prop · G10313 · 1977-12-31 00:00:00 — Jagdelar mening som också har funnii stöd i remissbehandlingenattnuvarande avgiftssystem bör omarbetas. Fartygens dräklighel bör i minskad omfallningpåverka avgifternas siorlek genom att den transporterade godsmängden förs insom en ny beslämningsgrund. Härigenom går del bättre all avväga det samlade avgifisullageiefter farlygels faktiska transporipresialioner och erhållna frakter, Vissaändringarbörenliglminmening göras i sjöfartsverkels avgiftsförslag för att tillgodose synpunkler somhar kommii fram vid remissbehandlingen. Vissa remissinstanser har påpekat atten farledsvaruavgift inle bör utformas Prop.1977/78:13 29 såatt den påverkar konkurrensen mellan svenska och utländska oljeraffinaderier.Sjöfartsverket föreslår visserligen alt den inrikes fyravgiften slopas menverkels förslag lill avgiftsulformning innebär att för den i raffineradeoljan ulgår farledsvaruavgift dels för den importerade råoljan, och dels för desjöledes befordrade oljeprodukterna vare sig lossningshamnen är belägen iSverige eller i utlandet. Jag anser det lämpligare att göra ett sådant tillägg lillfariedsvaruavgiften för importerade mineraloljor - råolja och oljeprodukter-att de täcker också avgiftema för de utlastade produkterna. Vidare bör avgiftenavvägas så att den bidrar lill de merkostnader för farledsverksamheten som ärförbundna med oljetransporter och transporter med stora fartyg. Någon särskild avgiftskulle sålunda inte ulgå för de oljor som sjölrans-porleras i inrikes fart. Övrigiinrikes gods transporteras vanligen med små fartyg vilkas krav på fariedsväsendelär begränsade. Transportavstånden är därtill i åtskilliga fall korta. Med denfrån den lill I 500 lon netto höjda avgiftsfria netlodräklighetenbelastas dessa transproter vanligen inte längre med inrikes fyravgift.Övervägande skäl lalar för all undanta inrikes transporter från farledsvaruavgiftmed den ytterligare förbällring som delta innebär för den mindre skeppsfarten. Liksomsjöfartsverkei förordar jag sålunda all den inrikes fyravgiften las bort. Tillskillnad från sjöfartsverkei anserjag dock att från farledsvaruavgift bör undantasutlastade mineraloljeprodukler och i inrikes fart också annal gods. Närdetgäller differentieringen av fariedsvaruavgiften med avseende på varuslag harjag funnit det lämpligt med två avgiftsnivåer, en högre för importerademineraloljor och en lägre för import- och exporlgods i övrigi. Att drivadifferentieringen efter varuslag längre anserjag f n, inle vara moliveral medhänsyn till koslnadsansvarigheien och konstruktionen av de avgifter som fariedsvaruavgiftenkompletterar. Det bördock ligga inom befogenheter att på sammasätl som gäller nuvarande sjöfarlsavgifter medge sådana nedsättningar som äraffärsmässigt betingade sett från verkets synpunkt. Skulle i någol fall farledsvaruavgiftenshöjd förhindra transport av vissl gods över svensk hamn bör därför ennedsättning kunna komma i fråga. Sjöfartsverketlog i sill förslag upp frågan om en eventuell avgiftsbeläggning också förpassagerare som befordras med fartyg. Verket kopplade därvid sammanpassageraravgiften med de i vissa hamnar som en del av fartygsavgifternautgående tilläggen för antalet medförda passagerare. Eftersom sådana tilläggutgick endasl i ett fålal hamnar föreslog dock inte någonavgiftsbeläggning av passagerarna. Jag är inle heller för min del beredd all f n.förorda en särskild statlig passageraravgift. Detta bör dock få påverka deövriga avgifter som las ut av färjelrafiken med dess tyngdpunkl på kombinerad lasi-och passagerarbefordran, Fariedsvaruavgift bör ulgå som för annat gods, Eriäggsfyravgift lilel anlal resor har färjorna ändå en belydande avgiftslälinadjämfört med andra fartyg. 