prop · G10320 · 1977-12-31 00:00:00 — 3, vid beslul genom vilket domstolen skiljer sig från målelutan att della har prövals i sak, 4, vid avgörande av mål där uigången är uppenbar. Uppkommer i mål fråga avbetydelse för enhetlig lagtolkning eller rättstillämpning, får målel hänskjulaslill avgörande av försäkringsöverdomsiolen i dess helhet. Därvid skallsamtliga ledamöler deltaga i avgörandet, om ej laga hinder möler. 4 §Vid förfall för lagfaren ledamot i försäkringsöverdomsiolen får regeringen förordna vikarie. Regeringen fär även förordna om lillfällig förstärkning av försäkringsöverdomsiolen, om det behövs för arbetets behöriga gång. Riksdagen1977/78. 1977/78:20 114 5 §I försäkringsrätt finns försäkringsrättsråd och försäkringsrättsassessorer. Försäkringsrättsråd och försäkringsrättsassessor skall vara lagfama. Försäk ringsrättsråd uinämnes och försäkringsrättsassessor förordnas av rege ringen. Föreliggersärskilda skäl, färden som har god kännedom om socialförsäkringslagstiftningenulses till försäkringsräiisråd eller försäkringsrätlsassessor oaktat att hanicke är lagfaren. Vad i denna lag sägs om lagfaren ledamot i försäkringsrättskall gälla även den som utan all vara lagfaren har utsetts till försäkringsrättsrådeller försäkringsrättsassessor. Ettförsäkringsräiisråd är chef för domstolen, 6 § Försäkringsrätt är delad i avdelningar. Varje avdelning beslår av minsltvå försäkringsräiisråd och av försäkringsrätlsassessorer till det anlalregeringen bestämmer. Av försäkringsrättsråden aren ordförande på avdelningenoch en vice ordförande, 7 § Försäkringsrätt är domför med tre lagfarna ledamöter, delagfarna ledamöterna skall två nämndemän ingå i rätten vid prövning av besväröver 1, beslul som i allmän försäkringskassa har avgjortsav pensionsdelegalion, 2, beslut som i allmän försäkringskassa haravgjorts avförsäkringsnämnd i dess helhet och 3, beslut enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd ellermotsvarande äldre bestämmelser. Försäkringsrättär alltid domför utan nämndemän i fall som avses i 3 ij andra styckei, 8§För försäkringsrätt finns nämndemän till del anlal som regeringen bestämmer.Regeringen fastställer för varje län inom domkretsen del anlal nämndemän somskall utses. Försäkringsrätt fördelar tiänstgöringen mellan nämndemännen eftersamråd med dem. Nämndemani försäkringsrätt utses genom val. Valet förrättas av lands-linget eller, om ilänet finns kommun som ej ingår i landstingskommun,av ochkommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som bestämmer eflerbefolkningstalen. I förrättas valet av kommunfullmäktige iGotlands kommun. Valav nämndemän skall vara proportionellt, om det begäres av minst så mångaväljande som motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antaldelas med det antal personer valet avser,ökal med 1, Om förfarandet vid sådantproportionellt val är särskilt föreskrivet. VartIredje år väljes halva antalet nämndemän i försäkringsrätt. 1977/78:20 115 9 § Valbar lill nämndeman i försäkringsrätt ärmyndig svensk medborgare, som är kyrkobokförd i länet och ej har fylll . Tjänsteman i allmän försäkringskassa eller ledamot av pensionsdelegation eller försäkrings nämnd, tjänsteman vid lokal skattemyndighet eller , lagfaren domare, annan ledamot eller tiänsteman i försäkringsdomstol, åklagare, advokat ellerannan som härtill yrke att föra andras talan inför rätta får ej vara nämndeman. Den som har fy III eller uppger annat gilliglhinder är ej skyldig alt mottaga uppdrag som nämndeman. Den som har avgått somnämndemanar ej skyldig att mottaga nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmant den valdes behörighet, 10 § Nämndeman utses men får avgå . Om nämndeman visar gilligl hinder, fär rätten entlediga honom . Den som har fylll har rätt all frånträda uppdraget. Upphör nämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller uppdraget. När ledighet uppkommer, ulses ny nämndeman förden tid somåterstår av den lidigare utseddes uppdrag. Ändras antalet nämndemän, får nytillträdandenämndeman ulses än som följer av första stycket. 