prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Den kollekriva persontrafiken skall varatillgänglig och attraktiv. En väl utbyggdkollektivtrafik är angelägen för att ge tillgänglighet till arbete, service etc. En god persontrafikförsörjning måsteinom ramen förden kollektiva trafiken garanteras av samhället. Målet att integrera de handikappade isamhällslivet är en viktig utgångspunkt vid utformningen av trafikpolitiken. Järnvägarna måste även spela enbetydande roll för både person- ochgodstransporterna. En ökad samordning mellan jämvägs- och landsvägstrcdlk måstekomma till stånd. att SJ ges investeringsresurserså att järnvägen framgångsrikt kan hävda sig inom ramen för ettsamordnat transportsystem. Fjärrtransporter av tungt gods bör i så storutsträckning som möjligt gå på järnväg. Lastbilstrafikenspelar en betydelsefull roll i ett integrerat transportsystem. Det är därför viktigt att åkerinäringen gesgoda arbetsfömtsättningar och att sunda verksamhetsbetingelser råderinom branschen. Genom samverkanskall olika irafikmedels fördelar tas tillvara och en från skilda synpunkter godtagbar och rimlig person- och godstrafikutvecklas. Bättre fömtsättningar måste därför skapas för en trafik isamverkan. Inom persontrafiken finns uppenbarasamverkansmöjligheter dels mellan de olika trafikmedlen och trafikutövama,dels mellan dessa och myndigheter,företag och institutioner, t. ex. i fråga om den kollektiva trafikens utformning vad gäller linjesträckning,tidtabeller och taxor. Förutsättningamaför en ökad samverkan på godstrafikområdet är tekniskt sett goda. En sådan kan uppnås genom en vidgad användning av lastbärare som medger att gods på ett effektivt sättkan flyttas mellan olika trafikmedelliksom en ökad samordning av terminalverksamheten. Utvecklingen avsystemtransporter och rationella transportlösningar måste fortsätta, så atttransporttiderna förkortas och godsets hantering underlättas. Den svagatillväxten i ekonomin medför att utrymmet för nya reformer f, n. är ytteriigt begränsat. Utrymmet förreformer inom transportsektorn måste avvägas mot behovet av samhällsinsatser påandra områden. Med hänsyn härtill kommerdet trafikpolitiska reformarbetet - i avvaktan på en sammanhållentrafikpolitisk proposition - att ske i form av successivt framlagda förslag till trafikpolitiska reformer. Genom att densammanhållna trafikpolitiskapropositionen nu uppskjuts ges möjlighet att även beakta 1977/78:100 Bilaga 9 3 denväsentliga frågan om kostnadsansvaret vid utformningen av den framtidatrafikpolitiken samt att ytterligare fördjupa och bredda det utredningsmaterialsom avsågs ingå i den proposition som enligt tidigare planer skulle haförelagts . Med hänsyn till angelägenheten av att förbättra betingelserna för den kollektivatrafiken kommer att föreläggas förslag om ett nytt och förstärkt bussbidragssystem.I samband härmed kommer förslag attlämnas i syfte att få till stånd ett samordnat huvudmannaskap för denlokala och regionala trafiken. Regeringen har lagt fram förslag om enförbättrad vägplanering som bl. a.innebär en decentralisering av beslutsprocessen. Förändringarna i vägplaneringssystemet, som godtagits avriksdagen , kommer atltillämpas när nya flerårsplaner för vägbyggandet upprättas . Då en betydande del av väginvesteringamautförs som beredskapsarbeten är detangeläget att tillräcklig hänsyn tas i de nya planerna till samordningen mellan de vägprojekt som utförs medvägverkets ordinarie anslag resp. utförs som beredskapsarbeten. Förslag till ändringar i yrkestrafikförordningen kommer att framläggas. Förslagen som rör både gods- och persontrafiken pålandsväg syftar förenklingar försåväl trafikutövama som tillståndsmyndighetema samt till ett effektivareutnyttjande av transportapparaten. Vidare kommer att behandlas kommuns möjlighet att inneha tillstånd till yrkesmässig trafik för regelbunden befordran av passagerare samt fråganom tillståndsgivningen beträffande SJ:s och postverkets linjetrafik. Regeringen har föreslagit att ett nytt system förde statliga