prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Föreningen vill dock framhålla alt även om friståendefondbolag bildas, så bör administration och rutiner i största möjligautsträckning vara gemensam för båda fondbolagen. ParaUeUitet- skalteneutraliiel mellan bankspar- och akiieföndsatiernatlvei. Lönsparande iform av enbart inflationsskyddat banksparande -alltså utanaktiefondsalternativet -skulle innebära risk för alt spararna flyr de nuvarandeaktiefonderna. Syftet att öka tillgången på riskvilligt kapital skulledärigenom förfelas. Önskar statsmakterna i detta sammanhang tillgodosedetla syfte, är det alltså nödvändigt att i enlighet med utredningens förslagockså möjliggöra ett inflationsskyddat aktiefondssparande. Viss överströmningfrån de vanliga till de speciella aktiefonderna kan möjligen förutses mentotalt kan man vänta en ökning av akliefondssparandet. Från lönspararnas synpunkt bör valet stå mellan tvåi slorl sett likvärdiga alternativ: det ena utgörande det riskfriabanksparandet och det andra utgörande akliefondssparandet med något högrerisklagande och därav följande riskkompensation, I övrigl bör de bådasparformerna vara jämställda, Föratt dessa förutsättningar skall uppfyllasfordras fördel första att de båda sparformerna träder i kraft ;intresset för en eventuell senare introducerad sparform kan annars befaras blilidande. För del andra fordras alt information om och marknadsföringav de båda sparformerna blir likvärdiga. Slutligen är del nödvändigt att de bådasparalternativen åtminstone blir likvärdiga i skallehänseende. Uiredningensförslag innebär atl ränla på lönsparkontona blir skattefri medan de särskildaaktiefondernas utdelnings-inkomster beskattas. Skatteneutralitet skulle uppnåsom aktiefondens utdelningar och räntor görs skattefria hos aktiefonden påsamma sätt som bankränlan hos bankspararen, I likhet med bankräntan bör fondensavkastning vidare läggas till fondvärdet, dvs. (Detta är entekniskt något enklare väg än en äterinveslering i nya andelar.) Avkastningenpå bankspararens bankkonto beskattas ej när den lyftes efler , medanavkastningen i aktiefonden som tillägges andelsvärdet beskallas som realisationsvinst.Skatteneutralitet även i detla hänseende uppnås enklast genom atl värdestegringefler innehavslid blir skattefri. 4.8PK-banken: Den sjunkande soliditeten för inte minsl debörsregislrerade företagen återspeglar näringslivels svårigheter att H tillräckligtmed riskvilligt kapital. Uiredningens förslag om lönsparande i aktiefonderkommer säkeriigen alt leda lill ett större utrymme för nyemissioner varigenomen del av industrins stora behov av riskkapital kan tillgodoses. Det ärpositivt att utredningen valt att koppla del riskvilliga lönsparandel 1977/78:165 171 Dessa lyder under en särskild lagstiftning och slårunder tillsyn av Kungl. Bankinspektionen varför skyddet för andelsägarna är vältillgodosett. Att utredningens förslag verkligen kommer alt ledalill nysparande i fondandelar säkerställs av att skatteförmånerna fömtsätter enbindningstid , vilket är en väsentlig inskränkning i förhållande lillaktiefondsandelsägarnas nuvarande möjligheter att disponera sill kapital. Iexisterande fonder är, genom att försäljning kan ske när helst ägaren så vill,sparkapitalet alltid tillgängligt för andelsägarna. För att neutralitet skall råda mellan de bådaföreslagna nya lönsparformerna måste de H samma skattemässiga fördelar,införas och presenteras i en gemensam statliginformationskampanj. Beträffande skatteförmånerna för de båda alternativenföreligger några skillnader. Den ränta man Hr på ett banksparande motsvaras iaktiefondsaltemalivet dels av en utdelning - som normalt ligger avsevärt underhögsta bankränia - dels av en värdeförändring i själva andelen. Alt den senaremycket väl kan vara negativ är ett välkänt förhållande som motiverar atlakliefondssparande i normalfallet och över en längre lid bör ge en något högretotalavkastning än ett riskfritt banksparande. F, n, beskattas ränteinkomster på