prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Verket betonar vidare att de projekt som pågår ellerkommer att startas skall bedrivas så att de kan slutredovisas i samband medrapporten till regeringen /80. SCB vidhåller sin tidigare uttaladetvekan om lämpligheten av ett provisoriskt fristående organ som huvudman förMl. SCB ser dock inte anledning att nu motsätta sig förslaget attmiljödatanämnden skall leda utvecklingsarbetetmed Ml. Liknande synpunkter framförs också av ,arbetarskyddsstyrelsen, , i , statensråd för byggnadsforskning och AB Atomenergi. pekar på att det finns betydandesvårigheter i arbetet ined Ml. Verket anser att det finns stort behov av attnu sammanställa och analysera erfarenhelerna av den hittillsvarandeverksamheten. 1 avvaktan på beslut om den framtida verksamhetens inriktningoch omfattning bör nuvarande organisation behållas. och anser i gemensamt yttrandeatt försök till en utvärdering av verksamheten bör göras . Cenlraliseringenav systemutvecklingen till miljödatanämnden bedöms som ett hinder för berördamyndigheter att snabbt kunna tillägna sig ett relevant informationsstöd.Liknande synpunkter framförs av som varnar för en övertropå fördelarna med en totalsamordning. ställer sig tveksamttill en utsträckt försöksperiod. Kommiiiiför-biiiidel anser att verksamhetenmed Ml bör omprövas samt att miljödatanämndens pågående projekt bör avslutasoch överföras på de sakansvariga myndigheterna. Som underiag för en aktiv och medvetenmiljövårdspolitik behövs kunskap om bl. a. förhållandena i miljön och omresultaten av de olika åtgärder som vidtas. En effektiv informationshanteringär därför en viktig del av 1977/78:100 Bilaga13 19 miljövårdsarbetet.Arbetet med utveckling av miljövårdens informationssystem (Ml) leds sedan år1974 av miljödatanämnden. Inom ramen för utvecklingsarbetet har nämndenbedrivit en rad projekt avseende såväl ADB-frågor som statistikfrågor. I någrafall har utvecklingsarbetet redan lett till att beslut kunnat fattas om enfortsättning i fastare former av det arbete som nämnden påbörjat. Riksdagenhar således dels godkänt förslag om successivt införande vidlänsstyrelserna av ADB-rutiner i tillsynen enligt miljöskyddslagen (prop.1976/77:100 bil. 13 s. 18. JoU 1976/77:13, rskr 1976/77:182), dels godkäntriktlinjer för upprättande av ett program för övervakning av miljökvalitet(prop. 1977/78:7, JoU 1977/78:6, rskr 1977/78:28). har på regeringens uppdrag gjort enöversyn av det arbete som pågår inom Ml med förslag i fråga om verksamhetensfortsättning. Förslaget innebär att utvecklingsarbetet under de närmaste årenskall fortsätta i huvudsak i samma organisatoriska former som f. n. och attnämnden /80 skall återkomma med närmare förslag om en framtidaorganisation för verksamheten inom Ml. Remissinstanserna har i allmänhettillstyrkt förslaget att miljödatanämnden tills vidare skall leda det fortsattautvecklingsarbetet. För egen del vill jag framhålla att jag anser det angelägetatt ställningstagande kan ske när det gäller frågan omMl. Det fortsatta utvecklingsarbetet bör bedrivas med sikte pä en samladredovisning till regeringen före utgången av . Därvid bör förslag lämnasom inriktning, omfattning och organisation av den framtida verksamheten. Utarbetandetav förslag om den framtida verksamheten inom Ml bör på lämpligt sätt samordnasmed arbetet i den utredning om naturresurser och miljö vars verksamhet påbörjasinom kort. Jag avser att senare återkomma till regeringen när det gäller denärmare formerna för denna samordning. fram till dess ställning har tagits i frågaom den framtida verksamheten inom Ml bör en fortlöpande utvärdering ske av deolika projekten och i samband därmed prövas den organisatoriska placeringen avresp. Härvid bör en utgångspunkt vara att den i det aktuella falletnärmast sakansvariga myndigheten skall överta ansvaret för verksamheten. För miljödatanämndens verksamhet under budgetåret1978/79 har jag beräknat ett belopp av . vilket innebär enmedelstiUdelning i enlighet med det av nämnden redovisade O-alternativet. För den övriga verksamhet som bekostas från anslagetberäknar jag medelsbehovet till . Det totala anslagsbehovet uppgårsåledes till . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att till Kommittéer m. tn. för /79anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 13 20 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Jaghemställer att regeringen föreslår att tillExtra utgijter för /79 anvisa elt reservationsanslag av500000 kr. 1977/78:100 Bilaga13 B.JORDBRUKETS RATIONALISERING M. 1976/77Utgift 26309994 1977/78Anslag 26 775000 1978/79Förslag 31238000 Lantbruksstyrelsen är central förvaltningsmyndighet förärenden om lantbruket och lantbrukets rationalisering, trädgårdsnäringen ochträdgårdsnäringens rationalisering, rennäringen och rennäringens rationalisering,stöd till skärgårdsföretag, kontroll och inspektion på växlskyddsom-rådet, denallmänna hälso- och sjukvården bland husdjuren, djurskyddet samtveterinärväsendet, i den mån sådana ärenden inte ankommer på annan myndighet.Styrelsen är chefsmyndighet för lantbruksnämnderna och deras ortsombud,distriktsvetennärorganisationen samt statens hingstdepå och stuteri. Styrelsenär också tillsynsmyndighet över statens lantbruksinformation, statens centralafrökontrollanstalt och de lokala frökontrollan-stalter som är behöriga attutföra statsplombering av utsädesvara, statens maskinprovningar samt de lokalalantbmkskemiska kontrollanstalter vars stadgar styrelsen faststäUt. Styrelsenskall vidare följa verksamheten vid de hushållningssällskap för vilka styrelsenfastställt stadgar. Lantbruksstyrelsen leds av en styrelse. Chef förlantbruksstyrelsen är en generaldirektör. Inom lantbruksstyrelsen finns fyraavdelningar, nämligen administrativa avdelningen, företagsavdelningen,växtodlingsavdelningen samt veterinär- och husdjursavdelningen. Dessutom finnssärskilda arbetsenheter för översiktlig planering och internationella ärendensamt en revisionsenhet. Styrelsenställer personal till förfogande för statens lanlbruksinforma-tion. Beräknadändring 1978/79 1977/78:100 Bilaga13 Beräknad ändring 1978/79 (+ 10000) (- 160000) {- 160000) kungörelser m. m. Avgifter för växtskyddsinspektion m.m., som redovisas på driftbudgetensinkomstsida under uppbörd i statens verksamhet, beräknas till 4,7 milj. (1977/78 4,0 milj. Lantbruket genomgick en mycket snabb strukturomvandlingunder . Utvecklingen kännetecknades av en betydande minskning avantalet sysselsatta. Även antalet företag, den odlade arealen och antalet korminskade. Däremot ökade bruttoinvesteringarna som produktionsvolymenförblev i stort sett oförändrad. har jordbrukets effektiviseringfortsatt. Strukturomvandlingen har emellertid fortgått i en långsammare takt än tidigare mätt isysselsättningsminskning och företagsnedläggelser. Uppbyggnaden av större ocheffektivare företag har dock fortsatt som . Jordbruketsbruttoinvesteringar har ökat i omfaitning. Minskningen av åkerarealen har upphört. Däremot harantalet lantbruksföretag fortsatt att minska, dock i långsammare takt äntidigare. har ca 4000 företag upphört . År1976 fanns 131 000 brukningsenheter med mer än 2 ha åker, vilket är ca 1000foretag färre än föregående år. Stora förändringar har skett i jordbruketsproduktionsstruktur och resurssammansättning. De produktionstekniska ochekonomiska förutsättningarna för näringen ändras också efter hand, liksom desärskilda regler som motiveras av exempelvis miljöskyddet, naturvården, denregionala ut- 1977/78:100 Bilaga13 23 vecklingenoch hushållningen med markresurserna. 