prop · G10397 · 1977-12-31 00:00:00 — Förslagetinnebär alltså en utökning av det totala antalet pliktexemplar(nationalexemplaret och reservexemplaret inräknade) från fem till sju.Samtidigt innebär förslaget en principiell begränsning av antalet exemplar förframtiden. Exemplarenblir att betrakta som regionexemplar, där åtkomsten och tillgängUgheten avsvenskt tryck kanaUseras via de sex universitetsbiblioteken. YtterligarepUktleveranser av svenskt tryck till andra högskolebibliotek inom regionernabör alltså ej komma i fråga. Pliktleveransernaför regionerna bör naturUgen gå till de nuvarande universitetsbiblioteken, dvs.universitetsbibUoteken i , , , , ochUmeå. För universitetsbibliotekets i del avses särskilda regler gälla medhänsyn till exemplarets karaktär av reservexemplar tiU nationalexemplaret ochav nationellt låneexemplar. För övriga exemplar bör gälla att de är avsedda förfritt förfogande inom resp. högskoleregion. Därmed bör även vissa behov avsvenskt tryck kunna tillgodoses vid övriga högskoleenheter i regionen. Planeringenav hur exemplaren skall disponeras bör ankomma 1977/78:97 24 styrelser för de universitet vilkas bibliotek erhåller pliktleveranserefter hörande av resp, regionstyrelser. Utredningenhar särskilt behandlat de regioner som inte har tillgång till pUktexempIar(granskningsexemplar). För högskoleregion har Övervägts möjlighetenatt universitetsbiblioteket även i fortsättningen skulle basera sitt förvärvav svenskt tryck på köp och inte på leverans. Fördelama med detta skulle varadels att antalet pUktexempIar kunde minskas, dels att universitetsbiblioteketinte skulle behöva handha hela den mängd av bl, a, okatalogiserat småtryck, sominnefattas i ett pliktexemplar. Det starkaste motivet för en sådan ordning är,att de kategorier som inte inköps, och som i viss utsträckning inte heller kanförvärvas genom köp, ändå finns tillgängliga inom regionen i form avnationalexemplaret vid kungl, bibUoteket, Deskäl som talar för att pliktleveranser skall kanaUseras till stockholmsregionenvia universitetsbiblioteket på samma sätt som i övriga regioner är främst delsatt stocldiolmsregionen rent principiellt inte bör särbehandlas, dels attytterligare ett exemplar avsett för regionalt bruk skulle minska risken avförslitning av nationalexemplaret. BeträffandeLinköpings högskoleregion nämns att den föreslagna pliktleveransen innebär enavsevärd ökning av materialet i jämförelse med vad som erhålls genom köp. Vadgäller frågan om vilka skrifter som skall vara underkastade leveranspliktkonstaterar utredningen att man i och med att skyldigheten att lämnagranskningsexemplar upphör inte på samma sätt som förutbehöver känna sig bunden av TF:s begreppsbestämningar vid valet avutgångspunkt för bestämmandet av leveranspliktens omfattning. Starka skäl kantala för att det bör vara materiella och inte formella kriterier innehålletinte framställningssättet som bestämmer vad som skall vara leveranspliktigt.Det har dock inte befunnits möjligt att uppställa kriterier som på ett klartsätt utmärker vilka skrifter som i så fall bör vara leveransplikriga, TF:sbegreppsbestämningar framstår därför fortfarande som de lämpligaste isammanhanget och bör därför fortfarande utnyttjas men då i deras nya utvidgadeskick inkluderande visst slencilerat material m.m., som ställts under TF:sskydd genom att det påförts vissa uppgifter. Bestämmelsema om leveranspliktför vissa utrikes tryckta skrifter bör bibehållas i oförändrat skick. Vissanya begränsningar av leveransplikten föreslås. Oförändrade omtryck behövssålunda i fortsättningen endast levereras i två exemplar, nämligen ettnationalexemplar och ett nationeUt reservexemplar. Detsamma föreslås förkonstmappar med originalkonstverk och läromedelspaket. Tidningar undantas heltfrån leverans då de förutsätts i stäUet 1977/78: 97 25 fallaunder en av TFK föreslagen lag. Inte heller skall pliktexemplar levereras avmycket stora affischer eUer skrift som har framställts uteslutande för interntbruk hos någon. Övriga