11 § I fråga om omröstning iförsäkringsdomstol gäller bestämmelserna i 16 och 29 kap, omomröstning i hovräti i tillämpliga delur, Domslolen beslämmer dock själv ivilken ordning omröstningen skull ske. 12 § Försäkringsdomstol sammanträderpå den orl där den har sitt säte. Domstolen får sammanträda på annan ort, omdet finns särskilda skäl för detta, 13 § Ledamot i försäkringsdomstolskall vura svensk medborgare. Den som är omyndigeller i konkurstillstånd fårejvara ledamot eller föredragande, 1 fråga om nämndeman gäller vad som ärföreskrivet i 9 ij. Ledamot och föredragande i försäkringsdomstol skall hu uvlugtdoniured enligt 4 kap, 11 tj . De som står i sådant förhållande till varandra som sägs i4 kap, 12 ;? llr ej samiidigi tiänslgöra som ledamöler iförsäkringsdomstol, 14 § Ålgärd som avser endasi målsberedande lår vidiagas uv lugfuren ledamot i försäkringsdomstol eller av annan tiänstemanvid denna, 15 § Regeringen får på begäran avförsäkringsdomstol förordna särskilda 1977/78:20 116 sakkunnigaför med uppgifi alt tillhandagå domslolen med utlåtanden. 16§ Vid försäkringsdomstol skall finnas kansli. Omikraftträdandet finns föreskrifter i lagen (0000:000) om införande uv lagen (0000:0(X))om försäkringsdomslolar, m, m. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrives att 20 kap, 9-13 ijij lagen (1962:381) om allmän försäkring' skallha nedan angivna lydelse. 20 kap, 9s Arbetsgivare, som underlåter all fullgöra honom enligl försia slycket åvilande uppgiftsskyldighet, straffes med böler, högsl etthundra kronor. Statligaoch kommunala myndigheter ävensom arbetsgivare och försäkringsinrättningår äropliktigu all på begäran lämna Jörsäkringsdomsiolen, ,allmän försäkringskassa eller lokall organ som i I kap. 2 tj sägs uppgift förnamngiven person rörunde förhållande, som är uv betydelse för tillämpningen avdenna lag. Slalligaoch kommunala myndigheler ävensom arbetsgivare och försäkringsinrättningår äropliktigu all på begäran Vamna försäkringsdomstol. riksförsäkringsverkel, ullmänförsäkringskussu eller lokull orgun som i I kup, 2 tj sägs uppgifl förnamngiven person rörande förhållande, som är av belydelse för lillämpningen uv dennulag. Talan mol beslut av allmän JÖrsäkringskassa i ärende angåendeJörsäkring enligt denna lag jöres genom besvär hos . Bestalav allmän lörsäkringskassa. som jäiiats i pensionsdelegalion. .skall, ändå attbeslutet icke överklagats, prövas av rikstörsäkringsverkei såvida delegationensordförande eller jöre-draganden anmäll Jrån beslutet avvikande mening. Rikslörsäkringsverketäger ock eUesi. ulan att talan jöres. lill prövning upptaga ärende som avses i lörstastycket. A llmän försäkringskassa skall ändra beslut i ärende angåendeJörsäkring enligt denna lag, .som har Jätiats av kassan och ej har prövats av jörsäkringsrätl, 1. om beslulel på grund av skrivjel, räkiiejd eller annat sådant förbise ende innehåUer uppenbar orikiighei, 2. ombeslutet har blivit oriktigt på grund av att det har fattats på uppenbartfelaktigt eller ofuUständigt underlag. 3. ombeslutet har blivit orikligt på grand av uppenbart jelaktig rällsiill-lämpningeller annan Uknande orsak. Ändring får underlåtas om den orikiighei som vidlåderbeslutet är av ringa betydelse. ' Lagen omtryckt 1977:630, 9 1977/78. Beslut får ej ändras UU Jörsäkrads nackdel såvitt gäller Jörmånsom har JörfälUl lill betalning och ej heller i annal Jall om synneriiga skäl ärodäremoi. Fråga om ändring enligl denna paragraf får ej lagas uppsedan mer än två årJörJltnUJrån den dag då beslulel meddelades. Ändring Jårdock ske även efter utgången av , om del JÖrst därefter har kommiifram alt beslutet har lånats på uppenbart Jelakiigt eller ofullständigt underiageller om annat synnerligt skäl föreligger. Såvittgäller beslut som har överprövats av försäkringsdomstol skall fråga om ändringpå grund av omsländighei som avses i Jörsta stycket bedömas av den domstol som senaslhar prövat målet. Bestämmelserna i andra, tredje och Ijärde