prop · G103119 · 1977-12-31 00:00:00 — Avslutningsvisredovisar utredaren sina bedömningar över det totala resultatet i bolaget.Efter avskrivningar och skatter beräknar han för ett underskott om ca545 . i den totala rörelsen. Underskottet förutses under de därpå tvånärmast följande åren ligga på ungefär samma nivå. Därefter beräknasunderskottet öka 1987 uppgå till nästan 1,8 milj. kr. Denredovisade resultatprognosen visar enligt utredaren på nödvändigheten atlsnara åtgärder vidtas för att om möjligt undanröja eller i vart fall minskaunderskotlen. Utan sädana åigärder kommer kanalverksamheten inom en snarframtid att ställas inför akuta likviditelsproblem. Enligt utredaren bör idetta syfte kanalbolagels hela verksamhet ses över, 1fråga om kanalrörelsen redovisar utredaren bl, a, följande åtgärder i resultatförbättrandesyfte, - Höjning och differentiering av taxorna - Minskning av väntetiderna vid slussar - Automatisering av slussar och broar - Komplettering av nuvarande verksamhet med sidoaktiviteler - Beredskapsmedel till underhållsarbeten Ifråga om skogsförvaltningen anser utredaren att de tre större rationella brukningsenheternavid sjön bör bibehållas för alt avkastningen av dessa ävenfortsättningsvis skall bidra till underskottstäckning. Däremot bör enligtutredaren övriga fasligheter som inte behövs i den direkta kanalrörelsensäljas. En försäljning av dessa fastigheter, vars marknadsvärde uppskattas tillca 5,5 milj. kr., är nödvändig för atl motverka likviditetsproblemen och bidratill alt täcka föriuster . Enligl utredaren bör i detlasammanhang övervägas om bolaget kan befrias från eventuellrealisationsvinstbeskattning vid försäljningen. Förhandlingarmed landsting och primärkommuner 1enlighet med direktiven har utredaren förhandlat i huvudmannaskapsfrågan mednärmast berörda landsting, i första hand landstingen i ochSkaraborgs län, men ocksä med landstingen i och län. Det varockså med dessa fyra landsting f, d, landshövdingen förhandladei sitt utredningsarbete om upprustning av . Utredaren har också förtdiskussioner med företrädare för samtliga de primärkommuner, som ligger idirekt anslutning till kanalen, nämligen Marieslads, och Karisborgskommun i samt , Prop.1977/78:119 13 ,och kommuner i . Denallmänna bakgrunden till dessa förhandlingar och diskussioner har varit denstora betydelse, även ekonomiskt, som fortsatt kanaldrift har för den bygd somomger kanalen. Utredaren har därför funnit det rimligt alt landstingen ochprimärkommunerna på något sätt stöder den fortsatta kanaidriflen och att i vartfall landstingen erhåller visst direkt inflytande över verksamheten, 1förhandlingarna med landstingen har utredaren knutit an till förhandlingsarbeteoch framfört att ell eventuellt slöd från landstingens sida lämpligen bordeutgå i form av något ekonomiskt bidrag till kanalens drift utan att landstingenförden skull i något avseende lar på sig något ansvar för den framtida driften.Bidraget skulle i törsta hand vara ell uttryck för landstingens intresse förkanalen. Representanterför landstingen i , och län har också förklaratsig villiga atl verka för ett årligt bidrag till kanalens drift om tillhopa . för de fyra landstingen. Bidraget skulle enligt uppgjorda riktlinjerfördelas så, att de två i sammanhanget stora landslingen ochSkaraborgs län svarar för . vardera, medan bidrar med45 . och län med . Från i haremellertidsenare meddelats atl inle är berett alt över huvud laget lämna ekonomisktbidrag lill kanalens drift, Ilikhet med anser utredaren att primärkommunalt slöd bör komma lillstånd i andra former än genom direkta driftbidrag. Utredaren har i avsnittet omresultatförbättrande åtgärder sammanfattningsvis angett att målsättningen förden fortsatta verksamheten måste vara att under så stor del av året som möjligtgöra kanalen med omgivningar än mer attraktiv för så många som möjligt. Genomatt förbätlra hamn- och serviceanläggningar och ta initiativet till och möjligengenomdriva vissa sidoaktiviteler bidrar primärkommunerna lill att