prop · G103188 · 1977-12-31 00:00:00 — Genom fastighetsregleringenligt 5 kap. FBL kan numera i princip åstadkommas samma resultat som tidigareerhölls genom laga skifte eller ägoutbyie eller genom åtgärderna köp, avslyckningoch efterföljande sammanläggning. Enligt 11 kap. FBL kan fastighei som ägs med samäganderälidelas upp i fiera fastigheter genom klyvning. Klyvning sker normalt i sambandmed fastig-helsreglering. Initiativettill fastighetsreglering kan tas av enskild fastighetsägare samt av byggnadsnämndoch länsstyrelse. Vissa bestämmelser i 5 kap. FBL tar sikte på allfastighetsreglering inte skall kunna ske mot fastighetsägares eller annan sakägaresberättigade intressen. Om berörda fastighetsägare är överens därom, får enligt18 ;; avsteg göras från de bestämmelser som har kommit till för atl skyddaderas intressen. a. får avsteg göras från kravet i 5 ! ; första slyckel altfastighetsregleringen skall medföra förbättring, av sökandens faslighet. Vidaregäller i sådana fall inte de regler i 8 ;? som annars anger gränsen för hurstora förändringar fastigheterna får undergå genom regleringen. Värderings-och ersättningsreglerna i 10-12 5;;; kan frångås om sakägare och rätlighelsinnehavaremedger det. Åtskilliga av de regler i FBL .som gäller vid fastighetsregleringär dock indisposiliva. a. gäller vid all Prop.1977/78:188 14 fastighetsbildningde i 3 kap. angivna lämplighels- och planvillkoren och de särskilda villkorenför åtgärder i jordbruks- och skogsbruksmark. 1det följande behandlas de bestämmelserom fastighetsreglering som är av särskiltintresse för den aktuella skattefrågan. Bestämmelserna äger i huvudsakmotsvarande tillämpning vid klyvning (jfr 11 kap. 8 S)- Fastighels-bildningslagstiflningenhar med verkan fr. o. m.den Ijuli 1977 ändrats i vissa betydelsefullahänseenden (Ds Ju 1976:5,prop. 1976/77:114,CU 1976/77:36, rskr 1976/77:321, SFS1977:362). Dessa ändringar behandlas senare i detta avsnitt. Självafaslighelsbildningsbeslulei får, om del är lämpligt, meddelas ulan hinder avall tekniska göromål och värderingar ej har utförts (4 kap. 25 >; tredjestycket). Tillträde av ny mark sker som FBM bestämmer (5 kap.30 ;:;), Innan tilltriide sker skall fastighetsbildningsbeslutet ha vunnit lagakrafl. Om särskilda skäl inte föranleder annat, får tillträde inte bestämmas tillsenare tidpunkt än från det alt uppgift om fastighetsregleringen harinförts i fastighetsregistret. Har något särskilt beslut om tillträde intemeddelats, sker tillträde vid registreringen. Ersättningskall utgå enligt 5 kap. 10 ;; om värdet av den mark och de andelar i samfälldmark som genom fastighetsregleringen tilläggs fastigheten inte motsvarar värdetav vad som frångår fastigheten. Ersättningen bestäms av FBM efter värdering(likvidvärdering), vilken i princip grundas på förhållandena vid tillträdet.Något särskilt värde för växande skog behöver inte anges i delta sammanhang.Genom avräkning fastställs vad som skall mottagas och utges av varjefastighetsägare (5 kap. 15 ;;). Avräkningen kan förutom ersättning enligt 5kap. 10 ;j omfatta också andra ersättningsbelopp och förräliningskostnaderna. FBMfastställer när beloppen skall betalas. Om så behövs, kanbetalningsskyldigheten fördelas på högst . Ersäiinings-beslulet kan inteverkställas förrän förrättningen har vunnit laga krafl. Om fastighetsägarna äröverens om beloppen, kan FBM i allmänhet lägga överenskommelsen till grund för sillersäiiningsbeslul. Genomde berörda ändringarna i FBL har möjlighelerna lill lidigi tilllräde vid faslighelsregleringökats. Ett lidigi tillträde är, framhålls det i förarbetena till den ändradelagstiftningen, av vikt vid förrättningar i plangenomförande syfte. Enändring består i att förutsättningarna atl göra faslighetsbildningsbeslul till preliminärfrågahar ökats. Med atl beslut görs till preliminärfråga menas all del förordnas attsärskild talan får föras mot beslutet. Meddelas inte ett sådani förordnande,kan beslutet inte vinna laga krafl under förrättningen. För atl