prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — LiksomFöretagskapital är de kreditaktiebolag och har till uppgift att medverka tillfinansieringen av företrädesvis mindre och medelstora företag. De lämnarhuvudsakligen långfristiga lån. AB Industrikredits kreditgivning är inriktadfrämst på primärkrediter, medan AB Företagskredit lämnar lån efter en friarebedömning av säkerheterna. Enligt vad föredraganden anförde i prop. 1972: 101 (s. 9)borde Företagskapitals verksamhet t. v. betraktas som en försöksverksamhet. Frågan om en utökad rätt för Företagskapital att förvärvaaktier har prövats av . beslöt därvid attavslå ett motionsyrkande, som i riksdagsbehandlingen stöddes av de borgerligapartierna, om en omedelbar översyn av reglerna för verksamheten iFöretagskapital. Beslutet skedde med hänvisning tiU att bolagets styrelseenligt uppgift planerade en utvärdering av verksamheten varefter den fortsattainriktningen skulle övervägas (mot. 1975/76: 2044, NU 1975/76: 54 s. 56, 57, 70och 71, rskr 1975/76: 388). Företagskapital framhåller att tiden ännu inte är mogenför en slutlig utvärdering av den försöksverksamhet som bolaget f. n. bedriver.Bolaget anser dock att vissa förändringar bör göras . Bolaget bör sålundafå möjlighet att förvärva aktier inte bara som f. n. genom kapitaltillskotttill företag vid nyemission utan också när aktierna utgör en del av befintligaktiestock i företaget. Som exempel på insatser som Företagskapital då skullekunna göra nämns möjligheten att ur familjeföretag lösa ut passiva delägare,som utgör hinder för företagens utveckling, eller delägare som har bjudit utsina aktier till utomstående. Det har också från vissa företag anmälts behov avatt sälja en minoritetspost av aktier i företaget för finansiering i sambandmed generationsskifte. Samarbetet med AB Industrikredit har fungerat väl och deflesta av de nuvarande kundkontakterna har etablerats via detta bolag.Företagskapitals verksamhet är dock av annan karaktär än den som ABIndustrikredit bedriver. Speciellt uppföljningen och bevakningen av de mindreföretagen, som i vissa fall har startat sin verksamhet och inte harutvecklat sina lediungsfunktioner och utarbetat redovisningsmtiner, har visatsig vara mycket arbetskrävande. Företagskapital har också nått en sådanomfattning att det enligt styrelsens mening är nödvändigt för bolaget att 1977/78: 40 4 underden fortsatta försöksverksamheten få en egen organisation med erforderligpersonal för bolagets specifika arbetsuppgifter och en egen verkställandedirektör. Bolaget har från Industrikredit förvärvat tjänster sommotsvarar ungefär fyra heltidsanställda tjänstemän. Det förutsätts att denegna personalen t. v. bör ha motsvarande omfattning. För att hålla nere defasta kostnaderna avses samarbetet med Industrikredit att fortsätta genom attdetta bolag tillhandahåller vissa administrativa tjänster. Samarbetet påstyrelseplanet med vissa gemensamma styrelseledamöter fömtsätts bestå mellanföretagen. Fullmäktigei tillstyrker att Företagskapitals förslag genomförs. Bankinspektionentillstyrker att bolaget får rätt att förvärva aktier utan samband medkapitalökning. Inspektionen erinrar dock om att bolagets uppgift enligt vadsom uttalades vid dess tillkomst avser de mindre och medelstoranäringsföretagens kapitalförsörjning. Från den utgångspunkten kunde det enligtinspektionens mening vara naturligt att bolagets relativt begränsade resurseranvänds för reella tillskott och inte för aktieförvärv som endast påverkarägarförhållandena i företagen. Förslaget innebär viss ändring av bolagetsmålsättning och ändamål, eftersom aktieförvärven får annat syfte än att stärkakapitalbasen i de ifrågavarande företagen. Även för framtiden torde det som enhuvudprincip vara angeläget att kapitalengagemangen i Företagskapitalskundföretag avvecklas så snart det låter sig göra för att kreditbolagetsresurser skall kunna komma så många företag till nytta som möjligt. Ävenom det normalt inte bör vara en självständig uppgift för Företagskapital attöverta