undantag är samma som i den tidigare lagen, nämligen:visitkort och notifikationer, adresskort, etiketter, blanketter, reklam- ochemballagetryck eller därmed jämförliga alster. Liksom tidigare är ej hellermyndighets tryckta handlingar leveranspliktiga "om de ej är tillgängligaför envar" (1 kap. 6 § TF). De anses då ej utgivna. Det påpekas dock attkultureUa skäl kan tala för överenskommelser här för att säkra attmaterialet blir bevarat för framtiden. Regeringen bör liksom enligt gällandelag äga medge undantag från leveransplikten. För att göra denna möjUghet merasmidig och flexibel föreslås den kunna delegeras till någon biblioteksinstans,exempelvis kungl. bibUoteket eller det nationella ledningsorgan som BIDOK kankomma att föreslå. Utredningenkommer även in på de nya mediaprodukter som delvis ersatt, delvis kompletteratvad som är leveranspUktig skrift. Av särskild omfattning är härfonogrammaterialet grammofonskivor, ljudkassetter etc. där frivilligaleveranser redan kommit till stånd till nationalfonoteket vid kungl.biblioteket . Även det nya materialet kan liksom detlitterära materialet grovt indelas i två grupper nämUgen dels sådant material,vilket i likhet med manuskript och andra typer av arkivalier endast framställsi något eller några enstaka exemplar, dels material, som mångfaldigas ochtUlhandahålls, ofta i stora upplagor, på i princip samma sätt somtryckprodukter. Vid en framtida lagstiftning bör övervägas, om inteleveranspUkt för framför allt grammofonskivor och andra typer av fonogram,ljud- och bild-kassetter samt AV-hjälpmedel av skilda slag bör regleras i sammalag som gäUer för leveransplikt för skrift. Om en bok eller en tidskriftframställs på band eller i tryck bör inte göra någon skillnad. Detta harnyligen beaktats i och föreslagits i . Även från andra länder kanexempel anföras. Vare sig man väljer en samlad lösning eller följer det förslagom en särskild lag, som har framlagts av DAK, är det av vikt attmaterialet blir omhändertaget och bevarat på ett lämpligt sätt. Övervägandeskäl finns för att nuvarande ordning behålls, nämligen att leveransskyldighetenåvilar tryckerierna. Motsvarande bör gälla för de m. m.som enligt förslaget också skall vara underkastade leveranspUkt om deuppfyller de i 1 kap. 5 § TF angivna förutsättningarna, I enlighet medönskemål framstäUda av bl. har övervägts omersättning skall kunna utgå för vissa dyrbarare verk som ofta produceras imindre upplagor. 1977/78: 97 26 funnitsrimligt att så skall kunna ske och att ersättning skall utgå med beloppmotsvarande den del av förlagsnettopriset för skriften som överstiger 300 kr.per exemplar. För att säkerställa en enhetUg bedömning bör ersättningsfrågornahandläggas centralt. Leveransenföreslås även i fortsättningen vara decentraliserad. Leveransfrekvensenföreslås bli ändrad från att avse varje halvår med tre månaders respit tillatt ske kvartalsvis med en månads respit. Krav ställs på leveransförteckning. Kungl.biblioteket föreslås få rätt att meddela vitesföreläggande vid utebUvenleverans. Detta skall alltså inte som kunna ske genom medverkan av aUmänåklagare och domstol. Sådant vitesföreläggande bör gälla till förmån församtliga bibUotek, Det bör kunna överklagas till kammarrätt. En väg öppnashärigenom tiU domstolsprövning av frågor om leveransskyldighet ochleveransplikt enUgt lagen. TiUväxttaktenför de svenska samlingarna beräknas som tidigare nämnts tUl underden närmaste . Utredningen framhåUer att en gaUring är nödvändigoch att en rationeU sovring av materialet ej får förhindras av några slagsmoraliska betänkligheter. Kungl,bibUoteket och Lunds universitetsbibUotek skall som framgår av punkten 3.1,4 iprincip bevara aUt material, medan målsättningen för de femuniversitetsbiblioteken som berättigas tiU regionexemplar inteskall vara att i största möjliga utsträckning bevara allt levererat svenskttryck utan att inom resp. regioner tillgodose behovet av material förutbildning, forskning och utvecklingsarbete i såväl samtid som framtid. Medhänsyn