sjöfartsavgif-tema skall införas och att de statligapassageavgiftema i och i samband därmed skallreduceras. Sedan nu godkäntförslaget införs det nya systemet successivt efter . Det nya avgiftssystemet innebär bl. a.fördelar för den mindre skeppsfarten. De aktuella problemen för den svenska sjöfartenhar föranlett regeringen att intebara stödja näringen ekonomiskt utan också att tillsätta en sjöfarts-politisk utredning (K 1977:05) med uppgift att urolika aspekter belysa den svenskasjöfartens förutsättningar och lämna förslag lill åtgärder. Flygels ökade betydelse i transportsystemet harmedfört behov av stora investeringari flygplatser. togs sålunda flygplats idrift. Åtgärder måste vidtas för att åstadkomma en ökadhandlingsberedskap påtransportområdet vad gäller val av lämpliga energihushållningsåtgärder ochåtgärder för att minska transportsektorns stora oljeberoende. 1 rapporten (Ds 1 1977:12) Energibesparingar inomtransportsektorn har olika möjlighetertill energibesparingar och användningen av altemativa drivmedel ochdrivkällor studerats. Rapporten har utarbetats på uppdrag av . När det gällerde fasta förbindeJsema över har en svensk och dansk delegation fortsattsitt arbete med en fömtsättningslös genomgång 1977/78:100 Bilaga 9 4 avtänkbara förbindelsealiemativ över . Delegationerna har genomfört en rad olika utredningar för attklarlägga bl. a. en tunnels inverkan påvattenutväxlingen i och fasla förbindelsers inverkan på näringsliv,markanvändning, miljö m. m. Delegationernas arbete befinner sig i etl avslutande skede och ett belänkande beräknasbli framlagt . Materialet som delegationernasammanställer är avsett all tjäna somunderiag för nya regeringsöverläggningar avseende öresundsförbindelserna. 1976/77:66 om upprustning av kanal,m.m. förklarade sig regeringen beredd atl svara för en snabb och genomgripandeupprustning av hela underfömtsättning atl en godtagbar överenskommelse kunde träffas med de nuvarandehuvudmännen om den fortsaita driften av kanalen. 1 anslutning härtilltillkallades en särskild utredare för att - i samråd med bl. a. berörda landstingskommuner överväga frågan om huvudmannaskapför driften av och att förhandla med berörda intressenter. avial har träffats med kanalbolagsintressenter AB om övertagande av kanalbolag i dess helhet. Därmed harförutsättningar skapats för attstarta upprustningsarbetena, vilka sker som statliga beredskapsarbeten. Närförhandlingarna med övriga intressenter, i första hand berörda landsting, om den fortsatta driften avkanalen är slutförda kommer förslag alt läggas fram för idenna fråga. Mol bakgrund av erfarenhetema från den tidigareomgången av regional trafikplanering kommer en vidareutveckling ochkomplettering av denna atl initieras underår 1978. Avsikten är att detta arbete främst skall inriktas dels på alt finnaolika vägar för atl effektivisera och förbättra den kollekliva persontrafiken, dels på all upprätta förslag till fångsiktig inriktning av del allmännas investeringar i olikakommunikations- och trafikanläggningar.Del gäller bl.a. vägar, hamnar ochflygplatser. Arbetet kommer atl samordnas med länsplaneringen, den fysiskariksplaneringen samt kommunikationsverkens långsiktsplanering. Elt särskill moment inom ramen förden regionalatrafikplaneringen blir atl se till all erforderlig samordning sker mellanlänsplaneringen och sektorplaneringen. Därvid måste givetvis hänsyn tas till de av statsmakterna fastställda principemaför affärsverkens verksamhet. För att underlätta denna samordning har en samverkansgrupp med representanter för kommunikationsdepartementetoch verken tillsatts. Under åren1972-1974 genomfördes i varje län en sektorövergripande trafikplanering påregional nivå, s. k. regional trafikplanering, i enlighet med anvisningarutfärdade av chefen för på förslag av trafikplaneringsutredningen (K 1970:41). Länsstyrelsernaredovisade - efler remiss till bl. a. kommuner, landstings- Prop.