prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Byggforskningsrådels ansvarsområdeinom samhällsplaneringen omfattar dels bostadspolitik, markpolitik, till vissdel trafikpolitik, samt byggnadsväsendets samhällsplaneringsdel, delssektorövergripande fysisk samhällsplanering, framförallt som kommunalverksamhet. Rådets avsikt är att slödel lill FoU om samhällsplanering - med bibehållen tyngdpunkt iden fysiska planeringens problem -skall kunna breddas mot ekonomisk och social planering samt mot miljövårdsplanering, så att rådet tillsammansmed andra sektorknutna organ skall kunna stödja det forsknings- ochutvecklingsarbete som efterfrågas inom den förändrade samhällsplaneringen.Rådet har vidare anmält till () alt samhällsplanering i vid mening också bör bli föremål för en riktad grundforskning genom FRN:s försorg.Därigenom hoppas rådet att den målinriktade SFoU som rådet stöder skall fåen stabil teoretisk grund. För FoU om samhällsplanering - med särskildinriktning på planering (SFoU) uppställs målet att bidra lill - ett samhälle som särskilt i fråga om bebyggelsensegenskaper, utformning och rumsligaorganisation svarar mot medborgarnas krav och samhällets mål med särskild betoning påjämlikhetsmålen, - en utformning av samhällsplaneringen(process/organisation och metoder) som förenar effektivitet sett från deplaneringsansvariga samhällsorganenssynpunkt med öppenhet, medinflytande och möjlighet till medverkan settfrån medborgarnas synpunkt. Fördelningen av resurserna inom verksamhetsområdetgörs efter en uppdelning på Bas-FoUoch problemområden, I Bas-FoU ingår all grundläggande FoU som inte kanhänföras till något av de särskilda problemområden som redovisas, samt FoUinom problemområden som är så väl etableradeatt några särskilda initiativ inte behövs för att upprätthålla en tillfredsställande FoU, Problemområdena omfattar denFoU som rådet särskilt önskar utveckla. Fördelningen på olikadelområden inom SFoU-området framgår av följande tablå (milj, kr,). Fördelning på problemområden: Trafik o, bebyggelse 1977/78:100 Bilaga16 60 Beträffande Bas-Fou inom SFoU-området anför rådet atthuvudvikten kommer att läggas på FoU om planering som verksamhet, dvs, hur samhälletmed olika planer och andra styrmedel påverkar samhällsutvecklingen socialt,ekonomiskl och fysiskt, FoU kommer särskilt atl inriktas på sambanden mellanolika plannivåer och planeringssektorer, mellan olika intressenter iplaneringsprycessen samt mellan styrmedel och konseRven ser. Till viktiga problemområdenhör sambandet mellan förändringar av markanvändningar, bebyggelsestruktur ochlokaliseringsmönster och andra samhällsförändringar. Ett annat viktigtproblemomiåde är utvecklingen av planeringsmetoder som ger information omstyrmöjligheter och konsekvenser av olika handlingsaltemativ. Vidare krävs FoUom konsekvenser av planering. Hit hör dels sociala, ekonomiska och miljömässigakonsekvensbeskrivningar av planer, dels erfarenhetsålerföring från genomfördaprojekt. Till delområdet hör också planekonomisk forskning om såvälkostnadskalkyler i olika planeringsskeden, särskilt driftkostnadskalkyler, somsamhällsekonomiska bedömningar. Utöver BasFou redovisas inom SFoU-omrädet treprioriterade problemområden. Rådet har ägnat särskild uppmärksamhet åtden kommunala planerings- och planläggningsprocessen. Ett program harutarbetats och rådet har fastställt en preliminär ram för forskning underbudgeiåren 1977/78- 1979/80, Denna ram föreslås nu vidgad för de två sistaåren. Inom ett "storprojekt" föreslås dels studier förlagda till catio kommuner, dels teori- och metodutveckling vid forskningsinstitutioner.Dessa relativt långsiktiga studier utgör ett experiment med avseende påmålinriktning av FoU-arbete, De avses - tillsammans med annan utförd ochpågående FoU - bl,a, bidra till förbättring av planeringsprocessen i fråga om arbetssätt och metoder, politisk styrning och medborgarinflytande. programgrupp för trafik ochbebyggelse har lagl fram elt program (Byggforskningens skriftserie 