banksparandesåväl som utdelningsinkomsler på fondandelar och eventuell värdestegring vidförsäljning av andelarna. Skattereglerna är dock olika, Uiredningens förslaginnebär att ränteinkomsterna vid bankalternalivet blir helt skattefria medanbeskattningsreglerna för utdelningsinkomster och realisationsvinster bibehållsi aktiefondsalternalivet, Uiredningens avsikt synes dock ha varit att geskattebefrielse på fondens utdelningsintäkter samlidigt som man uppställt ettkrav att dessa skall återinvesteras i fonden. För att båda de metoder som nufinns för äterinveslering av utdelning - överföring direkt lill fondförmögenhetenresp, köp av nya andelar -också fortsättningsvis skall kunna användas, bör deti 4 ij förslaget till Lag om skattelättnader för vissa sparformer uttryckligenstå att utdelningar och ränteinkomster på fondens andelar ej ulgörskattepliktig intäkt vare sig för fonden eller för dess andelsägare. Full jämställdhet mellan bank- ochaktiefondsallernativen uppnås först om ocksä vinster vid försäljning avfondandelar ej ulgör skattepliktig inkomst på samma sätt som någonbeskattning ej förekommer vid inlösen av sparbevisen i bankalternalivet. Ensådan regel har flera fördelar - valet mellan bank- och aktiefondsallernativenpåverkas ej av skattereglerna - betydande förenklingar uppnås i den praktiskahanteringen och redovisningen för andelsägare, fondbolag såväl somskattemyndigheter - fonden får inget incitament alt koncentrera sinaplaceringar pä högavkastande värdepapper framför värdepapper som ger lågutdelning resp, ränta men där förväntningarna i stället knyts lill tillväxten.Denna jämställdhet 1977/78:165 172 mellanplaceringsallernaliven är viktig eftersom man inom kategorin"tillväxtpapper" finner den del av näringslivet som på läng siktbedöms ha den största livskraften. 1aktiefondslagens 17 § sägs att: "Vid förvaltning av aktiefond skallfondbolaget handla uteslutande i fondandelsägarnas gemensamma intresse." Sparandet i de nya fonderna kan mycket väl få ensådan omfattning alt det överträffar utbudet på nyemissioner. För attinte riskera alt emissionsvillkoren inle blirmarknadsmässiga bör fondbolagen i andelsägarnas intresse ges möjlighet attavstå från atl delta i enskilda emissioner. Delta skydd för andelsägarna Hr manom man i fondbeslämmelserna skriver atl fondens medel skall placeras inyemissioner av svenska aktier och konvertibla skuldebrev när så lämpligen kanske, 4.9Fondkommissionsfirmorna: 1 betänkandet finns ingen motivering, varföravkastningen skall beskattas i aktiefondsallernalivel men vara skattefri ibanksparandealternalivel. Vid en marginalskatt av 50 96 fordras en åriigtillväxt på andelarna av ca 10,5 96 för att avkastningen efter skatt skall varalikvärdig med allernalivel banksparande. Vid aklieinvesieringar begär dessutominvesteraren en riskpremie, som brukar uppskattas till 3-4 96, Fondandelarnasvärdetillväxt skall därför vara ca 14 96 för all alternativet skall varalikvärdigt med det föreslagna banksparandet, om marginalskatten är så läg som50 96, Två alternativa slutsatser kan dragas av ovanslående, 1 Utredningens förslag lill aktiesparande innebär enavkastning, som är så låg att det är klart underiägset alternativet banksparandeeller 2 Utredningens prognoser om framtida avkastning påaktieplaceringar innebären radikal förbättring i förhållande lill historiskatal. Börsnoterade aktier hade en avkastningpå ca 10.5 96, som utgjordes av ca 4 96 i utdelning och ca 6,5 96 ivärdetillväxt. Direktavkastningen på börsnoterade aktier är f, n,ca4 96, vilketinnebäratt del krävs en genomsnittlig årlig kurslillväxt av 10 96 för allavkastningskravet för en investerare med 50 96 marginalskatt (14 96) skall kunnauppfyllas. En så hög kurstillväxltakt är inle förenlig med aktiemarknadensprognoser, speciellt inte i då regeringen rekommenderar utdelningsstopp. Utredningen föreslår i sitt betänkande att fondernaföreträdesvis skall placera sina tillgångar i nyemissioner av aktier ellerkonvertibla skuldebrev för att