fastighetsbildningsbeslutetskulle göras till preliminärfråga krävdes enligt 15 kap. 3 S i dess tidigarelydelse all ett sådani förordnande främjade en ändamålsenlig handläggning.Genom rällsfallel NJA 1974 s, 597 klarlades alt behovet av tillträde i och försig var ovidkommande för bedömningen av frågan om en ändamålsenlig handläggningfrämjades av att förräitningen delades upp i flera etapper. är det en tillräckligförutsättning för alt Prop.1977/78:188 15 talanmol ett fastighetsbildningsbeslut skall få föras särskilt att ett förordnandedärom är lämpligt. Samma lämplighetskrav gäller alltså här som för atl fastighetsbildningsbeslutetöver huvud taget skall få meddelas under förrättningen (4 kap. 25 S tredjestycket). Även i ett annat avseendehar möjligheterna lill snabbt tillträde ökats. Har faslighetsbildningsbeslulmeddelats och får särskild talan föras mot beslutet, kan FBM medge förtidatillträde av marken (5 kap, 30 a ;j) ulan hinder av all fastighetsbildningsbeslutetinte har vunnit laga krafl. För beslut om förtida tillträde fordras attsärskilda omständigheter föreligger. Ett sådant beslut förutsätter bl. a. alldet framstår som praktiskt laget uteslutet atl det grundläggande beslutet kankomma att ändras i anledning av besvär, i vart fall i den del som är avintresse för tillträdel (prop, 1976/77:114 s, 36), Särskild talan får föras molbeslut om förlida tillträde. Som villkor för förtida tilllrädekan FBM på yrkande föreskriva att den tillträdande utger förskott på denersättning som kan komma att slutligt fastställas. Dessutom måste dentillträdande hos ställa säkerhet för den ytterligare ersättningsom kan komma alt utgå om fastighetsbildningsbeslutet eller beslutet omtillträde skulle ändras. I samband med attbestämmelser infördes om förskoll vid förtida tillträde infördes denbestämmelsen alt FBM på yrkande skall föreskriva förskoll också när tillträdehar skett enligt vanliga regler (5 kap. 30 S Qärde stycket). Talan mot sådantbeslut förs särskilt. Vidavyttring av skog under innehavet medges avdrag om och i den mån skogens värdeeller volym efier avyttringen understiger det för ägaren gällande ingåendevärdet eller förrådet på skogen. Avdrag medges enligt endera av två metoder,värdemetoden eller virkesförrådsmeioden. Värdemetoden utgår från minskningenav skogens värde medan virkesförrådsmeioden utgår från minskningen av skogensvolym. För alt avdrag skall medges enligt någon av dessa två metoder fordrasutredning som visar alt skogens värde eller förråd genom skogsutiaget harnedgått underdel ingående värdet resp. förrådet. Har uttaget gjorts på tillköptmark, får den skattskyldige enligt praxis inte göra en separat avdragsberäkningför skogen på denna mark. Beräkningen görs i stället med uigångspunki iförhållandena på hela skogsinnehavet. ändrades skogsbeskaliningenpå några punkter i syfte att underlätta jordbrukets och skogsbrukets yttrerationalisering. a. infördes en rätt till avdrag enligt en variant avvärdemetoden för den som vid jorddelningsförrällning hade ålagts att betala skogslikvidenligt 14 kap. 8 ! ; JDL och gjort uttag av skog. Ävdragsrällen omfattade rotvärdetav avyttrad skog upp lill belopp motsvarande skogslikviden. Någon utredning omden kvarvarande skogens värde fordrades inte. Föratt den särskilda ävdragsrällen Prop.1977/78:188 16 skullefå utnyttjas måste skogsutlagen göras från det alt lagakraftägandebeslut om fastställelse av förräitningen förelåg. Bevillningsutskottettog i anledning av en motion upp den särskilda avdragsregeln till behandlingvid riksdag (11:679, BevU 1964:54). Utskottet ansåg, i likhet medmotionärerna, att skifiesdelägare föratt kunna finansiera eventuella framtida skogslikviderborde beredas möjlighet att uppskjuta beskattningen av intäkter frånskogsavverkningar som skedde under liden mellan tillträdet av de nyaägolotterna och skogslikvidernas slutliga fastställande. En sådan anpassning avbeskattningsreglerna fann utskoitet helt överensstämma med grunderna för 1959års lagstiftning. På utskottels förslag begärde en förutsättningslösutredning av frågan (rskr 1964:268). Denbegärda utredningen verkställdes inom dåvarande ochredovisades i en promemoria angående komplettering av reglerna för beskattningav skogslikvider i samband med lantmäteriförrättningar (Stencil Fi 1964:6). 