förverkligamålsättningen och stöder därmed indirekt själva kanalverksamheten. Som ellkonkret resultat av förhandlingarna kommer med all sannolikhet kommunerna inombåde och var för sig att ta upp ett interkommunaltsamarbete i syfte alt i första hand vidta kortsiktiga och mindrekostnadskrävande åtgärder men också för alt långsiktigt planera de kommunalaåtgärderna i anslutning till kanalen. En förutsättning förbidragsformen ärenligt utredaren att samtliga fyra och under allaomständigheter de två stora landslingen i sammanhanget är beredda atl medverka.Genom i inställning flr emellertid helakonstruktionen med landstingsbidrag åtminstone f, n. överges. Hade samtligaberörda landsting varit beredda all bidraga till kanalverksamheten, hade enfrän många synpunkter i sig angelägen samverkan statlandsting-primärkommunerkunnat nås i detta viktiga skede för kanalen. Prop.1977/78:119 14 Utredarenförutsätter emellertid att primärkommunerna genomför det angivna samarbetet. Vadförst angår den framtida verksamheten är del, som tidigare nämnts, heltuppenbart att avkastningen frän bolagets fastigheter-trots den beslutade satsningenpå upprustningen av kanalen - under inga omständigheter kommer att täckaförlusterna i kanalrörelsen. Denföreslagna försäljningen av vissa mindre fastigheter kan, riktigt genomförd,avsevärt motverka förlusterna . Kortsiktigaresultatförbättrande åtgärder kan också verka i positiv riktning. Men även omdet diskuterade landstingsbidraget skulle ha kommit att betalas ut är det yttersttveksamt om förlusten ens kan komma atl täckas.Sannolikt kommer ytteriigare insatser att krävas föratt läcka förlusterna. Motbakgrund av vad som angivits i trafikutskottets betänkande / 77:22 ochriksdagens beslut i ärendet utgår utredaren från alt staten i någon form kommeratt svara för dessa insatser. Genomdet avtal, som redovisas i promemorian , har aktierna iGöta kanalbolag förts över pä staten. Utredaren ulgår från atl ansvaret för kanaidriflenskall åvila bolaget. Skälen att bibehålla verksamhetsformen även sedan alladet nuvarande bolagets tillgångar överförts till staten är flera. Den nuvarandeverksamhetsformen har fungerat väl, Kanalbolagel har som institution storthistoriskt värde och har vunnit fast förankring hos allmänheten, 1 dennuvarande verksamhetsformen finns ocksä förutsättningar alt ta till vara demånga skilda intressen, som är knutna till kanalen. Kanalbolaget bör enligtutredaren underställas , som bör anförtrosförvaltningen av aktierna i bolaget. Utredaren har övervägt andra alternativ,såsom atl låta något av de centrala verken eller något statligt bolag förvaltaaktierna, men funnit alt de skiftande intressena i kanaldriften skulle bäst tastill vara genom den föreslagna ordningen. Det nya ägarförhållandetoch den förordade formen för huvudmannaskapet förutsätter i första hand engenomgripande förändring av ledningen för bolaget. Enligt utredaren bör i dennya styrelsen ingå representanter för , turism, ,de anställda samt en representant för näringslivet. Även verkställandedirektören i kanalbolagel bör ingå i styrelsen. Under förutsättning atllandslingen bidrar med medel till kanalens drift bör även de regionalaintressenterna vara representerade i styrelsen. Prop.1977/78:119 15 Fråganom framtid behandlades senast i prop. 1976/77:66 om upprustning avGöta kanal, m. m. I propositionen föreslogs bl, a, alt skulle rustasupp för en beräknad kostnad av 45 milj. kr. Upprustningenmotiverades framför allt av de värden kanalen har från turist- ochmiljösynpunkt. Arbetena med upprustningen har satts i gång. Ipropositionen togs även frågan upp om huvudmannaskapet för driften av Götakanal. Härvid erinrades om att kanalbolag i skrivelse den 5 september 1975har förklarat sig vilja frånträda ansvaret för kanalens fortsalla drift och tillstaten överiämna kanalanläggningen med tillhörande tjänslebostäder samt vissdel av övriga tillgångar m. m. I propositionen påpekadesatt staten i samband med att byggdes i börian av doneradeslora skogsområden lill företaget