122:1977) ivilken tonvikten läggs på en analys av trafikens roll från brukarnasutgångspunkter. Forskningsfältet indelas i fyra problemområden: - människa och trafik - Irafik och bebyggelsemönster - trafik och bebyggelsemiljö samt Forskning med denna inriktning kräver mångvelenskapligtarbete. Det finns ganska få forskare som arbetar med den typ av problemsom rådet finansierar. Rådet avser därför att i en inledningsfas låta utarbetaforskningsprogram för projekt inom de problemområden som arbetsgruppen harbeskrivit. Arbetet inom problemområdet byggnadsmarknad har sedan1976 inriktats på alt stimulera en utveckling av den ekonomiska vetenskapensbidrag lill byggnads- och samhällsplaneringen. 1977/78:100 Bilaga 16 delasin i forskning knuten lill beståndet av byggnader och anläggningar och forskning knuten lill förändringar/tillskottav detta bestånd. I problemområdetingår bl. a. forskning om bostadsförsörjningsfrågor. Forskningom byggande, brukande och förvaltning av byggd miljö (BFoU) FoU om byggande,brukande och förvaltning av byggd miljö (BFoU) skall enligt rådet medverka till - en byggd miljö, som i fråga om ägande/upplåtande,egenskaper och utformning svarar mot brukarnas krav och samhällets mål medsärskild betoning på jämlikhetsmålen - en utformning av verksamheterna planering,byggande och förvaltande som äranpassad till det resultat i form avbruksfärdig byggd miljö som skall åstadkommas och till kraven på växande och jämlikt fördelat medinflytandeoch deltagande från brukare - en god arbetsmiljö för dem som arbetar medbyggande och anläggande samt meddrift och underhåll av byggnader och anläggningar - en byggsektor som fungerar väl i samhällsekonomi och arbetsmarknad. Fördelningen av resurserna inomBFoU-området bestäms delvis av pla nerna för energiområdet. Vissa insatser t. ex. inom problemområdet Nya byggsystem motiveras av energipolitiken och är avstämda mot EFoU-pla- nen. Effektiv fastighetsdrift för bättre energihushållning kar. bara åstad kommas med en allmän utveckling avförvaltandet som bas. Vidare ger Bas-FoU inom BFoU-omrädet till stor del den allmänna kunskapsgrunden också för energiområdet. Fördelningen avresurserna på olika delområden framgår av följande tablå (milj. Fördelning på problemområden: Stads- och bostadsförnyelse 2,5 Brukarkrav och byggd miljö 1,2 Rådet framhåller alt del behövs en omorienteringav forskningsresurserna för attmöta en rad problem som bedöms ha stor aktualitet både nu och 1977/78:100 Bilaga16 62 avsevärdtid framåt, I sina huvuddrag innebär planen att Bas-FoU hålls på oförändradnivå medan de sårskildaprobleinoinrådena tilldelas kraftigtökade resurser, Bas-FoUinom BFoU-området omfattar 7 delprogram (med följande resurstilldelning), FoUom den byggda miljön och brukandet (7,8 milj, kr,) har sin tyngdpunkt i studierav bostadsmiljöns utformning på byggnads-och närmiljönivå med huvudinriktningpå boendet och bostadsområdet, inklusive fritidshem och barnstugor. Även enbegränsad insats avseende fritidsboende ingår. Inom FoU om processer ochmetoder i byggnadsplanering samt projekteringsmetodik (1,2 milj, kr,) ägnas slort intresse åt bru-karinflytande iplanläggning och projeklering av bostadsområden och bosläder, FoU ombrukarinflytande återfinns också inom problemområdet arbetsmiljö. En viktig,men föga bearbetad fråga ärproblemlösning i tidiga projekteringsskeden inriktad på överföringen avbrukarkrav till fysisk utformning. Rådet överväger att bryta ut frågan ochbilda ett problemområde med koppling också till process- och metodfrågor inomproblemområdena arbetsmiljö och stads- och bostadsförnyelse. Under rubrikenAllmänt/tekniska frågor (8,2 milj. )finns den allmänt kunskapsuppbyggande forskningen inom anläggnings-, byggnads-och installationstekniken. Speciellt intresse ägnas ål forskning om hurmaterial och konstruktioner fungerar under användning och åt möjligheter attange krav på en produkt i funktionstermer. För att kunna kontrollera ställdafunktionskrav arbetar man med att utveckla