prop · G10399 · 1977-12-31 00:00:00 — Någon teoretisk prisnivåsom skulle ha gällt ulan ell litteraturstöd kan mot denna bakgrund inteberäknas. Den medtillgängliga uppgifter bästa metoden all bedöma litteraturstödels inverkan påbokpriserna för ny svensk skönlitteratur är, enligt utredaren, alt jämföraprisutvecklingen (enligt statistiska centralbyråns bokprisindex) för dennakategori med utveckUngen för de kategorier där stödet har varit minimalt ellerobefintligt. Med tillämpning av denna metod anser sig utredaren inte kunnapåvisa några påtagliga skillnader i prisutvecklingen mellan ny svenskskönlitteratur och övriga jämförbara kategorier mellan ochnovember 1976. Enligt centralbyråns bokprisindex har prisökningarna för nysvensk skönlitteratur varit bland de högsta. Något bevis för attlitteraturstödet har haft någon prisdämpande effekt kan man således enligtutredaren inte utläsa ur centralbyråns index. En analys av prisutvecklingen för utgivningen inom någrastörre och medelstora företag med bred allmänutgivning jävar inte den bedömningen.Analysen visar också att inbundna böcker har ökat kraftigare i Prop.1977/78: 99 26 pris än häftade. En av orsakerna är enligl utredarentroligen stödets konstruktion, som i vissa fall gör det ekonomiskt ogynnsamtför förlagen att åsätta böckerna ett föriagsnettopris (f-pris) enligl kulturrådetsbestämmelser för litleralurstöd och sedan söka stöd. Detta gäller böcker somförväntas sälja relativt bra. Dessa böcker kommer därmed utanför stödsystemetoch prissätts efter marknadsmässiga bedömningar. Den försäljning, där f-prisenligt kulturrådels bestämmelser blir ofördelaktigt, bedöms av utredaren fören bok med normalomfång ligga mellan 2 000 och 3 000 exemplar. Som exempel nämner utredaren alt av de nya romaner som år1975 och gavs ut på sex större förlag erhöll endast 61 resp. stöd,därför att förlagen hade vall alt sätta ett högre f-pris än vad kulturrådethade föreskrivit. Del rör sig här om kvalificerade författare som harförutsättningar att nå en relativt bred publik. Målsättningen för slödel tillden nya svenska skönlitteraturen selektivt med i del närmaste generell verkan blir enligt utredaren en chimär, när ca en tredjedel av utgivna nya romaner inlestöds och därigenom inte blir föremål för den prispress som slödel är avsettalt innebära. Förhållandet är särskilt viktigt då denna tredjedel avutgivningen utgör en relativt slor del av folkbibliotekens inköp. Ett revideratliiteraturslöd bör därför, enligt utredarens mening, möjliggöra för förlagenatt söka stöd också för böcker med en större förväntad försäljning än den somden nuvarande arkersättningsprincipen tillåter. 1 fråga om ny svensk lyrik har stödet haft en klart prisåierhållandeverkan. Stödet har också omfattat en myckel stor del av utgivningen. Sammanfattningsvis anför utredaren all stödet till nysvensk skönlitteratur i prishänseende har haft en tydlig effekt som dock harkoncentrerats till lyriken, till mindre etablerade författares verk och tillde små förlagen, vilka på grund av lägre omkostnader lättare kan hålla sigunder de av uppsatta f-priserna. För köpare av verk av etableradeeller populära författare har effekten inte varit särskilt märkbar. För dessahar sannolikt bokklubbarna prismässigt haft en mera gynnsam inverkan änlitteraturstödet. När det gäller omfattningen av utgivningen av ny svenskskönlitteratur för vuxna konstaterar utredaren att det totala antalet utgivnatitlar har ökat mycket kraftigt . nåddeutgivningen en rekordnivå och därefter har expansionen Även om man enbart ser till ny svensk skönlitteratur med ihuvudsak bokhandels- och bokklubbsförsäljning har utgivningen ökat något. Undantasdeckare och thrillers är dock omfattningen oförändrad. Lyrikutgivningendäremot har ökat kraftigt, speciellt från mindre föriag och Utredaren konstaterar att av de titlar som tick slöd somny svensk Prop.1977/78: 99 27 skönlitteratur under /76 var enligtBibliografiska institutets klassificering nästan en fjärdedel facklitteratur.Flera verk av typen