ägarengagemang i företag, bör detta enligt bankinspektionens meningdock kunna komma i fråga när avsikten är att underlätta generationsväxling ifamiljeföretag. Det kan i regel bli fråga om förvärv med begränsade möjlighetertill både förräntning och senare avyttring. Utvidgas möjligheterna till förvärvav ifrågavarande slag, som Företagskapitals kostnader för attanskaffa kapital ökar, kan det bli svårt för bolaget att hålla sin egenverksamhet på en företagsekonomisk basis. Bolaget måste självfallet beakta nunämnda omständigheter och beakta att dessa sätter gränser för de engagemang sombolaget kan göra på det nya området. Ifråga om Företagskapitals behov av en egen organisation instämmer bankinspektioneni vad bolaget anför. 1denna proposition angrips småföretagens problem över ett brett fält. Förslagtill förbättringar läggs fram vad gäller bl. a. skattebelastning, kapi- Prop.1977/78: 40 5 talförsörjning,rådgivning och information. En livligt debatterad fråga harvarit de mindre och medelstora företagens kapitalförsörjning. Ett antalspeciaUnstitut och särskilda kreditformer har efter hand inrättats för attkompensera dessa företag för de svårigheter de har att t. ex. få tillgång tillobligationsmarknaden eller att på grund av bristande formella säkerheter kunnavända sig till den reguljära kreditmarknaden. Företagens kapitalförsörjning istort övervägs av kapitalmarknadsutredning (Fi 1969: 59) som avser attlägga fram sitt slutbetänkande /78. Den avgörande frägan närdet gäller småföretagens försörjning med riskkapital är bedömningen av dessaföretags framtidsutsikter. När utvecklingsmöjligheterna bedöms som mindre goda t. ex. på grund av en oförmånlig skattemässig situation eller svårigheter attbemästra ökade krav från samhällets sida försvåras tillförseln av riskvilligtkapital. Chefen för budgetdepartementet föreslår i bilaga 3 vissa ändringar ibeskattningsreglerna såvitt gäller småföretagen. Det är också angeläget att seöver andra möjligheter att förbättra småföretagens situation. Det finns bl. a.anledning att pröva vilken roll det av staten och affärsbankerna gemensamtägda Företagskapital kan spela i detta sammanhang. Företagskapital bildadesår i syfte att förbättra tillgången på riskbärande kapital för de mindreoch medelstora företagen. Bolaget ger företagen kapitaltillskott främst genomatt förvärva minoritetsposter av aktier vid nyemission. Jag har i detföregående närmare redogjort för de förutsättningar som gäller förFöretagskapitals verksamhet. Förverksamheten, som började , har bolaget till september 1977tagit i anspråk ett belopp som motsvarar det egna kapitalet. har bolagetengagerat sig i 14 företag med en sammanlagd omsättning av ca 400 milj. kr. ochmed tillhopa ca 2 600 anstäUda. Bolagets placeringar per den 30 juni 1977fördelade sig med 10,3 milj. kr. på aktier och 11,7 milj. kr. på förlagslån.Bolaget har avvecklat sina engagemang i två företag och nedbringat sittaktieinnehav i ett tredje. fram till harbolagets verksamhet efter avskrivningar på engagemang lämnat ett sammanlagtöverskott på ca 1,4 milj. kr. Företagskapitals verksamhetär således inriktad på att förse småföretagen med riskkapital. Något som oftakan vara minst lika betydelsefullt för mindre företags fortsatta verksamhet äratt nödvändiga strukturförändringar kan genomföras utan alltför storapåfrestningar. De bör bl. a. kunna drivas vidare i enskild regi trots ägarbyte.Detta gäller t. ex. familjeföretag vid generationsskifte. Tyvärr har det oftavisat sig vara svårt att överlåta ett familjeföretag till enskild person,främst på grund av de höga krav på avkastning som gällande skatteregler harlett till. En nytUlträdande ägare måste nämligen på grund av de progressiva inkomst-och förmögenhetsskatteskalorna, ta ut stora lönebelopp ur före- 1977/78: 40 6 taget för att klara sin samlade skattebelastning. SkallköpeskiUingen dessutom amorteras, ökar kravet på löneuttag ytterligare. Dettakan leda till avkastningsbehov som ett mindre företag inte kan tillgodose.Belysande exempel på detta har redovisats i företagsskatteberedningens promemoria(Ds Fi 1976: 10) "Särskilda skattelättnader för familjeföretag".Flertalet småföretag som har avyttrats har därför i ställetsålts till större företag eller investmentföretag. För att underlätta ägarbyten i mindre och medelstoraföretag eller för att lösa finansieringsproblem vid generationsskifte i sådanaföretag har Företagskapital föreslagit att bolagets möjligheter att förvärvaminoritetsposter av aktier utvidgas till att avse även del av redanexisterande aktiestock. 