nya provningsmetoder. Byggnads- ochinstallationsteknik (6,6 milj. omfattar alla konstruktionstekniska frågorinklusive grundförstärkning, grundläggning och markstabilisering. Metoder förminimering av energiinvestering i byggnadskonstruktioner och för dimensioneringav drift och underhåll är övergripande frågor. Utveckling av nya byggsystemmåste bygga på generella teoretiska studier bl, a, av uppbyggnad ochstabilisering av stommar. Fortsall satsning på FoU om byggnadsfysik, -kemi och-akustik planeras liksom på FoU om brand. Ytskikt och kompletteringar studerasmed avseende på funktion och livslängd. FoU om anläggningsteknik (1,7 milj.kr.) behandlar övergripande och allmängiltiga frågor om vattenbyggnad,undermarksbyggnad, markbyggnad och lantbruksbyggnader. I övrigt behandlasanläggningstekniken inom problemområdet Tätortsteknik. Inom FoU omtillverkningsteknik (3,4 milj. ägnas särskild uppmärksamhet åttoleransfrågorna, bl, a, med hänsyn till energinormernas krav på täthet ochisolering. Kvalitetskravens betydelse för tillverkningens uppläggning ochmetoder analyseras liksom sammanhangen mellan byggnads- och installationsarbete på byggplatsen. Transporternas och materialhanteringensbetydelse ökar. stöderäven branschgemensammaverksamheter(7,1 milj. )främst vid Byggtjänsl och Byggstandardiseringen.Sammanslagningen av Bygg-tjänst, Byggandets standardisering AB och bör ge full effekt och skapaförutsättningar för 1977/78:100 Bilaga16 63 bättresamordning mellan olika dokuiuent inom byggbranschen. Byggstan-dardiseringensverksamhet ökar på den internationella sektorn och i det nordiska samarbetet.Rådels insatser i den branschgemensamma verksamheten kommer att prövas på nyttsedan erfarenhet har vunnits av verksamhetens nya organisation. InomBFoU-området föreslås sju prioriterade problemområden. Inom problemområdet tätortsteknikhar sammanförts FoU om detaljplanering, byggande och förvaltande (drift ochunderhåll) av tätorternas allmänna platser, friluftsanläggningar och tekniskaförsörjningssystem, (System för energiförsörjning behandlas under EFoU,)Ekonomiska och fysiska begränsningar medför att planeringen kansyfta endast till att tillgodose alla konsumtionsönskemål utan måste ocksåalltmer påverka konsumtionen. De tekniskt/fysiska frågorna får därmed en direktkoppling till välfärdsmål och fördelningspolitik. Metoder behövs för samordningmed den övergripande samhällsplaneringen. Problemområdet stads- och bostadsförnyelse omfattarfrågor om det äldre bostads- och byggnadsbeståndets upprustning i funktionelltoch tekniskt hänseende, frågor om handikappanpassning och energibesparing liksomfrågor om bättre arbetsmiljö för driftspersonal. Andra frågor gällertrafiksäkerhetsåtgärder i äldre stadsdelar, liksom försörjning med social ochkommersiell service. Genomförandet av stads- och bostadsförnyelse erbjuderspeciella svårigheter genom att bostäder och lokaler är i bruk, somdetla förhållande skapar andra förutsättningar för brukarinflytande än somnormalt fås vid nyexploatering. Fortsatt kunskap om hur olika områden fungerarur bmkarsynpunkt samt vilka ekonomiska, fysiska och sociala konsekvenser olikaslag av åtgärder i den befintliga bebyggelsen får för de boende och församhället som helhet måsle utvecklas. Denna kunskap måste kopplas till konkreta miljöbeskrivningar och analysav miljöns förutsättningar. Förvaltningen har stor betydelse för bostadsmiljön ochför den sociala utvecklingen i bostadsomi-ådet. Kostnaderna för förvaltandet avhela beståndet av byggnader och anläggningar är av samma storleksordning somkostnadema för investeringar i nya sådana. Prognoser för tiden visarpå en fördubbling av förvaltningskostnader i löpande priser. Rådet avser attunder planperioden prioritera fyra delområden: förvaltning från brukarsynpunkt,driftteknik och driftorganisalion, förvallningsanpassat byggande samt ekonomiskFoU om förvaltningsprocessen. FoU om arbetsmiljö stöds av arbetarskyddsfonden som hardet samordnande ansvaret. Rådets stöd inriktas på