-kapaciteten är tryggad. Atl sålunda tillskott lill SEK avupplåningsrätts-grundande kapital med all sannolikhet blir nödvändigt börenligt bankinspektionens bedömning beaktas vid det slutliga ställningstagandettill förslaget. Del anses inte möjligt utgå från all ändring avbolagsordningens bestämmelser om upplånlngsrält skaU kunna leda lill någonmera betydande ökning av upplåningskapacileten. Ocksä anför liknande synpunkter på SEK:s möjligheter att genomföra en upplåningav den omfattning som utredningen föreslår ulan ytterligare förstärkning avupplåningskapacileten. Fullmäktige i anser all en möjlighet förSEK all erhålla specifik stalsgaranti för varje utlandslån vara värdefull ochupplåningen skall kunna ske lill bästa villkor. SEK:s upplåning skall då få enställning likvärdig med den som ges varven och vissa andra huvudsakligenstatliga låntagare. annal alternativ är atl SEK liksom StatensInvesteringsbank erhåller en statlig garanti för en viss upplåning.Erfarenheten visar dock alt långivarna betraktar en sådan garanti som mindrevärdefull än garantier för varje enskilt lån som upptas. Fullmäktige framhållervidare atl SEK:s upplåning kommer atl la i anspråk en del av den svenskastatliga kreditvärdig-helen på olika utlandsmarknader, utan all detla kommerfinansieringen av siatens budgetunderskott lill godo. I den mån SEK därmedlyfter av banker och förelag en del av den kredilförsörjnlng med avseende påexporten som de svarat för förutsätter fullmäktige atl bankema skallvisa ökad beredvillighet all i sin inhemska placeringspolitik tillgodosestatens finansieringsbehov. Fullmäktige anser del också vara väsentiigt atl SEK:supplåning hanleras i nära kontakt med annan svensk upplåning i utiandet,speciellt den statliga och statsgaranterade. Fullmäktige är medvetna om attsamordningskravet kan innebära vissa restriktioner för SEK:s möjligheter atlbedriva sin upplåning på ell sätt som ger maximal anpassning till utlåningen,men anser detta vara en ofrånkomlig konsekvens av uiredningens förslag 1övrigt. Koordineringen av SEK:s utlandsupplåning med övrig statiigoch stats-garanterad upplåning kan delvis äga mm Inom ramen för riksbankensvalu-taslyrelse, särskilt när det gäller lidsaspekten. Även den arbetsgrupp förstatlig utlandsupplåning i vilken ekonomidepartementet, ochriksgäldskonlorel ingår, torde komma alt utgöra ett fomm för vissa övergripandefrågor 1 detta sammanhang. Vid sidan härav blir emellertid ett kontinuerligtsamråd på tjänstemannaplanet mellan SEK och riksgäldskonlorel av största vikt,särskih som kontoret utöver den direkta slatsupp-lånlngen och denstatsgaranterade upplåningen också svarar för den nordiska samordningen. Styrelsen i SEK delar utredningens uppfattning altbolagels upplånings- 1977/78:155 39 kapacitet,beräknad enligt nuvarande bolagsordnings bestämmelser, torde vara tillräckligunder . För att åstadkomma största möjliga handlingsfrihet iupplåningshänseende är det dock önskvärt atl de upp-lånlngsgmndandebestämmelsema i bolagsordningen revideras på ett så tidigt stadium som möjligtav den föreslagna försöksperioden. Utredningens förslag på denna punkt tordevara ändamålsenligt och kunna ligga lill gmnd för en sådan ändring menstyrelsen framhåller dock atl man vid en översyn av SEK:s bolagsordning, som äraktuell 1 detta sammanhang, vidtar sådana ändringar som ger bolagetflexibilitet för framliden. a. pekas på möjligheten alt Införa ett särskiltgarantikapital för SEK:s upplåning. Vadavser det föreslagna avräkningsförfarandet för lämnade kreditlöften harstyrelsen ingen invändning mot utredningens förslag alt sådana löften t.v. avräknas med innan kundemas accepl eller avslag erhålles.Utnyttjandet av givna löften har starkt varierat och kommer atlskifta också 1 framtiden. Delta påverkar alltså den volym av förhandslöflen SEKkan lämna. F. n. bedöms alltså vara en lämplig avräkningssiffra. Skulleemellertid ramen las 1 anspråk 1 annat tempo än som fömlsetls bör styrelsen gesbemyndigande alt själv ändra avräknings-gmndema efter anmälan till regeringen. bör SEK inte åläggas alt bedriva en objeklsbunden upplåning dådelta motverkar