prop · G103104 · 1977-12-31 00:00:00 — SAF-anslutnaföretagen i enlighet med den som gäller för statlig verksamhet,nämligen att begäran om förkortning av arbetstiden för vård av barn normaltskall beviljas där så är möjligt med hänsyn till verksamhetens krav, SAF ärlikaledes beredd alt med sina motparter undersöka möjligheterna att genomkollektivavtal nå en sådan lösning, LOanför bl, a, att samhället ger del bästa stödet åt både föräldrar och barn genomatt bereda alla som vill möjligheter till sysselsättning, genom att täcka den slorabristen på barnomsorg och genom att bygga ut föräldraförsäkringen på grundvalav det program som har utarbetats under löntagarorganisationernas medverkan. Fråganom ekonomiskt stöd tas upp i fiera remissyttranden. Arbetsmarknadsstyrelsendelar arbetsgruppens uppfattning alt det är angelägel alt olika åtgärder vidtasfÖr att underiätta för småbarnsföräldrar alt förvärvsarbeta men konstaterarall en förutsättning för att den föreslagna rätten till ledighet skall kunnautnyttjas är att ekonomiskt stöd utgår . Ävensocialstyrelsen, TCO, LO och socialdemokratiska /rv/fl/zo/o/-öwnrf tarupp frågan om avsaknaden av ekonomiskt stöd. anför därvid atldel är sannolikt alt de ekonomiskt sämst ställda grupperna inte har möjlighetatt begagna sig av den föreslagna reformen. pekar docksamtidigt på alt inkomsiborifallel till en del kan komma alt kompenseras avolika sociala förmåner. Fleraremissinstanser har berört arbetsgruppens förslag utifrån jämslälldhetssynpunkt.Lantbrukarnas riksförbund påpekar alt en effekt av det föreslagna systemet kanbli atl föräldrarna i större utsträckning får möjlighet alt dela påvårdansvaret, Fredrika-Bremer-Förbundet anser atl en förkortning av den dagligaarbetstiden är ett viktigt steg mot ökad jämställdhet. iJönköpings län förmodaratt flera fäderän tidigare kommer atl begära partielltjänstledighet särskilt som trefjärdedelstjänsigö-ring ofta inte innebär såstora ekonomiska konsekvenser. Även SAF anser att möjligheten lill kortarearbetstid kommer att utnyttjas i betydande omfattning på grund av skatteprogressiviteleni förening med den allmänna värderingsutvecklingen i riktning mot ökaduppskattning av fritid. Häremotuttalar LO att reformen kommer att utnyttjas av kvinnor och därmed befästa dentraditionella rollfördelningen i hemmet och på arbetsplatserna. Liknandesynpunkter anförs av postverket, TCO och . Arbetsgruppensförslag om omfattningen av ledigheten och åldersgränserna godtas i stort settav flertalet remissinstanser såvitt avser helledigheten och de tvååldersgränserna, TCO och /SR föreslår dock alt åldersgränsen höjs från åttatill . Förslaget om rätl lill daglig arbetstidsförkortning med enfjärdedel tillstyrks av 7"C0 och Fredrika-Bremer-Förbundet. Ävenlänsstyrelserna i saml ansluter sig tillarbetsgruppens förslag. Kommunförbundeidelar i huvudsak arbetsgruppens synpunkter men anser Prop.1977/78:104 24 attde ovillkoriiga reglerna om dellidsledighetens förläggning kan vålla problemför verksamheter med personal i tjänst . Även arbetarskyddsslyrelsenframhåller alt problem kan uppstå på arbetsplatser med skiftarbete eller därolämpliga ensamarbeten uppkommer. Siatenspersonalnäiniid ifrågasätter om lagens syfte uppnås genom alt stipulera atlarbetstidsförkortningen sprids över veckans samtliga dagar. TCO,/SR och anser att rätt lill partiellledighet är att föredra framför att speciella deltidstjänster inrättas. /SRpekar på att deltidsarbete medför krav på ett särskilt omräknings-system för läraieså all den tid uppskattas då läraren utför arbete utöver undervisningenSkolöverstyrelsen framhåller atl förkortningen till tre fjärdedelar av normalarbetstid kommer atl öka skolans svårigheter. Postverkethänvisar till att personalen ofta vill ha halv tjänstledighet varannan dageller vecka för all spara restider. Överbefälhavarenanför att dellidsledighel av utbildningsmässiga skäl inte kan komma i fråga förvissa grupper. Härvid hänvisas till att anställda kan ha speciellaarbetsplatser