prop · G10325 · 1977-12-31 00:00:00 — 1974: 170 har utvecklingsarbetet i United delats uppi delmål som skall uppnås dä beslut beträffande denfortsatta verksamheten skall fattas. Den första beslutstidpunkten harfastställts . Det första delmålet som planenligt har uppnåttsinnebär bl. a. att motorn uppvisar tillfredsställande prestanda för vissaintroduktionstillämpningar. I den långsiktsplan som United har lagtfram läggs tonvikten på stirlingmotorer avsedda för ett antalspecialmarknader. Med fortsatt oförändrad insats bedöms sådana serieproducerademotorer kunna levereras . De planerade produktionsversionerna av motornutgör resultat av den omfattande komponentutveckling som bedrivits vid UnitedStirling . Resultatet av denna komponentutveckling ärmycket tillfredsställande och med de utvecklade komponenterna som byggelementkan nu produktionsprototyper byggas för ett flertal effekt- ochtillämpningsområden. Målsättningenför arbetet beträffande verkningsgrad för fordonstillämpning haruppnåtts. Avgasemissionerna uppfyller redan krav som beräknas ställas i Förentastaterna . Uppställda slutmål för lastbilsdrift avseendestarttid, effektregleringens tidskonstanter, effekt-viktförhållanden ochljudemission har även uppnåtts. Körbarhets-prov för stirlingmotorer pågår f. n.i en personbil. Ällvärmeegenskapernahos motorn är veritierade. Övergång mellan olika flytande och meUan flytandeoch gasformiga bränslen kräver endast mindre modifieringar av förbränningssystemet.Genom användning av s. k. värmerör för energiöverföringen i motorn kanbränsleflexibiliteten ytterligare ökas till att omfatta fasta bränslen,solenergi etc. Studier av värmerörsversioner ingår i det föreslagnautvecklingsprogrammet. Det närmaste utvecklingsarbetet inriktas på att produktionsanpassa Prop.1977/78: 25 96 och förbereda motorerna för tiUverkning inom ramen föruppnådda prestanda. är en ytterUgare prestandahöjning möjlig genom utvecklingav en högtemperaturmotor med andra material än metaller, t. ex. keramer. Genomförhöjd temperatur erhålls även en mer effekttät motor, dvs. lägre vikt/effektförhållandesamtidigt som tillverkningskostnaden per kw reduceras. Inom alla fordonsmarknader utom personbilsmarknaden är denvidareutvecklade dieselmotorn huvudkonkurrenten. Ingående analyser avkonkurrenssituationen har utförts dels av United , dels av andrabranschföretag. I samtliga i långsiktsplanen upptagna tillämpningsområdenberäknas stirlingmotorn få en gynnsam konkurrenssituation. 1 vissa tUlämpningsområdeninom allbränsle- och allvärmeområdet är stirlingmotorn utan egentligkonkurrens. Genom introduktion av stirlingmotorn på specialmarknader erhåUsbasen för en framtida volymmarknad. Det är United avsikt attsamarbeta med den befintUga motorindustrin för produktionen ochmarknadsföringen av stirlingmotorer. United avser härvid i första handatt svara för det stirlingteoretiska kunnandet och vidareutvecklingen av stirlingspecifikakomponenter. Härigenom läggs grunden för genomförandet av den s. k.komponentstrategin, dvs. att åstadkomma basen för en komponentindustri för stirlingmotoreri . De slutliga tillämpningsområdena för egen produktion ochde slutliga produktionsvolymerna kommer att anpassas till valet avsamarbetspartner inom befintiig motorindustri. I United strategi ingår vidare att säljateknologi i form av uppdrag och licenser, specieUt när dessa kan öka det egnakunnandet och inte heller konkurrerar med egna produkter. Marknadsföringen avlicenser har hållits tillbaka i avvaktan på den teknologiska utvecklingen ochfastställandet av den egna produktionsinriktningen. F. n. pågår förhandlingar medmotortillverkare i såväl som . Resultatet av dessaförhandlingar kan väntas föreligga under /78. Utvecklingsarbetet fortsätter planenligt. Beslut omproduktion beräknas kunna fattas och beslut om förberedelse fördenna behöver fattas under slutet av . I den långsiktsplan för United som fastställts är1976 har särskild vikt lagts vid analys och utvärdering av såväl gällande somalternativa och