undvika alt någon kursdrivande effekt skulleuppstå på börsen. Från investerarens synpunkt kan det knappast vara en fördelatt urvalet styrs lill aklier i nyemitterande bolag och från samhällsekonomisksynpunkt kan det inte heller anses vara någon fördel alt den marknadsmässigaallokeringen av kapital delvis sätts ur spel. Dessutom kan del påpekas attmarknaden för 1977/78:165 173 teckningsrättergivetsvis är mindre än marknaden för aktier och teckningsrätter tillsammans,vilket innebär alt köp enligt utredningens förslag skulle skapa en kursdrivandeeffekt på teckningsrätter och aktier i nyemitterande bolag, som är större än omman inte koncentrerade investeringarna till nyemissionsmarknaden. Förslaget om aktiefondssparande uppfyller inlebättre än banksparandeal ternalivel någol av uiredningens fem mål (jfr 1,22), Ambitionen att öka tillförseln av riskvilligt kapital är vällovlig. En förbättring i riktning motett mera konkurrenskraftigt aktiesparandeallernativ skulle enkelt kunna nås genom alt realisationsvinstbeskattningen vid försäljning av andelarna slopades samt genom att utdelningarna på fondernas innehav av aktier ej heller beskattades. Någon logisk förklaring till varför avkastningen vid aktiesparande beskattas men vid banksparande är skattefri finns ej. Vi efterlyser nya initiativ för all ökaakiiesparandet genom all avkastningen på detta alternativ ökas, men även genomen generellt mera positiv och realistisk inställning till avkastningen på delriskvilliga kapitalet. De lill synes onödigt komplicerade konstruktionernamedför också svårigheter för allmänheten att värdera avkastningen i relationtill andra investeringar. Om regeringen ändå väljer atl genomföra ett systemenligl utredningens förslag vore det värdefullt att del presenterades för allalöntagare på ett sätt som förenklade jämförelser mellan de två alternativen ochnormala typer av placeringar. Vi har heller ingen förståelse för att bankernasaktiefonder skulle ha monopol på denna typ av aktiesparande. Del lorde inlefinnas någon rimlig förklaring till att övriga av Bankinspektionenkontrollerade fonder skulle uteslutas, 4.10Svenska sparbanksföreningen: Utredningen föreslår att de speciellaaktiefonderna placerar sina medel företrädesvis i nyemissioner av svenskaaklier och konvertibla skuldebrev. Under vissa perioder kan utbudet av sådanaemissioner vara ringa och även när emissioner utbjuds kan dessa vara tillsådana villkor atl fondledningen inle finner det vara i andelsägarnas intresseatl delta. Därför föreslår sparbanksföreningnen all del nya lagförslaget sättertillvaratagandet av andelsägarnas intresse i främsta rummet och att medlenföreträdesvis placeras i nyemissioner av svenska aklier eller konvertiblaskuldebrev när så lämpligen kan ske. I övrigt föreslås gälla sammaplaceringsregler som ges i Akliefondslagen ij 19 utom vad gäller utländskavärdepapper (2 st 2 p). Problemen all rätt värdera aktiefondens tillgångartorde leda till att placeringarna, såsom anges i AFL § 19, måste göras inoterade värdepapper. När en placering i riskkapital görs via enaktiefond elimineras en stor del av risken för spararen. Aktiefonden spriderplaceringarna till ett antal företag och värdeförändringar som sammanhänger medenskilda företags utveckling Hr en begränsad betydelse för fonden som helhet.Däremot påverkas fondens - 1977/78:165 174 ochdärmed andelarnas - värde av förändringar i de allmänna ekonomiskafömtsättningama såsom konjunkturutveckling, ekonomisk-politiska åtgärder m, m.1 detta avseende utsätter sig även andelsägaren i en aktiefond för risk. Risktagning måste ges ersättning.Sparbanksföreningen ser det därför som ell nödvändigt villkor attakliefondsallernativel inle ges sämre möjligheter att ge spararen avkastningefter skatt än banksparandealternativet. Om akliefondsallernativel ges villkorsom för spararen framstår som mindre fördelaktiga än banksparandet, lockasendast en liten grupp av riskbenägna personer av erbjudandet. Förslagets syfteatt förbätlra näringslivets