prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Till exempel innebär en ökning av sparmöjligheternafrån 25 till /år brutto att den totala investeringsutgiften ökar med 7 mUjarderkr. medan en ökning från 55 till /år brutto innebär alt de totala investeringsutgiftemaökar med . Desist insparade terawallimmarna kräver således mycket stora invesleringsutgifler.Detta utgören av förklaringarna till skillnaden mellan planverkets bedömningaroch atternativ IV i denna promemoria, Planverketanger de tolala sparmöjligheterna till /år brutto med byggnadstekniskaåtgärder. Investeringsutgiften för denna besparing då inte ytskiktskostnadernainkluderats bedömer planverket till . Inkl, ytskiktskoslnaderkan totalutgiften beräknas (med utgångspunkt från bilaga 3 titt verketsrapport) till . 1alternativ IV bedöms sparmöjligheterna med byggnadsiekniskaåtgärder till /år brutto. Den samhällsekonomiska investeringsutgiftenbedöms till . medan totalutgiften bedöms till . Beräkningarnai denna promemoria har utförts med något högre totat-kostnad för nerlalet åigärderän planverket. Trots det innebär alternativ IV ca /årbrutto större besparingar än enligt planverket, medan den totalainvesteringsutgiften är . Planverketanger de lotala sparmöjligheterna med instaltationstekniska åtgärder till /årbrutto. Investeringsulgiften för denna besparing anger verket till 44 miljarderkr. 1alternativ IV bedöms i promemorian motsvarande sparmöjligheter litl29 TWh/år brutto, Investeringsulgiften bedöms bli , Iberäkningarna av alternativ IVhar vissa åtgärder som planverket tarupp befunnits innebära besparingskostnader som överstiger per inbesparadkWh, I denna promemoria har dessa åtgärder inte alls tagits med. Detta gällerför vissa åtgärder inom området installationsteknik och är huvudorsaken lillatt /år brutto i planverkets insiallationstekniska paket medför enskillnad i investering på . 1977/78:76 351 Behovetav arbetskraft för de energisparande åtgärderna i de fyra presenteradealternativen kan uppskattas till 10 000,20 000,30 000 respektive 50 000personer. Av dessa utgöres omkring hälften av byggnadsarbetare. Detta innebär1,av det totala antalet sysselsatta i byggnadsverksamheten. Berördayrkeskategorier bland byggnadsarbetarna är framför allt träarbetare,rörmontörer och ventilationsmontörer. Det behövs något hundratal av vardera elektriker,takläggare, plåtslagare och murare, 1 samband med genomförandet avinstallationstekniska åtgärder finns även ett behov av något hundratal VVS-konsulter, Arbetskraftsbehovethar beräknats utifrån uppskattningar av andelen byggnadsarbete för respektiveåtgärd. Denna andel har dividerats med lön inklusive pålägg för respektivebyggnadsarbetarekategori. Arbetskraftsbehovet i byggmaterialinduslrin(inklusive byggnadsverksamhetens administration) har uppskattats med hjälp av s.k. input-oulputanalys, dvs. samtliga underieverantörsted finns med. Detsvenska byggandet sysselsatte totalt 650 000 personer , Av demsysselsattes hälften i byggnadsverksamheten,90 000 i byggmaterialindustrin ochsammanlagt ca 230 000 hos underleverantörer, konsulter m. fi. Dessutom gav detsvenska byggandet upphov lill sysselsättning för ca 100 000 personer iutlandet. Byggnadsarbetarkårenhar minskal med cirka 30 000 personer. Cirka 20 000 beräknasha pensionerats, medan de övriga har gått över till andra områden.Nyrekryteringen var länge liten, men den har under vissa år ökat igen. Dettorde således finnas minst 10 000 f d. byggnadsarbetare som arbetar påandra områden men ändå har förhållandevis färska yrkeserfarenheter frånbyggnadsverksamheten. Enligt Industriverketssenaste prognos kan antalet sysselsatta i byggnadsverksamheten väntas minskafrån ca 330 1975 till 312 1980 och 320 1985. Prognosen lordeinnebära ett bostadsbyggande på cirka 64 000 infiyttningsfärdiga lägenheter år1980 och 70 000-72 1985, 1 övrigt väntas en syssetsättningsminskning ihusbyggnads-, anläggnings- och schaktföretagen, medan byggnadshantverket vänlasha ungefär oförändrad sysselsättning. 