kompletterande mål och strategier. Omvärldens intresse för stirlingmotornhar kretsat kring fordonsanvändning. Ett flertal utredningarhar gjorts av olika myndigheter och organisationer, framför allt i Förentastaterna, för att närmare belysa möjligheterna härtill som dentekniska utvecklingen vid United och i () fört stirlingmotorn aUt närmare detta mål. Fords primära intresse äranvändning i medelstora Prop.1977/78: 25 97 och stora personbilar medan United inriktninggäller tyngre fordon, i vilka dieselmotorn är den vanligaste motortypen. i , EnergyResearch and (), har beslutat att stödjautvecklingen av stirlingmotorn för tillämpning i framtida amerikanskapersonbilar och andra lätta fordon. Ett stirlingmotorprogram bekostat av ERDAkommer att innebära stöd åt dels Fords fortsatta program, dels ett från Fordoberoende program. har föreslagit ett drygt sexårigt program till enkostnad av ca 150 milj. dollar att delas mellan och . har till ERDAangivit att den nämnda utvecklingsinsatsen kommer att medge seriemässiga utleveranserav personbilar med stirlingmotorer . FFV framhåller att internationell expertis har bedömt stirlingmotorn jämte gasturbinen som framtidens mest lovande ersättare till dagensförbränningsmotorer. Vidare framhåller FFV att stirlingmotorn inte är beroendeav petroleumbränslen eftersom motorn kan utnyttjas med en mångfald andravärmekällor samt att motorn kan medge stora bränslebesparingar vid uppvärmningoch elförsörjning av bostäder och arbetslokaler. FFV anser att satsningen påUnited har placerat i en tätposition när det gällerutvecklingen av denna motortyp. Genom att kraftfullt fullfölja utvecklingenöppnas möjligheter för att tillverka tekniskt avancerade produkter medstor internationell konkurrenskraft. I den fortsatta utvecklingen liggersålunda både nya arbetstillfällen och värdefulla lösningar på vissa av dagensoch morgondagens energiproblem. Finansieringen av verksamheten vid United har med undantag för den inledande perioden skett genom att upplånatsi medan resterande tillskjutits i lika delarav delägarna och . har därvid lämnat direkta bidrag för sindel av verksamheten, medan finansieringen från FFV till större delen skett iform av lån. t. v. utan krav på amortering och förräntning. FFV och Kockumshar solidariskt tecknat borgen för United lån i Investeringsbanken. fram till utgången av har de tvådelägarna vardera överfört 36,3 milj. kr. Äv FFV:s andelhar 28,8 milj. kr. motsvarats av särskUda investeringsanslag. United Stirlingshittillsvarande lån i Investeringsbanken medför storbelastning för bolaget i form av räntor och amorteringar. Under perioden19771982 beräknas räntor och amorteringar uppgå till ca 86 milj. kr. I avvaktan på resultatet av pågående utredning beträffandeändrad finansiering för United bör medelsbehovet för den direkta utvecklingsverksamhetenunder /78, 28,2 milj. kr., täckas på samma sätt som tidigare.Kostnaden för räntor och amorteringar vilka 7 1977/78. Prop.1977/78: 25 98 under /78 beräknas uppgå tUl 15,8 milj. kr.bör däremot täckas genom upplåning i Investeringsbanken. För att undanröja den formella olikheten mellan delägarnaskapitalinsatser och för att eliminera räntebelastningen på av FFV beviljadeinvesteringsanslag anser FFV det önskvärt att detta anslag avskrivs, vilketskulle kunna ske genom att FFV erhåller ett särskilt avskrivnings-anslag. Defortsatta medelstillskotten från FFV bör lämpligen ske i form av bidrag sommotsvaras av särskilda anslag på driftbudgeten. Kommanditbolaget () ägsmed vardera av FFV och . Organisationsformen kommanditbolagförutsätter att företaget har en delägare med obegränsat betalningsansvar. Avdenna anledning bildades vid starten ett aktiebolag, United ()AB, som förvaltar av andelarna i kommanditbolaget. Aktiebolaget ägs i sintur med vardera av staten (FFV) och . United () AB är väsentligen ett"namnbolag" utan tillgångar. Aktiebolaget saknar sålunda möjlighetatt täcka det redovisade kapitalunderskottet i kommanditbolaget, vilket haruppkommit genom ackumulering