möjlighetema atl tillvarata ränte- och kursrisksynpunkter.Bankinspektionen framhåller all även om kostnads- och effektivitetsskäl lalarför en relativt obunden upplåning så bör totalt sett en tidsmässig ochvalutamässig överenskommelse uppnås mellan upplåning och utlåning. Också SEK:sstyelse och m.fi. organisationer lar upp denna fråga.Härvid understryks bl. a. all upplåningen bör ske på sådantsätt all den bedöms bli billigast och minst riskfylld med tanke på siatenssamlade ränte- och kursriskålagan-den. Delta kräver en flexibel upplåning somInnebär all val av bl. a. upplåningsvaluta, räntesats och löptid successivtmåste anpassas till de rådande, snabbi föränderliga, marknadsförhållandena.Del är bl.a. därför sannolikt alt SEK:s upplåning måste ske genom upplagandeav så slora lånebelopp atl de Inte kan utbetalas tillexportföretagen eller banker enligt ingångna kreditavlal. anserför sin del del vara nödvändigt atl SEK ges möjlighet att förränta sådanatillfälligtvis uppkomna kassaöverskotl, särskilt i utländsk valuta. Dettaföreslås i vad avser utländsk valuta kunna ske inom ramen för ell avriksbanken generellt lämnai tillstånd. 1likhet med reservanterna anser LO och TCO alt del föreslagna exportkredllsystemetbör föranleda en ändring av ägarstmkturen inom SEK så altstatiig majoritet uppkommer. LO anser alt staten måste ha ett avgörandemajorilelsinflylande i SEK om den skall ge kursriskgaranti för dess upplåning.Garantin skulle annars alllför läll kunna användas för alt ge bankemamöjligheter lill vinstgivande valutaaffärer. Från TCO:s sida anförs alt detföreslagna systemet kan förväntas resultera 1 en ökad långivning från SEK.Enligl aktiebolagets konstmktion motiverar insatser i form av riskvilligtkapital ett ägarinflytande av motsvarande storlek. Del föreslagna systemetinnebär, enligt TCO, dels alt det finansiella risktagandel upphör för bankernasdel varför deras kapitalinsatser närmast kan karaktäriseras som långivning,dels troligen alt avkastningen på Insatt kapital ökar. SEK:s verksamhet skulleenligl förslaget fortsättningsvis få karaktären av myndighetsutövning genomatl SEK fördelar statliga medel, vilket enligt TCO ytterligare understryker detberättigade i all ändra majoritetsförhållandet inom SEK. TCOanför vidare all SEK:s och bör kompletteras med representationfrån LO och TCO. Detta anses motiverat mot bakgmnd av det föreslagna exportkredilfinansieringssyslemelssysselsättnings- och näringspolitiska verkningar. Menhänsyn till alt framtida beslul inom SEK kommer all gälla ianspråktagande avstatliga medel anser statens industriverk alt staten måste garanterasbeslulsmajorilet i styrelsen. Fullmäktige i anser också alten statlig aktiemajoritet i SEK vore alt föredra med tanke på deupplåningsvolymer som föreslås och som skulle komma atl förverkligas parallelltmed annan omfattande svensk upplåning genom staten eller med stalsgaranti.Härigenom torde SEK. få det betydligt svårare all hävda sig ulan en starkaremarkering utåt av det statliga ansvaret för bolagels finansiering. Fullmäktigeföreslår också all riksgäldskonlorets sakkunskap beträffande utlandsupplåning ochdess löpande kontakter med marknaderna ställs till SEK:s förtbgande genom atlkontoret blir representerat i . Detta skulle också möjliggöraalt del nödvändiga samordningsarbetet till viss del kunde föriäggas lillstyrelsen. SEK:sstyrelse finner del knappast rimligt alt utgå ifrån atl skilda uppfattningarskulle föreligga beroende på parlsrepresenlalionen i styrelsen. Varjeexportaffär har i sig en självklar sysselsällnlngsbefrämjande ochva-lulainljänande effekt. Någon konflikt mellan partsintressena torde därförinle behöva uppkomma. Enändring av ägarförhållandena i SEK torde inte påverka styrelsens sätl attgenomföra de uppgifter som åläggs bolaget. I likhet med utredningensmajoritet anser sålunda atl bl.a. frågor som sammanhänger medbehandlingen av kredilärenden för vilka statligt slöd lill SEK ulgår bäst börkunna regleras i form av särskilda överenskommelser mellan staten och bolaget.Storieken av den utdelning SEK skall lämna aktieägarna bör på motsvarande sättregleras