1 likhet med remissinstanserna anser jag attFöretagskapital bör få möjlighet att förvärva aktier även utan samband mednyemission. Det är inte ovanligt att verksamheten i ett mindre eller medelstortföretag, som i och för sig borde ha god lönsamhet eller godautvecklingsmöjligheter, hämmas av att någon eller några delägare inte kaneller vill ta del i verksamheten. Verksamheten skulle kunna effektiviseras, omsådana delägare löstes ut av de övriga. Detta förhindras ofta av brist påmedel. Det kan också finnas risk för att den fortsatta verksamheten försvåras,om en delägare som de övriga inte kan lösa ut överlåter sin del på någon utomståendeperson. Situationen kan vidare vara den att samtiiga delägare är ense om att enminoritetspost i företaget bör avyttras men inte kan finna någon köpare. Problem av nu angivna slag torde framför allt uppstå isamband med generationsväxling i familjeföretag. Om Företagskapital fårmöjlighet att då träda in innebär det visserligen att föremålet för dettabolags verksamhet utvidgas till att avse mer än ren finansiering av mindre ochmedelstora företag. Att bistå företagen i sådana fall framstår emellertid somen ängelägen uppgift som ligger i linje med det allmänna syftet bakomtUlskapandet av Företagskapital, nämligen att stödja de mindre och medelstoraföretagens verksamhet. Företagskapital bör i nu avsedda fall kunna förvärvainte bara aktier utan också andelar i ekonomiska föreningar oeh liknanderättigheter. När eneller flera delägare i ett mindre företag skaU lösas ut kan det emellertid finnasett intresse att undvika att ett främmande företag inträder som delägare.Detta kan gälla även om det främmande företaget som fallet är medFöretagskapital har målsättningen att så snart det kan ske avveckla sittengagemang på ett för de övriga delägarna tillfredsställande sätt. Det kanockså förhålla sig så att en insats från Företagskapital kan behövas för attandra köpare som är villiga att träda in och överta ett mindre företag som harbjudits ut tUl salu skall kunna överta företaget. En möjlighet är då att Företagskapital i stället för attsjälv inträda som 1977/78: 40 7 ägare erbjuder tillträdande ägare ett lån, varvidsäkerheten kan bestå av panträtt i aktier i företaget. En sådan lånemöjlighetskulle kunna utnyttjas av enskilda personer, som är lämpliga att överta ochdriva ett mindre företag men som har begränsade egna tillgångar. Fall kanockså tänkas där den lämpligaste utvägen att lösa finansieringsproblemen isamband med överlåtelse är en kombination av lån till ny ägare för förvärv aven majoritetspost med förvärv av en minoritetspost för Företagskapital. Enligt minmening bör Företagskapital därför även ges möjlighet att lämna lån av härangivet slag. Garanti för att lånemöjligheten kommer att användas för sittegentliga syfte ligger i den bedömning av företaget som Företagskapital har attgöra i samband med att lånet beviljas. Ett villkor bör vara att företaget gerFöretagskapital erforderlig insyn i verksamheten under lånets löptid. I regelbör också krav på en inte alltför obetydlig insats från tillträdande ägareställas och en viss del av köpeskillingen anskaffas genom lån i bank. Eftersomlånen skall återbetalas med beskattade medel, kommer den nya lånemöjlighet somFöretagskapital kan erbjuda att kunna utnyttjas endast i den månamorteringsvillkoren är förmånliga. Dessa villkor är i sin tur beroende av denlånetid och de övriga förutsättningar som vid varje tid gäller förFörelagskapitals