prop · G10397 · 1977-12-31 00:00:00 — , universitetskanslersämbetet (UKÄ) som överlämnatyttranden från universiteten i , , , och , statens humanistiska forskningsråd, statens råd församhällsforskning, forskningsbiblioteksrådet, i län somöverlämnat yttranden bl, a. från länsarbetsnämnden i län organisationskommittén för skyddat arbete, läns landsting, Kalmarkommun, aUmänna biblioteksförening. (,och ) och firmaRekolid-CEFAB. kommun och AB Pressurklipp har inkommit medskrivelser. Med slöd av Kungl, Maj:ts bemyndigande den 30 juni 1967tillkaUa-des fyra sakkunniga för att utreda arkivfrågorna för den moderna informationsbehandlingensdatabärare m. m. De sakkunniga antog nam- 2 överdirektören , ordförande, förstebibliotekarien , numera organisationsdirektören ,numera kanslichefen och docenten . 1977/78: 97 14 netdataarkiveringskommittén (U 1968: 48) (DAK). Enligt de ursprungligadirektiven skuUe de sakkunniga utreda frågor om bevarande av fonogram, denautomatiska databehandlingens databärare och vissa andra medier för lagring avinformation samt vissa med bevarandet sammanhängande frågor. Utredningenframlade delbetänkandet (Ds U 1969: 8) Förslag tillgallringsbestämmelser om utgallring hos statliga myndigheter av information påelektromagnetiska databärare m. m. På grundval av förslaget utfärdadeskungörelsen (1974: 648) om utgaUring ur upptagning för automatiskdatabehandling. I utredningens slutbetänkande (SOU 1976: 68) Modernaarkivmedier behandlas frågor som berör beständighet, förvaring och vård samttillhandahåUande. Slutbetänkandet har behandlats i budgetpropositionen1977/78: 100 bil. Enligtde ursprungliga direktiven och senare tilläggsdirektiv har de sakkunniga vidarehaft i uppdrag att även utreda frågor om bevarande av ljud- ochbildupptagningar hos samt allmänna arkivproblem sammanhängandemed ljud- och bildupptagningar. Förslag avseende dessa frågor redovisarutredningen i betänkandet (SOU 1974: 94) Bevara ljud och bild. De i betänkandetframlagda lagförslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Efterremiss har yttranden över nyssnämnda betänkande avgetts av hovrätten över Skåneoch , , statskontoret, , ,efter hörande av Kungl. teatern AB, Kungl. dramatiskateatern AB, Svenska , , Stiftelsen ,musei- och ut-stäUningssakkunniga (E 1966: 52) (MUS 65), . , Stiftelsen ,och stads museum och försödra , , radionämnden, efterhörande av landsarkiven i , , och samtStockholms stadsarkiv , kungl. bibUoteket, statens psykologisk-pedagogiskabibliotek. Musikaliska styrelse, (), UKÄ efterhörande av vederbörande vid universiteten i , , , ochLinköping , och högskolor (UUH), forskningsbiblioteksrådet,statens provningsanstalt, offentUghets- och sekretesslag-stiftningskommittén(Ju 1970: 49), massmedieutredningen (Ju 1970: 59), radioutt-edningen (U 1974:08), , aUmänna biblioteksförening, , Svenska tonsättares intemationella musikbyrå (), (), Stiftelsen . 3Riksarkivarien , ordförande, numera driftchefen ,organisationsdirektören och hovrättslagmannen . Prop.1977/78: 97 15 filmuthyrareförening.Konstnärliga och Utterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys), TCO, /. Härutöverhar skrivelser kommit in från Svenskt musikhistoriskt arkiv. och vidStockholms universitet. Utredningensförslag har också berörts i radiouttedningens betänkande (SOU 1977: 19) Radiooch TV 19781985, De synpunkter som framförs i betänkandet ansluter tillradioutredningens tidigare nämnda remissyttrande. (U 1975: 22) har i skrivelse betonat det angelägna i att fåtill stånd ett massmediearkiv som eventuellt också, i anslutning tilltidningsfilmningskommitténs förslag, skulle kunna innehålla tidningsmikrofilm.Motsvarande synpunkter har även framförts i massmedieforskningsutredningensbetänkande (SOU 1977: 11) Forsloiing om massmedier. Ibetänkandet Pliktexemplar av skrift behandlas och kommenteras DAK:s förslag vadgäller ambitionsnivån i bevarandet. Utredaren framlägger vidare ettalternativt förslag till lag om pliktexemplar, vilket omfattar skrifter ochvissa ljud- och bildupptagningar. Vidremissbehandlingen av betänkandet Pliktexemplar av skrift har yttranden över dedelar i betänkandet som berör DAK:s förslag avgetts av JK, , ,forskningsbiblioteksrådet och TCO. Iberedningen av DAK:s betänkande har ingått överläggningar med representanterför bl. a. SR och Stiftelsen . 