1promemorian förordades atl avdragsrätten skulle stå lill fastighetsägarensförfogande från den lidpunki då han först kunde ha anledning atl göra skogsuitagfrån sin ombildade fastighet för atl skaffa medel till betalning av en skogslikvid.I promemorian föreslogs alt tillträdesdagen valdes till begynnelselidpunkt.Avdragsrätten enligt KL föreslogs kompletterad med en vidgad uppskovsrättenligt skogskonlosystemet när skog avyttrades för alt finansiera en framlidabetalning av skogslikvid. Sedanremissyttranden hade inhämtats över promemorian lades denna till grund för enproposition (prop. Dåvarande departementschefen fann attlagstiftningen i stort sett väl hade tjänat sitt syfte men att jämkningar pånågra punkter var motiverade, i huvudsak i enlighet med vad som hade föreslagitsi promemorian. Den särskilda ävdragsrällen borde således gälla vid skogsuttagsom gjordes efter tillträdet av de vid förrättningen bestämda ägololterna ochinnan hade förflulit från del all förräitningen hade vunnit laga krafi.En förutsättning för avdrag skulle alltjämt vara alt fastighetsägaren hadeålagts att betala skogslikvid. Den som lilliriidde sina ägolotter innan hanhade ålagts all betala skogslikvid fick enligt departementschefen vänta medall göra bruk av sin avdragsräll lill dess skogslikviden hade beslämls. Vidareborde medel få fonderas på skogskonto för betalning av en framtida skogslikvid.Rätt lill uppskov enligt skogskonlosystemet borde omfatta hela köpeskillingen vidupplåtelse av avverkningsrätt och 70 'il av köpeskillingen lor avyttrade skogsiirodukier.Den vidgade uppskovsrätten föreslogs gälla för skogsuttag .som gjordes efiertillträdet och avse intäkter som skulle redovisas för beskattningsår under vilketskogslikviden ännu inte hade förfallit till betalning, Ienlighet med vad nu sagts lades i propositionen fram förslag lill ändringar iKL och skogskonlobestämmelserna. Förslagen antogs av (BevU 1965:41, rskr1965:356, SFS 1965:571, 572), Deökade möjligheter till frivilligt ägoutbyie som genomfördes Prop.1977/78:188 17 föranleddeinga ändringar i de siirskilda skallereglerna lor likvidutgivare (jfr riksskattenämndensuttalande i RN 1969 nr 3:1). Införandet av FBL ledde lillvissa ändringar i KL (Ds Fi 1971:7, prop. 1971:135, SkU 1971:64, rskr 1971:288,SFS 1971:925). Vad gäller beskattningen av likvidutgivare gjordes, molbakgrund av viiniade ändringar i jordbruks- och skogsbeskaliningen, inga principiellalindringar i avdrags-rätten (prop. 1971:135 s. 30 f). Med skogslikvid förslås efierFBL:s lillkomsi, som lidigare nämnls, den del av likvid enligi 5 kap. 10 ;; FBLsom belöper på växande skog. Lantbrukarnasskaitedelegation har begärt alt de särskilda skattereglerna för likvidulgivaresom gör skogsuitag skall ändras. 1 lagtexten bör enligt delegationen klartutsägas atl avdragsräll föreligger om skogsuitag görs redan efier ett faktiskt,mellan parterna överenskommet, tillträde och alt alltså ett förrättningsbeslutom tillträdet inte skall behövas. Delegationen anser också atl det börklarläggas alt med åläggande all utge skogslikvid skall likställas ett åtagandesom grundas på skrifiligl avtal. Vidare bör enligt delegationen ändringarna fåretroaktiv giltighet och extraordinär besvärsrätt införas för skallskyldiga somhar blivit för högt taxerade. Delegationenhar i sin framställning och kompletterande skrivelse anfört bl, a, följande. Desärskilda skattereglerna förden som skall betala skogslikvid fungerade enligtdelegationens uppfattning väl så länge JDL gällde. I de fall då fastighetsägarnavar överens om tillträdesdag kunde likviduigivaren efter detfaktiska lilllrädet avverka skog och på så sätt få medel till betalning av likviden. SedanFBL trädde i krafl har