försörjning med riskkapital kan då inte uppnås. Eftersom räntan på de sparade medlen ibanksparandealternativet är skattefri vill sparbanksföreningen detill aktiefonden mottagna ränte- och utdelningsinkomsterna inte börskatlebelastas innan de reinvesteras. Aktiefondernas reinvesiering av fonden tillkommandeutdelning bör kunna ske antingen ulan speciell redovisning till andelsägaren(dvs, andelarna ökar i värde) eller genom alt nya andelar tillkommerandelsägaren. Även i det förra alternativet kan det förrealisationsvinstberäkningen nödvändiga ingångsvärdet beräknas genom enuppräkning motsvarande tillförd avkastning, 4.11Sveriges aktiesparares riksförbund: Genom de föreslagna skalleförmånernaräknar utredningen med alt spararen Hr en årlig förräntning efter skatt på sinasparmedel på 12,8 96,vilket skulle ge spararen inflationsskydd. Detla gällervid banksparande. Någon beräkning av åriig förräntning vid sparande i aktiefondpresenteras inte av utredningen. har aktier enligl enberäkning av haft en genomsnittlig årlig värdetillväxt på5,8 96, Härav Hr man vid en marginalskatt på behålla 4,4 96 efler skall.Hänsyn har då inte tagits till schablonavdraget på , vid försäljning aväldre aklier, efiersom vi anser all man inle ska behöva inkräkta på deltaavdrag om man är med i lönsparandel. De som inte deltar i lönsparandel har judelta avdrag ograverat. Utdelningen på aktier har igenomsnitt uppgått till 4,0 96, Eftersom fonderna betalar en inkomstskatt på ca57 96 återstår av utdelningen efler skatt 1,7 96, som kan utdelas tillandelsägarna (reinvesteras). Skatteavdraget på 20 96 ger enligt utredningen enårlig ränta efter skatt på . Sammanfattningsvis skulle sparande iaktiefond i genomsnitt ge följande avkastning efter skall: VärdetillväxtUtdelning (reinvesteras) Effekter av skatteavdrag 1977/78:165 175 Med tanke på utredningens målsättning attkapitalbildningen i förelagssektorn skall stimuleras, anser vi alt förslagetnär det gäller sparande i aktiefonder är otillfredsställande, och atlbanksparandet gynnas i förhållande till aktiesparandet. Eftersom akliesparandeinnebär en viss osäkerhet i förhållande lill banksparande, anser vi del varamotiverat med en viss riskpremie vid sparande i aktiefonder. En rimligriskpremie åsladkommes om skatteavdraget vid sparande i aktiefonder sätts till30 96 av sparat belopp. Om det skulle uppfattas som stötande med ett högreskatteavdrag för aktiefonds-sparandet, kunde ett allernativ vara alt befriafondandelar som innehafts än från realisationsvinstskatt. Aktiespararna föreslår att de aktiefonder sominrättas för lönsparandet erhåller skattefrihet för utdelningar på aktier ochalt skatteavdraget vid sparande i aktiefonder sätts till 30 96 av sparbeloppelalternativt att fondandelar som inlöses efter 5 ärs innehav befrias frånrealisationsvinstskatt. Ehuru det vore önskvärt att även enskilt sparande iaktier kunde omfattas av systemet, finner vi anknytningen till redanexisterande aktiefonder fördelaktig i flera avseenden. Ett utökat sparande iaktiefonder står i samklang med den rekommendation som uttalats av OECD:skapitalmark-nadskommiité och som citeras i kapilalmarknadsutredningenshuvudbetänkande bilaga 1, sid, 32: "Inom t, ex, ser man det som angeläget all medlemsländernaunderlättar och understödjer bildandet av sådana fonder"(aktiesparfonder), I aktiefonderna finns redan ett beprövat och i lag regleratsystem för uppsamlig av småsparares insatser och placering i börsaktier underrelativt trygga och riskfria former. Vi anser det emellertid ej nödvändigt attfonderna knyts till banker utan att möjligheter hålles öppna även för t, ex,mäklarfirmor och organisationer atl inom aktiefondslagens ram upprätta sådanafonder. Aktiespararna vill betona alt något absolut krav påatt sparmedlen skall placeras i nyemissioner ej bör ställas. En sådanbestämmelse skulle menligt inverka på aktiefondernas handlingsfrihet. Mantvingas invänta lämpliga emissioner innan placering kan ske. Man är hänvisadtill de emissioner som bjuds ut och risken blir slor fören felaktig allokeringav riskkapitalet. En riktig allokering av kapitalet gynnas av fri placerings-och nyplaceringsräti, Redan tillförsel av sparmedel lill aktiemarknaden kommeratl underiätta för företagen att genomföra nyemissioner. Aktiespararna föreslår att särskildaaktiesparfonder får bildas inom ramen för nu gällande akliefondslagstiflningoch au några begränsningar ej införes för de särskilda aktiesparfondernasplaceringspolitik utöver de i gällande lagstiftning givna. 