1ett kompletterande remissvar med anledning av planverkets slutliga rapportuppskattar Byggnadsarbeiarejörbundei arbetskraftsbehovet titt mellan 25 000 och50 000 årsarbetare, varav åtminsione hälften beräknas vara byggnadsarbetare.Det förutsattes då att energisparandet kostar mellan 25 och 50 miljarder kr.över en tioårsperiod. påpekar att byggnadsarbetarnahar betydligt sämre trygghet i anställningen än andra grupper. De går t, ex.arbetslösa så länge som andra grupper. Förbundet anser att dettaförhållande är en av de viktigaste orsakerna lill att 1977/78:76 352 mångabyggnadsarbetare har sökt sig till andra branscher , Manpåpekar vidare alt tillgången på byggnadsarbetare är mycket ojämnt fördeladmellan regioner och branscher. Vissa län har konlinueriiga svårigheter medsysselsättningen medan andra har brist på yrkesarbetare. På grund av ett ökatbyggande och avgång från branschen räknar med attdet blir brist på byggnadsarbetare även om inte nya mera omfattandeenergisparåtgärder kommer till stånd. Förbundetanser dock all med en riktig planering och tillräckliga utbildningsinsatser ärde energisparande åtgärderna ett välkommet och intressant tillskott tillbyggnadsarbetarnas sysselsättning, Sparinsatserna ska enligt förbundet planerasså all utbildningsresurserna räcker för att ge en av parterna godkändyrkesutbildning och så att samtliga byggnadsarbetare får en jämn sysselsättningunder själva programmet. Programmet ska vidare planeras för en tioårsperiod,framhåller förbundet. Den rikstäckande planeringen måste ta hänsyn tillskillnaderna i förutsättningar i olika delar av landet såväl när det gälter behoveiav energisparåtgärden som tillgång på arbetskraft och andra resurser.Planeringen bör vara rullande och förnyas successivt. Den skall förhindra attbyggnadsarbetarna som arbetat med sparåtgärderna ställs utan arbete närprogrammet avslutas. Verksamheten skatt även planeras och styras regionalt. Vadbeträffar utbildningen anser förbundel att en förutsättning för att energisparstödskall beviljas skatt vara att arbetet utföres av kvalificerad arbetskraftvarmed avses dem som genomgått en av avtalsparterna godkänd yrkesutbildningeller är anställd för ett arbete som ingår som ett led i yrkesutbildningeneller som haft sådantbyggnadsarbete som anställningen avser, Förbundel anser att de arbetare somdeltager i energisparprogrammet skall ges en gmndläggande och komplettutbildning. Målet skall vidare vara att de som ulbitdas skatt kunna beredas arbeiei den region där de bor. Byggmateriatindustrinssysselsättning kan enligt väntas minska från ISO 1975till 138 1980 och 133 1985. Stora delar av byggmaterialinduslrinhar f n, överkapacitet. Del gäller särskilt träindustrin. Vissa delar av byggmaterialinduslrin, t. ex. företag somtillverkar isolermaterial, väntas öka sin sysselsättning. En del arbetsmomentväntas också bli överförda från byggplatserna till den stationära industrin. Arbetslösheten ibyggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa har varierat mellanca 2 000 arbetare och 6 000-7 000 arbetare . 1973 och1974 vararbetslösheten betydligt större-upp till 15 000 och IOOOOvintern 1974. Arbetslösheten är störst för kategorierna murare, betongarbetareoch övriga byggnadsarbetare. Sysselsättningenpå byggarbetsmarknaden beräknas vara svag . Frånsysselsättningssynpunkt torde det därför vara en fördel om energisparprogrammetkommer igång . Prop.1977/78:76 353 Förvissa yrkesgrupper har arbetslösheten under ftera år varit väsentligt lägre änantalet lediga platser. Det gäller främst träarbetare. Bristen på arbetskraftär ojämnt fördelad över landet. Den har minskat under det senaste halvåret.Såvitt nu kan bedömas utgör inte bristen på träarbetare eller andrabyggnadsarbetare något hinder för energisparande åtgärder av stor omfattning.På grund av den tid som utbildningen tar i anspråk är det nödvändigt med ensuccessiv uppbyggnad . Eventuell brist på arbetskraft i enstakaorter etter län kan ge anledning till återhållsamhet i sådana orter eller län.En