styckena ha därvidmotsvarande tillämpning. Uppslårivisi mellan allmänna Jör-säkringskassor angående tolkning eller lillämpning avdenna lag. skall ivisien på yrkande av någon av kassorna avgöras av rikslörsäkringsverket. Talan mot beslul av allmän försäkringskassa eller riksjörsäkringsverkeii ärende angående Jörsäkring enligl denna lag föres hos försäkringsrätt genombesvär. A tt talan mot jörsäkringsräits beslut Jöres genom besvärhos försäkringsöverdomsiolen framgår av förvaltningsprocesslagen (1971:291). När besvär mot allmän Jörsäkringskassas beslut haranförts av enskUd skall kassan taga upp det- överklagade beslulel lill nyprövning oavsell alt omständighet som anges I 10 Jörsta stycket ej föreligger.Ändring får därvid göras endast i enlighet med klagandens yrkande. Sker sådanändring, skola besvären anses förfallna. Mot riksjörsäkringsverkets beslut Ifråga, varom i 10 eller 11 §Jörmäles, föres talan genom besvär hos försäkringsdomslolen. beslut Ifråga som i första slycket sägs må av verket underslällas försäkringsdomsiolens prövning, om del Jör enhetlig lagtolkning eller rättstiUämpning är av synnerUg vikt att saken prövas av domstolen eller eljesi särskilda skäl Jörejinnas för sådan prövning. har alt verka Jör att bestämmelsernaom den allmänna Jörsäkringen tillämpas lik-Jörmigt och rällvist. omej annal Jöljer av andra styckei, part i fråga om överprövning av Jörsäkringsränsoch allmän Jörsäkringskassas beslul saml Jår begära ändring enligt 101 1 mål där enskild part anjör besvär hos försäkringsrätt,bestämmer riksjörsäkringsverkei huruvida verkei skall Jöra talan I målet. om riksförsäkringsverkel beslulal att ej JÖra talan i sådant mål, fårförsäkringsrällenförelägga verkei all svara i målet, om särskilda skäl föreligger. R iksjörsäkringsverket får JÖra talan såväl nu Jörmån Jör enskild part som för det aUmänna. Besvärshandlingskall tillställas den Den omständigheten all besvärshandlingen tillsiällts denmyndighet. som har alt pröva besvären, ulgör ej hinder för besvärens upptagandetill prövning, därest handlingen inkommit före besvärstidens utgång. Allmän försäkringskassas och riksförsäkringsverkels beslullända myndigheisom meddelal beslulel. Den omständigheten att besvärshandlingen tillställts dendomstol, som har all pröva besvären, rikslörsäkringsverket eller allmän JÖrsäkringskassaulgör ej hinder för besvärens upplagande till prövning, därest handlingeninkommit före besvärsiidens ulgång. Vid besvär över beslul i ärende angående Jörsäkring enligtdenna lag skall besvärshandlingen vara inkommen från den dagdå klaganden erhöll del av beslutet eller, om besvären anjörts av rikslörsäkringsverket.inom två månader från den dag dd beslulel meddelades. Allmänförsäkringskassas,riksförsäkringsverkels och Jörsäkringsräns till omedelbarefterrättelse, om ej annat föreskrivits i beslutet eller bestämmes av myndigheisom har alt pröva beslulel. beslul lända lillomedelbar efterrältelse, om ej annat föreskrivits i beslulel eller bestämmesav domstol som har alt pröva beslutet. Omikraftlrädandel finns föreskrifter i lagen (0000:000) om införande av lagen(0000:000) om försäkringsdomslolar, m, m. Prop.1977/78:20 121 Lagom införande av lagen (0000:000) om försäkringsdomstoiar, 1 §Följande lagar iräder i kraft , nämligen 1, lagen (00(X):000) om försäkringsdomstolar, 2, lagen (0000:000) om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), 3, lagen (0000:000) om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring, 4, lagen (0000:000) om ändring i lagen (1962:392) om hustruiilläggoch komtnunalt bostadstillägg till folkpension, 5, lagen (0000:000) om ändring i lagen (1975:380) omdelpensionsförsäkring, 6, lagen (0000:000) om ändring i lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring, 7, lagen (0000:000) om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag, 8, lagen (0000:000) om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott, 9, lagen (0000:000) om ändring i lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd, 