av de årliga nettokostnaderna för utveckling av stirlingmotorn,eftersom en stor del av dessa är lånefinansierade. FFV menar således att det avformella skäl är nödvändigt att FFV tillsammans med lämnar engarantiförbindelse tUl United () AB avseende detbetalningsansvar som kan komma att åvila aktiebolaget på grund avkapitalunderskott i Kommanditbolaget () . För /78 hemställer FFV sålunda attregeringen föreslår att anvisa ettavskrivningsanslag på 31,5 milj. kr. för att avveckla hittillsvarandeinvesteringsanslag för stirlingmotorn, anvisa ettanslag på 7,1 milj. kr. för att bestrida FFV:s direkta utvecklingskostnaderför stirlingsprojektet genom sin andel i United , medge FFV rättatt i samband med upplåning i Investeringsbanken tiUsammans med tecknasolidarisk borgen med ett belopp av ytterligare 29,8 milj. kr. jämte räntaeller intill totalt 98,1 milj. medge FFV rättatt tillsammans med lämna garantiförbindelse avseende detbetalningsansvar som kan komma att åvUa United () AB på grund avkapitalunderskott i KB United Stiriing () . Utvecklingsarbetet på stirlingmotorn fortsätter planenligt.De mål som enligt gällande långsiktsplan skulle uppnås harockså uppnåtts. De faktorer som påverkar stirlingmotorns utsikter att få all- Prop.1977/78: 25 99 män avsättning den väntade framtida bränslesituationen,utvecklingen av miljölagstiftningen och den framtida motormarknaden synes iallt väsentligt utvecklas på ett ur projektets synvinkel gynnsamt sätt. Flerainternationella studier pekar också ut stirlingmotorn som en motor med godautvecklingsmöjligheter. Den gällande långsiktsplanen för stirlingprojektet innebäratt stirlingmotorn först skall introduceras på specialmarknader, t. ex.stadsfordon och maskiner för vissa arbetsplatser, speciellt under jord. Förstdärefter kommer inriktningen att bieddas lill den allmänna fordonsmarknaden.Nästa beslutstidpunkt i projektet är , då beslut behöver fattas omserieproduktion av motorer. Enligt min mening visar en utvärdering av stirlingprojektetatt det bör finnas goda möjligheter att få fram en konkurrenskraftig motor.Dess egenskaper i form av låg halt av koloxid, kolväten och partiklar iavgaserna samt låg buller- och vibrationsnivå gör den överlägsen nuvarandemotorer från miljösynpunkt. Låg bränsleförbrukning och möjligheter attutnyttja ett flertal bränslen gör att man kan utnyttja tillgängliga energikällorpå ett mer optimalt sätt. Den höga teknologin i fråga om motorn gör den vidarelämplig såsom ett utvecklingsprojekt bedrivet i . Om projektet kangenomföras kan det betyda ett inte oväsentligt tillskott tillsysselsättningstillfällena för svensk industri. De nämnda faktorerna är tillsammans med de hittillsuppnådda utvecklingsresultaten enligt min mening starka skäl för att satsaytterligare på projektet. Vid nästa beslutstidpunkt, , skall beslutfattas om produktion av motorn. Först erfordras beslut omstörre produktionsinvesteringar. Jag anser att KB United () (United ) utvecklingsarbete bör fortsätta intiU dennabeslutstidpunkt. United utvecklingsarbete har hittillsfinansierats dels med lån i , dels med bidrag frånKockums AB och med ränte- och amorteringsfria lån från förenade fabriksverken (FFV).FFV har för lånefinansieringen erhåUit medgivande att tillsammans med Kockumsteckna solidarisk borgen intill ett belopp av 68,3 milj. kr. FFV har vidareerhållit investeringsanslag under budgetåren 1971/721976/77 om sammanlagt 28,8milj. för delfinansiering av utvecklingsarbetet. FFV har hemställt att avskrivningsanslag anvisas för attersätta hittillsvarande investeringsanslag som har beviljats för finansieringav stirlingsprojektet. Jag är inte nu beredd att förorda en annanfinansieringsprincip än den hittillsvarande för projektet.Finansieringsbehovet under /78 bör därför täckas efter sammaprinciper som hittUls har tUlämpats, dvs. till hälften genom långfristiga lånför vilka och solidariskt tecknar borgen samt till hälften genombidrag 1977/78: 25 100 resp. ränte- oeh amorteringsfritt lån från de bådadelägarna. Jag