där varje enskild upprätthåller viss befattning och med dennabefattning kopplade avtalsenliga förmåner, t. ex, vakt- och räddningstjänst,trupp- eller sjötjänst, LOavstyrker förslaget om deltidsledighet på grund bl, a, av svårigheten för många,exempelvisskiftarbetande och andra arbetstagare med oregelbunden eller obekväm arbetstid,att utnyttja sextimmarsdagen, Sfanser att den partiella ledigheten skulle medföra synnerligen besvärandeproblem för personalplaneringen. De små företagen skulle drabbas hårt. All fSen vi karie för bedöms som omöjligt och i något fall direktstridande mot gällande avialsregler om minsta tillåtna arbetstid. Även SHIOpekar på problemen alt anskaffa yrkeskunniga vikarier för deltidstjänstgöring.De mindre företagen kommer därför all få anpassa produktionen för att intetjänstledigheten skall skada företaget. , Landsiingsförbundei, SAF och KFO anser alt reglerna i dennadel bör vara dispositiva. förutsätter atl såväl förskjutenarbetstid som koncentration av arbetstid tillåls. SAF anser atl en anpassningmåste ske lill skiftande förhållanden inom olika branscher och företag. Härvidnämns bl, a, kontinuerlig skiftgång, transporlverksamhet, utlandsverksamhet,konsultarbete, hotell och resiaurangersaml säsongarbete, 1fråga om ledighetens förläggning framhåller atlen föriäggning till arbetsdagens början eller slut skulle medföra så allvariigasvårigheter att särskilda bestämmelser blir nödvändiga för lärare ochskolledare. Länsstyrelsernai och påpekar atl de flesta deltidsanställda önskararbeta på förmiddagarna varvid lokalproblem uppkommer när antaletdeltidsarbetande är slort på en avdelning. Lansstyrelsen i länpåpekar atl även införandel av flexibel arbetstid har Prop.1977/78:104 25 Kommun- och LandsllngsfÖrbunden samt SAF förordar en dispositivlagregel. anser att en fixering av arbetstiden försmåbarnsföräldrar skulle vara helt omöjlig och medföra att annan personal blirhänvisad lill obekväm arbetstid. /SRbetonar att de anställdas behov skall vara avgörande för föriäggningen avarbetstidsförkortningen. Beträffandeförslaget om periodindelningen förordar en rätt till uppdelning avledigheten på flera perioder än enligt förslaget. Även statens personalnämndifrågasätter om två perioder är tillräckligt. anser däremot attledighetens uppdelning på två perioder kommer alt kräva ständigajusteringar av arbetsorganisationen och utarbetande av nya luriistor ochförordar därför att denna regel görs d\spos\Uv. LänsstyrelsenI tillstyrker förslaget om två månaders underräiielseiid./-O ocharbetsdomstolen anser att underrättelsetiden bör vara en månad. Kommunförbundei,SAF, KFO och SHIO förordar tre månaders underrättelsetid. TCO anser all denlånga underrättelsetiden bör kunna differentieras beroende på ledighelenslängd, såvida inte annat överenskommits genom avtal. Tidenför anmälan om återgång i arbete bör enligt i och SHIObestämmas och enligt SAF . iVärmlands län tillämpar f n. anmälan före återgång vid partielltjänstledighet. Detta har medfört att benägenheten att återgå i full tjänstomedelbart före en havandeskapsledighet har minskat. påpekar att förslaget måste omarbetas med hänsyn lillvarseltiderna enligt 29 § lagen om anställningsskydd. 1 annal fall måste 30 §1 st. nämnda lag åberopas. Länsstyrelseni och KFO påpekar attbegreppelvårdav barn bör klargöras,I anser att man enbart skall anknyta till föräldrabegreppei. Beträffande arbetslagar- ochföräldrabegreppei i den föreslagna ledighetslagen anför överbefälhavaren att arbetstagarbegreppetbör klart och entydigt definieras. anser all det bör övervägas ominte också var och en som bor tillsammans med annan under äktenskapsliknande förhållandenbör betraktas som förälder. Beträffandeövriga frågor anför postverket att del är ofrånkomligt atl en omplacering av endeltidsledig förälder i vissa fall måste göras lill en mindre kvalificeradbefattning. KFO har liknande synpunkter. TCO anser att endast mycket speciellaskäl skall kunna föranleda att den anställde omplaceras. Förmånerna