facklitteratur och utan synbar skönlitterär prägel har fåttstöd. Vidare har titlar av typen ungdomsböcker, översättningar av tvåspråkigaförfattares verk saml retrospektiva urval eller samlingsvolymer fått stöd.Utredaren ifrågasätter om inte den praxis, som på detta sätt har utvecklatsoch som inte kan utiäsas ur stödförordningen, har missgynnat förlagsom strävat efter alt strikt följa de formella bestämmelserna. av de stödda titlarna utgjordes av lyrik, medan lyrikulgivningenutgjorde . Denna effekt av litteraturstödet är, enligt utredaren, ennackdel, efiersom undermåliga och mediokra produkter inkräktar på utrymme somborde förbehållas böcker med litterärt värde. Antalet exemplar som biblioteken köper in av svenskaskönlitterära titlar, som har fått stöd, är nästan genomgående högre än antaletinköpta exemplar per titel om man ser lill utgivningen av allmänlitteratur somhelhet. Förklaringen är troligen att skönlitteratur genomsnittiigt köps i flerexemplar än facklitteratur. Det genomsnittliga antalet inköpta lyrikböcker ärlågt, Nära en tredjedel av de stödda lyriktitlarna köptes i mindre än40 exemplar. Totalt sett köptes av undersökta stödda titlar av nysvensk skönlitteratur i mindre än 40 exemplar av biblioteken. 3.2.2 Skönlitteratur för vuxna i svensk översättning Utredaren konstaterar att en ovänlat slor andel av de merakvalificerade översättningarna har kunnat få stöd. av de undersöktaöversättningarna har fått stöd. Engelska är del dominerande originalspråketbland de stödda titlarna. Översättningar från andra språk än engelska, tyskaoch franska ökade sin andel av de stödda tittarna från /76till /77. Vidare konstateras att andelen facklitteratur sådan denklassificeras enligt var förhållandevis stor /76, men atl den sedan har sjunkit. Orsaken var troligen enanpassning till kulturrådets f-prislista av maximipriserna för denrena skönlitteraturen. En i förhållande lill utgivningsmängden mycket stor delav Översätlningsslödet har gått lill lyrikböcker. 3.2.3 Klassisk litteratur för vuxna Större delen av produktionsstödet har gått till kategorin"allmänt erkänd 1900-talslitteratur". Lagerstödet har till relativtstor del tillfallit de nyare klassikerna. Till följd av produklionsstödets utformning kan någoneffekt på klassikemtgivningens omfattning inle förväntas förrän tidigast om någotår. Prop.1977/78: 99 28 Lagerhållningssituationen för klassiker och erkänd 1900-talslitteralurvisar jämfört med en mycket kraftig nedgång vad gäller såväl antaletverk som antalet författare. Inte ens det statliga produktionsstödet bedömsenligt utredaren kunna åstadkomma en någorlunda fullständig återhämtning avklassikerutgivningen inom överskådlig tid. Däremot torde lagerstödet habidragit lill att bryta den negativa trenden i lagerhållningen. 3.2.4 Facklitteratur i svensk översättning Utredaren konstaterar att fler fackböcker har fått stödinom de tre övriga stödordningarna än inom den som har inrättats jusl förfacklitteratur. Någon möjlighet att bedöma hur stödet har påverkat utgivningenfinns inte. 3.2.5 Barn- och ungdomslitteratur Utredaren anser alt stödköpsordningen för barn- ochungdomslitteratur har en från förlagens utgångspunkt tvivelaktig utformninggenom kravet på alt minst 1 000 exemplar skall finnas i lager vid ansökningstUlfället.Därigenom blir urvalet redan på ansökningsstadiet godtyckligt vilket kanmedföra alt många intressanta böcker inle bedöms. Kopplingen mellan stödköpoch läsfrämjande åtgärder anser utredaren olyck- Projektstödet har ännu inte givit några avläsbara effekteri utgivningens storlek. Inte heller bedöms stödköpen ha ökat antalet titlar iutgivningen. 3.2.6 Läsfrämjande verksamhet bland barn ochungdom Utredaren anser att intrycken från den utvärdering av försöket med läsfrämjande verksamhet, som har kunnat göras, tyder påatt de utvalda böckerna inte i alla situationer har varit de som bäst främjarläsning hos barn och ungdom med viss intresseinriktning. Bokpaketens sammansättninghar gjort atl den läsfrämjande effekten uteblivit. Försöksverksamheten bordeha bedrivits via folkbiblioteken, anser utredaren. Utredaren tar avstånd från gällande stödköpsordning ochdel därmed förenade systemet med distribution av böcker. Han menar alt det intenu finns tillräcklig grund för ett förslag om hur den framtida utformningen aven läsfrämjande verksamhet bör utformas. 