1977/78:13 30 Vissaremissinstanser har haft erinringar mot avgiftslorslag när delgäller farledsvaruavgiftens avståndsberoende. Enligl förslagskulle den nya fariedsvaruavgiften bidra lill kostnaderna för lokal fariedsverksamhet,i första hand lotsväsendet. Farledsvamavgiften skulle i princip bliavståndsberoende på samma sätt som lolsningsavgifterna och de lokalafyravgifterna. Jämfört med uppbyggnaden av nuvarande taxor skulle dockavståndstilläggen som lidigare har nämnls halveras och merbelastningen lörhamnar med längre infarlsleder därigenom hållas nere. Sjöfartsverketskostnader för lolsning och lokal farledsutmärkning påverkas självfallel avfarledernas längd. Hamnar med inskjutna lägen har å andra sidan vanligenkonkurrensfördelar genom förkortade anslutnings-transporter på land. Detta bör(a påverka avgiftsuttaget dock utan all väsentligt rubba del överordnade måletmed dess regionalpolitiskt betingade avgiftsuljämning. Skäl finns dock knappastenligl min mening att ha två olika obligatoriska avgifter med sådana tilläggeftersom avgiftssysiemet därigenom skulle bli onödigt komplicerat. Den lokalafyravgiften bör med den förhållandevis begränsade inkomst som avgiften ger -som tidigare nämnls ca 16 milj. kr, - kunna avskaffas och fariedsvaruavgiftenanpassas i moisvarande mån. Jag kan mot den redovisade bakgrunden tillstyrka enavgift med viss differentiering efter ledlängden. Hamnarna fördelas därvidlämpligen som har föreslagit på avgiftsklasser om vardera tio nautiskamil, Avgiftsskillnaderna bör dock därvid enligt min mening göras mindre än viden sådan uppräkning av nuvarande avgifter som behövs för att läckasjöfartsverkets kostnader. Jagförordar således alt inom ett nyll avgiftssystem även den lokala fyravgiftenavskaffas. Av de nuvarande fyravgifterna, nämligen allmän, inrikes och lokalfyravgift, skulle därmed återstå endast den allmänna fyravgiften, som då börbenämnas fyravgifi. Från denna avgift bör läckas också bidraget tillhandelsflottans kultur- och fritidsråd. De allmännahamnarna kan enligl uppfaltning ulan någol Slörre merarbete lapå sig debitering och uppbörd av farledsvamavgift uiöver redan utgående vamhamnavgifter.Normall åligger det varuägarna all betala dessa avgifter. 1 de fall dettransporterade godset fördelar sig på ett stort anlal varuägare, dvs. ifärjetrafik och annan linjelrafik, har emellertid redarna av prakliska skäl medhänsyn till främsl de nya iransporllösningarna med enheislasltrafik o, dyl,övertagit betalningsansvaret för varuhamnavgifierna och räknar in dessa ifrakten, Varuägarna belastas alltså bara indirekt. Någonskyldighel för en hamn, allmän eller enskild, all som harförutsatt la på sig debitering och uppbörd av en farledsvaruavgift bör enligtmin mening inle föreskrivas. Överenskommelser kan dock ske med hamnarna varviddessa kompenseras för lillkommande uppbördskosinader. inte sådanauppgörelser bör - på samma sätt som gäller i fråga om nuvarande fyravgifier- svara för debiteringen och uppbörden, 1 jämförelse med nuvarande lullrulinerför debitering av fyravgifter innebär Prop.1977/78:13 31 dettainle någon nämnvärd merbelastning för verket-även om verket skulle svara förhela uppbörden - under förulsällning all avgifierna begränsas lill utrikes godsoch avgiftssystemet i övrigi förenklas. Ett villkor äremellertid all tullverketkan debilera redarna på grundval av en lasideklaralion. Dessa får i sin lur la ulersättning av varuägarna. Berörda myndigheter kommer all la upp diskussion medföreträdare för redarna och hamnarna för all få till slånd ell uppbördssyslem,som är så enkelt och rationellt som möjligt för alla parter. Med den utformning av ettnytt system för de statliga sjöfarisavgifterna somjag nu har redovisat börhuvuddelen av de erinringar som har framförts vid remissbehandlingen avsjöfartsverkets förslag blivit beaktade. Konkurrensnackdelarna för de svenskaoljeraffinaderierna elimineras genom all avgiften endasl läggs på import avolja. Den inrikes sjöfarten fåren minskad avgiftsbelastning. Ett slopande avden slorleksdegressiva lokala fyravgiften gynnar