ianställningen skall endast minska i direkt proportion till den förkortadearbetstiden, TCO förordar även all arbetstagarens fackliga organisation gestolkningsföreträde vid tvist av denna art liksom i fråga om hur anställningslidskall räknas vid tillämpningen av lagen, 5-4f"anser att frågan om omplaceringar endast skall regleras i kollektivavtal 1977/78:1104 26 ulanhinder av den föreslagna lagen. Delta gäller även tillämplig lön efler omplacering.Vidare bör de legala möjligheterna till vikariatsanställning klargöras. Enanställd med förkortad arbetstid skall på samma villkor som övriga arbetstagarevara skyldig alt utföra övertid, Arbeisdomsiolenanser atl förslagets regler i 11 § enligt sin ordalydelse inte kan förslås påannat sätt än som en garanti mot varje minskning av anställningsförmånerna sominte följer av uppehållet i arbetet. KFOframhåller att reformen ökar svårigheterna att tillämpa den nya semesterlagensregler om lön för sparade semesterdagar. Lagförslaget bör tillföras regler om skadeståndsskyldighetför arbetstagare som missbrukar erhållen föräldraledighet, SHIOpåpekar alt en arbetstagare i extrema fall kan vara helledig i följd ochföreslår därför atl tjänstledighet för vård av barn inte skall beaktas vidberäkning av anställningstid enligt lagen om anställningsskydd om inte ijänstledigheienmedför rätt till föräldrapenning eller särskild föräldrapenning. Flera remissinstanserpåpekar all förslaget kan få vissa effekter för allmänheten. Härvid framhåller skolöversiyrelsenatt risk finns atl del positiva syftet att förbättra barnens situation i hemmetfår bekostas med en försämrad situation för barnen i skolan, Kommunförbundeipåpekar att reformen inte får medföra atl kravet på kontinuitet i service för vårdlagareoch elever åsidosätts. Liknande synpunkter framförs av . ,överbefälhavaren, och anser atl del är viktigt att utreda effekterna iolika avseenden av beslutad och föreslagen utökning av rätlen till föräldraledighet. Några remissinstanserberör också frågan i vad mån arbetsgruppens förslag även kan medföra vissa samhällsekonomiskakonsekvenser. i anser att staten anslagsvägen börkompensera myndigheterna för de fördyringar som följer med familjesocialareformer, Kommunförbundei påpekaratt den bristsituation som redan nu finns inom t, ex, förskollärar- och barnskötarhållförvärras, Detla kan leda lill svårigheter atl förverkliga satsningen inomexempelvis barnomsorgen. Utbildningskapaciteten behöver därför utökas.Reformen medför även indirekta kostnader för arbetsgivarna. En kombinaiionstjänstger t, ex, en betydande merkostnad i förhållande till vad det egentliga tidsbortfalleli sig kräver, SAF anger att ett fullt utnyttjande av reformen skulle motsvaraett arbetstidsbortfall av ca 5 96, LO pekar på atl ett skaltebortfall kanuppkomma. Prop.1977/78:104 27 Familjepolilikensmål är alt skapa en god uppväxtmiljö för barnen och social trygghet förbarnfamiljerna. Familjepoliliken skall också utformas så att den främjarjämställdhet mellan kvinnor och män. Ett viktigt led för atl nå dessa mål ärutbyggnaden av samhällets ekonomiska stöd och sociala service förbarnfamiljerna. Ett annal viktigt led är atl förbättra föräldrarnas möjligheteratt vara tillsammans med barnen då barnen har särskilt stortbehov av vård och tillsyn. Av stor betydelse i detta sammanhang är arbetstidenslängd. Det är angeläget att småbarnsföräldrar ges kortare arbetstid. Inomramen för det starkt begränsade samhällsekonomiska utrymme som står tillförfogande görs betydande insatser för att förbättrabarnfamiljernas situation. Detekonomiska slödel till barnfamiljerna har förbättrats genom att det allmännabarnbidraget från har höjts med , lill , per barnoch år (prop, 1976/77:150, bil, 3, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77:341, SFS1977:525). Härutöver har regeringen föreslagit att bostadsbidragen för barnfamiljernaskall höjas från den saml atl det allmänna barnbidraget från sammatidpunkt skall höjasmed ytteriigare , per barn