2.1Utredningen om pliktexemplar av skrift EnUgtlagen (1949: 166) angående skyldighet att avlämna för bibUo-tek avseddaexemplar av tryckt sleift är boktryckeriema skyldiga att levererabiblioteksexemplar av tryckta skrifter till kungl. bibUoteket ochuniversitetsbibUoteken i , och , Vidare skall enligttryckfrihetsförordningen (TF) ett granskningsexemplar lämnas. harUmeå universitetsbibliotek med vissa undantag den slutligadispositionsrätten till detta exemplar. Den1 har vissa ändringar i TF (1976: 955) trätt i kraft vilkaåterverkar på pliktleveransordningen. Ändringarna innebär bl. a, attskyldigheten att lämna granskningsexemplar upphör. Vidare stadgas alt omskyldighet att bevara exemplar av tryckt skrift för granskning och att avlämnaexemplar av skrift tiU bibUotek eller arkiv föreskrivs i lag. Ändringama innebärockså att TF:s tillämpnmg vidgas till att under vissa betingelser omfatta intebara tryckta skrifter utan också 1977/78: 97 16 skriftersom mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande. förslag avlämnades har övergångsvis föreskrivits att ävenuniversitetsbiblioteket i fr. o. m. skall fåpliktleveranser i stället för granskningsexemplaret som har fallitbort (prop. 1977/78: 62, KU 1977/78: 20, rskr 1977/78: 78), Enbetydande del av det svenska tryck som är leveranspliktigt enUgt nu gällandepliktleveranslag utgörs av dagstidningar. Av samtUga dagstidningar bevararvart och ett av kungl, och universitetsbiblioteken i , Lundoch minst en editlon. Förvaringenav dagstidningsmaterialet ställer stora krav på utrymmen. Uppskattningsvis2530 % av totala antalet hyllmeter motsvarande en yta av nära 8 000 m vidnämnda bibliotek utgörs av tidningar. Lokalbehovet för dagstidningar växer meduppskattningsvis 150 m . Arbetetmed att ta emot, förvara och tiUhandahålla dagstidningar i original är förenatmed betydande kostnader och olägenheter från servicesynpunkt. Tidningarnabinds vanligen i tunga och skrymmande lägg. Genom bindningen fördröjstillgängUgheten av tidningarna avsevärt. Till detta kommer den överhänganderisken för att det äldre tidningsmaterialet går förlorat för eftervärldengenom att papperet förmultnar eller slits ned. Såvälskyddssynpunkter som ekonomiska aspekter har drivit fram mikrofilmning avdagspressen. Genom sådan mikrofilmning kan nedslitningen av läggen reducerasoch centralt belägna bibliotekslokaler disponeras för andra ändamål. Vidareblir tidningsmaterialet genom mikrofilmning relativt snabbt tillgängUgt samtlätt att distribuera och att i enskilda delar överföra till papperskopia. ISverige har viss mikrofilmning av tidningar förekommit sedan slutet av1940-lalet. Mikrofilmningen har till övervägande del ulförts av privataföretag. 2.2.2 Nuvarandetidningshantering och tidningsfilmning beskriver de rutiner som förekommer vid ettav de fyra berörda vetenskapUga bibUoteken, nämligen kungl, biblioteket.Tidningstryckerierna levererar tidningsmaterialet ungefär en gång varannanmånad. Efter kontroll och registrering transporteras materialet till magasin, iförsta hand statens bibUoteksdepå i . Tidningsfilmningi omfattar både äldre årgångar, retrospektiv filmning, och löpandeårgångar, kontinuerlig filmning. Prop.1977/78: 97 17 utförda exponeringar uppskattas av kommittén till ca 20miljoner. Tid-ningslägg som hotas att bli förstörda har genom kommitténsförsorg skyddsfilmats. Ar 1974 utgavs i 148 tidningar avdagspresskaraktär, fiUnades 80 () av dessa kontinuerUgt,vilket motsvarar av antalet framställda tidningssidor.Företrädesvis är det storstadstidningar och större landsortstidningar sommikrofilmats kontinuerUgt. Mer än hälften av de ca 20 miljoner exponeringar