situationen emellertid förändrats. Taxeringsmyndigheternai en del län har ansett att avdragsregeln numera bör tolkas så atl skogsutlageninte får ske förrän tillträde i FBL:s mening har skett, dvs, först när fastighetsbildningsbeslutethar vunnit laga krafi. Avförarbetena till FBL framgår enligt delegationen att bestämmelserna om tillträdei 5 kap, 30 S FBL har kommit till av formella skäl. Om lilllrädet inte knöls lillett rörrätlningsbeslut, skulle olägenheter kunna uppkomma vid verkställigheten.Några sådana olägenheter kan inte uppkomma om delägarna är överen.s om närtillträde skall ske. Lagstiftaren har lämnat öppet ål sakägarna att på sammasätt som tidigare komma överens om att tillträde skall ske innan fastighetsbildningsbeslutethar vunnit laga krafi. 1 praktiken tillämpas detta förfaringssätt i delövervägande antalet fall, 1 avtalen om fastighetsreglering brukar således angesen bestämd tillträdesdag. Äveni ett annat avseende har en mer restriktiv inställning gjort siggällande. För avdragsrätt krävs förutom atl tillträde har skett, alt Prop.1977/78:188 18 fastighetsägarenhar ålagts att betala skogslikvid. Det har förekommit att avdragsyrkanden integodkänts på den grund alt likviden inte har fastställts genom ett förrättningsbeslut.Del skulle således inte vara tillräckligt med ett skriftligt åtagande atl utge likvid.Denna tolkning kan ifrågasättas. Förarbetena till lagstiftning synesge stöd för atl en bindande överenskommelse att utge skogslikvid skall jämställasmed ett av förrättningsmännen meddelat ersäiiningsbeslul. Delegationenanser därför atl åtskilligt talar för att den ordning som tillämpas vidförrättningar också borde godtas redan enligt nuvarande skatlelagsliftning. Eliklariäggande genom särskild lagstiftning behövs dock. Osäkerheten om hurskallereglerna skall tolkas är f. n. mycket stor. Delta gäller också demyndigheter som direkt eller indirekt deltar i verksamheten med jordbrukets ochskogsbrukels yttre rationalisering. Del ovissa lägel gör atl ralionaliseringsverksamheienhämmas. Enfastighetsreglering tar ibland eller atl genomföra. Detligger i sakens natur att en uppgörelse om en transaktion bör sältas i verketså snart som möjligt och medan de förutsättningar som uppgörelsen bygger på ärnågorlunda aktuella. Detta synsätt går igen hos alla typer av sakägare -staten, kommuner, privata skogsbolag och enskilda skogsägare. Detta torde ihuvudsak vara orsaken till atl del överenskoms atl likviderläggandeoch tillträde skall ske innan förräitningen har slutförts. Materielltsett kan enligt delegationen något hinder inte resas mot all likvidutgivare fåravdrag enligt specialregeln också om skogsutiaget görs efterlikvidåtagande och den tidpunkt för tillträde som gäller enligt parternasavtal. Värdeminskningen uppkommer ju i och med uttaget. hävdas att enavdragsrätt i sådant fall kan leda till missbruk. Parterna skulle kunna låtabli all fullfölja aviatel genom fastighetsbildning. Eu avtal av detta slaginnebär emellertid så genomgripande rättsliga och ekonomiska åtaganden parternaemellan all det synes uteslutet att avtalet ingås i annan avsikt än den somåterspeglas i avtalet. Delegationen anser att enlagstiftning i ämnet bör ges retroaktiv verkan och extraordinär besvärsrättinföras. Ett stort antal besvärsmål ligger f n. hos länsskailerätterna. 1 dessamål är det vanligt alt det från intendentsidan görs gällande atl den särskildaavdragsregeln inte får tillämpas om skogsutiaget har gjorts innan delstillträde har skett enligt FBL och dels FBM har meddelat ersättningsbeslut.Många berörda skattskyldiga har genomfört sirukiurralio-naliseringsåtgärder medlantbruksnämnd som kontrahent och av nämnden upplysts om avdragsmöjligheterna. Skogsutlagenhar därefter genomförts efter del faktiska lilllrädet. Ofta rör detsig om myckel betydande belopp. Exempel finns på erlagda likvider på mer än . Om avdrag vägras, skulle många skallskyldiga belastas med inkomslskaitoch avgifier på och mer. Möjligheten atl finansiera de tillkommandeskatterna och avgifterna genom ytterligare skogsuitag begränsas av skogsiillgångenoch skogsvårdslagens numera skärpta hushållningsregler. Prop.1977/78:188 19 Genom1968 och ändringar i fastighetsbildningslagstiftningen har tillämpningsområdetför den särskilda avdragsregeln vidgats. 