allmänt den mindreskeppsfarten, Avståndslilläggen för trafik på hamnarmed inskjutna lägen blirlägre än de skulle ha blivit vid en uppräkning av nuvarande avgifter. Med ettlägre uttag av fyravgifter minskar vidare de nackdelar som följer medavgifternas nuvarande anknytning lill fartygens nellodräkiighei och därmed tillbristerna i skeppsmätningssystemet. Del nya avgiftssystemet missgynnar inte desvenska hamnarna i deras konkurrens med hamnarna på kontinenten. Fariedsvamavgiftenblirdensamma oavsell den sjölransportuppläggning som väljs. Jämfört med en uppräkningav i försia hand allmän fyravgifi för all nå samma totalinkomst påverkas konkurrensenmellan olika typer av fartyg m. m. betydligt mindre. Anlalel avgifter minskaroch en viss förenkling bör kunna ske av debitering och uppbörd. Jag räknar med attdel nya avgiftssystemet skall kunna införas fr, o, m, den . Delbör ankomma på regeringen all närmare utforma avgiftssystemet. Jag föreslår därför altregeringen begär bemyndigande av för della ändamål. Bemyndigandet kanmeddelas genom att ett lillägg görs till lagen (1975:88) med bemyndigande altmeddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer. Vid de överväganden somjag har gjort i samband med förslagel till nytt avgiftssystem har jag räknatmed att avgiftsnivån skall anpassas så att kostnadsläckning uppnås för anslagelFarledsverksamhet, exkl, isbrytning under /79. Såsom jag haranförtbör regeringen fastställa avgifterna med stöd av bemyndigande ochjag kommer senare all lägga fram de förslag som behövs i det avseendet. Jag villemellertid redan nu informationsvis ge några exempel på hur avgifterna mednuvarande bedömningar ungefär skulle bli, Fariedsvaruavgiften skulleför mineraloljor ulgå med , per lon och för övrigt utrikes gods med 95öre per ton. Den högre avgiften för mineraloljor är som jag lidigare har berörimotiverad av - förulom avgiftsbefrielsen för inrikes gods och exporterade oljor- de speciella krav som oljetransporterna Prop.1977/78:13 32 Till de nämnda grundbeloppen skulle - i förekommandefall-läggas avståndstillägg med per lon gods och per 10 nautiska mil.För kuslhamnar skulle avslåndstilläggel uppgå lill högsl per ton gods, 1 fråga om fyravgiften börden nuvarande avgiftsnivån - . per lon -kunna bibehållas, Däremoi hörenminskning av anlalel avgiftsplikliga resor ske från tolv till lio.Lotsavgifterna bör t. v, lämnas i princip oförändrade. Av de totala inkomsternaberäknas ungefiir hälften hänföra sig till den nya fariedsvaruavgiften. Somtidigare nämnls avräknas f n. av intäkterna från fyravgifterna för altläcka kostnaderna för verksamheien inom handelsflottans kultur och fritidsråd.Genom all inrikes och lokal fyravgift nu föreslås slopade måsle procenlullagelanpassas i moisvarande mån. Jag kommer senare att föreslå regeringen deåtgärder i detta avseende som föranleds av det nya avgiftssystemet. Ävenom de nya avgiftema börjar tillämpas från den och kostnadsläckninguppnås för /79 bör påpekas all ell betydande underskoll förinnevarande budgetår liksom för de båda budgetåren 1975/76 och 1976/77kvarstår. Jag vill underslryka alldet är av slor vikl all man kan hålla nere kostnader och därmedden framtida samlade avgiftsnivån. En belydande rationalisering har tidigare skellinom lotsväsendet och pågår sedan ett anlal år främsl inom fyrväsendel.Rationaliseringen bör fullföljas och omfalta även andra områden. Det kan konslalerasall lolsningsverksamhelen alltjämt svarar för myckel belydande kostnaderliksom sjökartläggningen. Vid remissbehandlingen av avgifisförslaghar tagits upp olika besparingsmöjligheter bl. a, genom samverkan mellansjöfartsverket och hamnarna i fråga om den lokala farledsverksamhelen, Somjag redovisade i prop,1976/77:100 bil. 9(s. 118) anserjag del angelägel all verksamheloch organisalion ses över för all uppnå en effektivisering och en anpassning lillde ändrade krav som betingas av