4.12Aktie-Ansvar AB: Av de aktiefonder, som finns är det endast en fond,somsaknarbankanknyining,nämligen A-fonden-Nykterhelsfolkeis Aktiefond. Det ären aktiefond, som startade och administreras av 1977/78:165 176 Fondbolaget ägs av organisationer och samarbetsorgan inomnykterhetsrörelsen och de fria kristna samfunden samt de till dessa hörandeförsäkringsföretagen Ansvar, ömsesidigt försäkringsbolag för helnyktra.Försäkringsaktiebolaget samt . Med den bakgmnden har fonden särskilt riktat sin verksamhet tilldessa organisationer och samfund och deras medlemmar. Som andelsägare finnsocksä många anställda hos Ansvar. A-fonden är en utdelande fond, som förregister över sina andelsägare. I utredningen föreslås all lönspararen själv skallkunna öppna ett aktiesparkonto hos valfri bank och själv ombesörjainsättningarna. Lika väl bör lönspararen kunna välja en inte bankanslutenaktiefond och betala till ett aktiesparkonto hos ett fondbolag för senareomvandling lill andelar. Beaktas bör vidare möjligheten all göra regelbundnainbetalningar via de konto-system som redan finns hos många försäkringsbolag.Med hänsyn till den nära kontakten med försäkringsbolaget kan Ansvarskonlosyslem utnyttjas för en eventuell ny aktiefond förvallad av Aktie-Ansvar, Aktie-Ansvar bör inte särbehandlas i denna frågaulan bör ha samma förulsäuningar som övriga, bankanslutna fondbolag atl inrättaen ny aktiefond med den speciella utformning, som utredningen föreslår. Dentillsyn, som Bankinspektionen utövar, bör vara tillräcklig för att uppfyllautredningens krav. 5,7RSV: Sparunderlagel. Skattelättnaden, dvs. rätl lill sparskatteredukiion ochskattefrihet för avkastning på sparmedel, medges enligt förslaget fysisk personsom bott eller stadigvarande vistals i någon del av inkomståret och somhaft A-inkomst enligl 9 § 3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskall ellerinkomst enligl lagen (1958:295) om sjömansskall. Hänvisningen till bestämmelserna om A-inkomstinnebär atl skallelättnader i samband med sparande kan medges både löntagareoch egenföretagare. Som A-inkomsl räknas även pensioner. Skattskyldig somuppburit folkpension är enligl 22 § 3 mom. taxeringslagen skyldig att lämnadeklaration utan anmaning endasl om hans bruttointäkter uppgåttlill minst vissa i paragrafen angivna belopp. Vid taxering gällerbeloppen , resp, . beroende på pensionärens civilstånd m.m.Pensionär som inte lämnar deklaration eller som lämnar deklaration men inteåsätts beskattningsbar inkomst får i sparförslaget endasl den förmånen alträntan på sparmedlen blir skattefri. En sådan pensionär påförs nämligen inlenågon skatt som skattereduktionen kan avräknas mot. Någotlägsta belopp för A-inkomslens storiek har utredningen inte 1977/78:165 177 förordat.Delta innebär alt skattskyldig med lägre A-inkomst än sparbeloppel medgessparskatlereduktion. Denna Hr i så fall avräknas mot skatt på inkomst av annatän förvärvsarbete, t, ex, från inkomst av kapital. Denna effekt kan undvikas omsom villkor för skattelättnader ställs att A-inkomsien skall uppgå till minstsamma summa som sparbeloppel, Någol krav på nysparande ställs inle. Det ärföljaktligen möjligt för skattskyldiga all från andra sparkonton lyfta medelsom svarar mot sparavdragel och på så sätt tillgodogöra sig skattelättnaderutan någon motsvarande sparpresiation. Enligt förordningen (1960:63) om rätt tillföriustutjämning vid taxering för inkomst Hr skaltskyldig i vissa fall åtnjutaavdrag för föriust, som