1 det övervägande antalet fall därregeln används är det fråga om angelägna rationalise-ringsfiill. Regeln kan blitillämplig också i fall där det kanske framstår som mindre motiverat. De som lilläventyrs kan spekulera i möjlighelerna till avdrag torde ofta ha finansiellamöjligheter atl vänta med skogsuttagen till dess att förräitningen hargenomförts. Förekomsten av sådana fall utgör därför enligt delegationensuppfattning inte skäl för all behålla den nuvarande utformningen avavdragsregeln, Framställningenhar vid remissbehandlingen fått ett blandat mottagande. Remissinstansermed särskild erfarenhet av fastighetsbildning anseratt det skulle vara lillfördel för denna om skatiedelegationens förslag genomfördes. Flertalet av demyndigheter som har att iaktta det allmännas intresse vid beskattningenmotsätter sig förslaget och förordar att frågan prövas i ett större sammanhang.Myndigheter som deltar i skogsbrukets yttre rationalisering framhåller att möjlighelernatill avdrag vid skogsuitag inte som f, n, bör vara beroende av om förvärvet avden skogbärande marken har skett genom köp eller fiislighetsreglering. Fleraremissinstanser anser atl det f n, är oklart vilka regler som gäller. Bl, a,RSV anser dock att del nuvarande rättsläget är klart. Den särskilda avdragsregelnkan enligt verket endast tillämpas om dels tillträde har skett enligt FBL ochdels ett betalningsåläggande föreligger från FBM. Av samma uppfattning är länssiyrelseni . Däremot anser i all avdragsregelnredan i sin nuvarande utformning kan tolkas på det sätt skattedelegationen harförordat. De särskilda faslighetsför-hållanden som råder i länet gör att delkan dröja åtskillig lid innan ett lagakrafivunnel förrättningsbeslut föreligger.En mer restriktiv tillämpning skulle enligt uppfattning medförastora olägenheter för skogsbrukets yttre rationalisering i länet. och fåstigheisbildningsmyndigheieni har i sitt gemensamma yttrande lämnat en redogörelse fördetyper av fastighetsregleringar som förekommer i länet. De större, lolaltgenomgripande omarronderingsförräitningarna omfattar oftast lusentals hektarmark och fiera hundra sakägare. Handläggningstiden sträcker sig över fiera år(). Det är ofrånkomligt atl förrättningen delas upp i etapper. Enfastighetsplan utarbetas () efter förrättningens början.Fastighetsbildningsbeslut meddelas som preliminärfråga. Sakägarna blir diirigenomi tillfälle att tillträda och bruka de nya ägolotterna. Ersiittningsbeslut kanfattas under förrättningen men kan inte vinna laga kraft förrän förrättningenhar avslutats. Förrättningen kan avslutas först när gemensamma arbeten som vägulbygg- Prop.1977/78:188 20 nåder,dikning m, m, har utförts och avsynats, - Förrättningar av mindre genomgripandeart förekommer i relativt stor omfattning. Överenskommelser omfastighetsreglering som syftar lill storleksraiionalisering och förbättrad arronderingupprättas fortlöpande. Överenskommelserna innehåller uppgifter om faktiskttillträde, likvid m. m. markreserv utnyttjas vid behov. Vidlämplig lidpunkt läggs alla överenskommelser till grund för en gemensamförrättning. - Slutligen förekommer förrättningar där enstaka kontrakt m. m.utgör underlag för en förrättning. -Om lantbruksnämnd avslår mark, vill nämndensom likvidmollagare la betalt så snabbi som möjligt för att förbättrajordfondens likviditet, I avtalet kopplas tillträdesdag och likviddag samman.Det formella tillträdet enligt förrätlningsbeslutel sker . Hur lång lidförrättningen tar beror på FBM:s balans av ärenden. Sunens lantmäteriverkkonstaterar att det är ett vanligt förfarande atl ett köpeavtal används som ägarmedgivandeenligt 5 kap, 18 S FBL och som sådani läggs till grund för fastighetsreglering.Förfaringssättet har klart