somhittills har utförts har förvärvats av kungl. och/elleruniversiteten i form av en eller flera positiva kopior. Kommittén föreslår att tidningsfilmningen skall omfattabåde kontinuerlig filmning, dvs. löpande mikrofilmning av varje dagstidningsom utkommer i , och retrospektiv filmning, dvs. mikrofilmning av sådanaserier av svenska dagstidningar som redan nu finns vid de vetenskapUgabiblioteken och som inte har filmats. Den nuvarande arkivverksamheten vid ifråga om inspelningar på ljudband, grammofonskiva, videoband och film tar iförsta hand sikte på att tillgodose företagels behov av material förprogramverksamheten. Någon skyldighet för företaget, som är ett aktiebolag, attbevara material som kan vara värdefullt för forskning, undervisning m. m.föreligger inte, I praktiken torde dock inom företaget ha utvecklatsbevarandeprinciper som i viss utsträckning tar hänsyn till forskningens krav.Bevarandet av SR:s program är i förhållande till sändningarnas omfattningtämUgen litet. Av radiosändningarna bevaras endast . Av detvideoband- och filmmaterial som används i programverksamheten för TV bevarasnästan ingenting av den främmande produktionen, som upptar ungefär hälften avsändningstiden. Av SR:s egen produktion, som är fördelad ungefär lika mellanvideoband- och filminspelningar, bevaras av filmen medan däremotvideobandmaterialet bevaras i betydligt mindre omfattning. Förutsättningarna för att bevara radio- och TV-programär i stor utsträckning beroende av den internationella och nationella regleringenpå upphovsrättens område. Av grundläggande betydelse är anslutningtill för skydd av litterära och konstnärliga verk. De svenskareglerna om författares, kompositörers och andra konstnärers rätt till sinaverk finns i första hand i lagen 2 1977/78. 1977/78:97 18 (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (URL), lagen (1960:730) om rätt till fotografisk bild (FotoL) samt i kungörelsen (1961:348) med tillämpningsbestämmelser till URL och FotoL. Bestämmelserom upptagning av radio- och TV-sändning och om bevarande av sådana upptagningarfinns också i radioansvarighetslagen (1966: 756) () och i kungörelsen(1967:226) om tillämpningen av (RAK). Vidsidan av SR:s TV-arkiv, där också spelfilm och Uknande bevaras, har , som är en stiftelse, ett av de största filmarkiven i landet. Avden årliga svenska långfilmsproduktionen får genom avtal ca5060 %, dvs. ca 1012 fU-mer. Av den importerade utländska långfilmendeponeras årUgen också hos , Detta motsvarar 130150filmer. Bevarandet av smalfUm, , ligger på en lägre nivå. För bådeden svenska och den utländska filmen gäller, att de kopior som kommer tillFilminstitutet ofta är mycket slitna. Ettflertal offentliga och enskilda 1 j u d a r k i v finns i landet. Det störstaIjudarkivet finns hos SR. Den största offentliga samUngen finns inationalfonoteket vid kungl, bibUoteket. Tillväxten i fonoteket sker dels genomleveranser från producenter och distributörer, dels genom gåvor, köp och byten.Leveranserna grundar sig på en frivilUg överenskommelse mellan kungl,bibUoteket och de flesta svenska sldvproducen-ter och omfattar ett exemplar avsamtliga i producerade svenska grammofonskivor och ljudband samt vissautländska av svenskt intresse. De årliga leveranserna uppgår till ca 1 000fonogram. FörutomsamUngama vid och nationalfonoteket finns ljudarkiv vidforskningsinstitutioner, utbildningsinstitutioner, museer, konsertinstitutionerm. MöjUghetenatt för oUka ändamål utnyttja de bevarade ljud- och bildupptagningarna är iförsta hand beroende av den nuvarande lagstiftningen på upphovsrättens område.Därtill kommer att flera av de bevarande institutionerna inte har ställning avmyndighet. Någon direkt skyldighet att tillgodose forskningsintresset hardessa institutioner inte. I enskrivelse till Kungl. Maj:t framhöll vissaforsknings-representanter* att intar en nyckelställningför massmedieforskningen i och att arkivmaterialet tilldrar sig ettallt större intresse från forskningens sida. Man påpekade också attmassmediaundervisning hade införts i läroplaner för olika skol- *Professorn i teatervetenskap vid i , docenten i litteraturvetenskap vid i , professorn i litteraturvetenskap vid i samt professorn i filmforskning vid i . 