till detta bör såväl gaUring som fördelning av material kunna ske på detsätt som bedöms mest ändamålsenligt utan beaktande av arkiveringssynpunkter. Såvältryckerier som bibUotek är överens om att gallringen bör ske hos den mottagandeparten. Detta förhindrar inte att det även bör finnas vissa centralt utfärdaderiktUnjer för gallring, som bl, a. syftar till en ökad samordning mellanbibUoteken i dessa avseenden. DyUka riktUnjer kompletterade av lokalabestämmelser kan lämpligen utarbetas av forskningsbiblioteksrådet eller avdet organ som enligt BIDOK: s förslag kan komma atl ersätta detta. innebär, att skrifterna skall förstöras. Någon försäljning av detutgallrade bör inte få förekomma. Vad som är pliktlevererat kan inte fåkonkurrera med de exemplar som fitms i handeln. Några motsvarande skäl talardäremot inte mot att utgallrade pliktexemplar skänks till utländska bibUotekeller används som bytesobjekt gentemot dem. 1977/78: 97 27 Desammanlagda framställningskostnaderna i för tryckta böcker, häften,broschyrer m, m. uppgick enUgt industristatistiken för till ca 346milj. Motsvarande kostnader för tidskrifter av skilda slag uppgick till ca840 milj. kr. Hela framställningskostnaden tryckproduktion uppgicktiU 4 917 milj. kr. varav 2 088 milj, kr. för dagsridningstryck och 1 378 milj,kr. för litooffset (exkl. tidningar). Utredningenhar kommit fram till att, även om nuvarande pUktleveranser medför kostnaderför de leveransskyldiga, belastningen i flertalet faU måste bedömas som mycketmarginell från kostnadssynpunkt, Samma sak gäller vid en utvidgning frånnuvarande fem till föreslagna sju exemplar. Undantag kan dock gälla för dyrbarabokverk i små upplagor. Närdet gäller bibUotekens kostnader kan man konstatera att dessa torde ställa sighögre vid såväl köp som vid förvärv genom rekvisition än vid nuvarande system.För kungl. har förslag framförts om en viss utökad service. Dessaförslag har inte kostnadsberäknats av utredningen med hänsyn till att kungl,bibUotekets organisation även i andra avseenden befinner sig under översyn ochatt avvägningarna bör göras i ett gemensamt sammanhang. För Lundsuniversitetsbibliotek tillkommer vissa ökade uppgifter när det gäller utlån avi första hand sådant material som kan komma att saknas vid de andrauniversitetsbibUoteken (exempelvis visst småtryck, oförändrade omtryck etc).Denna uppgift är dock under den närmaste framtiden tämligen begränsad ochmerkostnadema bör därför redovisas i de årliga anslags-framstäUningarna sedanytterUgare erfarenhet vunnits. För universitetsbiblioteken i , Göteborgoch har räknats med oförändrade hanteringskostnader medan en visskostnadsökning för de två tillkommande regionala biblioteken universitetsbiblioteken i och måste uppstå. Merkostnadeni och beräknas till ca . per bibUotek varav . utgör kostnader för ett utökat personalbehov, . kostnader förbindning samt ca . Vid beräkningen har nuvarandeinköpsresurser för svenskt tryck om ca . per bibUotek avräknats. Föratt nå samma grad av litteraturförsörjning på annat sätt skulle staten enligtutredningen få göra avsevärt större resursinsatser, Flertaletinstanser framhåller att utredningens förslag är väl genomtänkta ochmotiverade. 1977/78:97 28 Ihuvudsak positiva till utredningens förslag är bl. a, JK, , kungl.biblioteket, UHÄ, forskningsbiblioteksrådet, /SR, LO, . Statskontoretär negativt till förslaget om antalet pUktexempIar samt till vissa delar av denföreslagna leveransskyldighetens omfattning. Även andra remissinstanser harframfört kritiska synpunkter på den sistnämnda frågan, 3.2.2 PUktleveranseller leverans efter rekvisition Fråganom leveransplikt eller rekvisitionsrätt har bedömts av ett fåtal remissinstanser.Statskontoret delar utredningens uppfattning att ett rekvisitionsförfarandeinte ger garantier för fullständiga leveranser. Statskontoret finner emellertidutredningens krav på fullständighet i tryckleveranserna vara alltför höga.Kungl. och är positiva tiUbibehållandet av nuvarande leveransplikt. Denna uppfattning delas av som framhåller att tryckerierna föredrar en utökning avantalet pliktexemplar till sju, även om detta medför ökade kostnader mot detifrågasatta rekvisitionsförfarandet. Lantbruksuniversitetetkan inte finna att utredningen lett i bevis att ett rekvisitionsförfarande voremindre lämpligt än den föreslagna leveranspUkten. 