delar FFV:s uppfattning att kostnaden för räntor ochamorteringar under /78, vilka uppgår till 15,8 milj. kr.,bör i sin helhet täckas genom upplåning. Medelsbehovet för den direkta utvecklingsverksamhetenunder /78 beräknas uppgå till 28,2 milj. kr. Av detta beräknas14 milj. kr. kunna upplånas i Investeringsbanken. Resterande 14,2 milj. kr.skall täckas av de båda ägarna. FFV behöver därför ett investeringsanslag om7,1 milj. kr. Vidare fordras att FFV medges rätt att tillsammans med Kockumsteckna solidarisk borgen med ytterligare 29,8 milj. kr. jämte ränta ellerintill totalt 98,1 milj. kr. Investeringsanslaget bör anvisas t. v. utan kravpå avskrivning. FFV bör vidare medges rätt att tillsammans med lämnagarantiförbindelse avseende det betalningsansvar som kan komma att åvilaUnited () AB på grund av kapitalunderskott i KB United (). Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att medge förenade fabriksverken att tillsammans med ABlämna garantiförbindelse avseende det betalningsansvar som kan komma att åvilaUnited () AB på grund av kapitalunderskott i KB United Stiriing (), 2. bemyndigaregeringen att medge förenade fabriksverken att solidariskt med ABteckna borgen för lån till KB United Stiriing () intil'. 3. tillFinansiering av stirlingprojektet på tilläggsbudget I till statsbudgeten förbudgetåret 1911118 anvisa ett investeringsanslag av . [10] Bemyndigande att teckna borgen. Förenadefabriksverken (FFV) har i skrivelse hemställt ombemyndigande att teckna borgen för lån som upptas av bolag i vilka statensaktier förvaltas av FFV. Verket har anfört i huvudsak följande. FFV förvaltar statens aktier i ett antal rörelsedrivandeaktiebolag med anknytning till FFV:s verksamhet. Verksamheten vid FFV och dessabolag har successivt integrerats och alltmer antagit koncernmässiga former. FFVkommer också efter rekommendation av att för budgetåret1976/77 upprätta koncernredovisning. ""består av moderenheten FFV och de rörelsedrivande bolagen . Industriaktiebolaget , Trivab konfektions AB och . Den samlade /77 uppgick 1977/78: 25 101 till1 400 milj. kr. Det hos FFV bokförda värdet av bolagens aktier uppgick den 30juni 1977 till 28 milj. kr. Bolagenhar i sin verksamhet behov av att på den öppna marknaden uppta lån för vilkaofta säkerhet krävs. I vanliga koncernföretag kan i regel moderbolag ställasäkerhet för sådana lån. FFV har inte denna möjlighet. Enligtgällande femårsplan för står företaget inför en kraftig expansion bådeinom det civila och det militära verksamhetsområdet. Inom det civila områdetsker satsningen främst inom väg-ningsområdet och regional service avelektronik. Inom det militära området sker en utvidgning av den s. k. mjukvarudelenför datorutrustningar. Expansionen beräknas ge ökadsysselsättning för ca 100 personer. Kapacitetsökningen beräknas kräva ettkapitaltillskott av 26 milj. kr. I detta belopp ingår byggnadsinvestering med12,5 milj. kr. som avses bli finansierade med ett långfristigt lån från AP-fonden,medan den kortfristiga upplåningen beräknas kunna ske mot säkerhet i form avföretagsinteckningar. Telub har gjort en framställning till FFV om att FFVskall gå i borgen för företagets nu aktuella långfristiga upplåning. Telub kanpå detta sätt erhålla förmånligare lånevUlkor. FFVhemställer om bemyndigande att teckna borgen för lån upp till ett maximaltbelopp av 20 milj. kr. som upptas av de nämnda rörelsedrivande aktiebolagen. FFVförvaltar statens aktier i ett antal rörelsedrivande aktiebolag med anknytningtill FFV:s verksamhet. FFV har såsom förvaltare av aktierna inte rätt att utanriksdagens godkännande teckna borgen för lån som dessa bolag behöver ta upp. Denexpansion med ca 100 personer som förutses inom under verksamhetsåren1978 och 1979 medför ett ökat kapitalbehov. En del av detta behov kan fyllasgenom långfristig upplåning, där borgen från FFV påverkar lånevillkoren. Detär enligt min mening väsentligt att de rörelsedrivande aktiebolag, vilkasaktier FFV förvaltar, inte har sämre möjligheter än andra företag som