3.2.7 Sammanfattande synpunkter påutvärderingsresultaten Utredaren konstaterar att lilteraturslödet har haft vissa gynnsamma effekter på prisutvecklingen för ny svensk skönlitteratur.Genomsnittspriset har ökat något mindre än i jämförbara kategorier utan slöd.Den prisdämpande effekten har dock varit mycket måttlig och mycket ojämnt Prop.1977/78:99 29 Prispressen har haft betydelse för de kommunalabiblioteken. En större del av litteraturen bör dock bli föremål för prisdämpandeåtgärder, om biblioteken skall kunna bibehålla och förbättra sin standard. Stödet till ny svensk skönlitteratur torde på gott och ontha medverkat lill en ökad utgivning av lyrik. Även utgivningen av kvalificeradöversällningslitleralur har ökat stödet har funnits. Några effekter på utgivningen av barn- och ungdomsböckerhänförbara till litteraturstödet anser sig utredaren inte kunna påvisa. De stora förlagens andel av utgivningen av allmänlitleraturhar minskal i titlar räknat. En utveckling i den riktningen bör dock enligtutredaren inte gå alltför långt. Uppdelningen av litteraturstödet i fem olika stödordningarmed varierande resurser och bestämmelser har lett till olägenheter och en diskutabelpraxis som avviker från de egentliga bestämmelserna. En förenkling av helastödmodellen, som ger möjlighet lill en jämnare fördelning av stödet mellankategorier och en enhetligare bedömning, anser utredaren vara den mestangelägna förändringen av litteraturstödet. 3.3 Förslag tUl ny utformning av litteraturstödet 3.3.1 Handläggning av stödet Utredaren anser att en utgångspunkt vid diskussion avformerna för handläggning av litteraturstödet är att ansvaret förstödets fördelning ytterst måste åvila en bedömande instans. Det formella ansvaret för besluten om litteraturstödligger hos och bibliotek inom statens kulturrådmen förvaltas i realiteten av fem arbetsgrupper om sammanlagt 29 personer. Enbred enighet råder om flertalet beslut. Urvalsarbetel med självklart stödvärdaböcker liksom uppdelningen av beslutsprocessen på flera grupper kan därför, enlligtutredaren, ifrågasättas. Utredaren föreslår att de fem arbetsgrupperna bör slåssamman till en enda grupp bestående av 15 personer representerande olikaintressen inom litteralurseklorn. Vid behov bör gruppen kunna arbeta med arbetsutskottoch köpa tjänster av utomstående lektorer. Sammanslagningen till enarbetsgrupp bör kunna eliminera de särbestämmelser och konstladegränsdragningar som tillämpas med de nuvarande stödordningarna och de femarbetsgrupperna. En reduktion av antalet medlemmar i arbetsgrupperna kräverenligt utredarens bedömning en personalförstärkning inom ,förslagsvis med två tjänstemän. Arbetsgruppen bör bestå av sju ledamöter som ägnar sig åtskönlitteratur (svensk, översättningar, barn- och ungdomsböcker samlklassiker) och åtta som ansvarar för facklitteratur. Prop.1977/78: 99 30 Gruppen skall fördela såväl del efterhandsstöd som detprojektstöd som föreslås. Gruppen bör även kunna fördela ell eventuellt stödtill översättningar av svensk litteratur till andra språk. Risken för maktkoncentrationhos arbetsgmppen bör minskas genom de automatiska inslagen i efterhandsstödetsom utredaren föreslår och som till viss de! lägger urvalsansvaret på förlagen.I samma riktning verkar förslaget om projektstöd till s. k. bokmaskiner. 