för att man med hjälp av skogsinkomslerskulle kunna driva och underhålla kanalen. Vidare erinrades om att är 1961 överiätsbörsnoterade aktier m. m. som förvärvats av kanalbolag till ett för ändamåletbildal investmentbolag --som ägerpraktiskt taget alla aklier i kanalbolagel samt att vinstmedel genom årens loppanvänts för inköp av ytteriigare skogsområden. I propositionen konstaterades -med hänvisning till atl bolaget erbjudit sig all överiämna kanalanläggningen m.m. lill staten -alt kanalbolaget i sitt erbjudande inte inkluderade de skogarsom köpts med vinstmedel och vars avkastning är avgörande för den nuvarandeekonomin i förelaget. Genombeslut bemyndigade regeringen mig att tillkalla en särskildutredare för att - i samråd med bl. a. berörda landsting - överväga frågan omhuvudmannaskap för driften av och att i anslutning härtill förhandlamed berörda intressenter. Genom beslut förordnades landshövdingGunnar till särskild utredare. Med anledning av prop.1976/77:66 och därav föranledda motioner framhöll trafikutskottet i sittbetänkande (/77:22) bl. a. att utskottet för sin del fann den ipropositionen föreslagna ordningen för överväganden rörande frågan omhuvudmannaskapet för driften av lämplig. Ett helt statligtövertagande av kanalen eller i vart fall det ekonomiska ansvaret för densammaborde därvid vara en riktpunkt. De aviserade förhandlingarna med berördaintressenter borde syfta till ett övertagande av kanalbolaget i dess helhetinkl. de förut nämnda skogsområdena, som ju dock förvärvats med överskottsmedelfrän kanalrörelsen. Vid prövningen av härmedsammanhängande frågor syntes enligt utskottet särskilt böra beaktaskonsekvenserna - för kanalrörelsens ekonomi och bolagels förmåga lillfullgörande av underhållsplikten - av det överförande av vinstmedel m. m. tilldel särskilda investmentbolag som skedde . Härvid avsågs främst detackumulerade och kostnadskrävande underhållsbehov som - såvitt utskottet kundebedöma - blivit en följd härav. Prop.1977/78:119 16 Utskottetförutsatte därför alt spörsmålen härom ingående och omsorgsfullt prövades isyfte att uppnå en för det allmänna ur såväl ekonomiska synpunkter som eljestgodtagbar uppgörelse i frågan. gav som sin mening regeringen lillkänna vad ulskotlel anfört (rskr, 1976/77:275). Densärskilde utredaren har i promemoria som ett första led iutredningsarbetet redovisat resultatet av de förhandlingar som förts med om överiåtelse av aktierna i . 1 enandra promemoria har han redovisat den återstående delenav sitt uppdrag, som avser överväganden om det framtida huvudmannaskapet fördriften av saml förhandlingar i frågan med i första hand berördalandsting, Götakanal drivs och förvallas enligt kungligt privilegiebrev av kanalbolag.Bolaget bildades innan det fanns svensk aktiebolagsrätlslig lagstiftning ochbetecknas som ett blandat offenlligt- och privalrättsligi rättssubjekt, Ibrevet föreskrevs att bolaget skulle ta ut avgift av trafikanterna enligl ensärskild taxa som skulle fastställas av Kungl, Maj:t. Taxan fastställs numeraav . Detillgångar som tillfördes bolaget enligt privilegiet var förutom den mark somkrävdes för kanalanläggningen också den mark som behövdes för boställen förkanalbolagets personal och för hamnar och last kaj platser. Härutövertillfördes bolaget vissa skogsparker och kalkbrott, vilka bolaget fick utnyttjaoch vårda för kanalens framtida underhäll, Enligl bolagsordningen får inledenna egendom avhändas av bolaget utan vederbörligt tillstånd. Sådant tillståndmeddelas av regeringen. Kanalbolagets tillgångarutgörs f. n. utöver själva kanalanläggningen med slussar, hamnar m, m, också avbyggnader, huvudsakligen slussvaktarbosiäder. I det bokförda värdet ingårvidare den mark som omger kanalen samt de övriga donerade fastigheterna och av kanalbolagelunder åren med vinstmedel inköpta fastigheter. Förutom viss tomtmark utgörsdessa senare av skogs- och jordbruksfastigheter. Dedonerade och med vinstmedel inköpta fastigheterna har en sammanlagd areal om 4624 ha. I denna yta ingår inte den