utvecklingen. En sådan översyn hade ocksåpåbörjats av sjöfartsverkei i samarbeie med statskonioret. Jag betonade ocksådel väsentliga i att resurser som finns inom bl. a, olika myndigheler utnyttjaspå rationellast möjliga säll. Jag såg del därför som angelägel all denorganisationsöversyn som hade påbörjat kompletteras med enkarlläggning av de samordningsmöjligheter som kan finnas. Bl.a, som ett led i den avmig i prop, 1976/77:100 bil, 9. förordade karlläggningen avsamordningsmöjligheter mellan olika slalliga myndigheter med uppgifter inom sjöfarlsområdelhar regeringen lillkallal en kommillé (H 1977:05) med uppdrag alt ulreda frågorrörande samordning och ledning i fred av övervakningen och räddningstiänslen lillsjöss. har bl, a, den s, k, sjöräddningsutredningen entledigats. Jagfinner det angelägel att ytteriigare intensifiera samordningsslrävandena och (akartlagt de samordningsvinster som kan finnas på andra områden änsjöräddningens. Prop.1977/78:13 33 Regeringenhar därför uppdragit ål all som ett led i den pågåendeorganisationsöversynen och i samarbeie med bl. a, berörda myndigheler kartläggaoch analysera möjlighelerna lill samordning av resurserna mellan de olika slalligamyndighetema, I uppdraget ingår ocksåsom en väsenilig del all - i samarbeie med företrädare för hamnarna - övervägafarmerna för en ökad samverkan i operativt och driftekonomiskt hänseende mellanden statliga farleds- och lotsningstjänslen och hamnarna. Regeringen fömtsätteri uppdraget all del samlade arbetet med organisationsöversynen sker skyndsamtoch leder fram till ell program för en effektivisering och rationalisering avden centrala administrationen, den slalliga farleds-och lolsningstiänslen ochav sjökartläggningen. Jag övergår nu till attbehandla trafikpolitiska utredningens delbetänkande. Åtgärder för alt främja godslrafikenpå och , Uiredningen har enligl sina direktiv övervägt frågan omall utsträcka transportstödet till vänersjöfarten. Mot bakgrund av enstatistisk analys har uiredningen funnii att den trafikavledning som iransporlslödetkan ha inneburil för sjötransporterna via har varitförhållandevis obeiydlig. En uividgning av transportstödet ser uiredningendärför som en otillräcklig åtgärd för alt slå vakt om trafiken pä och debetydande investeringar som för denna har vidtagits i farieder och hamnar.Frågan om all utvidga transportstödet lill all omfatta annat än landlransporlerbör enligl ulredningens mening övervägas i samband med alt slödel näsla år blirföremål för en generell översyn. Deåtgärdersomnu bör ske för all slå vakt om väner- och kanallrafiken bör enligl utredningen inriklaspå passagekostnaderna, i försia hand kanalavgifterna. Med de hänsynstagandenav regional- och lokaliseringspolitisk arl som med 1970 ärs riksdagsbeslut om sjöfarlsavgifterledde fram lill en omfatiande koslnadsutiämning för trafiken längs kusten bör enliglulredningens mening följa en uyämning också av farledskoslnaderna för inlandssjöfarlen.De särskilda kanalavgifterna bör las bort och i slällel de allmänna sjöfarisavgifternaanpassas. Därvid bör en viss, mindre avgift ulgå även för inrikes iransporler.Drift- och underhållskoslnaderna för och farledsutmärkningen iVänern föreslås avräknas mol inkomsterna från de allmänna sjöfarisavgifterna.De för utbyggnad av anvisade invesieringsmedlen föreslås bli borlskrivna.Med nuvarande avgiftsuttag skulle passagekostnaderna för vänersjöfarten minskamed ca . Uiredningenberör också och mälarsjöfarten, Uiredningen föreslår bl, a, allde senasie årens investeringar skrivs bort. Nuvarande passagekostnader föreslåsbli reducerade, i första hand för den utrikes trafiken. Utredningensförslag har remissbehandlals. Prop.1977/78:13 34 sernaansluler sig lill tanken att förbilliga fariedskoslnaderna för inlandssjöfarlen. analys av transportstödets inverkan på vänersjöfarten tar jag inleupp i detta sammanhang. Materialet studeras f n, inom