3.2.3 Pliktexemplarensantal och mottagare Remissopinionenär övervägande positiv till förslaget alt utöka antalet pliktexemplar till sju. Förslagetom nationalexemplar resp, nationellt reservexemplar biträds av samtligaremissinstanser som yttrat sig i denna fråga med undantag av statskontoret. Dekulturella och administrativa funktionerna kan enligt statskontorets meningtillgodoses genom att under betryggande former bevara ett exemplar av varjemångfaldigad skrift för framtiden samt liksom tillämpa en vissreslriktivitet i utlånen. Statskontoret avstyrker därför förslaget omsärbestämmelser i lag eller förordning avseende ett nationellt reservexemplari . Ivad avser övriga fem pliktexemplar tillstyrks utredningens förslag av i stortsett alla remissinstanser. Flera framhåller vikten av att de olikahögskoleregionerna behandlas på ett likvärdigt sätt. Regionstyrelseni , rektorsämbetet och vid i ,överbibliotekarien i samt bibliotekskollegiet vid i det väsentligt att universitetsbiblioteket i erhåller ettregionexemplar. Planeringsnämndenför filosofisk utbUdning i finner utredningsförslaget ompliktexemplar tUl utmärkt. 1977/78: 97 29 slagnatemaorienterade forskningsorganisationen som skall byggas upp skulle svåraproblem på bibUotekssidan lösas om utredningens förslag genomfördes. Statskontoretdelar i princip ståndpunkten om högskoleregionernas likvärdiga behandUng,Statskontoret ifrågasätter emellertid om en sådan principiell syn nödvändigtvismåste leda till slutsatsen att även universitetsbiblioteken i ochLinköping skall omfattas av bestämmelserna om pliktexemplar av skrift. VadgäUer universitetsbibUoteket i talar enligt statskontorets meningden geografiska närheten till kimgl. mot en dubblering av antaletpUktexempIar inom derma region. För i med dessspeciella inriktning på temaorienterad forskning saknas enUgt statskontoretännu tillräckUgt underlag för att bedöma vilket behov av mångfaldigat svenskttryck som kan finnas vid universitetsbibUoteket. EnUgt statskontorels meningmotiverar den nyorientering som planeras i snarare andra och merokonventionella former av bibUoteksservice än vid de övriga universitetsbibUoteken. Lantbruksuniversitetetinvänder mot att utredningen enbart behandlar problemkomplexet om pUktexempIarur högskoleregionernas synpunkt. Därigenom ställs ett antal stora vetenskapligabibUotek såsom utanför resonemanget.Lantbruksuniversitetets riksomfattande biblioteksorganisation är inte inordnadunder någon regionstyrelse och kan på så vis inte komma till tals när detgäller en eventuell fördelning av till en region levererade pUktexempIar. Användningenav regionexemplaren har berörts av bl. a. UHÄ som anser liksomregionstyrelsen i högskoleregion att resp. regionstyrelse börutfärda rikdinjer för fördelningen av materialet mellan berörda högskoleenheter. Flertaletremissinstanser tillstyrker i huvudsak utredningsförslaget om pUktleveransernasomfattning. Vissa instanser pekar emellertid på oklarheter i lagtexten. Statskontoretanser att konsekvenserna av en eventueU utvidgning av leveranspUkten till attgälla alla typer av mångfaldigad skrift med skydd enligt TF bör klarläggasytterligare, innan riktlinjer härom faststäUs i lag. Härvid bör också nuvarandegränsdragning mellan arkivväsendet och de vetenskapliga bibUoteken belysas meringående än som skett i betänkandet. föreslåratt utredningen fördjupas i vad avser pUktleveranser av läromedelspaket. Kungl.biblioteket och TCO anser att utredningen är oklar beträffande vad som är skriftframställd för internt bmk. Statskontorettillstyrker utredningens förslag vad gäUer leveranspUkt 1977/78:97 30 avtryckt skrift som skall lämnas till kungl. bibUoteket