prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till det högre bostadsbyggandet samt ökade investeringar ienergibesparande åtgärder m. m. fömtses produktionen inom byggnadsverksamhetenöka 1978 efter produktionsminskning såväl som under 1977.Produktionsökningarna inom de privata tjänstesektorerna väntas bli ganskasvaga 1978 som en följd av att den privata konsumtionen förutses minska ävenunder 1978. ItabeU 5: 10 anges sysselsättningen i timmar. På total nivå väntas en minskningmed . Enöversättning av prognoserna från arbetade timmar till antalet sysselsattapersoner pekar mot att industrin kommer att fortsätta att minska antaletsysselsatta. Minskningen beräknas uppgå till drygt 20 000personer vUket är något mindre än . under loppet avåret kommer syssdsättningsminskningen att bli relativt kraftig medan nedgången väntas plana ut och minskningen vändas i en vissuppgång . Denna utveckling stämmer ganska väl med företagensegna bedömningar såsom dessa kan avläsas i konjunkturinstitutetsindustribarome- , produktivitet och sysselsättning 1978 Procentuellaförändringstal från föregående år sättning (timmar) El-, gas- och vattenverk -1,5 -3,5 -2,2 'Handel, restaurang- och hotellverksamhet, samfärdsel, banker och fastighetsförvaltningm.m. Reviderad nationalbudget 1978 109 Trots de förbättringar som man där förutser för orderingång ochproduktion fömtser man fortsatta relativt kraftiga neddragningar avsysselsättningen för . Detta förlopp stämmer väl med vad somsagts ovan om produktivitetsutvecklingen i industrin. Arbetskraftsbehovet frånden offentliga sektorn fömtses fortsätta att öka relativt starkt underinnevarande år. Kommunerna väntas öka antalet sysselsatta med ca 45 000personer medan ökningen för statens del fömtses stanna vid ca 8 000 personer.De privata tjänstesektorerna väntas minska antalet sysselsatta med ca 10 000personer. Utbuds-och efterfrågeprognoserna på totalnivå på arbetsmarknaden tyder sålimda på ettrelativt väl hävdat sysselsättningsläge . Den uppgång av den öppnaarbetslösheten som prognoserna indikerar blir av relativtbegränsad omfattning. Dock torde man få räkna med fortsatta svårigheter förnytUlträdande gmpper på arbetsmarknaden såsom ungdomar utan yrkesutbildningoch kvinnor. Likaså torde svårighetema inom vissa utsatta branscher ochregioner komma att kvarstå . Den förstärkning av de arbetsmarknads-och industripolitiska satsningar som gjorts kommer dock verksamt attbidra till att hålla sysselsättningen uppe på en hög nivå. 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan no 6 De enskilda konsumenternas ekonomi 6.1 Sammanfattning Hushållens disponibla inkomster ökade från 1976 till 1977med , vUket är nästan samma tal som angavs i den preliminära nationalbudgeten(PNB). Detta var ungefär samma tillväxt som 1976. Eftersom prisstegringen 1977var kraftigare steg dock den realt disponibla inkomsten 1977 med endast 1 1/2 %mot ca 2 1/1976. Till skiUnad mot ökade faktorinkomsterna (dvs.löner, enskilda företagares inkomster, m. m., se tabell 6: 1), mindre än dentotala disponibla inkomsten. Faktorinkomsterna steg i lägre takt än den genomsnittiigaprishöjningen på för hushåUens konsumtion. Inkomstöverföringarna tillhushållen i form av socialförsäkringsutfall (såsom pensioner, sjukförmåner ocharbetslöshetsförsäkring), bidrag vid arbetsmarknadsutbildning, bostadsbidragm. m. steg däremot kraftigt även realt, dvs. sedan hänsyn tagits till prisstegringen.Hushållens inbetalningar till stat och kommun av skatter och avgifter minskadesamtidigt något, realt sett. Förändringen i nettoinbetalningarna till detoffentliga dvs. i det belopp varmed skatte- och avgiftsinbetalningarnaöverstiger erhållna transfereringar gav därmed ett realt inkomsttillskott sommer än uppvägde den reala nedgången i faktorinkomsterna. Trots realinkomstökningen minskade konsumtionsvolymen 1977med , vilket är ett kraftigt omslag jämfört med de tre föregående årensvolymökningar på 3 till 4 1/per år.i Bortsett från säsongmässigaförändringar sjönk konsumtionen