kommunikationsdepariemenlelinom ramen för den allmänna översyn av transportstödet som skall ske. Jaganser liksom uiredningen och huvuddelen av remissinsianserna all del finns skälför alt ompröva kostnadsansvaret för de inre vallenvägarna och främst då för Trollhättekanal och farledsverksamheten på , Genom del speciella huvudmannaskapet, valtenfallsverketresp. , har kanal- och vänersjöfarten hållils heltutanför den avgiftsuljämning sotn har gällt för hamnarna vidkusten och i stort också för mälarhamnarna. Avgiftsbelaslningen har därigenom blivithögre än för sjöfarten i övrigt. Utvecklingen av sjöiransporliekniken, vilken vänersjöfarteninle fullt har kunnat få del av lill följd av de begränsade fartygsstorlekarnam, m,, ökar konkurrensnackdelarna, Särskill gäller dessa nackdelar, som utredningenhar påpekat, del i kanal- och seglalionstaxorna höglariffe-rade godset såsompapper och andra skogsinduslriprodukier. Jagansluler mig lill ulredningens uppfattning alt en ändring bör komma lill slåndoch all avgifisavvägningen bör ses i ett större sammanhang ulan all därförändra nuvarande huvudmannaskap, Uiredningen förordar all kust-och inlandshamnarhelt jämslälls i avgiftsavseende. Jag anser dock inle all del finns skäl all nugå så långl. De speciella kostnader som kanalverksamheten förorsakar bör enliglmin mening i viss mån få påverka avgiftsuttaget. Av belydelse är att skapa ett sådaniuirymme för avgifisavvägningen att avgifterna för det höglarifferade godset kansänkas betydligt. Härmed kan undvikas en avledning av sådani gods lillkusthamnarna. Jaglämnar i del följande informalionsvis en redogörelse för vissa övervägandenangående kanallaxorna m, m. Enligt vad jag har inhämtat räknar VattenfaUsverketmed all kanalavgifterna för behöver inbringa nära 16 milj. kr, för alltillsammans med övriga inkomsier läcka drifts- och underhållskostnaderna för Trollhättekanal, förutsätter vid den beräknade trafikvolymen en inkomstförstärkningom ca två milj, kr. Verket anser all inkomstförstärkningen bör åstadkommasgenom en generell höjning av varuavgifierna med per lon gods. Dessa skulledärigenom variera rnellan två och , per ton. Övriga avgifter skullelämnas i slort sell oförändrade. 1 den högsla avgiftsklassen skulle varuavgiftenmed lillägg för fartygsavgiften - som i genomsnitt ulgör en kr, per ton - liggavid genomsnittligt , per lon. Fördel låglarifferade godset bör avgiftema kunna ligga kvar på ungefär nuvarandenivå. Spännvidden i kanallaxan bör däremoi minska betydligt. Detta bör skegenom en omläggning och slark förenkling av kanallaxan. Liksom i fråga om fariedsvaruavgiftenfinns skäl all indela godset i endasl två klasser, dvs, mineraloljor och övrigtgods, Kanalavgifi ulgår därvid också för Prop.1977/78:13 35 Jag räknar f n, med en avgift för mineraloljor med ca , och för övrigigods om , per lon. Beloppen inkluderar också eventuella fartygsavgifter. Fördel utrikes godset skulle fariedsvaruavgiften ulgå med avslåndsiillägg. Detsenare skulle som tidigare nämnts utgå med per , ellerför sträckan per lon. Vid en jämförelse med Göteborgblir för en vara som papper meravgiften . per lon vilket innebärenreducering jämfört med vattenfallsverkets förslag till ny kanallaxa om nära trekr. Även för övrigi högtarifferal gods inberäknat mineraloljor reduceras avgiftemabetydligt. Med hänsyn till de godskvaniiietersom berörs blir de positiva verkningarna för vänersjöfarten av dessa avgiftsnedsätlningarbelydligt större än vad som skulle ha uppnåtts med ett utvidgat transportstödenligt trafikpolitiska utredningens kvantitetsberäkningar. Delförordade avgiftssystemet får gynnsamma konsekvenser även för godstrafiken på Säffiekanal och . Räknat för år 1978beräknas med den av mig angivna utformningen av speciella kanalavgifter inflytaca 8,5 milj, kr., inberäknat avgifter för fritidsbålar m, m. Den nya farledsvamavgiftenbör för kanal- och vänersjöfartens del