upplåning. Den längsta tid för vilken Företagskapital kanlämna lån är enligt bolagsordningen . Skulle enlåntagare brista i sin betalningsskyldighet kan Företagskapital behöva isamband med pantrealisation själv förvärva pantsatta aktier. börFöretagskapital i enlighet med gällande bolagsordning inte förvärva aktiemajoriteteni något företag, såvida det inte skäligen påkallas av förhållandena. SkulleFöretagskapital göra ett sådant förvärv, har bolaget att medverka till attmajoritetsinnehavet inte består längre än vad skälig hänsyn till bolagets ochdet andra företagets intressen föranleder. För att dehär angivna ändringarna i Företagskapitals verksamhet skall kunna genomföraskrävs ett tillägg till avtalet mellan staten och affärsbankerna samt ändring ibolagsordningen. Enligt vad jag har inhämtat är affärsbankerna beredda attträffa tilläggsavtal i enlighet med vad jag nu har angett. Jag förordar attregeringen inhämtar bemyndigande att träffa sådant avtal. Denverksamhet som Företagskapital bedriver är att betrakta som enförsöksverksamhet. De nya finansieringsmöjligheterna bör ses som led i denfortsatta försöksverksamheten och bör användas med försiktighet och i begränsadomfattning. Det kan sålunda finnas skäl att sedan praktiska erfarenheter harvunnits på nytt pröva hur Företagskapital bäst bör medverka vid finansiering avmindre och medelstora företag. Enligt vad Företagskapital uppger har verksamheten fåttsådan omfattning att det är nödvändigt för bolaget att under den fortsattaför- Prop.1977/78: 40 8 söksverksamhetenfå en egen organisation med egen verkställande direktör och övrig erforderligpersonal. Enligt min mening är bolagets önskemål i detta hänseende befogade.Det bör dock understrykas att bolaget även i fortsättningen bör ha ett närasamarbete med AB Industrikredit och AB Företagskredit och så långt som möjligtanlita dessa företag för t. ex. administrativa tjänster m. m. 1 avtalet mellan statenoch affärsbankerna om Företagskapital har uttryckligen förutsatts att bolagetsorganisation kan komma att ändras. Något tillägg till avtalet krävs därför inteför att nu berörda ändring skall kunna genomföras. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attbemyndiga regeringen att träffa tilläggsavtal om Företagskapital Aktiebolagenligt de grunder som jag har förordat i det föregående. Åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling Anmälantill proposition om åtgärder för att främja de mindre och medelstora foretagensutveckling såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde Påbeskattningsområdet möter småföretagen särskilda problem. Kapitalbeskattningen,dvs. förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen av kapital som har nedlagts ismåföretag, kan medföra en betydande extrabelastning på dessa företag och kandärigenom hämma deras utveckling. Problemet har redan tidigare uppmärksammatsav statsmaktema. Genom lagstiftning infördes provisoriska lättnader ikapitalbeskattningen för ägare av småföretag. Vidriksdagsbehandlingen uttalades emellertid att frågan inte kunde ansesha fått sin slutgiltiga lösning och att framför allt problemen vidgenerationsväxling i små och medelstora företag återstod att lösa.Företagsskatteberedningen (Fi 1970:77) fick tilläggsdirektiv i enlighet medriksdagens önskemål. En arbetsgmpp inom beredningen har lagt fram ett förslagtill lösning av arvs-och gåvoskatteproblemen vid generationsskiften. Underremissbehandlingen av förslaget har förts fram starka önskemål om lättnaderäven i förmögenhetsbeskattningen. Jag anser det angelägetatt dessa kapitalskattefrågor får en tillfredsställande lösning. Detförslag som har lagts fram av arbetsgruppen och de upppslag som har framkommitvid remissbehandlingen har det gemensamt att de medför stora tekniskakomplikationer eller bryter ganska tvärt mot nuvarande beskattningsprinciper.Jag anser att ytterligare utredningsmaterial behövs innan man prövar lösningarav det slaget. I det följande föreslår jag en kraftig utbyggnad av denuvarande lättnadema vid beskattningen av kapital i sådana småföretag somdriver rörelse, jordbmk eller skogsbmk. Fortsatt utredningsarbete får visa omandra lösningar är mer ändamålsenliga. 