\9n/l%: 100 Bilaga 9 5 kommuner,trafikföretag, fackliga och andra intresseorganisationer - sina slutligaförslag till regionala trafikplaner. En sammanställning av länens planer harredovisats i rapporten (SOU 1976:8) Regionala trafikplaner. Syftet med den regionala trafikplaneringen var bl. a.att ge underlag för en samlad bedömning av hur väg-, järnvägs-, sjö- ochflygtransportsystemen bör vara utformade på kortare och på för attpå ett tillfredsställande sätt och till lägsta samhällsekonomiska kostnadtillgodose invånarnas och näringslivels res- och transportbehov i resp. län.Ett annat syfte var att ge ett förbättrat underlag för den prioritering som ärnödvändig av samhällets investeringar och andra insatser inom trafiksektorn.Etl tredje syfte var att ge trafikpolitiken en regional förankring ochförbättra samordningen mellan trafikplaneringen och övrig samhällsplanering. Avsikten med den regionala trafikplaneringen var vidareatt ge kommunema bättre utgångspunkter för planeringen av den lokalatrafikförsörjningen och all ge trafikföretagen och näringslivet i övrigtbättre underlag förderas transportplanering. De angivna syftena har i stor utsträckning ocksåuppnåtts, främst när det gäller persontrafikförsörjningen. De av länsstyrelsernai samråd med bl. a. kommunerna utformade målen och riktlinjerna fördenkollektiva trafikförsörjningen och de på grundval härav utarbetade förslagentill regionala stomlinjenät har således blivit vägledande för utvecklingen avkollektivlra-fikförsöijningen i länen. Länsstyrelsernas förslag tillstomlinjenät har vidare lagts till grund för den vidgade statligabidragsgivningen till olönsam busstrafik. De har också fåll betydelse somledning för kommunernas arbete med upprättande av lokala irafikförsörjningsplaner,exempelvis för samordningen med den regionala trafiken. Genom all de regionalatrafik-försöijningsplanerna revideras av länsstyrelsema sker redan enlöpande uppföljning av den regionala persontrafikplaneringen. När del galler godstransportförsörjningen ochtransportanläggningarna har länsslyrelsernas förslag lill ålgärder m.m.- vilkai enlighet med anvisningarna haft en övervägande principiell och långsiktiginriktning - haft en mer begränsad effekt på olika verks, företags ochkommuners planering. En anledning härtill är atl länsstyrelsernasplaneringsarbete i denna del i hög grad haft försökskaraktär. 1 en del fall haremellertid förslagen redan resulterat i konkreta åtgärder. På grundval av vadsom framkommit vid den regionala trafikplaneringen har vidare utarbetats tvådepartementspromemorior (Ds K 1975:9) Planering av de svenska hamnarna och (DsK 1975:10) Planering av de svenska flygplatserna med förslag till perspeklivplanoch planeringssystem för hamnar resp. flygplatser. Länsstyrelserna har gjort en genomgång av altemativatransportmöjligheter för trafik som bedrivs på trafiksvaga järnvägslinjer. Länsstyrelserna har allmänt framhållit, att deerfarenheter och vidgade kunskaper som erhållits genom arbetet med denregionala trafikplaneringen varit av stort värde bl. a. vid handläggningen avtillstånds-, väg- och bi- 1977/78:100 Bilaga 9 6 m. pä trafikområdet. Länsstyrelserna har även framhållit betydelsen av enfortsatt övergripande regional trafikplanering för att underlätta samordningen mellan trafikplaneringenoch bl. a. den regionala ul-vecklingsplaneringen och fysiskaplaneringen. Med utgångspunkt i erfarenheterna från den hittillsgenomförda irafik-planeringsomgångenkommer en vidareutveckling och komplettering av denna att initieras . arbete bör få en delvis annanuppläggning och inriktning än den hittillsgenomförda regionala trafikplaneringen. Således bör inventerings- ochprognosarbetet kunna begränsas bl. a. genomatt det planeringsunderlag som framkommer i länsplaneringen utnyttjas. Arbetetbör främst inriktas på atl dels konkretisera målen för den regionala person- och godstransportförsörjningen, delsförsöka finna lösningar på detransportproblem exempelvis arbetsresorna inom vissa regioner -som anses som mest akuta inom resp. län, delsupprätta förslag till långsiktiginriktning och prioritering av det allmännas