redan från fjärde kvartalet 1976 tiU förstakvartalet , med . Mervärdeskattehöjningen beräknas hamedfört att vissa inköp tidigardades till . Justerat för dennaeffekt fortsatte konsumtionsvolymen att minska i avtagande takt under andraoch tredje kvartalen för att därefter öka med ett par procent under sistakvartalet, säsongrensat sett. Disponibelinkomsten steg kraftigt under tredjeoch fjärde kvartalen, bl. a. på grund av retroaktiva löneutbetalningar.Korrigerat för säsongmönstret sparade hushållen avden disponibla inkomsten och . uppgicksparkvoten därigenom till 9 1/mot 7 1/under föregående år. I prognosen över inkomstutfaUet 1978 förutses ytterligareavsaktad ökningstakt för faktorinkomsterna. Den avtalsmässiga löneökningen kan 1 Fr. o. m. föreliggande beräkningar görs nationalräkenskapernasfastpris-kalkyler för åren fr. o. m. 1963 med priser som bas. Dettahar, jämte sedvanliga revideringar av statistiken, medfört förändringar avsåväl den registrerade helårsutvecklingen som kvartalsmönstret för konsumtionoch inkomster. Reviderad nationalbudget 1978 111 Tabell 6:1 De enskilda konsumenternas inkomster ochutgifter 19761978' från föregående i 1976 , 1977 därav: kontant utbetald Direkta skatter, avgifter därav: Prel. A-skatt offentliga (32) -21,3 -11,5 Räntor och utdelningar, ter och -utgifter, netto Sparande (78)> -8,2 Sparkvot (9:7)» -1,7 -0,5 -1,8 -0,9 -1,2 ' Hushållssektorn inkluderar, förutom hushållen, de s.k.ideella organisationerna som betiänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasfackföreningarna, folkbildningsverksamheten, ,idrottsorganisationerna, tiänstemannaorga-nisationerna. Röda korset m.m. samtej statsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem, barnkolonier,semesterhem. Utöver löntagarhushåll.ingär hushåll som äger personUga företag, dvs.som erhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. " Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring,fondavsättningar för PRI och andra privata fonder och stiftelser samttillräknade pensionsavgifter för statliga och komniunala myndigheter ochkommunala- affärsverk är ej medtagna som löneförmåner i denna post. ' Kontant utbetald lönesumma samt arbetsgivaravgifter tillprivat försäkring. ' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl.skadeförsäkring). Detta uppgick till 6213 milj. kr. Det beräknas 1977 uppgå till 7 736 milj. kr. och 1978 till ca 8,2miljarder. Förändring mätt i procentenheter. Källor: och . för SAF-LO-PTK-området beräknas med utgångspunkt frånredan träffade uppgörelser. Under förutsättning att dessa i huvudsak blirnormerande för övriga avtalsområden, har totala avtalslöneökningen för 1978.vad gäller kontantförmånerna skattats tiU . Eftersläpande effekter av1977 års avtal, som innebär att lönehöjningar med verkan först mot slutet av1977 bidrar till att höja lönesumman 1978 i förhållande tiU Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 112 genomsnittet1977, har beräknats till för samtiiga anställda. HärtiU har lagts tiUföljd av införandet av femte semesterveckan. Avtalskomponentens bidrag tilllönesummeutveeklingen skulle därmed uppgå till ca 8 procentenlieter.Löneglidningen uppskattas, bl. a. till följd av försämrat arbetsmarknadsläge,bli lägre än och har satts till . Beträffandesysselsättningsutvecklingen har antagits att den femte semesterveckan medförett bortfall av arbetstimmar som endast till en del uppvägs av att nyarbetskraft sätts in. Totalt väntas sysselsättningen dra ner lönesummeutvecklingenmed . Ökningen i lönesumman skulle under ovannämndaförutsättningar uppgå till 1978. De totala faktorinkomsterna uppskattasstiga med 7 1/meUan 1977 och 1978 mot 19761977. Inkomstöverföringarnafrån det offentliga till hushållen väntas öka avsevärt merän faktorinkomstema, eller . Med beslutade ändringar i skatteskaloroch av utfärdade regler för skatteuttag förutseshushåUens inbetalningar av direkta skatter stiga ungefär 12 1/. Föravgifter till stat och kommun förutses än kraftigare ökningar. Hushållensnetto mellan