prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Antalet outhyrda lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus som har färdigställtsår och senare uppgick lill 16070, vilkel innebär enminskning med ca 4400 lägenheter jämfört med , I samtliga kommungrupper har de outhyrdalägenheterna minskal såväl absolut som relativt. Andelen oulhyrda lägenheter sedd i relalion till det totala antalet färdigställda lägenheteruppgick den lill ihela landel. Av de ca 16000 lägenheter som var outhyrda den 1mars 1977 fanns två tredjedelar i detre storstadsområdena. I dessa områden var andelen outhyrda lägenheter4-6% mol för de övriga två kommungrupperna. Den var vidare andelen outhyrdalägenheter för allmännyttigaföretag och för kooperativa och enskilda företag. För samtliga företag har andelen outhyrdalägenheter minskat jämfört med . har också redovisat uppgifter omouthyrda lägenheter i hela beståndet av flerfamiljshus i landet.Uppgifterna har samlats in av SCB. Den Imars uppgick antalet lägenheter "lediga till uthyrning" till ca 23000. Motsvarande uppgift lidigare varca 28000 lägenheter. Därmed hadeandelen lediga lägenheter minskat från 1,6 lill 1,av hela beståndetav flerfamiljshus. Beträffandekreditförsörjningen anför följande. har många företag som har avsettatt påbörja ett byggande med stöd av statliga lån haft belydande svårigheterall erhålla kreditiv från kreditinstituten. Den sedvanliga, åriigaöverenskommelsen som har träf- 1977/78:100 Bilaga 16 falsför mellan delegalionen för bostadsfinansiering och kreditinstituten (affärsbankerna, sparbankerna, PK-bankenoch föreningsbankerna) angående tillhandahållandet av kreditiv har sålunda inlehaft avsedd verkan. Överenskommelsen gäller enbart kreditiv upp till ett belopp molsvarande statslånets övre gräns, Elt stort antal av desmåhusärenden, som har anmälts som s, k nödlidande projekt, har haft behov avtopplån för finansiering av kostnader utöver denna gräns. Finansieringen avdessa projekt har med hänsyn lill överenskommelsens innebörd inte kunnat lösas.För de flerfamiljshus och gruppbyggdasmåhus, som har haft svårigheter all få kreditiv, har i många fall så gått åt för att lösa kreditivfrågan att påbörjandet avsevärthar försenals. I del följande redovisas vissa uppgifter om de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen , Efter det att kommunindelningsreformen hargenomförts är samtliga kommunernumera ålagda atl upprälla bosladsbyggnadsprogram. Samtliga kommuner har med något undantag också redovisalsådana program. Sedan programomgången 1976-1980 innehållerredovisningen av programmendetaljerade uppgifterom den planerade produktionen endast av den femårigaprogramperioden. För hela programperioden redovisas endast meröversiktliga uppgifter, I följande tablå redovisas det bostadsbyggande somkommunerna efter bedömning av bostadsbyggnadsbehov och resurser haransett behövligt och, med hänsyn lill bl, a,marklillgång och förberedelseläge, möjligl atl påbölja. Påbörjande enligt kommunernas program, antal lägenheter De tre storstadsområdena svarar tillsammans för29% av det totala antalet lägenheter. Storstadsområdenas andel har successivtminskat från programomgången 1969- 1973 då deras andel var , Jämfört mednärmast föregående programomgång har dock storstadsområdenas andel av detplanerade påbörjandet ökat . minskar det planerade påbörjandet från 72100 första året till 58 700 sistaprogramåret. 1977/78:100 Bilaga 16 132 Jämfört med de närmast föregåendeprogramomgångarna har minskningenav det planerade påbörjandet i det närmaste upphört. Det planerade påbörjandet har enligt de tre senasteprogramomgångarna legat på ungefär sammanivå eller i genomsnitt 66000lägenheter . För programperiodens tre första år, 1977- 1979,görs dessutom en mera detaljeradprojeklredovisning som inle helt överensstämmer med de uppgifter somhar redovisats i kommuneras bosladsbyggnadsprogram. Av denna mera detaljerade projektredovisning framgår att det planeras 79000lägenheter i flerfamiljshus, vilkel är en ökning med 7000 