mark som omger kanalen. Av den sammanlagdaarealen utgör 3 827 ha skogsfastigheter, huvudsakligen belägna i Västergötland.De donerade fastigheterna omfattar sammanlagt 3 344 ha, varav 2 752 ha ärproduktiv skogsmark. Dessa fastighel=;r är taxerade lill drygt 6,5 milj, kr.Till de donerade fastigheterna räknas också den mark som omger kanalen.Kanaljorden 1:1, som, med undantag för ett par uthyrda byggnader, inte ärtaxerad. De med vinstmedel inköptafastigheterna är taxerade till . Dessa fastigheter utgörs av -förutom viss tomtmark - skogs- och jordbruksfastigheter om sammanlagt I 259ha, varav 1 075 ha är produktiv skogsmark. De inköpta skogsfastigheterna bestårhuvudsakligen av två större skogsområden väster om sjön , De övrigainköpta skogsfastigheterna, ca 12 96 av den inköpta skogsarealen, utgörs avmindre enheter. Prop.1977/78:119 17 Medundanlag och ett par enstaka krisår har kanaldriftengett överskott ända fram till . Därefter har kanaldriften pågrund av bl, a, konkurrensen med andra kommunikationsmedel, som lett till atl godslrafikenpraktiskt taget helt har upphört, gått med föriust. Skogsinkomsterna har inteförmått balansera underskottet i kanalrörelsen. De underskott som därföruppkommit i bolaget har täckts bl, a, genom försäljning av - såväl donerade sominköpta - fastigheter. Detidigare uppkomna överskotten har medgett viss utdelning till aktieägarna. Förackumulerade vinstmedel har köpts fastigheter och värdepapper. Kanalbolagetsförvärv av värdepapper började redan under slutet av 1800-talel. Mindre delarav överskottet placerades då i obligationer. har dessa successivtsålts och placerats om i aktier fram lill , då aktier till ett värde avdrygt 4 milj, kr, överiäts på . Av kanalbolagels29 272 aktier innehas 28 832 eller av Kanalbolags Intressenter AB.Av återstoden är 363 aklier fördelade på ett flertal personer, medan ägarna tillrestarande 77 aktier inte hörts av på myckel lång lid. Intressentbolagetbildades vid konstituerande bolagsstämma varvid aktiekapitaletfastställdes lill . fördelat på 28 300 aklier. 1 stiftarberällelsenanges som skäl för bildande av inlressentbolaget tillkomsten av förordningen(1960:658) med provisoriska bestämmelser om beskattning av aktiebolag ochekonomisk förenings inkomst i vissa fall, den s. k. Annell-lagen. Utgångspunktenför utredarens förhandlingar med de nuvarande ägarna av kanalbolag har-förutom de direktiv som utfärdats-varit de uttalanden gjorde isamband med all prop. 1976/77:66 jämte därav föranledda motioner behandlades. Intressentbolagethar vid förhandlingarna förklarat att kanalbolaget inle anser sig kunnafortsätta kanaldriften. Någon sådan skyldighet kan heller inte föreskrivas. Vidarehar bolaget förklarat att erbjudandet kvarstår att till staten ulan vederiag överiämnaden egendom, som tagits upp i skrivelse med deninskränkningen att det kontanta beloppet, som härrörde från en störreskogsavverkning, numera förbrukats i kanalbolagets rörelse. Iförhandlingarna har inlressentbolaget angett att en skälig ersättning för aktiernai kanalbolag är en förutsättning för att överenskommelse om överlåtelse avaktierna skall kunna träffas. Inlressentbolaget har uppskattat värdet av medvinstmedel inköpta fastigheter samt fonderade medel försålda sådana faslighetertill sammanlagt drygl 11 milj. kr, Skogsfastigheterna värderas till 7,1 milj.kr. och övriga fastigheter till 3,9 milj. kr. Isyfte att bedöma värdet av de med vinstmedel inköpta fastigheterna har utredarenlålit granska och värdera de skogstillgångar, som finns på dessa fastigheter.Värdet har uppskattats till 8,7 milj, kr. Prop.1977/78:119 18 fastigheternahar inte utredaren gjort någon annan värdering än den bolaget gjort. Utredarenhar i sin första promemoria särskilt uppehållit sig vid ivåcentrala frågor,nämligen frågan om underhållet av kanalen samt frågan om överförandel av värdepappertill inlressentbolaget. Vad angår frågan om underhållet av kanalen konstaterarhan efter kontakler med atl det inte varit möjligt att få enhelt klargörande utredning på denna punkt. Så mycket torde emellertid vara klariagtalt bolaget fullgjort sina skyldigheter i detla hänseende på sådana sätt atldriften av kanalen kunnat upprätthållas. Vissa brister anses emellertidföreligga i vad avser muddringen av vissa sträckor samt vissa arbeten på strandskoningen. 