investeringar i olika slag av trafikanläggningar inom länet. Del gäller bl.a. trafikleder samt hamnar, flygplatser och andraslag av terminaler. En utgångspunkt för planeringen skall vara att länensförslag lill inriktning ochprioritering av de framtida trafikinvesteringama, tillsammans medbedömningar på sektoriell och central nivå,skall läggas till grund förutarbetande av samordnade långsiktiga investeringsplaner riksplaner -för olika trafiksektorer. Tidsmässigtkommer arbelel med riksplanerna all samordnas med länsplaneringen, den fysiska riksplaneringen och den ekonomiskalångtidsplaneringen. De strukturförändringar som sker inom näringslivoch bebyggelse medför nya krav på transportsystemet. Transporlseklornsbelydelse för samhällsutvecklingen har ocksåsuccessivt ökat. svarade kommunikationssektorn för avsamtliga nyinvesteringar i landet. Inom tätorterna ökar resefterfrågan, vilket berorpå bl. a. den geografiska spridningen av bostäder, arbetsplatser ochserviceställen. Mellan befolkningskoncentrationernaexpanderar persontrafiken till följdav de ökade kontaktbehoven, vilket sammanhänger bl. a. med den statliga ochkommunala förvaltningens samt näringslivets lokaliserings- och kontaktmönster.För befolkningen på landsbygden har utvecklingen inneburit atl den i ökad utsträckning är hänvisad all söka arbete ocholika slags service i närliggandetätorter. Den ökande ekonomiska integrationen på det internationella planetoch den ökande utlandsturismen medför att den intemationella trafikenexpanderar. Från etl persontransportarbele på ca 43 miljarder personkm har resandetfördubblats till drygt 85 miljarder personkm . Detta innebär att dengenomsnittliga reslängden per invånare och år ökat till ca 1 . Huvuddelen av trafikökningen harfallit på 1977/78:100 Bilaga 9 7 1960 1970 1980 1990 Det inrikespersontransportarbetet (log skala, schematiseradevärden). personbilismensom f. n. svarar för av det totala personirans-portarbetet.Även den kollektiva trafiken har ökat markant (fig. 1). Tillgängliga prognoser om den framtidautvecklingen av persontransportarbetetvisar på en ökningstakt fram på 1 -1,, vilket ären väsentligt lägre ökningstakt än och 1970-1975 dåökningen i medeltal uppgick till 4,resp. 3,. Personbilamastransportarbete väntas i ett högre prognosalternativ växa i ungefär samma takt som det totalapersontransportarbetet, medan tillväxten i ett lägre altemativ förutsesbli väsentligt långsammare. med att det skett en mycket snabbutveckling inom persontrafiken uttryckt i kvantitativa termer hartransportsystemet även utvecklats kvalitativtsett, bl.a. som en följd av att trafikplaneringen i ökande grad kommitatt integreras med övrig samhällsplanering. När det gäller godstransporterna bardenökade produktionen och konsumtionen av olika varor inneburit ett snabbt växandetransportarbete. Olika tendenser gör sig här gällande. Å ena sidan har relativtminskade transportkostnader i flera branscher minskat fördelen mednärhet till marknaden. Detta har i sin tur ivissa branscher möjliggjort ökad koncentration av produktionen ochtillvaratagande av produktionstekniska stor- 1977/78:100 Bilaga 9 8 1960 1970 1980 1990 Det inrikes godstransportarbetet (log skala,schematiserade värden). driftsfördelar.Å andra sidan har samma förhållande underlättat utbyggnad av omfattandeunderleverantörssystem och därigenom i andra branscher motverkatkoncentrationen på produktionssidan. Den fortgående utvecklingen av produktionen inommånga branscher i riktning mot alltmer förädlade produkter har ökat de kvalitativa kraven på godstransportsystemet. 