lägenheter, och131000 lägenheter i småhus, varav 68200 planeras som gruppbyggen och 62 800 som styckebyggen. Andelen småhus planerasi genomsnitt bli vilket är en minskning jämfört medföregående programomgång, I gruppen övriga kommuner planeras andelengruppbyggda småhus bli , I storstadsområdena är motsvarande andel70%, I årets programomgång redovisas liksom i denföregående en fördelning avlägenheterna i flerfamiljshus efter antalet våningar. redovisas 30500 lägenheter i hus med högsttvå våningar och 34900 lägenheter i hus med tre eller flera våningar. Andelen lägenheter i flerfamiljshus med tre ellerflera vånigar planeras bli mer ändubbelt sä stor i storstadskommunerna som i riket i övrigt, mot ,vilket innebär att övriga kommuner tillstörsta delen, , planerar att bygga lägenheter i flerfamiljshus på högsttvå våningar. Av storstadsområdenaär det framför allt som planerar för en påtagligt ökad andellägenheter i låghus, 1 den lolala produktionen - flerfamiljshus ochsmåhus - har andelen lägenheter omfyra eller flera rum och kök ökat från lill mellan de fyra senaste programomgångarna. Andelenflerfamiljshuslägenheter om fyra rum och kökoch större planeras öka sedan föregående programomgång,medan andelen mindre lägenheter minskar i molsvarande grad. Förden aktuella programperioden beräknas dengenomsnittliga våningsytan fortsättaatt öka och uppgå till 86 m i flerfamiljshus och till 131 mM småhus,vilkel är en ökning på 4 resp. 2 m En vissolikhet i våningsytor kan konstaleras för flerfamiljshus av olika höjd. Förlägenheter i flerfamiljshus om högst två våningar är den genomsnittliga våningsytan81 m medan den i hus med tre eller flera våningar är 89 m-. Denna skillnad tordei försia hand bero på atl de högre husen till övervägande delen byggs i storstäderna, där det är betydligt vanligaremed i flerfamiljshus. Det planerade byggandet har fördelats på tremarkägarekategorier. För programperiodens tre försia år planeras av detlolala anialei lägenheter ligga påkommunmark, på byggherremark och på övrig mark. För avantalet lägenheter saknas uppgift om markägare. Andelen lägenheter minskar påbåde kommunmark och byggherremark medan andelen ökar påövrig mark. Prop.1977/78:100 Bilaga 16 Andelen lägenheter på kommunmark är avsevärt lägre istorstadsområdena än i övriga kommuner, medan andelen lägenheter påbyggherremark i stället är betydligt större. I föreliggande programomgång planeras 42 100lägenheter, motsvarande av det totala antalet saneringslägenheler, blipåbörjade inom saneringsområden. Detta är tvåprocentenheter mer än i föregående programomgång. Av samlliga lägenheter i flerfamiljshus planeras iexploateringsområden och i saneringsområden. De tre storstadsområdenasvarar för över hälften av påbörjandet i saneringsområden. av planeradproduklion i saneringsområden avser lägenheter i flerfamiljshus och av dessaplaneras i hus med tre eller flera våningar. Den pågåendeförsämringen av planberedskapen har i stort sett upphört. I åretsprogramomgång har dock läget försämrats någol för flerfamiljshus som planerasbli påbörjade . För småhus har skett en förbättring avplanberedskapen. I den senaste programomgången har 97 kommunerredo\isatmodernise-ringsverksanihei i jämförelse med 78 kommuner föregåendeprogramomgång. Av de 34 600 lägenheter för vilka moderniseringsåtgärderredovisas ligger nästan två tredjedelar i storstadsområdena. Ca 31 100 ärlägenheter i flerfamiljshus och ca 3 500 är småhuslägenheter. Det är mer än enfördubbling av antalet småhuslägenheter jämfört med tidigare programomgång. Flerfamiljshuslägenheterna fördelar sig vad gällerupplålelseform i hyresrätt och i bostadsrätt. Uppgifterna avserförhållandena före åtgärd. Kommunala och allmännyttiga bostadsföretag svararför av de moderniseringsaktuella lägenheterna, kooperativa företag för 6%samt privata företag eller personer för . Det är en minskning av kommunalaoch allmännyttiga ägare och en ökning av privata ägare jämfört med tidigare. Enligt de redovisade uppgifterna planerasmoderniseringsverksamheten öka med jämfört med programomgång.