1fråga 1961 av värdepapper, som köptsin för balanserade vinstmedel, kan ingen erinran göras enligt utredaren. Överföringenföranleddes av en ändring av skattelagsiiflningen och stod inle i strid med vadlagstiflaren förutsåg. Medutgångspunkt från de förutsättningar som har gällt för förhandlingarna harparterna enats om atl staten förvärvar aktierna i kanalbolaget för en köpeskillingav . Avtalet har slutits med förbehåll för regeringens godkännande. Jaganser det angeläget atl slå vakt om de värden har somkulturminnesmärke och luristled. Dessa värden kan -som utvecklingen har blivit- knappast tryggas på annat sätt än genom att staten tar över kanalen. Medköpet följer samtliga tillgångar i kanalbolagel, såväl de donerade som de medvinstmedel inköpta markområdena. Med hänsyn till atl bolaget som tidigarenämnts förklarat sig berett att utan ersättning överiämna lill staten dedonerade fastigheterna skall köpeskillingen i första hand ställas i relation lillvärdet på de med vinstmedel inköpta fastigheterna. Värdetav dessa fastigheter härav säljaren uppskattats lill drygl 11 milj. kr. Enligtden utredning som utredaren låtit göra är denna värdering inte för hög. Motden redovisade bakgrunden anser jag att den preliminärt avtalade köpeskillingenkan accepteras. För ändamålet bör ett invesleringsanslagav 5,7 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget III till statsbudgeten /78 under fonden för statens aktier. Utöverde 28 832 aktierna som ingår i förvärvet har kanalbolag gell ut 440 aklier,varav 27 är ogiltiga. Enligt avtalet förbinder sig säljaren all mot skäligtvederlag förvärva de utelöpande aktierna och överiämna dem till staten. I anslutning lillbehandlingen av prop. 1976/77:66 tog trafikutskottet i sill belänkande även uppfrågan om staten skulle medverka till att finna andra användningsområden förolönsamma fraktfartyg på och därigenom hålla vederbörande skeppareskadeslösa. Jag vill med anledning Prop.1977/78:119 19 häravnämna all regeringen - på framställning av generallullstyrelsen -germedel för upphandling av två sådana fartyg. Därmed ökas kustbevakningensresurser i fråga om upptagning av olja som kommit lös i sjö. Jagövergår nu till all redovisa mina ställningstaganden lill den framtida driftenav kanalen, driftsformerna saml de regionala och lokala intressenternasmedverkan i driften. Avde resultalprognoser för kanalbolaget som utarbetats av utredaren framgår attkanaldriften åriigen kommer att ge ett underskott. beräknas detta tillnästan 1,8 milj, kr. Större delen av delta underskott beräknas dock täckasgenom de överskott som skogs- och fastighetsförvaltningen lämnar, Nelloresultaletför den totala verksamheten i bolaget visar emellertid påunderskott , . Vidupprättandel av resullatprognosen har bl, a. förutsatts vissaavgifts-justeringar samt atl underhållskostnaderna kommer att minska som följdav den omfattande upprustning av kanalen, som påböriats. I enlighet med vadjag anförde i prop. 1976/77:66 skall arbetena ske som statliga beredskapsarbetenmed förtur då sysselsättningsläget kräver det. 1 resultat prognosen har förutsattsen relativt snabb uppmstning av kanalen. Även med denna förutsättning krävsdock ytterligare intäktsförbättrande åtgärder. Utredarenhar förhandlat med berörda landsting i huvudmannaskapsfrågan. Han har äventagit upp diskussioner med berörda kommuner. Förhandlingarna ochdiskussionerna har förts mot bakgrund av den slora betydelse som fortsattkanaldrift har för den bygd som omger kanalen. Utredaren har funnit det rimligtatl landslingen på något sätt stöder den fortsatta kanaldriften. Enligtutredaren borde ett slöd från landstingens sida lämpligen utgå i form av ettbidrag till kanalens drift på ca . utan att landstingen