och år (prop, 1976/77:61), Utbyggnadenav barnomsorgen fortsätter. Utbyggnadsprogrammet innebär all det under åren1976-1980 skall byggas 100 000 nya platser i daghem och 50 000 nya platser ifritidshem. För detta ändamål infördes fr, o, m, ett nyttstatsbidragssystem med väsentligt höjda och värdebeständiga statsbidrag.Härutöver kommer en ökning av platstillgången i familjedaghem. Av vad jag nu sagt framgåralt familjepoliliken har en framskjuten plats i det socialpolitiskareformarbetet. Jag vill i detla sammanhang erinra om de riktlinjer förfamiljepolitiken som drogs upp i regeringsförklaringen ochsom nämns i inledningsavsnittet. En utbyggnad avföräldraförsäkringen och en därmed sammanhängande utvidgning av rätlen tillföräldraledighet beslutades mot bakgrund av regeringsförklaringen (prop,1976/77:117, SfU 1976/77:27, rskr 1976/77:296, SFS 1977:630,631), De nyareglerna träder i kraft den och innebär bl, a, attföräldraförsäkringen byggs ul med ytterligare . Av den sammanlagdaersättningstiden skall kunna las ut i form avsärskild föräldrapenning fram t, o, m, barnels första skolår. Den särskildaföräldrapenningen skall kunna användas vid såväl hel ledighet som och skall därför kunna utgå som hel, halv eller en fjärdedelsföräldrapenning. Förälder skall ha räll till ledighet från sin anställningunder lid då särskild föräldrapenning ulgår. Ledigheten skall kunna tas ut delssom hel ledighet, dels som deltidsledighet genom Prop.1977/78:1104 28 förkortningav arbetstiden lill hälfien eller lill tre fjärdedelar av den normala arbetstiden, Ipropositionen 1976/77:117 med förslaget till de redovisade reglerna om enutbyggnad av föräldraförsäkringen m, m, uttalade jag all delta utgjorde första stegeli den av regeringen planerade utbyggnaden av föräldraförsäkringen och rätlen tillföräldraledighet samt att det andra steget avsågs omfatta en fristående rätt tillföräldraledighet för småbarnsföräldrar. Del tredje steget gäller en samladlösning av frågorna om vårdnadsbidrag och utbyggnad av föräldraförsäkringen. Genomföräldraförsäkringen och den därtill knutna rätlen till föräldraledighet harföräldrarna fåll möjlighet att helt eller delvis minska sin arbetstidoch därigenom få mera tid för en meningsfull samvaro med barnen, (1976:280) om rätt till föräldraledighet innebär förutom rätten till ledighetockså en rätt att återgå till förvärvsarbete i samma omfattning som föreledigheten. Denna rätt är enligl min mening av särskild betydelse för degrupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Vissagrupper i samhället har mera långtgående möjligheter lill ledighet för vård avbarn än som följer av lagen om rätt till föräldraledighet. Sålunda gäller föranställda på det statligt lönereglerade området särskilda föreskrifter avseendetjänstledighet för vård av barn. Enligt dessa regler skall i allmänhet tjänstledighetbeviljas för vård av barn fram till dess barnet är ett och ett halvt årgammalt. Vidare skall i allmänhet partiell tjänstledighet beviljas för tillsyn avbarn . Föregen del anser jag alt rättviseskäl talar starkt för atl så långt som möjligt beredaalla andra arbetstagare motsvarande förmåner. Av tillgänglig statistikframgår att det finns ca 640 000 familjer med barn i förskoleåldern (barn t. o.m. Minst 95 96 av fäderna i dessa familjer arbetar heltid.Mödrarnas förvärvssituation är en helt annan. Sammanlagt förviirvsarbetar 383000 eller av mödrarna i dessa familjer, men endast ca 29 "6 avmödrarna med barn förvärvsarbetar heltid, 37 96 förvärvsarbetardeltid och har inget förvärvsarbete, 1 enförälderfamiljema förvärvsarbetaromkring 60 96 av föräldrarna-ca 45 000 ensamstående föräldrar - på heltid. Dessa siffror visar alt enbetydande andel av de kvinnor som har småbarn antingen är hemma ellerförvärvsarbetar deltid. Detta kan bero på fiera faktorer. En faktor kan varaatt de önskar få mer lid med barnen än vad ett heltidsarbete medger. Vissatvingas därför helt avslå från förvärvsarbete. Andra kan tvingtis att ta enfast deltidsanställning