Ökningen faller till största delen på . av lägenheterna ellerca 15 500 är planerade atl påbörjas . Bostadssaneringsprogrammen är avsedda alt dels utgöraen översiktlig planering av saneringsverksamheten på , dels ge ellunderiag för genomförandeplaneringen av saneringen i bostadsbyggnadsprogrammen.En omfattande inventeringsverksamhet har utförts av flertalet av de kommunersom inte är undantagna från skyldighet all upprätta bostadssaneringsprogram.Av de 110 kommuner som är ålagda att redovisa bostadssaneringsprogram har 100kommuner redovisat sådana program. Planeringen av saneringsverksamheten ställer stora kravpå den kommunala planeringen. Hittillshar resurserna i första hand inriktats på att inventera det bestånd somuppvisar brisler i något avseende. Redovisningen av planerade åtgärder omfattardärför ännu en mindre del av det inventerade 1977/78:100 Bilaga16 134 beståndet.Programmen förbältras dock år . Totalt har 206000 lägenheter, varav 196000 iflerfamiljshus, redovisats i nu aktuella bostadssaneringsprogram jämfört med170600 i den föregående programomgången. Av de förra har 186300 lägenheter ()fördelats på olika kvalitetsgrupper. Fördelningen framgår av följande tablå. Antal lägenheter 65900 72400 48000 Procent 35 39 26 Det totala antalet kvarvarande flerfamiljshuslägenheteravseende nybyggnad och förbättring (kvalitetsgrupp 3-7) torde i helalandet uppgå till ca 195 000, Av dessa har redovisals ibostadssaneringsprogrammen. Uppgift om lägenhetsstoriek har lämnals för 177000lägenheter eller av samtliga redovisade lägenheter. Övervägande delen avlägenheterna utgörs av smålägenheter. Således är lägenheter om högst eltrum och kök och lägenheter om två rum och kök. Uppgift om planerade åtgärder anges endast för 52000lägenheter eller av del lotala antalet inventerade lägenheter, Länsbostadsnämndernus bedömningar av bostadsbyggandets(påbör-jandels) omfattning för vart och ett av åren i programomgången 1977-1979redovisas i följande tablå. Påbörjandeenligt länsbostadsnämnderna (i storstadsområdena de kommunalasamarbetsorganen), antal lägenheter Storstadsområdena' 10000 10000 10000 Riket i övrigt 47500 45400 43300 Totalt' 57500 55400 53300 'Exkl, Stor-Göleborg, Jämfört med kommunernas egna uppgifter innebär bedömningen en minskning med 5 200 lägenheter förStor-Stockholm, 800 lägenheter för och 3 600 lägenheter perår för riket i övrigl, har också redovisat uppgifter från1975 års folk- och bostadsräkning (FoB 75). Uppgifterna avser bostadsbeståndetoch vissa bostadsförhållanden samt förändringarna under perioden1971-1975. 1977/78:100 Bilaga 16 Antalet lägenheter var ca 3 530000 ochantalet rumsenheler ca 13817000. Ökningen var för antaletlägenheter och för antalet rumsenheter. Trots att nyproduktionen av färdigställdalägenheter minskade år för år frånca 1970 lill ca 74500 år1975 ökade bostadsbeståndet mer än underden föregående femårsperioden. Nettotillskottet av lägenheter var 349000åren 1971-1975 mol 306000 . Nettotillskottetsfördelning på hustyper och mellan tätorter och glesbygd förändrades avsevärf mellan de båda femårsperioderna. Antalet lägenheteri småhus ökade avseväri starkare , medan tillskottet av flerfamiljshuslägenheter minskade.Andelen småhus av hela bostadsbeståndetvar trots della oförändrad eller . Minskningen av antaletlägenheter i glesbygd upphörde nästan helt. De moderna lägenheterna utgjorde av bostadsbeståndetår 1975. Halvmoderna och omoderna lägenheter utgjorde vardera 7 7o. De båda sistnämnda grupperna omfattade tillsammans 484000lägenheter vilkel var en minskning med 226000 . Del fanns dockfortfarande kvar nära 50000 lägenheter, motsvarande drygl I % av beståndet,vilka saknade och/eller avloppsledning inom lägenheten. Lägenheternas storlek ökade mellan åren 1970 och1975 från i genomsnitt 3,76 till 3,91 rumsenheler, inkl. kök. I flerfamiljshusen dominerade fortfarande de mindrelägenhelslyperna. Lägenhelerna iflerfamiljshus om högst två rum och kök utgjorde av beståndet, medandrygt av