samordning av energisparande investeringar, tillståndsgivning för övrigabyggnadsinvesteringar och den prioriterade byggnadsverksamheten är dåangelägen. Arbetsmarknadsutbildningoch utbildning av berörda yrkeskategorier i gymnasieskolan behöver utvidgas. mån AMU-kurser behöver ordnas för träarbetare m. ft. byggnadsarbetare kandet oftast ske med någon månads varsel. Behovet av personal för förvaltandet avden nya teknik som tillförs bebyggelsen med de högre ambitionsnivåerna i ett sparprogramär svårare att överblicka än behovet av byggarbetskraft. I den utredning somskolöverstyrelsen genomfört om utbildningsbehovet på driftområdet påvisas attbehovet är betydande redan innan den fulla efTekten av energipolitiken kunnatregistreras. Skolöverstyrelsenhar med utgångspunkt i bl. Drift 73;s förslag hemställt att regeringeninrättar en ny tvåårig utbildningsgång i gymnasieskolan, nämligen en drift- ochunderhållsteknisk linje. Utbildningskapaciteten förestås första året omfatta720 intagningsplatser. har för avsikt att förestå regeringenatt pröva förstaget i samband med budgetpropositionen för /79.Inom bereds även frågan om drifts- och underhåltstekniskutbildning inom högskolan. Deenergisparande åtgärderna kommer att påverka efterfrågan på ett flertalbyggmaterial. Idet följande lämnas en redovisning av struktur, produktionsvolym ochproduktionskapacitet för de byggmalerialbranscher som är aktuella i dettasammanhang samt för utrikeshandeln med ifrågavarande byggmaterial.Redovisningen baseras i huvudsak på för detta ändamål särskilt insamlade uppgifterfrån företag och branschorganisationer. Vidare har material frånindustriverkets uiredningar "Byggnadsindustri och byggnadsmaterialindustri"SIND 1977:5 samt "Sågverksindustri och skivindustri", SIND 1977:7använts. Debyggmaterial resp. byggmaterialbranscher som är av intresse i samband medenergibesparingsåtgärderna är valsade icke Järnmetaller, sågade trävaror,olika skivmaterial, byggnadsgtas, fönstersnickerier, olika metall varor - iförsta hand för VVS-instatlationer - samt ventilations- och luftkonditione- 23 1977/78. 1977/78:76 354 ringsanläggningar.Produktgmppen valsade icke järnmetalter omfattar produkterna kopparplåt för byggändamål,kopparrör och profilerad aluminiumplåt som är lackerad eller ytbehandlad påannat sätt. 1 produktgruppen byggnadsglas innefattas obearbetat planglas samt isolerglas.Innehåltet i övriga produktgrupper torde inte fordra någon närmare förklaring. Strukturenskiljer sig kraftigt mellan de aktuella byggmateriatbranscherna. Inom produktgmppenvalsade ickejärnmetaller finns endast 3 arbetsställen med en genomsnittlig sloriekom ca 250 arbetare (tabell 7.1). Sågverksindustrin har flest arbetsställen ochrelativt små arbelsställen - drygt 800 arbetsställen med i genomsnitt 35sysselsatta. Störst är produktionsenheterna inom mineralullsinduslrin, vars 7 arbelsställeni genomsnitt sysselsätter 450 anställda. Minst är den genomsnittliga arbetsstätlestoriekeninom byggnads-snickeriinduslrin - ca 30 sysselsatta. Inom den del av byggnadssnickeriindu-strinsom tillverkar fönster och dörrar finns 300 ä 350 arbetsställen. Antaletarbetsställen som producerar fönstersnickerier samt deras genomsnittliga storiekkan ej anges. Inombyggtasindustrin skiljer sig förhållandena för produktionen av obehandlat plangtasrespektive isotergtas. Inom produktgruppen obehandlat plangtas finns endast tvåproducenter, , som är dotterbolag till , och i , varav den senare svarar för merparten av den totalaproduktionen, I fråga om isolerglas är det största företaget blandtotalt ca 20 företag. Frånregional synpunkt är tillverkningen mest koncentrerad inom branschen förvalsade icke järnmetaller - av de sysselsatta är verksamma vidarbelsställen i . Även ptangtasindustrin är som nämnts starktregionatt koncentrerad. Denvidare bearbetningen till isolerglasmtor förekommer över hela landet. Denstörsta delen av de sysselsatta inom denna del av byggtasindustrin är verksamvid . Även tillverkningen av ventilationsapparater,värmepannor