hänför sig till tidigare beskattningsår. Förlustavdragkan innebära att skattskyldig som redovisar A-inkomsl i sin självdeklarationinte åsätts taxering eller åsätts så låg taxering atl skattereduktionen intekan utnyttjas, SparskatteredukiionI lagförslaget finns inga bestämmelser om de skatteeffekter som avses inträdaom uttag av sparmedel sker före utgången av den tid , som föreslås föratt maximal skattelättnad på insatta sparmedel skall medges, I utredningensförslag (sid, 67-68) redogörs fördel tänkta förfaringssättet. Vid förtidauttag av sparmedel återförs ell belopp motsvarande den åtnjutnasparskatlereduktionen till staten genom att värdet på det s, k, sparbevisel vidinlösningen reduceras med 20 96, Beloppet återförs genom att sparinstituten görinbetalning till riksgäldskonlorel. Enligt RSV:s mening bör det av lagtextenframgå hur återföringen till staten i praktiken skall gå till. Sparskatlereduktionen kommer i likhet medskattereduktion och särskild skattereduktion att utgöra en avräkningspost påden slutliga debetsedeln. Ett högre reduktionsbelopp kan medföra högreö-skalteränta eller lägre kvarskat-leavgifi än som annars skulle ha uppkommil.En lurordning för avräkning måste finnas för de fall där de skatteposter, somberättigar lill reduktion, inte räcker till. Om sparskatlereduktionen inte kunnat utnyttjaseller bara kunnat utnyttjas till viss del uppkommer problem. De skattskyldigasom berörs av detta kommer i ett sämre läge än andra skattskyldiga vid förtidauttag av sparmedel. De Hr värdet av sina sparbevis reducerade med 20 96 trotsatt de inle eller bara lill viss del åtnjutit sparskatteredukiion. Denna frågahar inte behandlats i lagförslaget. Om detla skall kunna förhindras synes det Hankomma på kontoinnehavaren atl med debetsedel eller på annat sätt styrka atlfull reduktion inte kunnat utnyttjas. Förslaget om sparskatlereduktion kan medföra vissaandra inle önskvärda effekter. En skattskyldig utnyttjar exempelvis sinamöjligheter till sparande genom regelbundna insättningar . Han Hr dåsparskatteredukiion och - om inle jämkning begärts - ö-skalteränta. Ingentinghindrar atl han efter utgången av inkomståret lar ut 12 1977/78. 1977/78:165 178 helasparbeloppel, Sparbevisets värde reduceras visserligen men han Hr behållaö-skatteräntan eller slipper betala en mot reduktionsbeloppet svarandekvarskatteavgift. Detta innebär med nu gällande procentsats en klar vinst. skall pröva om den skattskyldigehar A-inkomst, som berättigar honom till sparskatlereduktion. För att inte baragifta och därmed likställda utan även ogifta personer skall kunna Hsparskatlereduktion krävs en komplettering av lagtexten efter förebild av 46 §2 mom, femte stycket kommunalskattelagen. Frågan om A-inkomst eller B-inkomstkan tas upp lill prövning av skatiedomslolarna, varvid taxeringsnämndens beslutkan ändras. Om en inkomst förs över från A-inkomst till B-inkomst bortfallerförulsättningarna för sparskatlereduktionen. Skatten måste räknas om och fråganom sparskatlereduktion blir inte längre aktuell. Följden av delta kan blitillkommande skatt och respitränta. Komplikationer måste uppkomma i fråga om demedel som sparats. Medlen kan också ha lyfts i samband med all sparandetupphört. Förhållandel har inte berörts av utredningen. Enligt utredningens förslag skall ränta på medel som innestår pålönsparkonio vara skattefri. För den som sparar i aktiefond skall avkastningenåterinvesteras och ge rätt till nya andelar i de speciella aktiesparfonder, somavses bli inrättade. Skattefrihet för avkastningen uppnås genom att detskattemässiga ingångsvärdet vid den framtida realisationen höjs medåterinvesterade belopp. Inkomsträntor skall taxeras som inkomst ochbeskattas. Fysisk person Hr under inkomst av kapital göra ell s. k, sparavdrag,, för ogifta och , sammanlagt för gifta och jämställda. Avdragetssyfte har uppgetts vara bl, a, att stimulera sparandet, Sparpremie som helteller delvis bekostas av staten är dock skattefri liksom bonus på vissasparobligationer.