såsom nationalexemplar. Omfattningenav leveranspUktigt material till universitetsbibUoteken bör däremot enUgtstatskontorets mening begränsas mer än vad utredningen föreslagit. FuUständigaleveranser av böcker, broschyrer och seriepublikationer (exkl. tidningar) fåranses rimliga inom ramen för ett system med pliktexemplar. Ett liknanderesonemang kan enligt statskontoret möjligen försvaras även i fråga om det s.k. småtrycket som knappast kan förvärvas på annat sätt än genom leveranspUktav materialet. Däremot finner statskontoret en begränsad leveransplikt möjUg ifråga om vissa andra kategorier av tryckt skrift. Detta gäller bl. a. punktskriftstryck(blindskrift), musikaUer, kartor, vykort och planscher. Utredningensförslag till nya begränsningar av leveransplikten har berörts av fleraremissinstanser. framhåUer attundantagsbestämmelserna bör formuleras så att tryckerierna sUpper ta ställningtill om tryckfrihetsmissbruk kan anses föreligga. Ivad gäller frågan om oförändrade omtryck anser statskontoret att sådant skalllevereras endast till kungl. /SR ifrågasätter det lämpliga ien differentiering av leveranspUkten som för tryckerierna tordemedföra en ökad arbetsbelastning. i högskoleregionanser det vara olämpligt att undanta de oförändrade upplagorna frånleveransplikt. och Svenska tryckeriföreningendäremot motsätter sig pliktleverans av oförändrade upplagor. Forskningsbiblioteksrådetanför, att i fråga om oförändrade omtryck bör entydiga bestämmelser utfärdas,så att det varken för förlag eller tryckeri bör råda tvivel om i vilka fallsamtliga sju pliktexemplar skall avlämnas. Kungl.biblioteket och TCO ifrågasätter förslaget om att mycket stora affischer skulleundantas från leveranspUkt. Till denna kategori hör exempelvis många politiskaaffischer som anses vara av intresse för framtiden. Båda instanserna anser attåtminstone ett nationalexemplar bör vara leveranspliktigt. , TCO och rektorsämbetet vid i haryttrat sig över utredningens förslag om ökad leveransfrekvens samt nya reglerangående vitesföreläggande för treds-kande tryckare. Samtliga anserutredningens förslag i detta avseende vara en förbättring. 1977/78: 97 31 Fråganhar berörts av UHÄ och forskningsbiblioteksrådet som är positiva tillutredningsförslaget om gallring av regionexemplar. UHÄ anser dock att ansvaretför gallring och registrering lUcsom för fördelningen av pliktexemplaren inomregionen bör ankomma på . Någraremissinstanser har tagit upp frågan om personalbehov. biblioteketframhåller att en förutsättning för att bibUoteket skall kunna fullfölja sinuppgift som nationalbibliotek enUgt den föreslagna nya lagens betingelser äratt genomströmningstakten vid behandlingen av det inkommande trycket kan ökas.Personalbristen vid hanteringen av leveranstrycket är besvärande.Om ett tillskott av personal vid bibUotekets svenska tryckavdelning uteblir,kommer de föreslagna nya åliggandena dessvärre inte att kurma fullgöras på etttillfredsstäUande sätt. TF:snya bestämmelser rörande skrifter m. m. kan enligt forskningsbiblioteksrådetinnebära att man med ledning av vunna erfarenheter måste företaöversyn av lokal- och personalbehov vid de sju biblioteken. /SRanser personalkostnaderna vara för lågt beräknade medan UHÄ finner dem rimliga,UHÄ erinrar om att universitetsbibUoteket i inte har erhålUt några särskildapersonalförstärkningar för den ökade leveransvolym som granskningsexemplarethar utgjort. Statskontoret som ej berör personalbehovet framhåUer att utredningens angivna belopp förmagasin och bokhyllor endast motsvarar första årets merkostnad. tar upp frågan om ersättning för pliktexemplaren.Föreningen är angelägen att framhålla att förlagens kostnader för dessasammanlagt sju pUktexempIar inte kan avvisas såsom marginella. Vid föreningensunderhandskontakter med har framkommit att förbundetdelar denna uppfattning, PUktexemplaren tas från den upplaga förlaget bestäUthos tryckeriet och kostnaden kommer alltså att belasta förlaget. För bokförlagsbranschensom helhet kan den årUga kostnaden för pliktexemplaren penningvärdeuppskattas till drygt 1 milj. kr. Föreningenär starkt kritisk tUl utformningen av ersättningsvillkoren för förlagen.Föreningen anser att det bör övervägas att ersätta kostnaden i sin helhet. Iannat faU bör gränsen för den statUga ersättningen sättas betydligt lägre,förslagsvis högst vid förlagsnettopriset . har begränsat sina yttranden till att avse eventueUakonsekvenser ur lokalsynpunkt. 