1 saml.Nr 40. Prop.1977/78:40 2 Jag kommer också att ta upp vissa andra beskattningsfrågorsom särskilt berör småföretagen. infördes särskilda regler förinkomstbeskattning av vissa småföretag, s. k. fåmansföretag. Reglerna harkritiserats från olika synpunkter och jag avser att föreslå att de justeras ivissa avseenden. Efter samråd med chefen för kommer jagockså att ta upp frågan om utvidgning av rätten till extra avdrag vid inkomsttaxeringenför vissa exportkreditkostnader. Slutligen kommer jag att förorda smärretekniska justeringar av de regler som gäller för egenföretagares avdrag för s.k. egenavgifter. Vad särskilt beträffar kapitalbeskattningen finns, somjagnyss nämnde, regler som innebär att tillgångar nedlagda i vissasmåföretag behandlas gynnsammare än andra förmögenhetstillgångar.Lättnadsreglerna omfattar dels företag som drivs i direktägd form, dels företagsom drivs genom bolag vars aktier inte är noterade på börs och inle helleromsätts på kapitalmarknaden. De berörda företagen har i vissa sammanhang betecknatssom familjeföretag. 1 det följande kommer jag dock att använda uttrycketsmåföretag. De nu gällande reglerna om beskattning av kapital i småföretaginnebär i princip att tillgångar som har nedlagts i ett småföretags rörelse,jordbruk eller skogsbruk får värderas med utgångspunkt i inkomstskatteförfattningarnasbestämmelser. Vid kapitalbeskattningen godtas alltså den avskrivning avinventarier och nedskrivning av lager som skulle ha kunnat medges vidinkomsttaxeringen. Lättnaderna tillkom genom lagstiftning (prop.1974:98, SkU 1974: 38, rskr 1974:259, SFS 1974:311-320). 1 samband med att propositionen behandlades begärderiksdagen på förslag av skatteutskottet att regeringen skulle geföretagsskatteberedningen tilläggsdirektiv. Beredningen borde i ett störresammanhang utreda möjligheterna att ändra kapitalbeskattningen så att bl. a.generationsväxlingar i småföretagen underlättades. Beredningen fick tilläggsdirektiv ienlighet med önskemål. överlämnade företagsskatteberedningen tillchefen för promemorian (Ds Fi 1976:10) Särskildaskattelättnader för familjeföretag. Promemorian hade utarbetats av en särskildarbetsgmpp inom beredningen'. I promemorian föreslås bl.a. att en småföretagareunder sin aktiva tid skall kunna få sätta av medel till ett s. k. arvsskattekonto.Sådana avsättningar föreslås bli avdragsgilla vid inkomsttaxeringen och värdelav kontot skall inte heller redovisas som tillgång vid förmögenhetstaxeringen.Om de avsatta medlen används för annat ändamål än att betala arvs- ellergåvoskatt, skall medlen återföras lill beskattning. Vidare föreslås att den somärver eller genom gåva övertar ett småföretag ' Generaldirektören , ordförande, samtexperterna, kammarrättsassessorn Per Anclow, jur. ,länsrådet samt civilekonomen . 1977/78:40 3 skall få avdrag vid inkomsttaxeringen för den arvs- ellergåvoskatt som belöper på företaget och inte täcks av medel påarvsskattekontot. 1 promemorian föreslås även ökade möjligheter till eftergiftav arvs- eller gåvoskatt och anstånd med betalningen av sådan skatt. Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts avkammarkollegiet, (), (), Götahovrätt, kammarrätten i , , ,, länsstyrelsema i , , ,, , och , , , ,och . Centralorganisationen /SR,, auktoriserade revisorer (), i (LO),(), . (), . Svenska revisorsamfundet,, , hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), , . (), (), ochTrädgårdsnäringens riksförbund (TRF). Skrivelser har även inkommit från Skåneshandelskammare och . i län har till sitt yttrande fogat ettyttrande från läns handelskammare. i har tillsitt yttrande fogat yttrande från kronofogdemyndigheten i samt frånSkånes handelskammare. LRF hänvisar till yttrande av Lantbrukamasskattedelegation. , , - utom såvitt avser försäkringsfrågor - samt och hänvisar till yttrande avNäringslivets skattedelegation. och har avgetlgemensamt yttrande. LO har till sitt yttrande fogat ett yttrande från . 