lägenheterna i småhus omfattade minst fyra rum och kök. Lägenheter efter hustyp och lägenhetstyp I000-tal Därav i % heter 1rok 2 rok 3 rok 4 rok 5 4- rok Skillnaderna mellan småhus och flerfamiljshus ifråga om lägenhetsstorlek ökademellan . Genomsnittsstorleken på lägenheterna var de båda åren 4,6 resp. 4,9 rumsenheler ismåhus och 3,1 resp. 3,2 rumsenheter i flerfamiljshus. Utnyttjandet avbostadsbeståndet förändrades . Antalet lägenheter som var upplåtna till personer som inte varmantalsskrivna på fastigheten ökadesåledes starkt, från 75000 lill124000. Antalet lediga lägenhetermer än fördubblades, från 25000 till55 000. 1977/78:100 Bilaga16 136 Avgången av lägenheter mellan de båda senastebostadsräkningarna uppskattas till ca 120000. Minskningen av antalet lägenhetergäller såväl småhus som flerfamiljshus. Avgången beräknas havarit ca 56000 lägre än 1970. Orsakerna till den minskade avgången har inte kunnatanalyseras. Då det gäller småhusen, som svararde för en avgång på 75000lägenheter, är dock en väsentlig faktor att ändring av tvåfamiljshus tillenfamiljshus har minskat i omfattning. I fråga om flerfamiljshusen har antaletrivningar minskat bl. a. på grund av att modernisering nu sker i störreutsträckning . Därutöver torde avgång på grund av kontorisering haminskat i omfaitning. Tillväxten i efterfrågan på lägenheter var större åren1971-1975 än under den närmast föregående femårsperioden. Den översteg ocksåde prognoser som har gjorts i olika sammanhang. Anlalet hushåll ökade med i genomsnitt54000 . Härtill kommer ökningen av anlalet lägenheter som var upplåtnatill på berörd fastighet inte mantalsskrivna, ca 10000 . Hur hushållsbildningen har förändrats går ännu inte attanalysera på riksnivå. För några län finns dock uppgifter som entydigt visar enstark ökning av hushållsbildningen bland ungdomar . Uppdelning avhushåll på grund av skilsmässor eller andra orsaker har vidare haft stor belydelseför ökningen av antalet hushåll i högre åldrar. Av samma länsmalerial kan utläsas en avsevärdförbättring av utrymmesstandarden för alla hushållsgrupper. Det relativaanlalet trångbodda har ungefär halverats, vilkel, översatt till riksnivå,skulle innebära att av hushållen är trångbodda. Trångboddheten ärframför allt stor bland familjer med flera barn. En annan tendens, som framgår av det redovisade länsmaterialel, är attandelen hushåll som bor i småhus har ökat relativt starkt bland flerbarnsfamiljeroch minskat bland hushåll ulan barn. redovisar följande bedömningar ochförslag vad gäller bostadsbyggnadsplan . De uppgifter som har redovisats från FoB 75 ärolillräckliga som underlag för nya beräkningar och antaganden om efterfråganpå bostadslägenheter på . Styrelsen utgår därför från deberäkningar som gjordes av boende- och bosladsfinansieringsulredningarna ochredovisades i betänkandet (SOU 1975:51) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag.Utredningarna angav 75 000 lägenheter som riktpunkt för den långsiktigaplaneringen. Någon ingående prövning av utredningarnas beräkningarhar ännu inte kunnat göras. Ökningen av hushållsantalet är främst en följd avbefolkningsförändringar. Den ökning av hushållskvolerna som utredningarna harantagit är emellertid liten i jämförelse med den faktiska -1975. Delvis synes delta vara en följd av atl antalet gifta och övrigasamboende par har överskattats. Även hushållsbildningen bland ungdomar 1977/78:100 Bilaga 16 137 har av utredningarna antagits ökaväsentligt svagare än den faktiska utvecklingen . Efterfrågan på bosläder är ytterst svårbedömbar.Den påverkas bl. a. av ulvecklingenmol en av flera orsaker betingad dubbelbosällning. De lägenheter som fn. disponeras av på berörd faslighet inte mantalsskrivna består lill stor del av smålägenheter med relativtlåg standard. Både den hushållsbildning och övriga efterfrågansom det här gäller kan vidare antasvara relativt känslig för pris- och inkomstförändringar. Avgången och behovel av ersättningsproduktionanges i utredningarnas bedömning till i genomsnitt 45000 lägenheter . var avgången endastomkring 25 000 lägenheter . Efter år1975 har den troligen minskat ytterligare. Under innevarandefemårsperiod torde del f n. inte finnas förutsättningar för en ökning av ombyggnadsverksamheten och därmed avgången lillden nivå som utredningarna ansåg önskvärd pålängre sikt. En stimulans till sammanslagning av halvmoderna smålägenheterskulle medföra en ökad avgång ochbidra till att öka nybyggnadsbehovet. De uppgifter som föreligger lyder enligtstyrelsen på atl man bör räkna med en större tillväxt i efterfrågan pålägenheter än utredningarna gjorde. Med hänsyn till dessa bedömningar är den nuvarande produktionsnivån för låg på . Planeringen bör inriktaspå att höja nivån för nyproduktionenmed minst 10 000 lägenheter tillslutet av 1970-lalet, dvs. till en nivå av 65 000-70000 lägenheter . Det ärangeläget alt ombyggnadsverksamheten ökas. Förändringarna av bostadsmarknadsläget de senasleåren styrker bedömningen attnyproduktionen nu är för låg. Antalet oulhyrda lägenheter i hus har minskatmed ungefär en tredjedel mellan . För landet som helhet är reserven av ledigalägenheter liten. De lokala överskott som finns kan snabbi förbmkas omsamhällsekonomin förbättras och behovet av arbetskrafl ökar. Kommunernas bedömningar i en enkät, som styrelsengjorde ,tyder också på att bostadsmarknadsläget i stort blivit kärvare. Antaletkommuner som uppgav all lägel hade försämrats var 112 mot 72 i en motsvarande . Ett 40-tal kommuneruppgav att bostadsbrist uppkommer eller att förekommande bostadsbristökar . De aktuella tendenserna inom bostadsbyggandettyder på alt färdigställandet kan komma att minska ytterligare under år 1978.Det är därför stor risk för alt det på många håll uppkommer en allvarligbristsituation med svåra såväl sociala som samhällsekonomiska följder. För att nyproduktionen skall kunna öka upp till en nivå av 65 000-70 000 lägenheter perår och för att även ombyggnadsverksamheten skall kunna 1977/78:100 Bilaga 16 138 ökamåste i första hand de hinder som finns röjas undan. Dessa är enligt bostadsstyrelsenföljande. Byggnadskrediter måsle tillhandahållas i sådantakl och omfaitning all igångsättningen inte försenas. Kommunernasplanberedskap är i många fallotillfredsställande och måste förbättras. Det är nödvändigt alt den statliga belåningen anpassas lill aktuellt kostnadsläge bl.a. genom tätare höjningar av lidskoefficienlen. Trots den låga produktionsnivån föreliggerpå sina håll arbelskraftsproblem särskilt när det gäller kvalificerad arbetskraftför ombyggnad. Del är därför angeläget alt tillräckliga resurser sätts in för planering, rekrytering och utbildning av sådanarbetskrafl. Stödet till ombyggnad måste anpassas med hänsyn till deproblem som kan vänlas dominera på . har (CU 1976/77:18)fastställt en ram om 8 160 000 mvåningsyta för beslut om bostadslån till nybyggnad av bostäder jämte lokaler.Ramen har beräknats ge utrymme för beslut avseende 64 700 lägenheter jämte lokaler som omfattas av låneunderlagoch pantvärde. Bostadsbyggnadsplanen omfattar därutöver ett byggandeutan statliga lån med 8000 lägenheter. Förbåda ramarna gemensamt tillkommer en projektreserv om 10000 lägenheterjämte lokaler. Enligt beslul gäller 1978som för beslut om bostadslån en ram av samma omfattning som denför är 1977, dvs. 8 160000 m våningsyla.Tillståndsgivningen avseende företag ulan statliga lån har av regeringen fastställls för lill 5 700 lägenheter och för till 4500lägenheter. Om man förutsätter alt av de för åren 1978 och1979 fastställda ramarna 7 610000 mavser bostäder ger dessa ramar utrymme för beslut om lån till ca 64000 lägenheter. Jämte den under senare årnormala ramen för bostadsbyggande ulan statliga lån på 8000 lägenheterskulle sålunda finnas etl ramutrymme på 72000 lägenheter för vart och etl avåren 1978 och 1979. Den bedömning som har gjorts av de kommunalasamarbetsorganen i Stor-Slockholmoch resp. av länsbostadsnämnderna avseende de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen leder lillelt påbörjande av i genomsnitt 59000 lägenheter . Planeringen av nyproduktionen bör, som tidigarehar redovisats, inriktas på att tillslutet av 1970-talel höja produklionsnivån fill 65000-70000 lägenheter . Med hänsyn härtill bör enbostadsbyggnadsplan av den omfattningsom har fastställts fastställas även för . I de fastställda ramarna för åren 1978 och 1979ingår en beräknad del för lokaler omfailande 550000 m ingick i lånebeslulen lokaler med entotal våningsyla av 420000 m varavför skollokaler i integrerade anläggningar 33000 m, för barnstugor 258000 m- och för övriga lokaler 129000m'. 