1 syfte att möta dessakrav har godstransporterna i ökande utsträckning effektiviserats, bl.a.genom ökad regularitet, sänkta transporttider och förbättradehanteringsmetoder. Genom ökade direkttransporteroch rationellare terminalhantering samt olika former av integreradetransportlösningar har effektivare transportalternativ skapats. Under perioden1960-1976 ökade det inrikes godstransportarbetet med i genomsnitt , från omkring 23 till ca 50 miljarder tonkm(fig. 2). Den hittillsvarandeökningen av godstransportarbetet har i särskilt hög grad gälltlastbilstransporterna som beräknas ha ökat med i genomsnitt per år.Lastbilstransportemas andel 1971/1»: 100 Bilaga 9 9 av det lotala transportarbetet harhärigenom ökat från år år1976. minskade järnvägens andel av det totala inrikestransportarbetet från till 33%.Enligt nu tillgängliga bedömningarkommer det totala inrikes godstransportarbetet att öka till närmare 75 miljarder tonkm omkring . Den lägre utvecklingslakt för godstransportarbetet som förutses bygger på ändradeförutsättningar beträffande produktions- och konsumtionsutveckling samlutrikeshandelns utveckling. Persontrafiken på järnväg härunder senare år karaktäriserats av en expansiv utveckling. med vikande resandeulveck-ling har antalet järnvägsresor fr. o. m. ökat (fig. 3). INDEX (1959=100) INDEX (1959=100) 220 I------------------------------ \----------------------- 1---------------------------- r220 \//\ 1 1 1 1 1 Trafikutvecklingen vid SJ 1976. 1977/78:100 Bilaga 9 10 kanfram lill främsl hänföras tillkortväga pendelresor i . Mellan åren 1973 och 1976har emellertid antalet resor ökat inom alla avståndsintervall. Ökningen underperioden har totalt sett uppgått till ca10%. Den relativt största ökningen, med , har noterats påavstånd . Denna utveckling torde sammanhänga med bl.a. de höjdabensinpriserna, SJ:s olika marknadsföringsåtgärder och förbättringar avlågförbindelserna mellan större tätorter. Totalt uppgick transportarbetet pä järnväg är1976 till ca 5.6 miljarder personkm,varav enskilda jämvägar svarade för ca 0,2 miljarder personkm. Järnvägensvarar för av det kollekliva persontransportarbetet. För den långväga persontrafiken med järnväg kommertroligtvis den positiva trendenunder senare år atl fortsätta. har räknats med två alternativ,ett alternativ där persontransportarbetet på järnväg i stort sett blir oförändrat jämfört med f. n. dvs. 5,6miljarder personkm och ett alternativdär transportarbetet väntas öka till 6,5 miljarder personkm. SJ har i prognoser redovisade till räknai med en högre ökningstaktför persontrafikens utveckling. Godstrafiken på järnväg har ökat i omfattning eller från ca 11 miljarder tonkm till 16,2miljarder tonkm . Järnvägenskonkurrenskraft är mest påtaglig ifråga om transporter av stora kvantiteteroch på stora avstånd av produkter med lågt förädlingsvärde. Utlandstrafiken ärett område inom vilket järnvägen utvecklats positivt. Mellan och minskade trafikvolymenkraftigt (fig. 3). Detta hängde samman med en minskad efterfrågan på framföralltde viktigaste svenska slapelvarorna. Underår 1976 märktes en mindreuppgång. Detta år transporterades 62,7milj. ton på järnväg, vilket innebar en ökning med 0,6 milj. ton jämfört medföregående år. har godstrafiken tenderat alt minska. Enligt lillgängliga prognoser beräknas järnvägensgodstransporlarbele komma atl öka med i genomsnitt ca 3,. Transportarbetet förutses således öka lill ca 26 miljarder tonkm omkring . Liksom varitfallet antas en stor del av ökningen komma att avse utlandstrafiken. För budgetåret I 978/79 föreslås för SJ en investeringsram om ca 735 milj. kr. Jämfört med beräkningar i prop.1976/77:100 innebär förslaget enökning med ca 95 milj. kr. Härav föreslås 305 milj. kr. för fasta anläggningar,dvs. bangårdar, ny- och ombyggnad av jämvägslinjer, spår-, signal- och eldriftanläggningar m. m. samt 365 milj.kr. för rullande materiel, främst då anskaffning av nya lokmotorvagnar,gods- och personvagnar samt ombyggnad av lok och vagnar. Förslaget gör det möjligt för SJ att anpassa ochbygga ut sin verksamhet för detransporttjänster där företaget har särskilda möjligheter att göra sig gällande. Förslaget möjliggör anskaffning avrullande materiel, bl. a. personvagnar och moderna motorvagnar samt utbyggnadav fiärrblockeringen Prop.1977/78:100 Bilaga 9 11 Dessa ålgärder är ägnade atl öka SJis kapaciiei ocheffeklivitel samt förbättra säkerheten och kvaliteten pä transporttjäns-lema.Dessutom skapas utrymme för förbättringar