1977/78:97 19 former.Ett ökat intresse för materialet har emeUertid inte ökat tiUgäng-ligheten tilldet. Skrivelsen överlämnades till DAK för att tas under övervägande ikommitténs arbete. Behovet av att ökabevarandet och tillgängUgheten till SR:s material har också betonats avSveriges författarförbund i en framställning tUl ifebruari 1973. Förbundet framhåller framför allt ljud- och bildupptagningamasvärde för den allmänna debatten och informationen samt allmänhetens intresse avatt i efterhand kunna ta del av det som har sänts i radio och TV. Förbundetfinner att avsaknaden av ett "riksmedietek" får betraktas som enallvarlig brist i samhällsinformationen. Skrivelsen har överlämnats till DAKför att tas under övervägande i kommitténs arbete, (E1963: 45) (KBU) förklarade i sitt betänkande (SOU 1971:73) Fonogrammen imusikUvet att fonogram-m e n, utöver att vara en effektiv kanal för atttillfredsställa behov att lyssna till musik och för att sprida kunskap ommusik, kan betraktas som historiska dokument som ur sttikt musikhistoriskaspekt i första hand Hr av intresse for musikforskare, musikstuderande ochandra grupper med professionell verksamhet inom musiklivet. KBU konstateradeatt det största fonogramarldvet i landet, vilket finns hos SR, inte ärtillgängligt för allmänheten, och att övriga fonogramarkiv inte har tillräckUgtomfattande samUngar eller i övrigt inte har tillräckUgt stora resurser. KBU förordadeett statligt centralarldv för fonogram. (U 1969:52) uttalade i sitt andra delbetänkande (SOU 1972: 9) Samhället och filmen i fråga om bl. a. film- och TV-undervisning, att filmarkivarbetar under trängda ekonomiska förhåUanden och att dess möjligheter atttillmötesgå den högre utbildningens och forskningens behov är begränsade, inteendast ekonomiskt utan även med hänsyn tUl upphovsrättsUga förhållanden m. m.Filmutredningen ansåg att man borde överväga möjligheten av lagstiftning omtvångsdeponering av filmer. Synpunkter av samma innebörd har framförts av denordiska fUmarkiven. har i en skrivelse anhållit attfrågan om lagstadgad leverans av AV-material skall utredas. Skrivelsen haröverlämnats för kännedom till DAK. 2.3.3principställningstagande i DAK:s betänkande DAKerinrar om att i propositionen (1974: 28) om den statUga kulturpolitiken målenför den statliga kulturpolitiken sammanfattas i åtta punkter, I en av punkternasägs att kulturpolitiken skall garantera att äldre tiders kultur tas till varaoch levandegörs. Vidare framhålls i propositionen att kulturlivet aldrig kanutformas enbart på grundval av de samtida kulturströmningama. Verksamheten inomflera av de konstnärliga ut- 1977/78:97 20 trycksformernabygger till avsevärd del på ett arv från tidigare epoker. Inom teater, dans ochmusik är äldre verk självklara inslag i institutionernas verksamhet. Detframhålls i propositionen vidare att det i arbetet med att bevara och förakulturtraditioner vidare är viktigt att insatserna gäller hela samhälletshistoria. enkät till forskare som DAK har genomfört framgår att forskarna tillmäterljud- och bildupptagningar stor betydelse för sin verksamhet. Utredningenhänvisar här också till vad kulturutskott uttalade i sittbetänkande (KrU 1972: 11) med anledning av en motion om anslag till stöd åtforskarservice vid . Utskottet framhöll att utbildningsutskottåret irman hade betonat (UbU 1971: 3, rskr 1971: 84) angelägenheten av att dehumanistiska och sam-hällsvetenskapUga forskningsråden. Riksbankensjubileumsfond och SR söker stimulera forskningen rörande massmedia och isynnerhet radio-och TV-forskning samt underströk vikten av att radio- ochTV-forsk-ningen inte försvåras av brist på forskarservice, DAKanser att omfattningen av det ljud- och bildmaterial som bevaras