trots alt behovet av en förkortning av arbetstiden endastär temporärt, I sådana situationer anser jag, i likhet med vad bl, a.Tjänstemännens centralorganisation () och Centralorganisationen /SR haruttalat i sina remissyttranden över del förslag som föreligger,tjänstledighet vara atl föredra framför deltidsanställning. Möjlighetentill hel ledighet eller till förkortad arbetstid utöver den tid som Prop.1977/78:104 29 föreskrivsi lagen om rätt till föräldraledighet är beroende på arbetsgivarensinställning, Detla innebär att den som vill vara helt ledig eller vill avkortaarbetstiden kan tvingas byta arbetsplats och kanskeäven yrke för alt få en arbetstid som ger möjlighet till ökad samvaro medbarnen. En utvidgning av den gällande rätten till ledighet förenad med en rätt atlåtergå i förvärvsarbete i samma utsträckning som före ledigheten skulle därförvara av stor betydelse för många föräldrar. Därigenom skulle också de negativaverkningarna av föräldrarnas långa totala arbetstider, dvs, arbetstiden ökadmed tiden för resorna till och från arbetet, minska och barnens långa dagligavistelsetider i daghem och familjedaghem kunna förkortas. Vidare skulle enutvidgad lagfäst rätt till föräldraledighet medverka till atl även fäderna ihögre grad än f n, anpassar sina arbetstider så alt de får lid att umgås medsina barn. Detta bör i sin tur även kunna öka fömtsättningama för föräldrarnaalt dela på ansvaret för hem och barn, vilket är väsentligt för barnen. Ensådan utveckling har redan påbörjats. Som framgår av senasie tillgängligastatistik har rätten till ledighet i samband med barnsfödelse utnyttjats av av fäderna och av fäderna har vid något tillfälleutnyttjat rätten lill ledighet för tillfällig vård av bam. Det är likaledes ihög grad önskvärt att få till stånd en utjämning på arbetsmarknaden så alldeltidsarbetet inte är så koncentrerat till kvinnodominerade yrken som hittillshar varit fallet. Enligtmin mening är det angeläget att nu tillgodose barnfamiljernas dokumenteradebehov av rätt lill ytterligare ledighet. Denpromemoria (Ds S 1977:7) Vidgad rätt lill ledighet för vård av barn m. m. som iseptember 1977 har lagts fram av en arbetsgrupp inom socialdepartementetinnehåller bl, a, förslag all i avvaktan på en allmän arbetstidsförkortningföräldrar skall få rätl alt för vård av barn förkorta sin arbetstid till trefjärdedelar av normal arbetstid - vanligtvis till sex timmars arbetsdag - sålänge de har barn eller till den senare tidpunkt då barnet haravslutat sitt första skolår. Föräldrar föreslås vidare fä rätt att vara heltlediga från anställningen till dess barnet har uppnått ålder.Rätten till ledighet föreslås vara fristående från föräldraförsäkringens ersättningsregler.Arbetsgruppen påpekar atl även annan lagstiftning om räll till ledighet frånanställningen, t, ex, lagen (1974:891)om arbetstagares rätt lill ledighet förutbildning (studieledighetslagen), är på motsvarande sätt frikopplad frånregler om ersättning. Arbetsgruppensförslag har i fråga om sitt allrhänna syfte, nämligen atl bereda föräldrar ochbarn mera tid lill en meningsfull samvaro saml att nedbringa barns alltförlånga dagliga visielsetider i daghem och familjedaghem, fått allmänuppslutning av remissinstanserna. Däremot har förslaget fått kritik dels för atlersättning inte utgår under hela den lid ledigheten avser, dels för atl en såomfattande ledighet som förslaget innebär skulle medföra stora praktiskaproblem på arbetsplatserna, dels för att de föreslagna reglerna intetillräckligt kommer att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Prop.1977/78:104 30 Avtillgänglig statistik framgår alt det i ivåförälderfamiljerna ofta finnsen hellids- och en deltidsarbetande förälder. Detta visar enligt min mening attekonomiska förutsättningar i många fall bör finnas för att en rätl till dellidsledighelskall kunna utnyttjas. Av det totala antalet ensamslående föräldrar arbetar ca 60 96 på heltid, vilket motsvarar omkring 45 000 föräldrar. Vissa avdessa