ingår istörre koncerner att kunna lämna borgen från ägaren som säkerhet vid lån. Jagfinner det därför naturligt att FFV medges rätt att teckna borgen för lån tUl TelubAB intill 12,5 milj. kr. Jag är inte beredd att föreslå att FFVfår ett generellt bemyndigande att teckna borgen för krediter till de bolag, ivilka FFV förvaltar statens aktier. JaghemstäUer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att medge förenade fabriksverken att teckna borgen för låntill intill . Prop.1977/78: 25 102 [11] Bemyndigande att lämna aktieägartillskott. Förenadefabriksverken (FFV) har i skrivelse hemställt ombemyndigande att lämna aktieägartillskott till bolag i vilka statens aktierförvaltas av FFV och har anfört i huvudsak följande. IndustriaktiebolagetGelfa i bildades enligt beslut av statsmakterna (prop. 1970: 105,SU 1970: 111, rskr 1970: 289). Ett väsentligt syfte med bildandet av företagetvar att infria vissa utfästelser från statens sida om att skapa ersättning förden minskade sysselsättningen i i , som blev följden avcentraliseringen av den ammunitionstekniska verksamheten till Vingåkersverken. FFV erhöllstatens uppdrag att igångsätta verksamheten och att förvalta aktierna i bolaget.Bolaget erhöll vid bildandet ett eget kapital på 1 milj. kr. Utöver dettakapital har staten tillskjutit medel i form av lokaliseringslån ochlokaliseringsbidrag samt tecknat garantier för bolagets krediter intill ettbelopp av 1,5 milj. kr. Bolagetshuvudsakliga produktion har varit tillverkning och försäljning av gevärskolvartill FFV:s tidigare jaktvapensektor. Jaktvapentillverkningen inom FFV, somunder en lång följd av år varit olönsam, har omstrukturerats, vilket har hafttill följd att kolvtillverkningen vid Gelfa har upphört under budgetåret1976/77. Verksamhetenvid Gelfa har under räkenskapsåret omstrukturerats och nya tillverkningsobjektinom träområdet har upptagits. Beroende på rådande konjunkturläge samtstartkostnader och omskolningskostnader vid upptagande av ny tillverkning harett underskott på 1,2 milj. kr. uppkommit under /77 och detegna kapitalet är därmed förbrukat. Riksrevisionsverkethar i samband med det under /76, i samråd med FFV, genomförda"pilotprojektet koncernredovisning för affärsverk" uttalat sig för engenereU lösning som möjliggör för affärsverken att täcka underskott vid de avverken förvaltade bolagen. Projektethar resulterat i att avgivit förslag tUlprinciper och rekommendationer för upprättande av koncernredovisning vidaffärsverk. Verket rekommenderar att affärsverken i huvudsak bör tillämpareglerna i nya aktiebolagslagen om redovisning och resultatöverföringar. FFV hemställerom genereUt bemyndigande att från disponibla vinstmedel lämnaaktieägartillskott för förlusttäckning vid av staten helägda aktiebolag vilkasaktier förvaltas av verket. FFV förvaltar statens aktier i vissa bolag. I ett av dessa.Industriaktiebolaget i , har verksamheten under räkenskapsåret1976/77 medfört en förlust på 1,2 milj. kr. Företagets egna kapital som uppgårtill 1 milj. kr. är därmed helt förbrukat. Prop.1977/78: 25 103 FFVhar under hänvisning tiU situationen i Gelfa hemställt om bemyndigande attfrån disponibla vinstmedel lämna aktieägartillskott för förlusttäckning iaktiebolag, vilkas aktier förvaltas av verket. Vad först gäller Gelfa anser jagatt FFV bör få lämna ett aktieägartillskott så att likvidation kan undvikas.Företaget som sysselsätter ca 30 personer har stor betydelse försysselsättningen i och verksamheten bör enligt min mening drivas vidare.De förluster som uppstått förklaras delvis av de produktionsomläggningarföretaget gjort på grund av att jaktvapentillverkningen inom FFV har omstmkturerats. 