inteuppfyller de krav och förväntningar som ställs från forskning och allmänhet. TUlden bristfälliga situationen i fråga om ljud- och bildupptagningar hör inteendast den låga bevarandenivån utan också svårigheterna att få tiUgång till detbevarade materialet och den fara för förstöring som detta material är utsattför till följd av bristfällig upptag-ningstelcnik och ofullkomligalagringsförhållanden. DAKmenar att den rådande situationen leder till att mycken information, mångameningsyttringar och många kulturyttringar utan motsvarighet i äldre tider gårförlorad. Än värre är att det som bevaras i bibUotek och arkiv kommer att ge enmycket mindre fullständig bild av nutidens verksamhet inom kultur, vetenskap,teknik och administration än vad vi nu har av gångna tiders. Särskilt storbetydelse har det att framtida forskning kommer att ha mycket sämre möjUgheteratt göra sig en bild av information och opinionsbildning i politiska ochkulturella frågor än vad vi kan göra oss om motsvarande aktiviteter undergångna tider. DAK erinrar om vilken betydelse radio och TV har som medel för sådaninformation och opinionsbildning. DAK:sslutsats är att det är av stor vikt för framtida forskning på skilda områdenatt information, opinionsbildning, kulturella framställningar osv., som läggsfram inför offentligheten genom radio eller TV eller genom fonogram, film ellerlilaiande modern teknik, verkligen blir bevarade för framtiden. Bevarandet börenligt DAK ske i en omfattning som någorlunda motsvarar vad som är fallet medtryckta skrifter. 1977/78: 97 21 UTREDNINGENOM PLIKTEXEMPLAR AV SKRIFT 3 Pliktexemplar av skrift 3.1 Kommitténs förslag Utredningenbehandlar de skäl som kan anföras för leveransskyldigheten under tre rubriker,nämligen den kulturella funktionen dvs. intresset av att bevara material, attförteckna det i nationalbibliografiska publikationer o. dyl,, samt attupprätta nationell statistik, forskningsfunktionen och den administrativafunktionen. PUktleveransernasbetydelse för forskningen är stor framhåller utredningen, bl. a. därigenom attde svenska samlingarna vid de leverans-berättigade biblioteken genom såvälbredd som omfattning ger möjUghet till forskning, som inte skulle kunnatillgodoses genom en annan typ av förvärv. Detta sammanhänger med attleveranserna kommer in genom tryckerierna och inte förlagen och därför äveninnehåller ett stort material, som över huvud taget inte tillhandahålls i denöppna handeln. Intresset för detta "småtryck" har ökat i samband medutbyggnaden av den nutids- och samhällsorienterade forskningen. Beträffandeden administrativa funktionen nämns särskilt folkrepresentationens och dencentrala statsförvaltningens behov av referensbibliotek. F.n. erhåller leveranser från ca 350 statliga verk,myndigheter och institutioner. Leveranserna, som även innehåller material somär mångfaldigat på annat sätt än genom tryck, är mera kompletta än motsvarandematerial levererat som pUktleveranser till kungl. 3.1.2Utnyttjande av pliktexemplar m. m. Utredningenhar undersökt pliktleveransernas nuvarande omfattning i . Häravframgår att det framställs över 200 000 leveranspliktiga trycksaker(1976: ca 218 000 exemplar). Huvudparten av dessa lämnas av landets f. n. ca 1900 tryckerier medan en mindre del lämnas av förlag eller motsvarande. Avstatistiken framgår att det största antalet exemplar återfinns underkategorierna småtryck (ca 95 000), tidningsnummer (ca 60 000) samttidskriftshäften (ca 43 000). Antalet böcker, broschyrer och fortsättningsverkuppgår tiU ca 15 000. är utvecklingstendensen en ökning av det leverans-pliktigamaterialet med . Utredningen bedömer att det inte ärtroligt att rörande stencUerade skrifter m, m. skullemedföra någon nämnvärd ansvällning av pliktleveranserna. 