10, lagen (0000:000) om ändring i sludiestödslagen(1973:349), 11, lagen (0000:000) om ändring i lagen (1959:552) omuppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m, m., 12, lagen (0000:000) om ändring i lagen (1959:551) omberäkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring. Vidikraftlrädandel skall följande lagar upphöra att gälla, nämligen 1, lagen (1961:262) om försäkringsdomstol, 2, lagen (1917:466) om försäkringsrådet, 3, lagen (1961:257) om besvär över försäkringsrådets beslul, 2 § Förekommer i lag eller annan författning bestämmelse som avser försäkringsdomslolenskall den i stället avse försäkringsöverdomsiolen, 3 § Äldre bestämmelser om besvär hos ,försäkringsrådet, kammarrätt, regeringsrätten eller försäkringsdomstolengäller i fråga om talan mot beslut som har meddelats före ikraftlrädandel, 4 § Besvär, som har anförls hos riksförsäkringsverkel men ej haravgjorts före ikraftträdandet eller som enligt meddelad fullföljdshänvisningdärefter anföres hos verket, skall efter ikraftlrädandel prövas avförsäkringsrätt. 5 § Beslut av försäkringskassa, vilkel enligt 20 kap, 10 § andra stycketförsia punkien lagen (1962:381) otn allmän försäkring i dess lydelse före den 1 1977/78:20 122 januari1979 skall prövas av riksförsäkringsverkel utanatt besvär har anförts, skallefter ikraftträdandet prövas av försäkringsrätt. Detsamma skall gälla i frågaom annat beslul av försäkringskassa, beträffande vilket riksförsäkringsverketföre ikraftträdandet har beslutat att prövning skall ske oavsett om besvär haranförts. 6 § Beslul av lokal skattemyndighet, beträffande vilketriksförsäkringsverket före ikraftträdandet har beslutat att prövning skall skeoavsett om besvär har anförts, skall därefier prövas av försäkringsrätt, 7 § får efler ikraftträdandet föra talan även motbeslut som har meddelats . 1mål hos försäkringsrätt, vilket urspmngligen har anhängiggjorts genom besvärhos , skall verkei vara part om försäkringsrätten finnerdel påkallal eller verkei begär det. Ärendesom avses i 5 eller 6 § skall anses anhängiggjort vid försäkringsrätt av riksförsäkringsverkel. 1mål som har anhängiggjorts hos försäkringsdomslolen före ikraftträdandet skallriksförsäkringsverkel vara part endasl om besvären av domslolen har överiämnalslill verket för yttrande eller dornslolen eljest finner del påkallat, 8§Bestämmelserna i 20 kap. 10 § lagen(1962:381)om allmän försäkring om ändring avbeslut tillämpas även på beslut som har meddelats före ikraftträdandet, 9 §Besvär, som har anförts hos försäkringsrådet men ej har avgjorts före ikraftträdandet eller som enligt meddelad fullföljdshänvisning anföres därefter, skall efter ikraftträdandet prövas av försäkringsrätt. Vadsom föreskrives i första styckei gäller även beslut av ,beträffande vilket försäkringsrådet före ikraftträdandet har beslutat attprövning skall ske oavsett om besvär har anförts. 10 §Ärende hos försäkringsrådet om utbyte av livränta mot engångsbelopp, som ej har prövats före ikraftträdandet, skall prövas av riksförsäkringsver ket. 11 §Val av nämndemän skall med tiUämpning av lagen (0000:000) om försäkringsdomslolar äga mm före utgången av . Valel skall avse . Iör tiden härefter skall val förrättas av landsting och i förekommande fall kommunfullmäktige, som nyvaks . Härvid skall halva anlalel nämndemän utses för en lid av och återstoden för en lid av . Prop.1977/78:20 123 Särskildabestämmelser om prövning av ärenden om yrkesskadeförsäkring m. m. 12 § I fråga om beslut, som enligt gällande bestämmelser efterfullföljd ellereljest prövas av försäkringsrådet, skall efter utgången av år1978 bestämmelserna i 20 kap. 10 ij, 11 § första och andra styckena saml 12 och 13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om ändring av beslut samttalan mot och försäkringsrätts beslut ha motsvarandetillämpning. Vad som föreskrives om allmän försäkringskassa i 20 kap. 10 Snämnda lag skall därvid gälla . 