1977/78:97 32 LUP-nämndenframhåller att utredningens förslag avseende nationalexemplaret vid kungl,inte innebär någon förändring av magasinsbehoven vid bibUoteket.Vidare erinras om att det inom for pågårutredningsarbete avseende aktuella lokalbehov vid kungl. bibUoteket, Behovet avmagasinslokaler för bibUoteket behandlas i dettautredningsarbete. Föruniversitetsbibliotekets i del får utredningens förslag lokalkonsekvenserenUgt nämnden. Förslaget innebär en utökad skyldighet för bibUoteket attfungera som ett interurbanlånebibliotek för svensk Utteratur samt skyldighetför bibUoteket att bevara det erhållna svenska trycket. Nämndenhar f. n. inte underlag för att bedöma omfattningen av det tillkommandelokalbehovet, men vill anmäla att frågan f, n, behandlas inom förLund. Förövriga universitetsbiblioteks del torde, enligt nämndens uppfattning,utredningens förslag innebära, att endast marginella förändringar behöver görasi bedömningama av de aktuella magasinsbehoven vid bibUoteken. Behovet avmagasinsutrymmen för universitetsbibUoteket vid Stockhohns uruversitet beräknasöka. upprättar f. n. bygghandlingar för en nybyggnad föruniversitetsbibUoteket i . Det utökade behovet av magasinslokalerkommer att kunna tillgodoses i nämnda nybyggnad. kommer utökademagasinslokaler att fordras bl. a. vid bibUoteken i och Göteborg.Nämnden önskar i detta sammanhang särsldlt fästa uppmärksamheten påutredningsmannens förslag om möjUghet att gallra bland pliktexemplaren samtatt sprida dessa till andra bibUotek inom regionen. Även den framtidautbyggnaden av statens bibUoteksdepå i påverkar det långsiktiga behovetav magasinslokaler vid de enskilda universitetsbibUoteken, Byggnadsstyrelsenanser att utredningens förslag inte på något avgörande sätt kan komma attpåverka planeringen för utbyggnaden av förvarningsresurserna föruniversitetsbiblioteken. Detta under förutsättning att planeringen för atl påsikt rillgodose kungl. lokalbehov fullföljs, projekteringen ochutbyggnaden av universitetsbiblioteket i sker i normal takt samt attbyggnadsarbeten för universitetsbiblioteken i och kanpåbörjas i enUghet med de i verkets anslagsframstäUning för /79redovisade tidsplanerna. 1977/78:97 33 UTREDNINGENOM DAGSPRESS PÄ MIKROFILM 4.1Organisatoriska och rättsliga frågor Bevarandetav svensk dagspress åvilar av tradiUon vissa vetenskapUga bibUotek. TFK finnerdet därför naturligt, att den med tidningsfilmningen förenade verksamhetenknyts till det statliga biblioteksväsendet. Kommittén anser att starka skältalar för att en särskild organisatorisk enhet för deima verksamhet inrättasvid kungl. Tidnings-tryckerierna bör sända in materialet tilldenna enhet, som kontrollerar det innan det skickas vidare tiU fUmning. Det börenligt kommittén ankomma på kungl. bibUoteket att för utlåning förvara enfullständig omgång positiva kopior av svensk tidningsfilm. Själva filmningenav tidningsmaterialet bör, enligt kommitténs mening, förläggas externt, dvs.hos företag (motsvarande) som redan bedriver likartad verksamhet. uppfattning bör bibliotekstekniska, produktionstekniska ochekonomiska faktorer bilda utgångspunkt för överväganden om lokalisering avfilmarbetet. Kommitténredogör i kapitel 3 av rapporten för de rättsliga frågor som uppkommer isamband med mikrofilmning av svensk dagspress. Derättigheter som är knutna tiU tidningsfilm är av två slag, dels äganderätt,dels upphovsrätt till de alster som är upptagna på filmen. Beträffandeupphovsrätten finns bestämmelser härom i URL, Till denna lag ansluter sig FotoLsom handlar om fotografens rätt till sina bilder.