ensamslående föräldrar kan av ekonomiska orsaker ha svårt att utnyttja envidgad rätt lill ledighet för vård av barn. Det bör dock påpekas alt särskildaskatteregler gäller för ensamstående föräldrar. Vidare finns inkomstprövadeförmåner, bl. a. bostadsbidrag, som är speciellt inriktade på grupper medlägre inkomster. Jag vill i detla sammanhang erinra om att en parlamentariskkommitté (S 1977:16) har tillsatts föratt se över samhällets stöd tillde ensamstående föräldrarna. Vidareframgår av vad jag har sagl alt det förslag jag nu avser alt läggafram ulgör det andra stegel i den planerade utbyggnaden av föräldraförsäkringenoch rätten till föräldraledighet. Nästa steg avses omfatta en samlad lösning avfrågorna om vårdnadsbidrag och utbyggnad av föräldraförsäkringen. Detta kommeratl ske i den takt det samhällsekonomiska utrymmet medger. Att en ledighetslagstiflningläggs fram innan beslut har fatlats om den samlade lösningen aversättningsfrågorna är i och för sig inle någon nyhet. Den senastevuxenutbildningsreformen genomfördes på detla säu (jfr prop. 1974:148 och1975:23). Detär uppenbart att problem kan uppstå på vissa arbetsplatser i samband med att enviss grupp, såsom småbarnsföräldrar, får rätt till förkortad arbetstid. Dessaproblem bör emellertid kunna lösas genom medverkan av arbetsmarknadensorganisationer. Detta har varit möjligt vid annan ledighet såsom studieledighel,ledighet för facklig verksamhet m, m. Jag vill i sammanhanget erinra om att detför de äldre arbetstagarna finns möjlighet att erhålladelpension (SFS 1975:380), Denna pension gör del möjligt för arbetstagare iåldrarna all minska sin arbetstid inför övergången till helålderspension, 1 samband med reformens införande uttalades, särskilt frånarbetsgivarhåll, farhågor alt del på grund av bl, a, förhållandena påarbetsplatserna inte skulle vara möjligt atl bereda de berörda arbetstagarnadeltidstjänster i den utsträckning som var avsedd. Dessa farhågor haremellertidvisat sig vara överdrivna. Av det material som redovisats synesdeltidsarbeten ha kunnat ordnas i en omfattning som överstiger beräkningarna. Föratt underiätta en anpassning till särskilda branscher, arbetsplatser och arbetslagargrupperbör en lagstiftning om föräldraledighet göras disposiliv så långt det ärmöjligt utan atl lagens syfte eftersatts. Såsomjag har anfört torde en lagfäst räll för föräldrar till ledighet förvård av barn kunna medverka till att även fäderna i högre grad än f n, anpassarsina arbetstider så all de får ytterligare tid att umgås med sina barn. Vissaremissinstanser, bland dem och , Prop.1977/78:104 31 anseralt utfallet av de ändringar i föräldraförsäkringen och rätten till föräldraledighetvilka träder i kraft den bör undersökas innan arbetsgruppensförslag görs lill föremål för lagstiftning, TCO anser vidare i likhet medLandsorganisationen i (LO) att de arbetsmarknadsmässiga konsekvensernaav arbetsgruppens förslag bör utredas ytteriigare och alt detta bör ske isamråd med arbetsmarknadens parter, 1arbetsgruppens förslag har beaktats innehållet i dels familjesiödsutred-ningensbetänkande (SOU 1975:62) Förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar, delsdelegationens för arbetstidsfrågor rapport (SOU 1976:34) Kortare arbetstid När?Hur?, dels principförslaget av en särskilt tillkallad arbetsgrupp (Ds S 1976:5)Ökade möjligheter till föräldraledighet genom föräldraförsäkringen. Likaså harde synpunkter som erhållits vid remissbehandlingen av nu nämnda betänkandenbeaktats. Del är inte sannolikt alt beredningen av ärendet skulle vinnanämnvärt på en ytteriigare utredningsomgång, Enligl min mening börsmåbarnsföräldrar ulan ytterligare dröjsmål ges vidgade möjligheter tillledighet för vård av barn. Min bestämda uppfattning är att detla endast kanåstadkommas genom lagstiftning. Jaganser det däremot lämpligt alt det, sedan reformen har börjat verka, tillsättsen arbetsgrupp för att utvärdera reformens arbetsmarknadsmässiga konsekvenseroch dess effekter för barn och föräldrar.