stöd i motiven till FBL. Skattemyndigheterna har idessa fall godkänt avdrag enligt specialregeln, om den skattskyldige kunnatvisa upp intyg från FBM all fastighetsreglering är begärd och alt myndighetenhar funnit det sannolikt atl ingei hinder för den sökta förräitningen harförelegat, 1 vissa län, forisäiter lantmäteriverket, har avdragen beviljatsefter direktkontakt mellan berörda myndigheter. Ett i avtal överenskommetförtida tillträde utgör från FBM:s synpunkt ingen komplikation, om det i övrigtinte finns något hinder mot fastighetsregleringen och likviden är bestämd iavtalet. Om likviderna betalas senast när FBM fattar sitt ersäiiningsbeslul,förenklas myndighetens prövning lill skydd för inteckningshavarna.Inskrivningsmyndigheten behöverdå inte heller föra in anteckningar i fastighelsböckernaom att fastigheterna häfiar för regleringslikvider. Lantmäteriverketframhåller vidare atl resultatet av fastighetsregleringarna kan bli bättre omförrättningsarbetet kan bedrivas ulan tidspress. Problemet att prioritera blandansökningar när sökandena åberopar skallekonsekvenser som skäl för förturskulle bortfalla om skatiedelegationens förslag genomfördes. Sveriges lanimätareföreninganser all del inte är rimligt att lantmäteriets balanser skall påverkaförrättningssökandenas skattesituation. Rättviseskäl talar enligt föreningenför alt sökandena behandlas lika. RSVmotsätter sig alt reglerna ändras på det sätt skaitedelegaiionen har begärt.Enligt RSV bör överensstämmelse i göriigasle mån gälla mellan de civilrältsligaoch skatterätlsliga bestämmelserna. Ett tillträde som sker före den av FBMbestämda tidpunkten bör inte heller föranleda all de särskildaskattereglerna blir tillämpliga, RSV understryker att den som har valt atlgenomföra ett markförvärv på visst sätl måste följa de civilrältsliga och skallerältsligabestämmelser som gäller för den valda förvärvsformen. Om parterna låter ettköpeavtal övergå till ägarmedgivande enligt 5 kap. 18 ;; FBL, blir därför den iavtalet angivna tillirädesiidpunklen ulan betydelse. Prop.1977/78:188 21 RSVinser dock de skattskyldigas svårigheter när avdrag i vissa fall vägras.Särskilt stötande är del om parterna av myndighet har invaggals i falska förhoppningarom ävdragsrällen, RSV är dock främmande för tanken atl ändra lagstiftningenenbart av det skälet att ett vissl antal skattskyldiga inte har fått sinaavdragsyrkanden godkända. RSVanför vidare atl skattereglerna har kommit alt utnyttjas på ett sätt som intekan ha varit avsett vid reglernas tillkomst. Denna uppfattning delas av fieralänsstyrelser. Länsstyrelserna i och lämnar exempel påfall där, enligt länsstyrelsernas uppfattning, förvärv och byten av skogsmark,ofta mellan närslående, har genomförts i form av en eller fiera fastighetsregleringari syfte atl uppnå bästa möjliga skatteeffekt. i ländiskuterar om någon form av skattefiyktsklausul bör knytas lill regelsystemet.Även fiera av de skogsvårdsstyrelser som har hörts i ärendet anser alt denuvarande reglerna har gett upphov till diskutabla transaktioner. För den händelse skattedelegationensförslag genomförs anser RSV det behövligt med regler som möjligt allkorrigera eu lidigare års laxering, om avdrag då har medgivits och del senarevisar sig all fastighetsregleringen inte kommer till stånd. Även domänverkeipåpekar alt ett avtal om fastighetsreglering inte alltid fullföljs. Siaiens laiiimäieriverkanför att ett köpeavtal med marköverföringsklausul undantagsvis, t.ex. beroendepå inieckningsförhållandena, inte kan genomföras som faslighelsreglering. För attmyndigheterna i dessa fall skall kunna utöva skattekontroll och göra en eveniuellbehövlig eftertaxering krävs det någon form av kontakt mellan FBM ochskaltemyndigheten. framhåller atl antalet fall då en sådankontakt skulle aktualiseras helt säkert skulle bli mycket lågt. Omförslaget leder till lagstiftning, har RSV inget att erinra mot att skattskyldigafår möjlighet att genom besvär i särskild ordning vinna rättelse i tidigaretaxeringar.