1 takt med att dessa förutsättningarändras förskjuts också målen för den statliga rationaliseringsverksamheteninom ramen för gällande jordbrukspolitiska riktlinjer. En fortsatt hög förändringstakt kan väntas inomjordbruket även . Det är alltjämtnödvändigt att lantbrukets omstrukturering och förändring i takt med ändrade förutsättningarstöds och underiättas genom olika statliga insatser. Målet för lantbruksverkets verksamhet i stort är atttillgodose efterfrågan från näringsutövarna inom jordbruket, trädgårdsnäringenoch rennäringen på såväl statligt ekonomiskt stöd som rådgivning enligtgällande näringspolitiska beslut och i sådan omfattning och takt att enfortsatt rationalisering av berörda näringar underlättas. Härför behöverfinnas tillräckliga resurser i fråga om personal samt tillgång påkreditgarantiramar och bidragsmedel. Ambitionsnivån har i stort sett kunnatuppfyllas under /77. För att det skall bli möjligt att även förbudgetåren 1977/78 och 1978/79 upprätthålla hittillsvarande ambitionsnivå,behöver de personella resurserna behållas i stort sett oförändrade ochtillgången på medel för stöd till jordbrukets rationalisering ökas. Styrelsen behandlar därefter de särskilda yrkandena /79. Pris- och löneomräkning m. m. O-alternativet innebär indragningav 15 tjänster. Styrelsens investeringsenhetbehöver förstärkas med en byrådirektör med uppgift att följa utvecklingen påarrendeområdet samt svara för rådgivning och utbildning i ekonomiska ochjuridiska frågor förknippade med arrendeformen (+ . Personalenheten behöver förstärkasmed en för lantbruksstyrelsen, och statens jordbruksnämndgemensam personalkonsulent (+114000kr. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår att till Lanihriikssiyrelsen för /79anvisa ett förslagsanslag av 3 . 1976/77Utgift 142 888255 1977/78Anslag 135 580000 1978/79Förslag 155 291000 skall uppmärksamt följa lantbrukets tillstånd och utveckling saml vidta ellerhos lantbruksstyrelsen föreslå de ålgärder som är 1977/78:100 Bilaga13 påkalladeeller i övrigt lämpliga, särskilt för att åstadkomma en snabbstrukturrationalisering inom lantbruket. Nämnden svarar även för vissa statligaåtgärder i fråga om tillsyn överväxtodling och husdjursskötsel, om skördeskadebidrag, skördeuppskattning ochjordbruksstatistik samt om försöksverksamhet och kursverksamhet inomlantbrukets område. Nämnden handlägger vidare frågor inom rennäringens områdeoch andra områden som enligt särskilda bestämmelser ankommer på nämnden. finns, om inte lantbruksstyrelsen bestämmer annat, enstrukturenhei, en produktionsenhet, en administrativ enhet och vid nämnd iJämtlands, och en rennäringsenhet. Beräknadändring 1978/79 Utbildningskurser för viss personal vid lantbruksorganisationen Kostnader i samband medprojekteringsverksamheten Ersätlning för tjänster sammanhängande med kontakter mellanlantbruksnämnderna ochnäringsulövarna Inkomster vid lantbruksnämnderna, som redovisas pådriftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhet, beräknas till6,5 milj. kr. (1977/78 5,6 milj. Till lantbruksnämnderna influtna renbetesavgifter skalltas till uppbörd under anslaget för att användas inom renskötseln enligtföreskrifter som meddelas av lantbruksstyrelsen. 1977/78:100 Bilaga13 25 Statskontoret har under /77 slutfört sinöversyn av lantbruksnämndernas organisation. I avvaktan på beslut omlantbruksnämndsorganisationens slutliga utformning och den framtidautformningen av jordbrukspolitiken anser styrelsen att nuvarande resursram förlantbruksnämnderna bör bibehållas. Pris- och löneomräkning m.m. . O-alternativet innebär minskadrådgivningsverksamhet och indragning av 81 tjänster. För extra pensonal förnematodprovtagning behövs . För annonskostnader avseendebiskötsel och bekämpning av fiyg-havre behövs . För skyddsutrustning m. m. behövs160000 kr. För ökad internutbildning behövs200000 kr. Jag vill i detta sammanhang ta upp frågan omlantbruksnämndernas organisation. har statskontoret avgettRapport 1977:1 LN, Lantbruksnämndernas organisation, till lantbruksstyrelsen. Styrelsen har därefter den I september1977 lämnat förslag till ny beslutsorganisation och kansliorganisation förlantbruksnämnderna. Utformningen avlantbruksnämndernas nuvarande organisation beslutades av riksdag(prop. 1967:74, JoU 1967:10, rskr 1967:214). I lantbruksnämnd ingår lantbruksdirektör och åtta andraledamöter. Fyra av ledamöterna, däribland ordföranden, utses av regeringen ochfyra av