sådana arbetsmiljöfrågor somhar direkt samband med rådets övriga uppgifter. Ett delområde är FoU om utformningav fysisk arbetsmiljö med inriktning på arbetsområden och arbetsställen/lokaler.Till delta delområde hör den förändring av planerings-ochprojekteringsprocessen som är nödvändig för att brukarinflytande skall få görasig gällande. Till delområdet förs också FoU omkring byggna- 1977/78:100 Bilaga 16 64 dersprojektering med hänsyn till att deras fysiska utformning påverkar arbetsmiljön för dem som arbetar med byggande,underhåll och drift. Ett annat delområde avser studier av byggplats, fastighetoch anläggning som arbetsmiljö, dvs.arbelsmiljöfrågor för dem som arbetar med byggande, underhåll och drift avbyggnader och anläggningar och som bör behandlas tillsammans med forskning om byggande, underhåll och drift sett i ettföretags- och marknadsperspektiv. Problemområdet nya byggsystem omfattar bl. a.lätta byggsystem som ger möjlighet till god lokal anpassning av bebyggelsen, till ökad anpussbar-het efter nya brukarkrav. tillsent produktval, malcri.slbesparine osv, Med nya byggsystem - hela hus eller delsystem - introduceras nya materialeller används kända material pånytt sätt i nya kombinationer i såväl ny- söm ombyggnad. Till detta problemområde hör också frågor om nya hälsoriskerkan uppstå på grund av nya material eller nya tekniker i byggandet. Den byggiuidsekonomisku FoU-verksamheten äruppdelad på tre delområden: byggnadsmarknaden, kostnadskalkylering ochkostnadsstyrning. Det senare delområdetavses få särskild inriktning på byggherrens problem samt resursbesparande produktionsmetoder för 1980-talets byggande, karaktäriserat av måttligt stora projekt,en processanpassning till brukarinflytande och höga krav på tekniskprecision etc. Problemområdet brukarkrav och byggd miljö omfattarbl, a, frågor om särskildabrukarkrav. De kunskaper om brukarkrav som FoU har bidragit med har till stor del gällt normalhushåll. hartonvikten alltmer lagts på eftersatta och resurssvaga grupper och derasbehov. Till de särskilda brukargruppernaräknas bl, a. barn, äldre och handikappade. Studier av barnsnärmiljö har haft stor omfattning medan de äldre barnens och ungdomarnasvillkor inte har uppmärksammats i samma grad. Ett annat viktigt ochsnabbväxande problem är de äldres specifika behov som skall tillfredsställas i första hand i deras ordinarie miljöer men ocksåi och påvårdinstitutioner. Handikappstudier har främst gällt de rörelsehindrades problem. Däremot har andrafysiologiska handikapp såsomallergier liksom psykiskt och socialt funktionshindrades problem blivit mindre uppmärksammade. Till problemområdethör vidare forskning kring metodermed vilka experter och beslutsfattare kan hanlera brukarkrav och väga dem motandra krav, mol kostnader etc. Det behövs studier av hur brukarens värderingar kommer in i processenoch hur olika bru-kargruppers värderingar kan tillgodoses. Forskning,utveckling och demonstration inom energiområdet (EFoU ,EPD och FExpE) Rådets planer för den energiinriktade verksamheteningår som del i det program för forskning, utveckling och demonstration inomenergiområdet (EFUD 78) som har sammanställts av delegationen förenergiforskning (SOU 1977:56-62). Här lämnasendast en översiktlig redovisning av dessa delar av rådetsverksamhetsplan. 1977/78:100 Bilaga16 65 Rådets verksamhet inom energiområdet är fördelad på trehuvudområden, Je/i energiinriktad forsknings- och utvecklingsverksamhet (EFoU)finansierad genom viss del av intäkterna från byggnadsforskningsavgiften ochgenom medel från anslaget F 13. Energiforskning under industridepartementetshuvudtitel, dels energiinriktad prototyp- och demonstrations-verksamhet (EPD)finansierad genom medel från anslaget BII. Bidrag till energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. under huvudtitel,dels forskningsinriklat experimentbyggande (FExpE) omfattande lånemedel frånanslaget V: 13. Lån till experimentbyggande m.m. under bostadsdepartementetshuvudtitel och medel