genom avtal mellan delägarna. Prop.1977/78:155 41 Bl.a. och m.fi. organisationerdelar denna uppfattning. organisationer Instämmer i likhet med flera andraremissinstanser i utredningens förslag atl statiiga insatser bör komma ifrågaför att neutralisera utländsk statsunderstödd kreditkonkurrens vid försäljningi . Organisationema anser det också vara angelägel atl frågan omhumvida statliga garantier skall kunna lämnas för atl täcka kommersiella riskerpå inhemsk köpare prövas. ifrågasätterom prövning, såsom utredningen föreslagit, 1 varje enskilt fall måste göras avregeringen. Som altemativ föreslår varvsföreningen alt SEK bör kunna gesbemyndigande att efter givna riktlinjer fatta beslut i frågor rörande sådanakrediter understigande visst förutbestämt belopp. Denprincipiella frågan om behovet av alt utvidga det föreslagna exportkreditstödellill även importkonkurrerande företag undandrar sig RRV:s bedömning. Verketvill emeUertid framhålla att skulle en intemationell utveckling mot ökalstatligt stöd i nämnda avseenden ske kan allvarliga protektionistiska effekterpå den intemationella handeln uppkomma. Del är väsentligt atl 1InternationeUa sammanhang aktivt söker verka för begränsningar i denstatsunderstödda exportkreditkonkurrensen. Det bör noga övervägas i vilkenutsträckning ett Införande av uiredningens förslag vad avser denImporlkonkurrerande industrin minskar den utiändska tilltron till de svenskasträvandena i detta avseende. RRVframhåller vidare all en sådan utvidgning av det föreslagna SEK-systemetinnebär all SEK:s bolagsordning måste ändras. SEK kan endaslmedverka i kreditgivning 1 samband med exportaffärer. Del kan även finnas skälsom lalar för alt t. ex. Investeringsbank som ell alternativ till SEKkan medverka 1 den föreslagna kreditgivningen till Importkonkurrerande företag.Härigenom avlastas SEK en för bolaget något artfrämmande kreditgivningsamtidigt som behovet av ändring av dess bolagsordning undanröjs och enuppbyggd kreditgivnlngskapacitet inom Invesleringsbanken kan tillvaratas. Ensådan medverkan från Investeringsbankens sida Innebär emeUertid alt enkreditram av tidigare nämnt slag även måste tilldelas detla kreditinstitut. Fullmäktigei har Inget all erinra mot utredningens förslag på denna punkt menunderstryker vikten av all restriktiva kriterier tillämpas i dessa fall för attmotverka en utbredning av kreditgivningen lill icke marknadsmässiga villkor påden Inhemska kredllmarknaden. TCOframhåller i denna fråga all den importkonkurrerande delen av den svenskaindustrin i detla avseende bör ges samma möjligheter till exportkrediter somexportindustrin. Som skäl härför anförs bl. a. att det nya exportkredilsyslemelinte får ges en konkurrenssnedvridande verkan. Prop.1977/78:155 42 Ianknytning till utredningens förslag på denna punkt erinrar kommerskollegiumom all det enligt de GATT-regler som finns rörande utjämnings-tullar lill skyddmot subventionerad import (artikel VI) bl. a. krävs all den s.k.skadeaspekten skall beaktas. SEK:sstyrelse pekar i likhet med RRV på behovet av en ändring av SEK:sbolagsordning. Styrelsen ställer sig dock tveksam till om den föreslagnamodeUen är den lämpligaste. SIDA tar upp frågan om s. k. blandade krediter, dvs. kommersiella kreditermed inslag av bislåndsmedel, som lämnas 1 samband med utvecklingssamarbeteofla till starkt subventionerade kreditvillkor. Styrelsenanser alt bistånd och kommersiell kreditgivning i princip bör hållas isär. Denomständigheten alt några länder inle gör en sådan åtskillnad utan tillåterblandformer - mjuka kommersieUa krediter och hårda bi-slåndskredlter ellerkombinationer av bistånd och normala kommersiella krediter bör inle utgöraett skäl för all ändra den svenska inställningen. bör fortsätta allsöka påverka i-länderna all ge bistånd på så mjuka villkor som möjligt. SIDAhar från vissa mottagarländer mött önskemål om krediter som inte utgör biståndmen som har mjukare villkor än de kommersiella krediterna. Bislåndsmedelhar 1 Inom ramen för slöd till import avsatts förfinansiering av förstudier till projekt, som sedermera kan komma atlfinansieras på kommersiell