m. m. och mineralull är förhållandevis slarkl regionaltkoncentrerad. Ungefär 75 96 av samtliga sysselsatta inom ventitationsappa-ratindustrinär verksamma vid arbetsställen i och ca 45 96 av de sysselsatta inombranschen för värmepannor m. m, vid arbelsställen i Småtand, Inom mineratsultindustrinarbetar ca 40 96 av samtliga sysselsatta vid arbetsställen i ,Största regionala spridningen har tillverkningen av sågade trävaror och byggnadssnickerivaror. Tabell7.1 Antal arbetsställen samt antal sysselsatta totalt och per region' inom vissbyggmaterialindustri är 1976 Relativ fördelning av antal sysselsatta i % ,, , , , ,och , , Västernorriands,Jämllands, , 5Avser hela byggnadssnickeribranschen inkl. andra snickerier än fönster ochdörrar Ettflertal av de studerade branscherna arbetade med en betydandeöverkapacitet. Kapacitetsutnyttjandegraden var lägst inom valsverk för ickejärnmetaller - knappt 60 96, vilket framgår av tabell 7.2. Belydande skillnaderi kapacitelsutnyttiandegraden förekommer dock mellan de i denna branschingående delbranscherna. Även sågverksindustrin, industrin för värmepannor m. m,och skivindustrin hade en betydande överkapacitet. Kapacitetsutnyttjandegradeninom dessa tre branscher var 67, 67 resp. 75 96, De tre delbranscherna inom skivindustrinuppvisade betydande skillnader i kapaciietsutnyttjandet. Medangipsskiveindustrins kapacitet utnyttjades titt drygl så varkapacitetsutnyttjandegraden inom de två andra delbranscherna - spånskive- och träfiberplatteindustriema- 69 resp, 76 96, Gipsskiveindustrin kommer att öka sin kapacitet under1978/79. Högst var kapacitetsulnyttjadegraden inom mineralulls- och ventilationsap-paratinduslrierna,där kapaciteten utnyttjades till fullo, Mineralullsinduslrin planerar att ökasin kapacitet kraftigt under de närmasle åren. Prop.1977/78:76 356 ventilationsapparatindustrinfinns möjligheter att inom befintliga anläggningar öka produktionen med 25 96genom nyanställningar. 1fönstersnickeriindustrin uppgick produktionen till ca 1,7 miljonerfönster medan kapaciteten uppgick titt ca 2 miljoner fönster. Kapacitetsutnyttjandegradenvar således ungefär 85 96. Produktionskapaciteten påverkas dock avproduktionens fördelning på standard fönster och s. k. objektfönster. Enligtuppgifter från branschen kan s. k. objektfönster vara upp till tre gångerdyrare. Detta torde innebära att den angivna kapaciteten måste reduceras omandelen objektfönster ökar. Inomden det av byggtasindustrin som producerar isotergtas fanns en vissöverkapacitet . Kapaciteten kommer dessutom att öka inom denna branschunder . Inom sektorn för obearbetat plangtas har situationenradikalt förändrats genom elableringen av i , Huvuddelen avdetta företags produktion avses dock att exporteras. Detta kommer att medföraatt från att ha haft ett kraftigt importöverskott av obearbetat plangtasi stället kommeratt få ett betydande exportöverskolt. Hur stort detta kommeratt bli är beroende av efterfrågan på den svenska och den utländska marknaden. , samt produktionskapacitet inom viss byggmaterialindustri är1976 milj, m' Spån-, träfiber o, gipsskivor Värmepannor, radiatorer, oljebrännare. milj,kr. milj,kr. 'Uppgifter om obearbetat planglas redovisas ej av sekretesskäl, 2 Redovisas ejav sekretesskäl. Importensandel av den totala tillförseln varierar kraftigt mellan de studeradebranscherna, vilket framgår av tabell 7,3. Lägst är importandelen förventilationsapparater samt fönstersnickerier, vilka i stort sett ej importerasalls. Den svenska ventilationsapparatindustrins import av komponenter utgör ca10 % av ventilationsindustrins produktionsvärde. Vidare är importandelen lågför mineralull, valsade icke järnmetaller och sågade trävaror -1,3 resp. 4 96.Högst är importandeten för skivmaterialen -ca 20 96. Denna andel varierar dockkraftigt mellan de tre typerna av skivmaterial. Importandeten förträfiberskivor är medan importandelenför gipsskivor är drygt 40 96. Även värmepannor m, m, och isotergtas importerasi icke obetydlig omfattning. Ungefär 