1enlighet med vad föredraganden framhöll i prop. 1975/76: 122 (s. 44) om bör företaget överlåtas till annan huvudman om detta kan medföraatt sysselsättningen vid företaget garanteras. Jagär inte beredd att förorda, att FFV generellt får lämna aktieägar-tUlskott tillaktiebolag i vUket verket förvaltar samtliga aktier. För att undvika likvidationi Gelfa bör dock FFV få rätt att från de disponibla vinstmedel som finns sedan FFVhar uppfyllt kraven på inleverans av medel till staten, lämnaaktieägartillskott till Gelfa. Jaghemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att medge förenade fabriksverken att enligt de grunder jaghar angett lämna aktieägartillskott tiU Industriaktiebolaget . [12]1. I statsbudgeten för /78 har under dennaanslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 2 265 mUj. 1976/77:100 bil. 17 s. 312, NU 1976/77: 24, rskr 1976/ 77: 206). Från anslaget har 100milj. överförts tiU budgetutjämningsfonden (prop. 1976/77: 150 bil. 2, FiU1976/77: 30, rskr 1976/77: 341). investeringsram för innevarande budgetår uppgår tUl 2 137,1milj. Härutöver har verket medgivits att ta i anspråk 25 milj. kr. uranslagsreserven för utbyggnad av Ligga kraftstation med ett tredje aggregat. IanslagsframstäUningen för /79 har vattenfallsverket hemstäUt omdels 505 milj. kr. på tiUäggsbudget till statsbudgeten för innevarandebudgetår, dels avskrivningsanslag om sammanlagt 227,5 milj. kr. Verket har vidare hemställt dels om medgivande att uppföra ett dieselkraftverkpå och en gasturbin av ny konstruktion, dels att verkets projektreservutökas med ett nytt aggregat i . Igemensam skrivelse den har vattenfallsverket och överstyrelsenför ekonomiskt försvar redogjort för planerad upprustning av Flaxenviksoljedepå. Prop.1977/78: 25 104 Iskrivelse har vattenfallsverket hemställt bl. a. omgodkännande av ett till skrivelsen fogat konsortialavtal mellan verket ochGotlands kommun om bildande av ett aktiebolag för energiförsörjning påGotland. Verket har hemställt även om nedskrivning av det förräntningspliktigakapitalet med 110 milj. kr. som kompensation för vissa åtaganden i fråga om råkraftförsörjningenpå enligt konsortialavtalet. 1976/77: 100 förordades för /78 en investeringsram på 2237,1 milj. kr. Enligt regleringsbrev /78 får vattenfallsverket inte utan regeringens medgivandebelasta anslaget Kraftstationer m. m. med högre belopp än 2 137,1 milj. kr.Ramen har således minskats med 100 milj. kr. har därförgjort en ny beräkning av medelsanvändningen under /78 vilkenframgår av följande sammanställning. 1976/77: 100 Fossileldade anläggningar m. Somframgår av sammanställningen beräknas medelsbehovet kunna minskas med 100 milj.kr. jämfört med vad som förordades i prop. 1976/77: 100 genom attmedelsförbrukningen för vattenkraftanläggningar skärs ned med . ochför distributionsanläggningar med 64,3 milj. kr. Kostnadsutveckling m. m. Ianslagsframställningen för /79 redogör vattenfalls-verket förden ekonomiska utvecklingen i och särskilt kostnadsutvecklingen underde . Kostnadernahar stigit väsentligt snabbare än i de viktigaste konkurrentiänderna.Priserna steg med i genomsnkt i . Uppgångenöverskrider genomsnittet för och är avsevärt större än iVästtyskland och . Avvissa svenska indexserier, som i stort återspeglar kostnadsförändringar ivattenfallsverkets anläggningsverksamhet, kan utläsas föl- 1977/78: 25 jandebeträffande prisutvecklingen ochsenare. tredjedel av kostnaderna i vattenfallsverkets byggnadsverksamhet ärarbetskostnader. Kostnaderna för material m. m. belyses av indexserierna för mellanprodukterav jäm, cement och sprängmedel. Som framgår av tabellen har kostnadema stigitkraftigt även . Kostnadernaför utrustning och komponenter till verkets anläggningar har utvecklats påungefär samma sätt som kostnadema för byggnadsverksamheten . Vattenfallsverkethar tagit fram ett vägt index för byggnadsarbeten vid värmekraftanläggningar. Iviss utsträckning ger denna indexserie även information om kostnadsutvecklingenför byggnadsarbeten vid anläggningsdelar för vattenkraft ovan jord. Dennasärskilda indexserie har utvecklats enligt följande. Ärlig genomsnittligförändring jan. Kostnadernaför vissa större distributionsanläggningar har t. o.m. stigit med 8 å . Denhär redovisade pris- och löneutvecklingen har medfört att kostnaderna förvattenfallsverkets investeringsprogram har ökat väsentligt.