3.3.2 Utgivningsstödets fördelning på olika litteraturkategorier Litteraturstödet bör i första hand inriktas på deninhemska Utteraturen. Särskilt bör uppmärksammas den nya och oprövadelitteraturens möjligheter atl ges ut. Det framtida stödsystemet bör vidare gemöjligheter tUl en större flexibilitet i fördelningen mellan olika lilteralurkate-gorier.Arbetsgmppen bör ha möjlighet att, med stor frihet tiU år, justeraandelen av det totala stöd som skall tillfalla olika litteraturkalegorier.Delta fömtsätter atl följer utvecklingen på bokmarknaden myckelnoga med en bättre statistik än den som f. n. finns tillgänglig. Utredaren föreslår att efterhandsstödet utvidgas frånnuvarande ca 700 titlar till maximalt 1 200 titlar . Utan att föreslå enfixering av kvoterna för de olika litteralurkategorierna skisserar utredarenföljande fördelning. Skönlitteratur i svensk översättning 150 Facklitteratur i svensk översättning 50 Svensk barn- och ungdomslitteratur 150 Barn- och ungdomslitteratur i svensk översättning 50 Klassiker och andra angelägna omtryck för barn och vuxna 200 Med detta antal titlar skulle en ökning ske för samtiigakategorier utom för svensk skönlitteratur. För efterhandsslödet till de 1 200 titlarna föreslårutredaren att 12 milj. kr. Inom denna ram skall också utgå lagerstödtill klassiker m. m. Detta stöd föreslås utgå enligt oförändrade principer. Utredaren föreslår förändringar av urvalsformerna i stödetvad gäller dels bedömningen av vissa författare, dels förlagens rätt att självaavgöra vUka lUlar som skall få stöd. Härigenom blir titelurvalet mer automatiskt. Vid fördelningen av i synnerhet stödet till ny svenskskönlitteratur har 1977/78:99 31 det visat sig att det i de flesta fall råder en storenighet om vilka titlar, dvs. författare, som skall få stöd. En stor del av debehandlade författarna har mot bakgrund av sin samlade produktion ansetts somsjälvklara för stöd. Utredaren föreslår därför alt alla svenska författare av allmänlitleratur(inkl. facklitteratur och barn- och ungdomslitteratur) skall ha möjlighet atlgenom sin föregående produktion kvalificera sig för ett automatiskt utgivningsslödtill alla sina i fortsättningen utkommande böcker som hör hemma inomstödordningen. Dessa författare bör sättas upp på en särskild författarlista.Förutsättningen skall vara atl tre på varandra följande böcker av en författarehar fått stöd efter bedömning av arbetsgruppen. Böcker, som får stöd enligl denfria förlagskvot som föreslås, skall inte inräknas i underlaget för fastställandetav författarlistan men skall inte heller påverka slödmöjlighe-lerna i negativriktning. Arbetsgruppen skall i början av varje budgetår upprätta enlista över de författare som är kvalificerade för automatiskt stöd. En författare skall kunna avföras från listan genom beslutav och bibliotek efter en enhällig begäranfrån arbetsgruppen. Detta innebär all stöd inle utgår automatiskt. Stöd skalldock kunna tilldelas en titel efter särskild prövning av arbetsgruppen. Som ett komplement till förfatlarautomatiken föreslårutredaren att förlag som för två eller flera titlar har fått efterhandsstödgenom beslut av arbetsgruppen, inkl. stöd enligt den fastställda författarlistan,automatiskt skall ha rätl till slöd till 15 titlar efter eget val följande åreller eventuellt något av de två följande åren. En fri förlagskvol är motiveradfrån yttrandefrihelssynpunkt. Förlag, som tydligt visat sinkvalitetsinriktning, bör ha möjlighet att med statligt stöd ge ut böcker desjälva valt. 3.3.4 Automatiskt urval bland kla.isiker Utredaren föreslår atl en lista över svenska och klassiskaverk, som bör finnas tillgängliga i handeln, görs utifrån en angelägenhelsgrade-ringav författare. För varje kvalificerad utgåva av ett sådant verk bör förlagkunna påräkna automatiskt utgivningsslöd förutsatt att verket inte redan finnsi acceptabel utgåva. 