för planering och uppföljning av experimentbyggnadsprojektfrån anslaget F 13. under industridepartementets huvudtitel. I rådetsredovisning används beteckningen Energiinriktad experiment- ochdemonstrationsverksamhet (EXoD) som sammanfattande benämning på FExpE- ochhuvuddelen av EPD-verksamheten. För det energiinriktade forsknings- ochutvecklingsarbetet (EFoU) uppställs målet att minska åtgång och beroende avändliga energiresurser - genom att bidra till att spillvärmeges effektiv användning och att energiföriusterna i bebyggelsen somenergisystem och energiåtgång i byggandet minskar, - genom att bidra till att ändligaenergislag kan ersättas med bruk av lokala, förnyelsebara energikällor, - genom atl bidra till all planeringoch styrning av bebyggelsestruktur och försörjningssystem kan anpassas till hushållningsmålen, - genom att bidra till attbebyggelsestrukturen och försörjningssystemen kan anpassas tillhushållningsmålen och - genom att ge kunskaper om bmkarkravav särskild betydelse från energihushållningssynpunkt, och (enligt direktiven ) främja hög sysselsättning, fortsatt ekonomisk tillväxtsamt ekonomisk och social utjämning. För den forskningsinriktade experiment- ochdemonstrationsverksain-beten (EXoD) uppställs målet att genom metodisktupplagda och vetenskapligt väl genomförda fullskaleexperiment med alla sortersbyggnader och försörjningsystem i bebyggelsen - ge kunskap om energihushållning somkan få mer allmän tillämpning inom den närmaste tioårsperioden och - ge förutsättningar för en praktiskutvärdering av långsiktiga utvecklingsprojekt med stor besparingspotential. För att få underlag för FoU-insatserna på energiområdethar byggforskningsrådet tillsammans med planverkets råd för energihushållninglåtit utföra vissa översiktliga studier av möjligheterna alt spara energigenom åtgärder i bebyggelsen. Räkneexemplen, som är behäftade med betydandeosäkerhet, pekar sammanfattningsvis på 5 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 16 66 - att lokalerna har lika stor sparpolential som bostäderna, - att sparpotentialen är ungefär lika försmåhusen och för flerfamiljshusen, - att åtgärder för bättre drift och service ärvikliga i det korta perspektivet, - att åtgärder i form av ombyggnad ger avtagandeeffekt mot genom att husen successivt ersätts mednybyggnader och - att nybyggnad dominerar bilden av sparpotentialeni det längre perspektivet. Nybyggnader med ny och avancerad teknik kräversannolikt omsorgsfull drift ochunderhåll för att fungera väl från energihushållningssynpunkt. Rådet har vidare skisserat en tänkbarstrategi för energiförsörjning avbebyggelsen, FoU-verksamhelen skall bidra lill atl göra sådan utveckling möjlig. Rådet framhåller att ivilken utsträckning strategin ipraktiken kommer alt förverkligas inte är avgörande. Strategins uppgift iFoU-planen är alt säkerställa att de huvudfaktorer som kan få avgörande betydelse i den framtida energipolitiken blir behandlade. Strategin innebär i korthet - att bebyggelsen, som är den viktigastepotentiella konsumenten av överskottenpå lågvärdig energi, överallt där det är tekniskt och ekonomiskt möjligt bör förses med distributionssystem försådan energi, - att all annan bebyggelse bör försörjasmed lokala energikällor -sol samt luft- och jordvärme, - att el används endast övergångsvis föruppvärmning och reserveras på siktför apparater och drivning av system för utnyttjande av lokala energikälloroch - att bebyggelsensenergianvändning skall göras effektivare i en takt som är anpassad till strategin i övrigt och att all bebyggelse börförberedas för anpassning till strategin (flexibla uppvärmningssystem bl, a,). Rådet framhåller vidare att byggsektorn (som huvudsakligen saknar ut landskonkurrens) har behov av en"motor" för den tekniska utvecklingen. En sådan var det bostadspolitiska s,k,miljonprogrammet under 1960- talet. Energipolitiken har ännu inte konkretiserats så atl den har en mot svarande verkan. För att den nya teknikenskall tas i bruk är det enligt rå