inbringa 3,7 milj. kr., varav 1,4 milj.kr. hänför sig till avståndstilläggen. Också denna avgift bör lämpligenupphöras av kanalverket. Den inkomst som ytterligare erfordras uppgår till 3,8milj. eller ett belopp av samma storleksordning som fariedsvaruavgiften.Delta belopp bör avräknas mol inkomsterna av sjöfartsavgifterna i övrigt. Vidbestämning av den belastning som detta innebär får hänsyn dock tas lill den påkanal- och vänersjöfarten fallande delen av fyravgiften, ca två milj. kr.Kravet på avgiftsuljämning blir totalt selt alltså föga betydande och bör inte moliveranågon ändring av riktlinjer för avvägningen av sjöfartsavgifterna.Någon särbehandling med skattefinansiering av driftskostnaderna som vissa remissinstanserhar förordai är enligl min mening inle befogad. Jaganser del angelägel från effektivitetssynpunkt att kanalverkel tillförs inkomstersom grundar sig på trafikvolymen och inle hänvisas lill bidrag som relateras lillkostnadsutvecklingen. Enklast sker delta genom all kanalverkel i sinbudgetering t. v. har att räkna med dubbla intäkter av fariedsvaruavgiftenvarav hälften sålunda skulle avräknas från den gemensamma uppbörden av sjöfarlsavgifter- som i övrigi som nämnts bl. a. skulle läcka kostnaderna under anslagel Farledsverksamhel,exkl. Anslags-tekniskt bör detta ske så att del inrättas ell särskillförslagsanslag av I , under sjätte huvudtiteln benämnt Ersäitning lillviss kanallrafik. Med det av mig förordade avgiftssysiemetskulle de kostnader för farledsverksamhelen i som seglationsstyrelseansvarar för också fortsättningsvis täckas med särskilda avgifter. 1 genomsnittligger de f n. på 80 ä per lon gods. Jag föruisätler att seglationstaxanså långl del är prakliskl möjligt samordnas med taxan för föratt hålla nere uppbördskoslnaderna. Prop.1977/78:13 36 Minaöverväganden i del föregående får konsekvenser också för och mälarsjöfarten.Jag räknar med att speciella kanalavgifter skall utgå med ca en kr, per lon lormineraloljor och ca per lon för övrigi gods, dvs, av de för Trollhättekanal förulsalta beloppen. För del höglarifferade lorrlaslgodsdel skerdärigenom en avgiftsminskning jämfört med nuläget, Inkomslborlfallel ligger istorleksordningen 300 000 ä , , Avgiftsjusteringarna får knappaslnågon inverkan på fördelningen av trafiken mellan ochHammarbyleden, Jag förordar i della sammanhang all fonden för upphör och tillgångarna i stället redovisas under Sjöfartsverketsfond. Kostnaderna och intäkterna kommer därigenom fortsättningsvis all fallaunder anslagel Fariedsverksamhet. exkl, isbrytning. I Trollhättekanal och har sammanlagt investerats för ca110 milj, kr. Med de av mig redovisade avgifterna för trafiken och mot bakgrundav den akluella trafikutvecklingen i kanalerna bedöms del 1, v, inle möjligtall läcka kapitalkostnaderna för gjorda investeringar. Med hänsyn härtillförordar jag i samråd med budgelministern och statsrådet att de årligaavskrivningarna bör t, v, läckas genom anlitande av fonden för oreglerade kapilalmedelsföriusler.Något krav på avkastning bör t. v. inle heller ställas. a. den framlidatrafik- och kostnadsutvecklingen far avgöra hur frågan om kapitalkostnaderna ikanalerna slutligt skall lösas. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen delsföreslår att aniaga inom upprättatförslag lill 1, lagom ändring i lagen (1975:88) med bemyndigande all meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer, 2. berederriksdagen lillfälle all la del av vad jag har anfört i fråga om allmänna riktlinjer för de statliga sjöfartsavgifterna, m. m., Fondenför kanalverk uppgår i fond från lidpunkt som regeringen beslämmer, 4, lillErsättning till viss kanallrafik på tilläggsbudget 1 lill siatsbudgeien för /78 under sjätte huvudtiteln anvisa ell förslagsanslag av , Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå all antaga de förslag som föredraganden har laglfram, GOTAB, Siockholm 1977