1977/78:100 Bilaga 16 139 Enligt länsbostadsnämndernas bedömningar kommerlångivningen avseende lokaler alluppgå till ca 450000 m- under år 1977och till 360000 m underår1978. Med hänsyn till osäkerheten i bedömningen av lokalbelåningens omfatlning och lill att även denna bör kunna få en omfattning somsvarar mot föreliggande planer ochuppkommande bygginiliativ - delta gäller särskill i fråga om barnstugor - bör alltjämt inomtotalramen beräknas en post för lokalbelåning på 550000 m Även av administrativa skäl bör ramarna för beslulom bostadslån till bostäder ochlokaler vara så vida att man inle får fördelningsproblem. En alltför snäv ram i förhållande till en aktuell total planeringsnivå kräver ökadeinsatser vid den regionala och lokala fördelningen i fråga om bedömning avbostadsbyggnadsbehov och planeringsläge. Med en sådan ram uppkommer också behov av omfördelning ochramutvidgningar. Styrelsen förutsätter atl ramen för beslut ombyggnadstillstånd för företag utan statliga lån fastställs lill högst 8000 lägenheter . Medelsramen för beslut om lån tillnybyggnad för beräknas i det följandemed utgångspunkt i den tidigare angivna planerade produktionen. De genomsnitfliga bostadslånebeloppen perlägenhet har antagits bli ,för småhus och . för lägenheter i flerfamiljshus. I fråga omflerfamiljshusen har förutsatts samma omfatlning av långivningen tillbarnstugor m. m. som . Bostadslåntill nya flerfamiljshus 1 771 OOOOOO (23000 Ighx .) Bostadslån till nya småhus 2829000000 (41000 Ighx .) Ramen för beslut om bostadslån lillombyggnad och räntebärande förbätlringslån har fastställts till 450 milj. kr. för vart och etl av . Länsbostadsnämnderna har beräknat atl beslut ombostadslån till ombyggnad kommer att meddelas för 445 milj. kr.resp. 465 milj. kr. under åren 1977och 1978. Dessutom beräknar nämnderna atl meddela beslut om räntebärande förbättringslån till ett belopp av omkring 65 milj. kr. under vartoch ett av dessa år. innebär nämndernas beräkningar etltotalt medelsbehov av 510 milj. kr. och för etl behov av 535milj. T. o. m. har av ramen fördelats omkring370 milj. kr. Ytteriigare anspråk påmedel från länsbostadsnämnderna väntas under de närmaste månadema. Den för året gällande medelsramen tordedärför behöva utvidgas för alt kunna tillfredsställa uppkommande behov. 1977/78:100 Bilaga16 140 föreslår atl ramen för höjs lill550 milj. kr. och alt en ram av samma sloriek fastställs även för . Under vart och ell av får beslut omförhöjt låneunderiag för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse meddelasinom en ram av 15 milj. kr. Ramen för torde komma att utnyttjas helt.Med hänsyn till den ökade efterfrågan på kredifslöd i form av förhöjt låneunderlagbör ramen för vidgas till 20 milj. kr. Även för bör ramenfastställas till 20 milj. kr. I fråga om anslagsbehov anför allanslagsbelastningen under /77 uppgick till 2 565 milj, kr, I sin anslagsframslällning föregående årberäknade styrelsen utgifterna till sammanlagl 2 515 milj, kr. Utbetalningen avlån blev ungefär som beräknat medan influtna medel blev mindre än beräknat, till en del beroende på att eftergift av hyresföriustlånoch därmed sammanhängande inlösen av återstående delar av sådana lån fickmindre omfatlning än väntal. Anslagsbelastningen för budgetåren 1977/78 och 1978/79beräknar styrelsen enligt följande. Beräknadanslagsbelastning för budgetåren 1977/78 och 1978/79 Milj, kr. lån till nybyggnad av flerfamiljshus lån till nybyggnad av småhus