dets mening högst nödvändigt med marknadsskapande politiska beslut. Endast då kan en utbyggnad avdemonstrations- och informationsåtgärder i FoU-program me t få någon avsevärdeffekt. Huvuddragen av rådets förslag tillfördelning av resursema inom energiområdet framgår av följande tablå(milj. 1977/78:100 Bilaga16 21,6' Planering m. m. Panntrimning m. m. 35,0" * ' varav 2 milj. kr. särskilt anslag för undersökning avbyggnadsbeståndet, varav 0,3 milj. kr.engångsanslag. varav 3 milj. kr. inkl. 10 milj. kr. som rådet hemställt aU riksdagenupptar på tilläggsbudget för budgetåret1977/78. exkl.ett eventuellt utvidgat stöd till industriellt utvecklingsarbete inomEFoU-området. Förtiden /81 räknar rådet med en fortsatttotal insats på minst oförändrad nivå. Utgångspunkten är då nivån ochfördelningen under den nu planerade treårsperiodens sista år. Del innebär bl.a.att den kraftiga omfördelning av resurserna mot FoU om lokala energikällor somnu genomförs består eller t. o. m. förstärks ytterligare. Vid sidan om de egentliga FoU-insatserna räknar rådetmed att särskilda insatser behövs i fråga om utbildning och information.Utbildningsinsatserna, som måste bli punktvisa och av stimulanskaraktär,kommer i huvudsak att inriktas på att öka tillgången på FoU-personal, Delprogrammet effektivare energianvändning omfattar FoUsom skall bidra till att existerande och tillkommande bebyggelse skall få godallmän utformning, värmeisolering, täthet etc, samt effektiva yttre och inreenergiförsörjnings- och klimaliseringssystem samt alt byggandet som sådantskall bli energisnålt, I delområdet ingår forskning som syftar till en sådanutformning av bebyggelsen att ett framtida spillvärmeutnyttjande och tilllämpningav lokala energikällor möjliggörs. Inom delområdet finns f n, en utvecklad demonstrationsverksamhetendast vad gäller panntrimning. Den är enligt rådet närmast unik genom sininriktning på handhavande och användning av existerande teknik i stället förskapande av ny sådan. Rådet förutser att verksamheten kommer att fortsätta medbredare inriktning på t, ex. byggnaders installationssystem. Prop, 1977/78:100 Bilaga 16 68 Demonstrationsverksamheteninom förvaltningsskcdet förväntas överhuvud bli en viktig del i det fortsatta arbetet Detta underförutsättning av att incitament förenergihushållning i befinlliga byggnader skapas. Delprogrammet lokala energikällor omfattar FoUsom syftar till att utveckla tekniken för de lokala energikällorna såatt en betydande del av byggnadsbeståndetvid kan få väsentligabidrag till sin energi-försöijning från sådana källor.Delprogrammet omfattar tekniker för att medhjälp av värmepumpar och på andra sätt tillvarata solenergi och energii luft- och markmagasin. Försöks- ochdemonstrationsverksamheten inom solvärmeområdet måste täcka såväl komponenterna i ett system som det fullständiga systemeti funktion i byggnader. Delprogrammen planering och energihiishålliung,mynnedel och kom-iiiiinalenergiplanering omfattar FoU som skall bidra till organisation av ochprocesser och metoder för en effektiv planering och styrning av lokalisering och utformning av ny bebyggelse ochförändring av befintlig bebyggelse.Vidare avses FoU ge kunskap om de brukarkrav som måste beaktas och belysa sambandet mellan energiförsörjning ochsocioekonomiska för hållanden i bebyggelsen. Den demonstrationsverksamhet som rådet nu svararför avseende energiplanering avses få formen av samverkan ipilotprojekt för att utvecklametoder och former för energiplanering. Rådets verksamhet med information kommer attvidareutvecklas enligt de riktlinjer som drogs upp av rådetsinformationsutredning. Det innebär enfortsatt satsning på mottagaranpassning av informationen och på service inom dokumentalionsområdei parallellt med ettupprätthållande av en omsorgsfull dokumentation av utförd FoU.Informationsprogrammets relativastorlek förändras mycket litet.En växande totalbudget medför ändocken avsevärd expansion - huvudsakligen inriktad på delprogrammet Stöd tillinformation.