3.3.5 Motprestation i form av maximipris Till hela efterhandsstödet bör enligl utredaren knytaskrav på maxi-mipriser (f-priser) för böckerna i förhållande till omfånget.Utredaren tar inte ställning till om samma prisskalor bör tillämpas för alla lillera-turkategorier. Utredaren föreslår en indexreglering av den prisnivå som gäller för vissa delar av litteraturstödet. bör vid början avvarje Prop.1977/78: 99 32 budgetår på grundval av senast framräknadekonsumentprisindex fixera maximipriserna för året. TiU följd av nuvarande stödsystems konstruktion har böckermed förväntat god försäljning, som därmed trycks i större upplagor, hamnatutanför stödsystemet på grund av atl stödet inle är relaterat till de totalatryckkostnaderna. En av målsättningarna med det nuvarande litteraturstödet äratt motverka koncentration i förlagsbranschen. Stödet har också i betydandeutsträckning kommit de små förlagen lill godo. Dessa har lägre omkostnadervilket gör att de har lättare atl hålla sig under den av kulturrådetföreskrivna maximiprisnivån t. o. m. ulan statligt slöd. De små förlagensböcker trycks och säljs i mindre upplagor. Mot denna bakgrund föreslår utredaren att arkersätlningensstorlek görs beroende av upplagans storlek för alt korrigera den nuvarandesnedfördelningen av stödet till de större förlagens nackdel. En undre gräns på700 exemplar för erhållande av stöd bör gälla. Arkersältningen bör upphöra attstiga vid 5 000 exemplar. Illustrerade böcker har endast med viss svårighet kunnatpassas in i efterhandsstödssystemet, konstaterar utredaren. Ett särskiltschablonstöd för illustrationer bör därför knytas till arkersättningen. Trestödnivåer bör tillämpas instruktiva illustrationer, konstnärliga illustrationeri svartvitt och illustrationer i flerfärgstryck. Stödbeloppen bör bestämmas iförhållande till gällande normalhonorar tUl upphovsmännen. Stödet bör avseböcker där texten utgör huvudinnehållet. Utredaren finner det angeläget att stimulera utgivningenav den finlandssvenska litteraturen. Den svenska staten kan självfallet inlelämna ett utgivningsslöd direkt lill finländska förlag. Däremot bör efterhandsstödetfå användas för stöd till svenska delupplagor i av finlandssvensklitteratur, om upplagan överstiger den uppsatta minimigränsen. Finlandssvenska författare bör ha samma möjlighet somrikssvenska att tas upp på författarlistan. Den fria förlagskvoten bör kunnautnyttjas för utgivning av finlandssvenska verk. 3.3.8 Projektstöd till kostnadskrävande utgivning Den schablonutformning som litteraturstödet harpassar inte för produktionskostnaderna för vissa böcker. Särskilt gäller dettaillustrerade verk i svensk originalversion, där samtrycksförfarande inte harkunnat utnyttjas. Ett särskilt projektstöd bör därför införas tUl kostnadskrävandeutgivning såsom illustrerade böcker, barnbilderböcker, samlade verk, dyr- Prop.1977/78: 99 33 bara återutgävor, vissa uppslagsböcker m. m. För vissatyper av böcker främst illustrerade bör projekslödet kunna utgå i efterhanddvs. efter en bedömning av den färdiga boken. Klassikemlgåvor i normalutförandebör endast kunna få efterhandsstöd. För projektstöd bör anvisas 3 milj. kr. Utredaren föreslår vidare att särskilda medel anvisas förfrämjandet av utgivningen av ett uppslagsverk. 3.4 Stöd till utgivning av lättlästa böcker och böcker medstor stil SÖ har i en särskild skrivelse redovisat erfarenheterna avden försöksverksamhet med utgivning av lättlästa böcker (LL-böcker), som SÖ bedriversedan ett antal år, och lagt fram förslag om den framtida utformningen avstödet till denna utgivning. Vidare föreslås ett stöd till utgivning av böckermed slor stil. 3.4.1 Lättlästa böcker Bakgrund SÖ bedriver en försöksverksamhet med stödtill utgivning av LL-böcker för vuxna omfattande såväl bearbetningar som original.Hittills har ett 40-tal böcker kommit ut. Verksamheten bekostas med medel frånanslaget Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet under niondehuvudtiteln. Innevarande budgetår har . Försöket leds av en arbetsgrupp knuten till SÖ i vilkenbibliotekarier, läsforskare, författare, bokillustratörer och lärare är representerade. Arbetsgruppen beslutar om vilka böcker som skall ges utoch om bidragens storlek. Till en början var utgivningen inriktad på bearbetningarmen har därefter i ökad utsträckning inriktats på nyproduktion. För atlutveckla och utgivningen har arbetsgruppen delat ul projektbidrag tillförfattare, bearbetare, tecknare och fotografer. Utgivningen av LL-böcker har skett i samarbete med olikaförlag dels med