2 Nuvarande regler m. m. Vid kapitalbeskattningen, dvs. förmögenhets-, arvs- ochgåvobeskattningen, behandlas kapital som har nedlagts i småföretag gynnsammareän andra tillgångar. Dessa särskilda skattelättnader motiveras främst av attkapitalet, så länge det arbetar i företaget, inte på samma sätt som andra tiU- 1977/78:40 4 gångarär tillgängligt för ägarens privata konsumtion. Lättnader av dettaslag infördes första gången i samband med skattereform. Dessförinnantogs vid kapitalbeskattningen inte hänsyn till att tUlgångar innehades ellerbrukades på olika sätt. Reglerna hade provisorisk karaktär och innebar att s.k. arbetande kapital undantogs från den skatteskärpning som annars inträffadepå grund av lagsliftning (prop. 1970:71, BevU 1970: 41, rskr 1970:231, SFS 1970:170-174). De provisoriska reglerna var i allt väsentligt desammaför arvs- och förmögenhetsbeskattningen. En lång rad förutsättningar varuppställda. Företaget skulle utgöra viss minsta del av ägarens sammanlagdaförmögenhet, han skulle vidare ha sin huvudsakliga inkomst från förvärvskällanoch om han ägde flera förvärvskällor skulle det finnas ett naturligt sambandmellan dem. Företaget fick inte ha ett värde överstigande 2 milj. kr. Vidareskulle företagel till ägas av högst tio fysiska personer. Om dessaförutsättningar var uppfyllda, reducerades det skattepliktigaförmögenhetsvärdet av den del av förmögenheten som översteg 500000 kr.Vid arvsbeskattningen var skattelättnaden i stället utformad som en villkoradrätt till eftergift av arvsskattens storlek. Deprovisoriska reglerna visade sig snart ha vissa inte avsedda effekter.Bestämmelsema ersattes (prop. 1974:98, SkU 1974:38, rskr 1974:259, SFS1974:311-312) med de regler som fortfarande gäUer. Enligt dessa upptastUlgångar i jordbruk, skogsbruk eller rörelse till det lägsta värde som skulleha kunnat godtas vid inkomstbeskattningen. Enligl en spärregel skall dock minst60 % av företagsförmögenheten beräknad enligt de tidigare reglerna redovisastill beskattning. För vissa slag av tillgångar infördes specialbestämmelser.Sålunda fick skogskontomedel och andra avsättningar vid kapitalbeskattningentas upp till halva värdet. Senareunder vidgades lättnadema till att omfatta även gåvoskatten (prop.1974:185, SkU 1974:65, rskr 1974:406, SFS 1974:1053). Här gäller numera i stortsett samma bestämmelser som vid förmögenhets- och arvsbeskattningen. Vissaspärrar är uppställda för att hindra skatteflykt. a. fordras att gåvanavser all givarens rätt till förvärvskällan och att gåvan är utan förbehåll.Skattelättnaden går förlorad om företaget avyttras . Ny gåva ansesdå föreligga. Genomett tillägg (prop. 1975/76:193, SkU 1975/76:62, rskr 1975/76: 381, SFS1976: 331-335) ändrades reglerna för att hindra inte avsedda skattelättnader ifråga om byggmästarnas lager av fastigheter. Skattelättnadernamedges oberoende av om verksamheten drivs i direktägd form eller i bolagsform.Företag vars aktier eller andelar är noterade på börs eller eljest föremål föromsättning på kapitalmarknaden är emellertid undantagna frånskattelättnaderna. Börsnoterade aktier och andelar värderas efter börskursen.För värderingen av icke börsnoterade aktier har () utfärdatanvisningar (RSV Dt 1976:15). Ävenpå inkomstbeskattningens område finns regler som kan sägas be- Prop.1977/78:40 5 aktafamiljeföretagens kapilalskatteförhållanden i vissa situationer. De bestämmelseri 35 § 3 mom. nionde stycket kommunalskattelagen (1928:370, 35 § 3 mom. ändradsenast 1976:343). KL, som har införts för att förhindra s.k. intemaaktieöverlåtelser, är försedda med en möjlighet till dispens. I vissa fall hardispens medgetts för att underlätta generationsskiften eller för att göra detmöjligt för arvingarna efter en företagsägare att få fram medel för betalningav arvsskatt. I detta sammanhang kan också nämnas möjligheten att för sådanaändamål få dispens från låneförbudet i aktiebolagslagen (1975:1385, ändradsenast 1977: 709).