13 §Ansökan om utbyte av livränta mot engångsbelopp, som enligt gällande bestämmelser skall göras hos försäkringsrådet, skall efler utgången av göras hos . Bestämmelsernai 20 kap, 10 §, 11 S första och andra styckena samt 12 och 13 §§ lagen(1962:381) om allmän försäkring om ändring av beslul saml talan motriksförsäkringsverkets och försäkringsrätts beslut har motsvarande tillämpningi ärende som avses i första stycket. Vad som föreskrives om allmänförsäkringskassa i 20 kap. 10 S nämnda lag skall därvid gälla , 14 §1 fråga om beslut i ärende som omfattas av förordnande enligl lagen (1973:60) om handläggning av vissa ärenden angående ersättning enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring m. m. skall efter utgången av beslämmelserna i 20 kap, 10-13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om ändring av beslut samt talan mot allmän försäkringskassas, riksförsäkrings verkels och försäkringsrätts beslul ha motsvarande tillämpning. 1977/78:20 124 Närvarande:f d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådetReuterswärd, justitierådet , Enligtprolokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställanav statsrådet beslulal inhämia lagrådels yttrande över förslag till 1. lag om försäkringsdomstolar 2. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291) 3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring 4. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutilläggoch kommunalt bostadstillägg till folkpension 5. lug om ändring i lagen (1975:380) omdelpensionsförsäkring 6. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring 7. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag 8. lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott 9. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd 10. lag om ändring i sludiestödslagen (1973:349) 11. lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligl lagen om allmun försäkring, m. m, 12. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkningavpensionsgrundande inkonist enligt lagen om allmän försäkring 13. lagom införande av lagen om försäkringsdomstolar, m. m. Förslagen, som finns bilagda della prolokoll, har inför lagrådet föredragits Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om försäkringsdomstolar 1 molivenuttalas all del ankommer på regeringen att besluta om antaletförsäkringsrätter, om lokaliseringen av dessa och om domkretsindelningen. Detsynes emellertid lämpligt att del redan i förevarande sammanhang beslulas omvilka försäkringsrätter som skall inrättas och att dessa uppräknas i lagen, 1fråga om hovrätterna finns en bestämmelse av detta slag i 2 kap, 6 §rättegångsbalken och beiräffande kammarrätterna i 1 § lagen om allmännaförvaltningsdomstolar. En bestämmelse i ämnet torde böra intas som tredjestycke i förevarande paragraf I2 kap. 6 § och 8 § sista stycket lagen om allmänna Prop.1977/78:20 125 förvaltningsdomstolaranges, att regeringen förordnar om ifrågavarande domstolars domkretsar. Med hänsyntill föreskriften i 8 kap, 13 tj nya regeringsformen erfordras icke någotliknande bemyndigande i förevarande lag. 5,7,13 och 14 §§ 1dessa paragrafer meddelas vissa beslämmelser om försäkringsrätts sammansättningoch domförhet, om behörighet att vara ledamot i försäkringsdomstol och omhandläggning i förenklad ordning av åtgärd för måls beredande iförsäkringsdomstol, 1 samtliga paragrafer förekommer termen "ledamot".De i 5 § nämnda domarna i försäkringsrätt, nämligen försäkringsrättsråd ochförsäkringsrättsassessorer, skall i regel vara lagfarna, men om särskilda skälföreligger kan även icke lagfaren person utses till sådan befallning. i andra stycket av 5 S skall vad i lagen sägs om lagfaren ledamot iförsäkringsrätt gälla även den som ulan alt vara lagfaren har utsetts tillförsäkringsrättsråd eller försäkringsrätlsassessor. Denna föreskrift haravseende blott på 7 och 14 §§, som är de enda där termen lagfaren ledamotåterkommer. Om, såsom lagrådet i det följande föreslår, 14 § utgår elleromformuleras kommer den nämnda föreskriften i 5 § andra slyckel att få lillämpningendast på 7 §. Den synes då kunna utgå