hänsyn lill behovet av en bredd i utgivningen, dels med hänsyntill författarnas önskemål. har tio förlag medverkat. Enligl SÖ:sbedömning har samarbetet med förlagen varit i stort sett positivt. Böckerna ges ut med ett produklionsstöd för atl prisetskall kunna hållas lågt. Stödet beräknas på presenterade förlagskalkyler. I den fortsatta utgivningen bör liksom hittUls ingå försökmed olika former av läsarmedverkan. De litterära experimenten när del gällerform och innehåll bör vidgas till att gälla även gravt språkhandikappade sominte kan läsa. Vidare bör projektbidrag till författare och bokillustratörerges i ökad omfattning. 3 1977/78. Prop.1977/78: 99 34 SÖ föreslår alt produktionsstödet fastställs utifrån ettfastställt f-pris. Till stödet bör knytas bestämmelser om att detla pris inle utansärskilt medgivande får höjas, innan första upplagan är slutsåld. Även maximeradeförsäljningspriser i konsumentledel borde kunna diskuteras, anser SÖ. Produktionsstödelbör inte enbart utgå lill första upplagan utan även till nya upplagor av tidigareutgivna LL-böcker. Utgivningen av LL-böcker bör uppgå lill 40 titlar . Ansvaret för stödet lill utgivningen bör t. v. ligga kvarpå SÖ där det direkta arbetet bör ledas av en arbetsgrupp. Skälet för alt låtaansvaret ligga kvar på SÖ är atl ingen fast modell finns för hur läsarnaskrav, författarnas intresse för medverkan och förlagens benägenhet att ge ut LL-böckerbäst skall kunna samordnas i en reguljär utgivning. Framför allt återstårmyckel arbete med att pröva hur läsarnas krav och förutsättningar bättre skallkunna tillgodoses. En nära koppling finns här till SÖ:s utvecklingsarbete medfolkbildningsverksamhet bland handikappade. SÖ föreslår alt . anvisas för slöd lill LL-ulgivningen,varav . avser produktionsstöd till 40 titlar om . 3.4.2 Böcker med stor stil SÖ redovisar alt den arbetsgrupp inom SÖ som har arbetatmed stöd till lättläst litteratur genomförde ett begränsatförsök med utgivning av böcker med stor stil. Produktionsstöd utgick lill 15titlar. hade två förlag på eget initiativ gett ut ett antal storslilsböcker.De största avnämarna av denna slorslilsulgivning har varit biblioteken. SÖ föreslår att stödet lill storstilsutgivningen knyts lillövrigt litteraturstöd. Stödet bör i första hand vara ett förhandsstöd. Etteventuellt eflerhandsstöd bör ha formen av arkersätlning. Stöd bör utgå till enårlig utgivning av 20 storslilsböcker. En särskild urvalsgrupp för storslilsböckerbör knytas lill . Dessutom framhåller SÖ alt vissa minimikravi fråga om typografisk utformning bör kunna ställas som villkor för statligtlitteraturstöd över huvud taget. SÖ beräknar kostnaderna för storstilsutgivningen till totalt850 . 3.5 Stöd tUl presentation av svensk litteratur i utlandet Utredningen om informations- och kulturutbyte medutlandet () har i en skrivelse till utbildningsdepartementetföreslagit att ett särskilt stöd införs till presentation av svensk litteraturi utiandet. Ett litet språkområde har särskilda problem när det gällerall göra den egna litteraturen känd utomlands. Utredningen finner del därför Prop.1977/78: 99 35 angeläget att inom litteraturstödets ram hjälpa svensklitteratur att nå en utländsk publik. Frågan har behandlats i olika sammanhang utanatt enighet har nåtts om formerna for ett sådant stöd. Det främsta hindret harvarit författarnas egen tveksamhet inför ett statsdirigeral urval av böcker attspridas utomlands. Vissa insatser görs . En översikt av nyutkommensvensk skönlitteratur publiceras på engelska av Svenska institutet.Resebidrag och stipendier ges till översättare. Symposier i olika former anordnasmellan översättare och författare från olika länder. Denna kontaktverksamhetär värdefull och bör enligt utredningen fortsätta och utvidgas, oavsett omandra stödformer införs. I och med införandel av det statliga litteraturstödetaccepteras det nu allmänt av författare att med hjälp avsärskilda arbetsgrupper fördelar ett stöd till den inhemska litteraturen, sombygger på vissa urvalsmetoder.