15 resp, av den totala tillförselnutgörs av importerade produkter. Sågverksindustrinär den mest exportinriktade av de studerade branscherna. Ungefär 60 96 av dentotala produktionsvolymen exporteras. Likaså är exportandelen hög för de treskivmaterialen. Här bör dock observeras att förhållandet skiljer sig kraftigtmellan å ena sidan spånskivor och träfiberskivor, som har höga exportandelar -ca 50 96, och å andra sidan gipsskivor, som exporteras i relativt ringaomfattning - . Lägst är exportandelen för fönster, mineralull ochvalsade icke järnmetaller - 6,7 resp, . Inomnågra av de studerade byggmaterialbranscherna medför en ökad produktion enökning av efterfrågan på olika varor från underleverantörer hänförliga till destuderade branscherna. Detta gäller i första hand isolergtas-industrin och byggnadssnickeriindustrin.För isolergtasindustrin gäller att för varje isolermta åtgår det ca 2kvadratmeter planglas. Vid tillverkning av fönstersnickerier åtgår ca 0,1 msågat virke per fönster. Enökad efterfrågan för vissa byggmaterial kan påverka importen av råvaror. Vissabranscher är nämligen starkt importberoende i sin försörjning av råvaror. Av destuderade branscherna gäller detta i första hand valsverken för ickejärnmetalleroch planglasindustrin. Åtgångenav byggmaterial för de energisparande åtgärderna kan ungefärligen beräknasutifrån uppgifterna om omfattningen av olika åtgärder. Den totala efterfråganför dessa byggmaterial påverkas emellertid även av utvecklingen förnybyggnadsverksamheten, reparations- och ombyggnadsverksamhet som ej är hänförUgtitt energisparande åtgärder samt exporten. För vissa av byggnadsmaterialen gällervidare att dessa även används i andra sektorer än byggnadssektorn. Så långt detär möjligt har denna förbmkning , import och export av vissa byggmaterial Imp, av tillf Spån.-, träfiber o, gipsskivor Värmepannor, radiatorer, ol- milj,kr. milj,kr. 'Uppgifier om obearbetat planglas redovisas ej av sekretesskäl, Redovisas ej avsekretesskäl. Prop.1977/78:76 358 beaktatsi den redovisade analysen av kapaciteten. Denfrån nybyggnadsverksamheten häriedda efterfrågan harberäknats utifrån den förut nämnda industriverkets prognos över byggandetsutveckling (SIND 1977:5 Byggnadsindustri och byggnadsmaterialindustri), somåterges i tabell 7,4. Tabell7.4 Byggandets utveckling . Byggområde Produktioni miljarder kr. (1975års priser) år procent -0,5 -2,0 -1,5 prognos beräknas nybyggnadsvolymen minska med i genomsnitt 0,596 och öka med i genomsnitt under dendärpå följande femårsperioden. beräknas småhusbyggandetsvara för i stort sett hela minskningen. Inom övriga nybyggnadsområden väntasendast marginella förändringar komma att ske. Mellan åren 1980 och 1985beräknas flerbostadshusbyggandet öka med i genomsnitt 10 96 perår,byggandelavförvatiningsbyggnadermed och industribyggnader med cirka 1,5 96. Småhusbyggandetberäknas förbli oförändrat . Medutgångspunkt i ovan redovisade prognos över nybyggnadsverksamhetenkompletterad med information från branschorganisationer och bygg-maierialförelagom åtgången av vissa byggmaterial har inom industridepartementet gjortsbedömningar avseende den efterfrågan som härieds från nybyggandet. Industriverketsprognos omfatiar endast perioden . Beräkningarna i dennapromemoria av effekten av de energisparande åtgärderna avser 1978-87. För detvå sista åren av har nybyggnadsvo-lymcn fömtsätts ligga påsamma nivå som 1985. Åtgångenav sågade trävaror inom nybyggnadssektorn inklusive förbmkningen inom trähus-och snickeriindustrierna kan för perioden uppskattas till i genomsnittdrygt 4 milj. m (tabell 7,5), Under de efterföljande åren fram till 1987beräknas förbrukningen öka något i första hand beroende på ökat flerbosladshusbyggandeoch därigenom även ökad förbmkning inom snickeriinduslrin. år1977 cirka 1,3 milj. m-*. Förutsätts denna förbrukning förbli oförändrad kan den totala förbrukningen exklusive reparations- och ombyggnadssektorn uppskattas till cirka 5,5 milj. m-'per år-något lägre i början av perioden och något högre i stulet, » Tabell 7.5 Åtgång av vissa byggmaterial vid nybyggandeunder perioden Spån-, träfiber- och gipsskivor' -obehandi, planglas Värmepannor, oljebrännare, ra- milj, kr. Inkl, åtgång i snickeri och trähusindustri samt virke somhjälpmaterial. Inomreparationssektorn förbrukades uppskattningsvis 0,3 m sågade trävaror.De fyra alternativen kommer enligt beräkningar i kapitel 4 att medföra enförbrukning av sågade trävaror om cirka 0,00. 