och ersättas av ett förtydligande isistnämnda paragraf Ensärskild svårighet uppkommer i 14 §, där det talas om lagfaren ledamot i "försäkringsdomstol",alltså inle i "försäkringsrätt", men därdet oaktat även icke lagfarnaförsäkringsräiisråd och försäkringsrätlsassessorer avses. Enannan anmärkning som kan riktas mot användningen av termen ledamot är att delej på alla ställen klart framgår om därmed avses även nämndeman. Sålunda synesi 13 § i detta hänseende föreligga en motsättning mellan försia slycket, å ena,samt andra och tredje siyckena, å andra sidan. Att nämndeman är ledamot av rälten,då han tjänstgör däri, lorde dock vara obestridligt, Beiräffande14 § vill lagrådet ifrågasätta om ett stadgande av sådan innebörd verkligen hörhemma i lagen; det synes mera lämpat att ingå i en instmktion ellerarbetsordning. Lagrådetföreslår att det nämnda stadgandet i 5 § andra stycket ävensom 14 § får utgåsamt att 7 § första styckei och 13 § första styckei omformuleras på följandesätt. 7 §första slycket: "Försäkringsrätt är domför med tre ledamöter som är försäkringsrättsråd eller försäkringsrättsassessorer. Hämtöver skall två nämndemän--- äldre beslämmelser." 13§ första styckei: "Ledamot i försäkringsöverdomsiolen, försäkrings räiisråd och försäkringsrätlsassessor skall vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd lår ej tjänstgöra som sådan ledamot eller som föredragande, 1 fråga i 9 tj," 10 1977/78. 1977/78:20 126 Omett stadgande moisvarande 14 tj anses böra ingå i lagen, lorde avfattningenkunna förenklas. Det kan lämpligen innehålla att åtgärd som avser endast målsberedande får vidtagas av tjänsteman i försäkringsdomstol. Termen tjänstemantorde nämligen omfatta även försäkringsdomare, försäkringsräiisråd och försäkringsrätlsassessor. 1andra punkten av paragrafen sägs att domslolen själv bestämmer i vilken ordningomröstningen skall ske. Stadgandet överensstämmer med motsvarande bestämmelsei 18 § lagen om försäkringsdomstol. Meningen är att domslolen själv skall kunnabesluta om den turordning i vilken ledamöterna skall avge sina vota.Bestämmelsen synes emellertid kunna läsas som om den avsåg omrösiningsförfarandeti dess helhet. Den avsedda innebörden torde komma till bätlre ullryck, ompunkten ges följande avfattning, vilken även ansluter till 16 kap. 1 § andrastycket och 29 kap. I § iredje slycket : "Domstolenbestämmer dock själv i vilken ordning ledamöierna vid omröstningen skall ytlrasig." Förslagettill lag om ändring i förvaltningsprocesslagen Iremissprotokollet erinras om att enligt uttalande av departementschefen isamband med förvaltningsprocesslagens tillkomst muntlig förhandling kan antasvara till fördel för uiredningen särskilt om det finns behov av parts- ellervittnesförhör i en viss fråga eller för att klariägga parternas ståndpunkter iett mål. 1 anslutning härtill må framhållas att det synes kunna vara av värdeatt domslolen också utnyttjar den möjlighet som ges i 25 § förvaltningsprocesslagenatt hålla förhör med t. ex, medicinsk sakkunnig som avgivit utlåtande i målel.Det lorde icke sällan kunna vara av betydelse såväl för domstolen själv som förpart att genom frågor till den sakkunnige få utlåtandets innebörd närmare belysloch förklarad. Förslagettill lag om ändring i lagen om allmän försäkring Denmöjlighet till rättelse av beslut som inrymmes i den föreslagna 10 § innefattarsituationer som i och för sig skulle kunna föranleda resning. Det lorde kommaatt inträffa att fråga om lillämpning av 10 § uppkommer som enresningsansökan föreligger, t. ex, när en resningsansökan remitterats tillförsäkringskassan och denna finner att fallet täcks av Prop.1977/78:20 127 beslämmelsernai 10 §, Kassan torde i den situationen vara oförhindrad all, oberoende avresningsansökningen, med tillämpning av 10 § ändra det felaktiga beslutet. Omså sker förfaller resningsansökningen. Självfallet bör kassans åtgärd anmälas isamband med remissaktens återställande så att resningsmålel i behörig ordningkan avskrivas från vidare handläggning.