väg. Ett mottagarland kan finanslera viss utrustningtill ett projekt med bislåndsmedel och annan utmstning med kommersiellakrediter eller andra medel. Delta innebär inte all kommersiella kreditersubventioneras, men den ekonomiska effekten kan från projektels och u-landetssynpunkt bli ungefär densamma som om en subventionerad kommersiell krediterhållits. Som förutsättning för ianspråkstagande av bislåndsmedel gäller, altmottagarlandet prioriterar en sådan användning. Initiativet kommer frånu-landet och bislåndsmedel används i eget intresse för ulvecklingsändamål. Ilikhet med utredningen anser styrelsen, alt del kan finnas skäl all ytterligarekartlägga förekomsten av blandade krediter. Styrelsen utgår ifrån all SIDA:smedverkan påkallas om en utredning kommer till stånd. organisationer tillstyrker fortsallutredningsarbete i denna fråga. Från organisationernas sida föreslås vidare attockså Ingår s. k. ramavtal om statsunderstödda krediter i första handmed vissa slalshandelsländer. Sådana kreditavlal, som förekommer i mångai-länder, anses ha ell betydande good-will-värde i köparländerna och skulleunderlätta företagens försäljningsarbete avsevärt. FuUmäktigei riksgäldskonlorel erinrar om all under tidigare perioder lämnaikommersiellt motiverade statskrediter till andra länders regeringar. Delta varsärskilt fallel under och efler , då Prop.1977/78:155 43 syftet med givningen var atl man från svensk sida villebidra lill återuppbyggnaden genom atl möjliggöra köp av svenska exportvaror.Under senare lid har sådana statskrediter i allt högre grad blivit ettinstmment för det svenska utvecklingsbiståndet. spelar sådankreditgivning en mindre roll även inom biståndsverksamheten. I praktikenanvänder således inte längre bislåndskrediler som Instmment förexportfinansiering konstaterar fullmäktige vidare. En ev. ålempptagenstalskredll-glvning skulle därför behöva få andra former. Skulle ellutredningsarbete inledas angående dessa frågor, är riksgäldskonlorel berett altmedverka häri. Utredningen förutsätter atl dessa förslag skall genomförasfrån den . Med hänvisning till all förslaget innebär allmöjligheterna all finansiera exportkrediter blir avsevärt bällre än förnärvarande framhåller bl. , exportråd ochSveriges industriförbund m.fi. organisationer all man kan förutse atl förelagsom har exportaffärer aktuella söker uppskjutakontraktstecknandet åtminstone lill den . 1 många fall torde dock sådanauppskov med kontraktstecknandet ej vara möjliga. För all undvika alt förelagenpå grund härav förlorar affärer och även för alt slippa ej önskvärda förskjutningari affärsakliviielerna föreslås sålunda all de nya bestämmelserna sätts i kraflså snart som möjligt. Med förbehåll för godkännande bör därför dennya lagen om exportkreditstöd liksom de föreslagna finansieringsmöjligheternahos SEK få gälla för exporlkonlrakl ingångna tidigast dagen efler förslag idessa frågor föreläggs . RSV har i princip inget atl erinra mot de av utredningenföreslagna ändringarna i gällande lag om avdrag vid inkomsttaxeringen avseendebaskostnad för exportkredit (SFS 1973:423). Vad gäller övergången till bokföringsmässigberäkning av ränteskillnaden framhåller visseriigen verket all kontrollen blirmer komplicerad och tidskrävande . RSV anser dock sakskälen för enövergång vara så starka, all den föreslagna ändringen bör vidtas. Med hänsyntill nämnda förhållanden förefaller del lämpligt enligt verkels bedömning, allansökningama om utbetalning av exportkreditbidrag prövas av RSV, Ytteriigareell skäl härför är all ansökningarna 1 flertalet fall torde komma frånmellankommunala företag, vars deklarationer förvaras hos allmänna ombudet ochsåledes är lätt tillgängliga för RSV:s personal. Ett genomförande av lagförslaget bör enligl RSV:s meningföranleda ändring av civilförvaltningens sekrelesskungörelse (SFS 1939:7) 2 §punkt 1977/78:155 44 51.Därvid bör - med hänsyn till att räkenskaper får granskas och uppgifter däromkan dokumenteras i ärendet - ett motsvarande tillägg om atl sekretessgäller göras 1 fråga om handlingar 1 ärenden enligt lagen (1975:1149) omstatligt investeringsbidrag för Inventarieanskaffning. Något sekretesskydd föreliggeridag inle 1 sådana ärenden. Iett till uiredningens betänkande fogat särskilt yttrande har ledamoten vissa principiella synpunkter i frågan om bibehållande av del nuvarandeexportkreditstödel. RRV delar de synpunkter som anförs i yttrandet. 