eller, i , av kommunfullmäktige i Gotlandskommun. Inom varje nämnd finns en strukturdelegation och enproduktionsdele-galion. Ledamöter av siriikturdelegationen ärlantbruksdirektören, tre andra ledamöter av nämnden som nämnden utser särskiltsamt överlani-mätaren och länsjägmästaren. Ingår nämndens ordförande bland desärskilt utsedda ledamöterna, får nämnden utse ytterligare en ledamot avnämnden att ingå i delegationen. Ledamöter av produktionsdelegationen ärlantbruksdirektören och högst fyra andra ledamöter som nämnden utser särskiltbland nämndens ledamöter och suppleanter. Efter medgivande av lantbruksstyrelsen kan ytteriigarepermanenta delegationer inrättas. Inom nämnderna i Jämtiands, Västerbottensoch finns en rennäringsdelegation. står under ledning avlantbruksdirektören. I övrigt ingår i lantbruksnämndens organisation - om lantbruksstyrelseninte bestämmer annat - en strukturavdelning, en produktionsavdelning och enadministrativ avdelning. Vid nämnderna i , ochNorrbottens län finns dessutom en rennäringsavdelning och vid nämnder- 1977/78:100 Bilaga13 26 na iMalmöhus och en investeringsavdelning. Vid samlliga nämnderfinns också ett planeringssekretariat. Arbetsfördelningen mellan avdelningarna innebär i stortatt strukturavdelningen svarar för frågor som gäller markanvändning samt köpoch försäljning av jordbruksfastigheter. Avdelningen handlägger också ärendenavseende jordförvärvslagens tillämpning och vissa ärenden rörande ekonomisktstöd till yttre rationalisering, jordförvärvslån och driftslån. Produktionsavdelningenhandlägger övriga ärenden som gäller investeringar och ekonomiskt slöd samlsvarar för ekonomisk och produktionsteknisk rådgivning och service. Till denadministrativa avdelningens uppgifter hör bl. a. att verkställa nämndens besluti fråga om lånegaranti och bidrag, köp och försäljning av fastigheter m. m.samt biträda vid beredningen av sådana ärenden. a. för den översiktliga planeringen inom lantbruksnämndemas område och iflertalet fall för planeringen av rådgivningsverksamheten m. m. Nuvarande organisation meduppdelning i en struktur- och en produktionsavdelning innebär enligtstatskontoret att man gjort en åtskillnad mellan olika rationaliseringsmedeloch mellan olika delar i en arbetsprocess som syftar mot samma mål. Statskontorets förslag innebär att organisationen underlantbruksdirektören utformas med en företagsenhet och en administrativ enhet.Som en stödfunktion föreslås dessutom ett sekretariat direkt underställtlantbruksdirektören. Tillföretagsenheten bör enligt statskontoret föras större delen av de uppgifter somnu utförs inom struktur- och produktionsavdelningen samtinvesteringsavdelningen där sådan finns. Den personal som arbetar medträdgårdsnäringens rationalisering bör ingå i företagsenheten. I Stockholmsoch finns ett större antal tjänster för trädgårdsnäringensralionalisering. 1 dessa båda nämnder bör, förutom en företagsenhet, finnas ensärskild enhet för trädgårdsnäringens rationalisering. Rennäringsavdelningarnasställning och arbetsuppgifter berörs inte av förslaget. innebär enligt statskontoret att en enhetligbeslutsprocess fördelats på två beslutsorgan. Sålunda bedöms ibland sammastödärende först i struktur- och sedan i produktionsdelegationen. Vidare harstrukturdelegationen genom att i vissa fall besluta i principiella frågorövertagit plenums avsedda policyskapande funktion. Statskontoret anser att den nuvarande beslutsordningeninte är tillfredsställande och föreslår därför att beslutsorganisationen skallbestå av plenum. Vidare skall vid behov utses ett arbetsutskott.Arbetsutskottet skall besluta i frågor som inte är principiella och i ärendenav mindre svårighetsgrad. Utöver delegering av vissa ärenden tillarbetsutskottet förutsätter statskontoret att frågor som kan avgöras enligttillämpade grundregler bör avgöras på tjänstemannanivå. Plenumföreslås i förhållande till vad somnu gäller ha en oförändrad 1977/78:100 Bilaga13 sammansättning.Arbetsutskottet bör omfatta tre ledamöter