0,54,0,65 resp. 1,0 milj. m(tabell 7.6). Hur stor det av den hittillsvarande förbrukningen inomreparations- och ombyggnadssektorn om ca 0,3 milj, m-* som i det nya lägetskulle hänföras till kategorin energisparande åtgärder är omöjligt att bedöma.Med hänsyn titt den stora outnyttjade produktionskapaciteten inom branschen-cirka6 milj. m - bör sågverken kunna tillgodose den konsumtionsökning om cirka 1,00milj. ', som atternativ IV innebär, och de ökade behoven inom nybyggnadsseklorn- ca 0,2 milj. m, utan att exportkapaciteten påverkas. Förbrukningenav spån-, träfiber- och gipsskivor inom nybyggnadssektorn inklusive trähus- ochsnickeriindustrierna kan för beräknas uppgå till 650 000-700 000ton - den lägre förbrukningen i början och den högre i slutet avperioden. Förbrukningen inom övriga sektorer var ca . För deenergisparande åtgärdema åtgår i alternativen II, 111och IV uppskattningsvis 50 000,105 000 resp, 225 000 ton.Åtgången av de tre skivmaterialen påverkas dock myckel olika somkapacitetsutnyttjandet varierar mellan de tre branscherna, Spånskivorberäknas åtgå i liten omfattning i samband med de energisparande åtgärdema, högsl26 , vilket endast är drygt 1/10 av Åtgången av t rä f i -b e r s k i v o r förde energisparande åtgärderna uppgår i alternativ II till och i alternativ IVtill . Under perioden1978-1987 kan förbrukningen inom nybyggnadssektorn förväntas öka med . Inom hela byggsektorn kan förbrukningen således maximalt förmodas ökamed högst medan den outnyttjade kapaciteten medger enproduktionsökning med . Ifråga om gipsskivor är situationen väsentligt annoriunda. Förbrukningen avgipsskivor inom nybyggnadssektorn beräknas för ha. uppgått titt ca och inom reparationssektorn till ca . En betydande del avförbrukningen utgörs av importerat material. Förbrukningen inom nybyggnadsseklornkan för perioden , 1981-85 och 1986-87 uppskattas till 310 000,330 000 resp.350 000 ton och åtgången för de energisparande åtgärderna till högst (energibesparingsal-lernativ IV). till1980 planeras den inhemska produktionskapaciteten att ökas väsentligt. Trotsdetta torde alternativen III-IV medföra ett ökat importbehov under år 1978.Under år 1979 torde däremot resurskraven i altemativ III kunna tillgodosesutan att importen behöver ökas utöver den volym som importerades 1976. Från ochmed medger den inhemska produktionen ett realiserande av altemativ IV samtidigtsom importvolymen kan minskas något jämfört med . Tabell 7.6 Materialätgäng i samband med deenergisparande åtgärderna Spån-, träfiber- och gips- - träfil)erskivor nare, radiatorer, radialor- Prop.1977/78:76 361 Deninhemska produktionskapaciteten av obehandlat p 1 a n g 1 a s överstiger i ochmed tillkomsten av betydUgt den nuvarande svenskaförbrukningen. En betydande andel av denna anläggnings produktion är dockavsedd att exporteras. beräknas importen att under perioden 1978-87bli ungefär 1/4 av importvolymen , då export på bortfaller genom elableringen i . Åtgången av planglas förbyggnadsändamål kan uppskattas till mellan 6,0 och 9,5 milj. m, det lägrevärdet i början av vid det lägsta energibesparingsalternativetoch det högre i slutet av vid det högstaenergibesparingsalternativet. Den nuvarande produktionsnivån möjliggör med denav planerade exportandelen ett genomförande av alternativ II. För ett genomförande av energibesparingsalternativ III krävs att Pilkingtontill fullo utnyttjar den befintliga produktionskapaciteten. Alternativ IV kräversannolikt endera att importen blir högre än som förutsatts eller att Pilkingtonsexport minskar .