av arbetsmiljön bl.a. genom fortsattinstallation av rangerbromsanläggningar. Härutöver har i samband med regeringens beslut ioktober 1977 om tidigareläggning av vissa anläggningsarbeten ochindustribeställningar i sysselsättningsfrämjande syfte en särskild satsninggjorts på objeki inom SJ:s verksamhetsområde. Sålunda innebär besluten att ettbelopp om ca 115 milj.kr. tillförs SJ, varav 65 milj.kr. till godsvagnar och arbetsmaskiner ochnärmare 50 milj. kr. till linjeomläggning, spåruppmstning m. m. på vissa delarav norra stambanan i och . Av sistnämnda beloppsvarar AMS för ca 35 milj. kr. SJ har fått i uppdrag att i samarbete bl. a. medhandikappinstitutet ta fram underlag för en vagntyp som gör del möjligt förrullstolsbundna resenärer alt åka tåg. Ersättningen till SJ för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. föreslås öka med ca 65 milj. kr. Ökningen beror i huvudsak på det försämrade driftresultatet på detersättningsberättigade ban-nälel. Detta nät, som omfattar ca 6 850 bankm,utgör av SJ:s hela bannät men svarar endast för av del totalatrafikarbetet. Det föreslagna beloppet inkluderar 2,5 milj. kr. i ersättningför sådana icke lönsamma jäm vägsstationer på affärsbanenätet som SJ planeratatt lägga ned men som regeringen - efter framställningar från kommuner - ålagtSJ att bibehålla. Eu väl fungerande vägnät är viktigt för bl. a. deregionalpolitiska strävandena. Alla delar av landet bör därför få ettvägnät som skapar gynnsamma förutsättningar för befolknings- ochnäringslivsutvecklingen. Utvecklingen inom persontrafiksektom har som framgåttframför allt kännetecknats av bilens successivt ökade betydelse itrafikförsörjningen. uppgick antalet personbilar till 1,2 milj., vilketmotsvarade en bil-tälhel av 6,3 invånare per personbil eller 159 bilar/1000invånare. Vid ul-gängen av uppgick det sammanlagda personbilsantalet till2,9 milj. fordon. Biltätheten uttryckt i antalet invånare per bil var2,9, vilket motsvarar 350 bilar per 1 000 invånare. Ifråga om hushållens bilanvändning genomfördes en undersökning av de långväga personbilsresoma ilandet, dvs. resor med ett resavstånd om enkel resa. Antalet fordonskm i den långväga personbilstrafikenmotsvarar ca 1/3 av det totala trafikarbetet med personbil ,vilket beräknats till 38 miljarder fordonskm. Transportarbetet förde långvägapersonbilsresorna uppgår lill av det totala persontransportarbetet medpersonbil eller ca 27 miljarder personkm. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 12 Personlransporlarbelet på väg somf.n. uppgår till ca 78 miljarder personkm beräknas öka till 86-93 miljarderpersonkm . En successivt långsammare ökning av persontransportarbetet påväg förutses jämfört med utvecklingen under perioden1960-1976. Prognosen bygger bl.a. påantagandet att antalet personbilar ökar lill 3,4-3,7 milj. . Lastbilarnas transportarbeteberäknas till omkring 22,6 miljarder tonkm , vilket jämfört med år 1975innebären mindre ökning. I jämförelse med den relativt kraftiga expansionen somägde mm förutses för laslbilsiransporterna en lägreökningstakt fram lill . Transportarbetet beräknas uppgåtill ca 35 miljarder tonkm omkring . En fortsalt ökning avfjärrtransportande-len torde vara alt vänta. För budgetåret1 978/79 föreslås samtliga anslagtill drift av vägar öka. Dessa anslag höjs sammanlagl med ca 355 milj. kr.,varav den statliga driften tillförs 255 milj. kr. och bidragen till kommunaldrift 59,2 milj. kr. Bidragen till drift av enskilda vägar föreslås öka med40,8 till 176,5 milj. kr. Anslaget till byggande av statliga vägar föreslås ökamed 35 milj. kr. Totalt uppgår härmed väganslagen till ca 3853 milj. kr. attjämföras med 3450 milj. kr. Sammanlagl innebär denna medelsförstärkning atlvägverket kan upprätthålla servicenivån och vidmakthålla vägnätets standard.Bl. a. kan från regionaipolitisk synpunkt viktiga länsvägar förstärkas ibetydande omfatlning. Standarden kan höjas genom en satsning påbeläggningsarbeten. Härtill kommer de vägarbeten som finansieras medberedskapsmedel.