från plenum jämte suppleanter. Föralt säkra kontinuitet och samordning mellan beslutsorganen ochkansliorganisationen bör lantbruksdirektören vara självskriven ledamot i bådeplenum och arbetsutskott. Statskontoret anser vidare att överlantmätaren ochlänsjägmästaren inte skall vara ledamöter i lantbruksnämndens beslutsorgan utanjämställas med övriga länsexperter. Lantbruksstyrelsen har för yttrande remitterat statskontoretsförslag till lantbruksnämnderna och personalorganisationerna. Remissinstansernahar överlag funnit organisationsöversynen motiverad bl. a. med hänsyn till attlång tid förflutit sedan organisationens nuvarande utformning fastställdes. Lantbruksnämnderna avvisar i allmänhet statskontoretshuvudförslag till organisation. Genomgående anses företagsenheten bli enalltför stor enhet. Det torde i praktiken bli svårt fören person, antingen detär lantbruks-direktören eller chefen för företagsenheten, att hålla samman ochsvara för nämndens hela operativa verksamhet. Utredningen kritiseras också föratt den inte närmare har analyserat den inre organisationen av företagsenheten.Några nämnder anför att den eftersträvade samordningen av verksamheten kanuppnås inom nuvarande organisationsram. Statskontorets förslag tillstyrks av ST-lantbruk(TCO-S) medan och FöreningenLantbruksnämndernas administratörer (/SR) avstyrker förslaget. Med hänsyn till de synpunkter och förslag somframkommit vid lani-bruksstyrelsens remiss föreslår styrelsen attlantbruksnämndernas organisation utformas som en variant av ett av utredningen framfört alternativtorganisationsförslag enligt följande. 1977/78:100 Bilaga13 28 Varje nämnd föreslås få en enhet för i huvudsakföretagsuppbyggande verksamhet. Vid denna enhet, företagsenheten, skallstruktur- och investeringsfrågor handläggas. Vidare bör vid varje nämnd finnasen jordbruksenhet för huvudsakligen växtodlings-, husdjurs-,vattenhushållnings- och trädgårdsfrågor. Vid lantbruksnämnderna i ochStockholms län föreslås på grund av verksamhetens stora omfattning särskildaenheter för trädgårdsfrågor. Administrativa enheten föreslås i stort behållasina nuvarande uppgifter. Enhetema bör samarbeta, så atl befintlig sakkunskaputnyttjas, oberoende av var denna kapacitet finns. Verksamhet som rörövergripande frågor m. m. bör bedrivas som projekt. Lantbruksstyrelsen ansluter sig i stort tillstatskontorets förslag i fråga om beslutsorganisationen. Med hänsyn tillremissynpunkterna föreslär dock styrelsen att det s. k. arbetsutskottet istället skall benämnas delegation och bestå av fyra ordinarie ledamöter urplenum samt av lantbruksdirektören som självskriven ledamot. Ärende börhänskjutas till plenum om ledamot yrkar det. För varje ledamot bör utses ensuppleant. Delegationens ledamöter och suppleanter föreslås utses av plenumför i taget. Ärenden som kan avgöras enligt tillämpade grundreglerbör avgöras på tjänstemannanivå. Av instruktion och arbetsordning bör framgåarbetsfördelningen mellan plenum, delegation och tjänstemannanivå, regler förtillsättning av ledamöter i delegation samt formerna för redovisning av delegeradebeslut. Efter remiss av lantbruksstyrelsensförslag har yttranden över förslaget avgetts av statskontoret, (), , statens lantmäteriverk, samtliga länsstyrelser. (),Centralorganisationen /SR samt i (LO).Skogsstyrelsen och statens lantmäteriverk har bifogat yttranden frånskogsvårdsstyrelserna resp. överlantmätarmyndigheterna i vissa län. TCO och LOhar bifogat yttrande från ST-lantbruk resp. . De flesta länsstyrelser har ejyttrat sig över förslaget eller lämnat det utan erinran mot bakgrund av demarginella förändringar som förslaget innebär från länsstyrelsernas synpunkt.Lantbruksstyrelsens förslag tillstyrks av länssiyrelserna i ,och . i anser dock attde tre enheterna bör benämnas företagsenhet, produktionsenhet samt administrativenhet. Länsstyrelserna i och avstyrker förslaget ochanser att nuvarande organisation bör bibehållas tills vidare. iNorrbotiens län avstyrker förslaget och förordar i stället statskontoretshuvudförslag. LRF samt SACOISR har tillstyrkt lantbruksstyrelsensförslag medan statskontoret. TCO och LO har avstyrkt förslaget och istället föror- Prop.1977/78:100 Bilaga 13 29 Genom att bilda projektgrupper för speciellaarbetsuppgifter bör enligt LRF de effekter kunna uppnås som statskontoretönskat skapa med sitt organisationsförslag. /SR anser att lanlbruksstyrelsens förslagtillgodoser organisationens intressen. Statskontoret och RRV ifrågasätter lämpligheten av attdela upp den operativa verksamheten på det sätt lantbruksstyrelsen föreslagit.