1 avvaktanpå en närmare utvärdering av detta syslem framhåller verket vidare viklen avall av administrativa skäl så små modifieringar som möjligt nu vidtas isystemet. Sålunda är RRV negativ till en komplettering av nuvaranderänteavdrag med ett exporlkreditbldrag. Del torde även kunna bedömas atl despeciella företag som kan förväntas utnyttja systemet i dagslägel eller underde närmaste åren kommer att befinna sig i en sådan resullatsituation alt ellskatteavdrag kan utnyttjas. Likaså torde dessa förelag vara väl förtrogna medde kalkylproblem som kan uppslå vid en bedömning av stödets effekter. OcksåStatens industriverk har Invändningar mot uiredningens förslag atl möjligheterbibehålls atl erhålla ränteavdrag. Verket framhåller alt det föreslagnaSEK-allernalivet innebär från stalens/stödgivarens synpunkt atlsubventionsgraden styrs direkt genom beslul av SEK. Genom möjligheterna allbalansera ränte- och kursförluster genom bl.a. val av upplåningsvalutor ochlöptider kan de samlade samhälleliga förlusterna begränsas. Det nuvaranderänleslödel saknar sådana fördelar. Graden av subvention bestäms i praktikenav exportföretagen själva genom atl skatteavdragen inte görs avhängiga avförelagens val av finansieringsalternativ. Därmed kan i det nuvarande systemetexportföretagen vid utnyttjande av ränleslöd välja förhållandevis kurssäkramen dyra valutor vilket kan medföra större subventioner än det föreslagnabilligare SEK-allemativel. Utredningens förslag alt bibehålla möjligheter atlerhålla nuvarande exportkredilstöd avstyrks av industriverket som inle kanfinna delta motiverat. organisationer är positivatill ett bibehållande av nuvarande exportkreditsystem och ulgår från all dettastöd kommer all vara i lika grad tillgängligt vid export till alla marknader.Dessa remissinstanser betonar vikten av att företagen vid utnyttjandet avexportkreditstödel liksom vid SEK-finansierlng-en kan erhålla avdrag ellerbidrag för räntor under consensus efler prövning i s. k. malching-silualioner. Beträffandeövergångsbestämmelserna föeslås bl.a. att "exportkredilavlal som ingåsefter , men för vilket regeringen redan har medgivit rätt lillavdrag enligl den upphävda lagens bestämmelser, bör omfattas av den nya lagen.Del tidigare lämnade medgivandet förfaller härigenom och nytt medgivande måstesökas". Nyssnämndaremissinstanser anser all del tidigare lämnade medglvan- 1977/78:155 45 detbör beslå även om avtalet ingåtts efter den föreslagna lagens Ikraftträdande.Man föreslår därför all lagtexten kompletteras med en bestämmelse av denInnebörden. I annat fall anses risk föreligga för rättsförluster, betingade avall företagel förbisett atl göra en ansökan enligl nya lagen. Del förhållandetalt del tidigare lämnade medgivandel beslår, bör dock Inte innebära attexportören förhindras alt inge ny ansökan enligl den nya lagens bestämmelser. Utredningenhar ansett all del bör övervägas att överföra hanteringen av nuvarandeexporlkredilsystem från regeringen lill EKN. Från EKN:s sida motsätter man siginte ett sådant överförande om praktiska skäl talar härför. Under allaförhållanden, framhålls del vidare, bör nämnden även i fortsättningen biträdavid den tekniska bedömningen av de affärer för vilka exportörerna begär sådantslöd. Beträffandedet inom utredningen utarbetade lagförslaget har lämnats följande synpunkterfrån remissinstansema. Uttrycket "statiigt exportkreditstöd"framstår enligl RSV-.s mening som något oegentllgl, efiersom även kommunemafår bidra till stödet genom bortfall av skatteintäkter i sådana fall stödet dåutgår i form av avdrag vid inkomsttaxeringen, föreslår att ordet"kapitalmarknadsinsli-lut" i lagtexten ändras till del 1 sammanhangetmera adekvata uttrycket "kreditinstitut" med den innebörd, som följerav den 1 lagen om kreditpoli-liska medel upptagna definitionen.