1977/78: 97 22 vid de leveransberättigade biblioteken utgör synnerUgen viktiga ochflitigt utnyttjade delar av bibliotekens litteratur-bestånd. biblioteketuppgår lånen ur de svenska samlingarna till av det totala årligautlånet. Vid universitetsbibUoteken är den procentueUa andelen troligen någotmindre, bl. a. beroende på att bibliotekens totala utlån i de flesta fallen äravsevärt större än national-bibliotekets. För fjärrlån till låntagare på andraorter utgör de stora samlingarna svenskt tryck en viktig tiUgång framför aUtnär det gäller något äldre och därför inte så lättUlgängligt tryck. När detgäller små-trycket är utlånet f. n. tämUgen begränsat med tanke på samlingarnasoch accessionens storlek. 3.1.3Pliktleverans eller leverans efter rekvisition Enligtdirektiven för utredningen skulle utgångspunkten för arbetet vara attleveranspUkten borde kvarstå. Enskyldighet att leverera skrifter till arkiv, bibliotek m. m. kan anordnasantingen som en skyldighet att leverera på eget initiativ enUgt givna direktiv,s. k, pUktleverans, eller som en skyldighet att leverera efter rekvisition frånden leveransberättigade, som då själv gör urvalet. En kombination av de tvåsystemen är också tänkbar med pUktleverans till t, ex, nationalbibliotek ochleverans efter rekvisition till vissa andra bibUotek eller med en begränsadpUktleverans som bas kompletterad med en rätt för de leveransberättigade atthärutöver rekvirera efter eget urval ur det som inte ingår i basleveransen. dag gällande leveranslagen föreskriver en renodlad pliktleveransordning. Ettsystem med rekvisitionsrätt innebär att biblioteken i efterhand utan kostnadskall kunna få till sig levererade den litteratur de själva utväljer. Avpraktiska skäl måste en sådan rekvisitionsrätt så gott som undantagslöstimättas gentemot förlag eller utgivare och inte mot tryckerier. Närrekvisition skall göras kan biblioteken nämligen genom bibliografier m. m. iregel endast skaffa sig kännedom om de förra. a. i , och . Rekvisitionsrättssystemetslämplighet har dock varit diskuterad bl. a, i , Isvensk debatt har frågan tagits upp bl. a. av forskningsberedningen år 1963samt av i samband med en motion vid /76. Konsekvensernaav ett rekvisitionsförfarande har senare studerats av en arbetsgrupp inomforskningsbiblioteksrådet på uppdrag av BIDOK och massmedieutredningen (Ju1970: 59). Tankenpå att helt eller till vissa delar införa rekvisitionsrätt i stället förnuvarande pUktleveranser avvisas då detta skulle leda till en ordning somskulle bli kostsam och opraktisk för både levererande och beställande part. 1977/78:97 23 3.1.4Pliktexemplarens antal och mottagare Närdet galler pliktexemplarens antal och karaktär konstaterar utredningen, attkultureUa och administrativa skäl är synnerligen starka för att ha ettnationalexemplar och ett reservexemplar till detta. bibUoteket bör somnationalbibliotek erhålla det förstnämnda. Reservexemplaret bör placeras vidLunds universitetsbibliotek. För denna placering talar bl. a. att biblioteketsedan 1968 har en med kungl. bibUoteket likartat organiserad särskildsmåtrycksavdelning samt att ordboksredaktion är belägeninom och ständigt nyttjar dess svenska trycksamling. Såvälnationalexemplaret som reservexemplaret bör vara så fullständigt som möjligt.De bör t, ex. även omfatta oförändrade omtryck och upplagor. Reservexemplaretföreslås dessutom i viss utsträckning utgöra ett nationellt låneexemplar samtregionexemplar. Ivad avser övriga pliktexemplar har utredningen övervägt olika möjligheter tillbegränsning i såväl producenternas som de mottagande bibliotekens intresse avleveransskyldigheten alternativt andra former för dennas fullgörande ännuvarande pUktleveransordning, Utredningen har dock funnit att så starkaprincipiella skäl talar för att de sex högskole-regionerna behandlas på ettlikvärdigt sätt vad beträffar tillgång för forskningsändamål m, m. av svenskskrift, att det inte är försvarligt att särbehandla någon av regionema.Samtliga bör därför försörjas med det svenska trycket på samma sätt som redannu sker tiU de äldre universitetsbiblioteken. Utredningen föreslår attpUktleverans skall gå till förutom kungl. och Lundsuniversitetsbibliotek samtUga fem övriga högskoleregioner.