Även TCO och LO menar att lantbruksnämndernas olika arbetsuppgifter har såmånga beröringspunkter med varandra att motiven för en uppdelning på tvåarbetsenheter är svaga. En uppdelning leder till ett sämre resursutnyttjandeoch gränsdragningsproblem med försämrad service till allmänheten som följd. Flertalet remissinstansertillstyrker eller har inget att erinra mot lantbruksstyrelsens förslag tillbeslutsorganisation. Vad gäller överlantmätarens och länsjägmästarens ställningi beslutsorganisationen betonar remissinstanserna vikten av att den föreslagnaförändringen inte får uppfattas som ett uttryck för att behovet av samordningmellan länsorganen har minskat. Jag tarförst upp frågan om lantbruksnämndernas organisation. I likhet med flertalet av remissinstanserna ansluterjag mig till lantbruksstyrelsens förslag till ny beslutsorganisation förlantbruksnämnderna, vilken bör bestå av plenum. Vid behov och efterlantbruksstyrelsens bestämmande bör en delegation kunna utses för att avlastaplenum och besluta i ärenden som inte är principiella samt i övrigt i ärendensom inte behöver avgöras i plenum. Vissa grupper av ärenden bör liksom nu kunnaavgöras av tiänstemän. Det ankommer på regeringen att besluta om sammansättningenav plenum och av delegation. Jag tillstyrker att plenum tills vidare fåroförändrad sammansättning. Vidare anser jag att delegationen bör bestå avledamöter ur plenum samt av lantbruksdirektören som självskriven ledamot. Förvarje ledamot bör utses en suppleant. Denna ordning innebär atl överiantmätaren ochlänsjägmästaren jämställs med övriga länsexperter. De får därmed inte ledamotsställning i lantbruksnämndens beslutsorgan. Tjänsteman hosöveriantmätarmyndighet och skogsvårdsstyrelse bör få samma rätt som f. n. tillkommertjänstemän hos vissa andra myndigheter att närvara vid sammanträde med nämnden.Jag vill i detta sammanhang betona vikten av att ändamålsenliga samrådsrutinerutarbetas så att synpunkter från andra länsmyndigheter, exempelvis ilantmäteritekniska frågor, i veterinärmedicinska frågor och i frågor som rörskogsbruk, beaklas vid ärendenas handläggning. Rennäringsdele-gationema vid detre nordligaste länen bör kvarstå oförändrade. Prop.1977/78:100 Bilaga 13 30 Det ankommer på regeringen att besluta omlantbruksnämndernas kansliorganisation. Jag tillstyrker förslaget att i enföretagsenhet sammanföra de delar av lantbruksnämndernas verksamhet som rörstruktur- och investeringsfrågor. Jag anser också övervägande skäl tala föratt en produktionsenhet liksom nu bör finnas för nämndens övrigaproduktionsbefrämjande insatser. Föratt nå jordbrukspolitikens syften är detdock väsentligt att verksamheten inom produktionsenheten effektivt planeras ochsamordnas med verksamheten inom företagsenheten. Med hänsyn till trädgårdsnäringensbetydelse bör i och finnas särskilda trädgårdsenheter. Dennya organisationen bör genomföras . Jag räknar med i stort sett oförändrat resursbehov förlantbruksnämnderna. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jag har därvid räknat medel för nematodprovtagning(3) samt för viss skyddsutrustning (5). Jaghemsläller att regeringen föreslår alt 1. godkänna det förslag till organisation för lantbruksnämndernasom jag har förordat, 2. till Lantbruksnämnderna /79 anvisa ett förslagsanslag av . Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m. m. 1976/77Utgift 4 918 765 1977/78Anslag 5 340000 1978/79Förslag 5 173 000