inbetalningar till det offentliga och erhållna transfereringarskulle likväl fortsätta att avta meUan 1977 och 1978, men i betydligt mindregrad än 19761977. Sammantaget ger kalkylemaför 1978 en ökning av hushållens disponibla inkomster på nomineUt närmare 9 %.Prisökningstalet för privat konsumtion har uppskattats till knappt 11 %.Realinkomsten skuUe därmed minska med 1 3/. Med hänsyn till de sjunkanderealinkomsterna och med beaktande av den mycket svaga utvecklingen av detaljhandelnsförsäljning 1978 har en völymminskning förutsatts för denprivata konsumtionen 1978. Nedgången har satts tiU . Detta innebär attsparkvoten skulle sjunka något , men fortfarande vara så hög som . Vissinformation om den inbetalade skattens fördelning på inkomstslag (bl. a.uppgifter om skatteavdrag på utbetalade sociala förmåner) har numera blivittillgänglig. I följande tablå har försök gjorts att fördela den inbetaldaskatten på inkomstslag. Tablån visar i mycket grova drag hur fördelningen påolika inkomstslag av den realt disponibla inkomsten har utvecklats. Tablånbygger på överslagsmässiga kalkyler över fördelningen av A- och B-skatteuttagen(inkl. fyllnadsskatt, kvarskatt och överskjutande skatt) på inkomstslagenlöner, företagarinkomster, pensioner och beskattade förmåner. Beräkningarnabaseras på en schablonförddning av skattebeloppen däribland även skatt på kapitalinkomsterm.m. varför den endast mycket grovt anger hur realinkomsterna förändratsefter skatt. Tablånvisar dels den procentuella förändringen av de olika inkomsislagen, delsbidraget till disponibdinkomstutvecklingen. Reallönesumman steg kraftigt1975'sedan hänsyn tagits till beskattningen. Förändring i realinkomsten. 5 1/2 1 1/2 0 -4 1/2 -2 1/2 -5 1/2 -2 -18 -1/2 Övriga kapital- och faktor- 1/2 -2 1/2 1 -1/2 4 1/2 111/2 5 7 4 1/2 2 1/2 11/2 ' Inkl. nationalräkenskapens s.k. restposter iinkomstberäkningarna. Det stora ökningstalet för övriga transfereringar, netto,beror delvis på att avdragsposten övriga skatter och avgifter till detoffentUga detta år minskade, realt sett. ökade de beskattade socialaförmånerna, bl. a. på grund av utbyggd arbetsmarknadsutbildning. Den sänkta pensionsåldern påverkade pensionsutbetalningarnadetta år. Liksom införandet av delpensionen drog den sänkta pensionsåldern upputvecklingen även 19761977. sjönk reallönesumman före skatt, men pågrund av det realt minskade skatteuttaget på löner skedde enligt dessakalkyler ingen minskning av den realt behållna lönesumman. Beträffande debeskattade förmånerna 1977 noteras för sjukförsäkringen lägre ökningstal äntidigare. Prognosen ger en kraftigt minskad reallönesumma. Härvid fåruppmärksammas att sysselsättningen i timmar beräknas sjunka med ca 1 3/,tUl stor del som följd av införandet av femte semesterveckan. Per arbetad timmeräknat blir sålunda reallöneminskningen . Härvid har icke inräknatsden standardökning som den förlängda semestern för med sig. Antalet pensionärerberäknas fortsätta öka relativt kraftigt. Den i tablån angivna ökningen för pensionsutbetalningarnasammanlagt är väsentligen att hänföra till tillväxten i antalet pensionärer.Även den ökande andelen ATP-pensionärer och den minskande andelen pensionärermed enbart folkpension verkar åt samma håll. Vad gäller fördelningen av realinkomstutvecldingen påolika inkomstslag, framgår av tablån att övervägande delen avrealinkomstökningen 1975 kan hänföras till posten löner. 1976 varinkomstökningen jämnare fördelad på inkomstslagen. 1977 var det endastpensionema som sedan skatten dragits gav ett större positivt bidrag tilldisponibelinkomstökningen. Den prognoserade utvecklingen för 19771978 innebärett svagt realt tillskott från pensionerna, men ett negativt bidrag från lönerna. 8 1977/78.1 saml Nr 150. Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 114 Från1976 tiU 1977 beräknas lönesumman för samtliga anställda ha ökat med 9,3 %.Härav svarade den avtalsmässiga löneökningen för , medanlöneglidningen beräknas ha bidragit med 2,8. selsättningskomponenten gavett negativt bidrag till lönesummeutvecklingen på . För industriarbetarnas delvisar förtjänststatistik, korrigerad för retroaktivalöneutbetalningar, en timlöneökning på . Däravberäknas avtalen ha svarat för drygt 3.5 procentenheteroch löneglidningen för ca 3. Som en följd av ökade sociala avgifter steg timkostnaderna med utöver timlönéökningen. I lönesummeberäkningarnaför 1978 ingår lönehöjningar enligt avtal, som inföll under senaredelen av 1977 och därigenom bidrar till att höja lönesumman 1978 i förhållandetill genomsnittsnivån 1977. Denna effekt har kalkylerats till knappt 4 %.Bidraget till avtalskomponenten års avtal har vad gällerkontantförmånerna satts till . Detta tal Ugger förhållandevisväl i linje med de uppgörelser som träffats mdlan LOSAF resp. PTKSAF.Avtalskom-ponenten innefattar dessutom för införandetav den femte semesterveckan. Löneglidningen har satts till 1,7 %.Sysselsättningskomponenten fömtses ge ett negativt bidrag tilllönesummeutvecklingen på . Vid bedömningen avsysselsättningsutvecklingen har beaktats att den femte semesterveckan innebärett bortfall i arbetstimmar, som överslagsmässigt beräknats till ,och som endast delvis förutses bli ersatt genom att ny arbets kraft sätts in. Totalt uppskattas lönesumman inkl. sysselsättningseffek ter öka . Industriarbetarlönernaberäknas avtalsmässigt öka med (rån 1977 till 1978, varav 1 3/4procentenheter på grund av avtal. Förutsatt en löneglidning på 3,0 %skuUe därmed en timlöneökning på inemot vara att vänta.Arbetskraftskostnaderna ökar härutöver till följd av införandet av den femtesemesterveckan, med , och en smärre nettohöjning av desociala avgifterna, . Det totala uttaget av lagstadgadearbetsgivaravgifter förändras ej . Sänkningen av den allmännaarbetsgivaravgiften uppvägs av höjda arbetsgivaravgiftertill sjukförsäkringen (1,), barnomsor- 1Enligt den nya semesterlagen utgör semesterlönen av arbetstagarens underintjänandeåret förfallna lön. uppgick (för arbetare) motsvarande taltill 9. Denna höjning tillsammans med bl. a. en utvidgning av densemesterlönegrundande frånvaron medför att kostnaderna för införandet av denfemte semesterveckan blir högre än vad som föranleds enbart av minskningen iantalet arbetsdagar. Reviderad nationalbudget 1978 115 gen (0,3) och vuxenutbUdningen (0,1). Höjningen avavtalsmässiga avgifter tUI STP (särskUd tilläggspension mom LOSAF-området)och ITP (industrins och handelns tilläggspension för tjänstemän och arbetsledare)medför en lönekostnadshöjning med en tiondels procentenhet utövertimlönehöjningen. 6.3 Hushållens disponibla inkomster Hushållens disponibla inkomster beräknas ha stigit mellan1976 och 1977 , vilket med den prisstegring som registrerades för totalakonsumtionsutgifterna innebar en realinkomstökning på . Tillväxten i de totala faktorinkomsterna uppgick 19761977till (se tabell 6:1), en betydande avsaktning jämfört med de närmast föregåendeåren. I avsnitt 6.2 redovisades beräkningar och prognoser för lönerna. Denkontant utbetalda lönesimiman, som utgör den övervägande delen avfaktorinkomsterna ökade . För de enskilda företagarnas inkomsterredovisas en endast obetydlig ökning. Kraftig stegring i skogsbruksinkomstemamotvägs av sjunkande driftsöverskott för jordbruk och Övrig rörelse. 1978 fömtses ökningstakten för de totala faktorinkomsternasakta av ytterligare till ca 7 1/. Härvid uppgår ökningen avkontantlönesum-man till . Driftsöverskottet från personliga företag väntas1978 Tabell 6: 2 Inkomstöverföringar till hushåll 19761978 kr., löpande priser bostadstillägg, statligt och stats- pensioner från stat och kommun därav: folkpensioner' ' Kommunala bostadstillägg till pensionärer redovisasunder posten folkpensioner. ' Källor: och . Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan ii6 ökanågot mer än 1977. TiU skiUnad mot läget förutses fallande priser 1978dra ner skogsinkoirlstema, medan övriga enskilda företagares inkomster väntasöka. Itabell 6: 2 återfinnes en detalj redovisning av inkomstöverföringarna till hushållenfrån det offentiiga. De egentliga inkomstöverföringarna, dvs. transfereringartill hushållen från stat och kommun, steg 1976 1977 betydligtmer än föregående år. Utbetalningarna ökade mycket kraftigt vad gällerbostadsbidrag och ersättningar i samband med arbetsmarknadsutbildning ochstudiecirkelverksamhet. Beträffande socialförsäkringen har ökningstakten desenaste åren legat kring efter den mycket kraftiga höjningen i samband medändrade regler för sjukersättning och arbetslöshetsförsäkring vid årsskiftet1973/ 1974. Pensionsutbetalningarna fortsatte 1977 att öka i snabb takt, vilketåterspeglar pensionsreformen . Ersättningen frånarbetslöshetsförsäkringen steg avsevärt på grund av höjd dagpenning och stigandearbetslöshet. Utbetalningarna från sjukförsäkringen beräknas 19761977 ha ökatbetydligt mindre än 1975-1976. För1978 förutses obetydligt långsammare ökningstakt mot 1977 vad gäller inkomstöverföringarna totalt. Höjda bam- och studiebidragmedverkar tillsammans med ändrade bidragsregler för bostadstillägg till atthöja de egentUga inkomstöverföringarna. Dessa ökar dock inte Uka mycket som1977, bl. a. på grund av att arbetsmarknadsutbildningen inte beräknas öka Ukasnabbt som . Den tidigare snabba ökningen för ATP-pensionernaväntas nu dämpas något sedan systemet på förmånssidan uppnått en väsentligomfattning. Sjukförsäkringsutfallet (inkl. föräldraförsäkringen) beräknasstiga lika mycket som 1977. Utbetalningarna från arbetslöshetsförsäkringen kandäremot förväntas öka mer än 1977 på grund av försämrat arbetsmarknadsläge ochhöjda ersättningsbelopp. HushåUensinbetalningar till det offentliga i form av skatter och avgifter in. (setabell 6: 3) beräknas ha ökat med mellan 1976 oeh 1977.Ökningstakten blev kraftigare än tillväxten i faktorinkomsterna (). Dettaär en uppjustering av inbetalningarna jämfört med det i PNB redovisade värdetmed 950 milj. ; dels inflöt under de två sista uppbördsterminerna merpreliminär A-skatt än väntat, dds inbetalades större belopp än beräknat somavgifter till kommunerna. Nettoinbetalningarna tUl det offentliga (se tabell 6:1), dvs. den för hushållen negativa skillnaden mellan inbetalade skatter ochavgifter och erhållna transfereringar, sjönk med drygt 4 miljarderkr. 1978års skatteomläggning innebär att statsskatten sänks samt att skatteskalanframgent inflationsskyddas genom att den anknyts till en s. k. basenhet.Skattereformen irmebär dessutom att den särskilda skattereduktionen höjs från250 till . och utsträcks till samtiiga in- Reviderad nationalbudget 1978 117 Tabell6: 3 Hushällens direkta skatter och avgifter 19741978 Milj.kr., löpande priser (.3 + 4-H5) 7 Övriga skatter och {1+2 + 6 + 7) 'Influtna delen. Anm.Kvarskatten avser inkomsten tvä år tidigare, medan fyllnadsskatten ochöverskjutande skatten avser inkomsten . komsttagare,även pensionärer. För dessa reduceras det extra avdraget något.Enligt kalkyler blir effekten av skatteomläggningen 1978jämfört med ett beräknat utfall med skatteskalor en minskning avskatteuttaget med ca , varav drygt en kvarts miljard avserpensionärernas skatter. har utfärdat nya regler förskatteuttag, som innebär att skattebeloppet inom varje inkomstskikt skallberäknas efter den inkomst som ligger högst i skiktet i stället för somtidigare i mitten. Därigenom beräknas skatteuttaget öka nied ca 950 milj. kr.Netto beräknas alltså de ändrade bestämmelserna medföra en minskning avinflytande preliminär A-skatt med . jämfört med ett utfallmed oförändrade regler. Till följd av att inkomstunderlaget stiger och denkommunala utdebiteringen ökar (med .) resulterar kalkylerna i en ökningav preliminär A-skatt med 13 1/. Slutskatteregleringen, dvs. skillnadenmellan inbetalningarna av fyllnadsskatt och kvarskatt samtåterbäringarna av överskjutande skatt (se tabell 6: 3), väntas ge hushållenett något större negativt netto än 1977. HushåUens totala inbetalningar tiUdet offentliga av skatter och avgifter förutses öka 19771978. Medovan redovisade kalkyler skattas ökningen 19771978 i hushållens disponiblainkomster till . Den genomsnittiiga prisuppgången har beräknats tiU10,, oeh realt skulle därmed disponibelinkomsten minska 19771978. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Fråndecember 1976 till steg konsumentprisindex enligtlångtidsindex. Detta var en avsevärt högre ökningstakt än , dåpriserna gick upp . Som framgår av tabeU 6: 5 beräknas höjiungen underförsta av mervärdeskatten och vissa andra indirekta skatter habidragit till den totala prisstegringen. Nettoprisindex,som visar konsumentprisutvecklingen med avdrag för indirekta skatter ochtillägg för subventioner, steg december 1976december 1977 , mot 10,. Prisökningen1977 blev lägre än prognoserna i konjunkturinstitutetshöstrapport och i den preliminära nationalbudgeten. En betydande del avavvikelsen beror på att förutsägelserna om den internationellaprisutvecklingen och dess genomslag på den svenska konsumentprisnivån visatsig vara något för höga. Frisutvecklingenför delgrupper i konsumentprisindex redovisas i tabeU 6: 4. ökade,tUl skUlnad mot 1976, vampriserna mer än priserna på tjänster. Bidragande tilldenna utveckling har varit de höjda indirekta skatterna ochvalutakursförändringarna . Endast bostadsposten och övriga privatatjänster samt delgruppen "övriga icke varaktiga varor" uppvisade enlångsammare ökningstakt än 1976. Avgifterna för offentiiga tjänster höjdesdäremot betydligt mer än året innan. Livsmedlen steg i pris och bidrog därmed Tabell6: 4 Konsumentprisindex december 1976december 1977 Alkoholhaltiga drycker och tobak Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor 'Förändringar i vägningstalen sedan den preliminära nationalbudgeten beror påatt SCB ändrar vägningstalen i långtidsindex. kokgas och elström, vilka ingår i offentliga tjänster. Reviderad nationalbudget 1978 119 Tabell6: 5 Konsuraentprisförändringen 19651978 uppdelad på komponenter 19651970 19701975 1976 1977 1978 To- Per To- Per gnos tält år tak år -0,3 3,6 -0,1 3,0 Konsumentprisnivånsprocentuella uppgång, totalt därav hänförs till: med3,till den totala konsumentprisuppgången. Priserna på de livsmedelsom påverkas av jordbruksregleringen steg och övriga livsmedel betydligtmer, . Bland dessa livsmedel ingår bl. a. kaffe som ökade ochdärmed svarade för av den totala prisstegringen. I tabell 6: 5 redovisasindexhöjningen 1977 liksom den prognoserade prishöjningen meduppdelning på olika prisstegringskomponenter. Av den totala ökningen avkonsumentprisema på under loppet av perioden december 1976december1977 beräknas restfaktorn, som innefattar lönekostnadsstegringamas genomslaginom de från internationell konkurrens skyddade näringsgrenarna, ha svarat . Detta värde på restfaktorn är lägre än 1975 och 1976, menhögre än det beräknade genomsnittet för perioden 19651976. Restfaktorn 1977torde främst förklaras av lönekostnadsöloiingen 1977, som förmodligen tUlföljd av låg produktivitetsökning inom berörda områden beräknas ha fått ettstörre än trendmässigt genomslag på prisnivån. Restfaktorn döljer troligen dessutomvissa eftersläpande effekter av tidigare års kostnadsökningar för löneroch/eller import. Vidare ingår också höjningar av taxor för elström. Deninternationella prisutvecklingen, sådan den representeras av priserna vidimport till , beräknas ha bidragit till konsumentprisökningen underloppet av 1977 . Importpriserna har påverkats uppåt genomvalutakursförändringarna . Effekten av devalveringen den 29 augustihar överslagsmässigt skattats till . Därav beräknas entredjedel ha slagit igenom på priserna och resten slå igenom underförsta kvartalet 1978. Denna devalveringseffekt har i tabellen fördelats mellan1977 och 1978 under 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 120 posten ändring av internationellt bestämda priser, och denförutsedda eftersläpningen får därmed inte något utslag i restfaktorn . Genomsnittet för konsumentprisindex 1977 låg övergenomsnittet 1976. Vid beräkningen av implicitprisindex för den privata konsumtionenenligt nationalräkenskaperna framkommer en svagare genomsnittiig prisökning,.