tar päsig något ansvar förden framtida driften. Bidraget skulle i första hand varaett uttryck för landstingens intresse för kanalen. En förutsättning förkonstruktionen är att samtliga fyra landsting och under alla omständigheter detvå slora landstingen i sammanhanget - dvs, landstingen i ochSkaraborgs län - är beredda alt medverka. Företrädare för landstingen iÖstergötlands, och län har för utredaren förklarat sigvilliga alt verka för ett åriigt bidrag till kanalens drift under förutsättningatl samtliga landsting bidrar. Ett ekonomiskt stöd från landslingen skulle motbakgrund av den resullatprognos för vilken jag har redogjort medföraall det ekonomiska handlingsutrymmet för kanalbolaget inte blir så begränsatsom annars blir fallet. Jag förutsätter atl frågan om bidrag frän landslingenkan tas upp till diskussion längre fram. De diskussioner somutredaren haft med berörda kommuner har lett fram till att kommunerna inomresp. och avser att ta upp ett samarbete i frågorsom rör kanalen. Samarbetet skall främst avse frågor som rör olikasidoaktiviteter kring kanalen. Jag finner den skisserade formen för denkommunala medverkan i kanalfrågan lämplig. Prop.1977/78:119 20 värdetav samverkan mellan stal, landsting och kommuner när det gäller . 1enlighet med vad uttalat har utredaren föreslagit att staten övertarkanalen och tar det primära ekonomiska ansvaret för driften av kanalen.Utredaren har utgått från alt ansvaret för kanaldriften även i fortsättningenskall åvila kanalbolaget. I likhet med utredaren finner jag fiera skäl tala fören sådan form för driften av kanalen. Den nuvarande verksamhetsformen har fungeratväl. kanalbolag har som institution stort historiskt värde och en fastförankring hos allmänheten. Med bolagsformen ges också goda förutsättningaralt ta tillvara de skilda intressen som är knutna till kanalen. Bolagetberäknas även i fortsättningen ha sitt säte i . Närdel gäller den organisatoriska inplaceringen av bolaget kan finnas olika alternativ.Sjöfartsverket har ansvaret för bl.a. , siatens vattenfallsverkansvarar för , har vissa intressen i fritidsbåtslrafikoch administrerar vissa mindre kanaler och domänverket slutligen harskogsområden gränsande till kanalbolagels, driver genom dotterbolag och har intressen inom fritidssektorn. Ävenandra alternativ som huvudmän för kanalbolag skulle kunna ställas upp. Jaganser dock alt kanalbolag t. v. bör placeras som ett frislående bolagdirekt under . Erfarenheterna av kanalverksamheteni den form som jag förordar i denna proposition lår utvisa om något annalalternativ för den organisatoriska inplaceringen bör väljas . Det börankomma pä regeringen alt besluta i denna fråga. Dengällande bolagsordningen för bolag fastställdes av Kungl, Maj:t år1883. Det nya ägarförhållandet saml de ändrade förutsättningarna i övrigt förkanaldriften förutsätter atl bolagsordningen förändras. a. bör kanaldriftensändrade inriktning inverka på bolagsstyrelsens sammansättning, 1 styrelsen förbolaget bör mot bakgrund härav finnas företrädare bl. a. för de regionala samtför de turistiska och kulturhistoriska intressena. F. n. utser fullmäktige iriksbanken och riksgäldskonlorel en ledamot i bolagets styrelse. De motiv somen gång fanns för denna ordning finns enligl min mening inte längre. Jag anserdärför att regeringen fortsättningsvis bör utse alla ledamöter i bolagetsstyrelse. Del ankommer på regeringen all fastställa en ny bolagsordning förGöta Kanalbolag. Avslutningsvis vill jagnågot beröra den fortsatta verksamheten i kanalbolagel. Kanalrörelsen har somnämnts under en lång följd av år gått med stora underskott. Kanalbolaget har i sinverksamhet varit beroende av de överskott som skogsrörelsen lämnat för atlläcka underskotten i kanaldriften. Utredaren har förutsatt att kanal- ochskogsrörelsen även fortsäuningvis bör drivas tillsammans i kanalbolaget. För egen del kan jagkonstatera att bolaget för sin fortsatta existens är beroende av inkomster fränandra verksamheter för att täcka underskotten i kanaidriflen.