prop · G10399 · 1977-12-31 00:00:00 — KF anser all bokhandelsstödel bör ha formen av enförstärkt, progressiv funktionsersältning som i första hand gynnar mindre ochmedelstora boklådor med förhållandevis låg omsättning men med en stor tilelbredd.Vidare bör finnas ett ordentligt kredilstöd. Stödet till bokhandeln börutformas i samverkan med bokförläggarnas och bokhandlarnas branschorganisationer. framhåller att ettstatligt bokhandelsstöd måste ge kulturpolitiska effekter utan att bli enbelastning för mottagarna. Föreningen anser att ett bokhandelsslöd av generelltyp bör behandlas i de undersökningar som bör föregå en mer genomgripanderevision av det statiiga stödet på bokområdet. Effekter och behov av ettgenerellt bokhandelsslöd måste analyseras. I avvaktan på ett generelltbokhandelsstöd bör det statiiga kreditslödet byggas ut. konstaterar altstrukturomvandlingen inom bokhandeln innebär en förskjutning av sortimentetfrån böcker till andra varugrupper, övergång till B-bokhandel och en sjunkandeandel i den totala bokförsäljningen. Denna omvandling är enligl föreningen re- 1977/78: 99 65 sultatet av bruttoprisförbudets upphävande, förlusten avbiblioteksleveranserna, avsevärt försämrade marginaler på skolboksförsäljningen,bokklubbarnas snabba lUlväxt och det faktum att lagerfinansieringen i betydandeutsträckning har förts över från förlag lill bokhandel. De olika modeller somhar diskuterats för ett generellt stöd till bokhandeln tar, enligt föreningen, inlehänsyn till de skilda förutsättningar som boklådor av olika storlek arbetarunder. Föreningen har sökt finna modeller som ger ett skäligt slöd lill olikatyper av bokhandel men under den korta remisstiden har det inle varit möjligt.Föreningen finner det angelägel att, som utredaren föreslår, undersökabokhandelns lagerbredd och utbudets sammansättning i olika delar av landet.Efter en sådan undersökning kan målet för samhällets stöd preciseras ochstödformer konstrueras. Vid fortsatta diskussioner om bokhandelsslöd bör man, enliglföreningen, överväga ett lältadministrerat prestationsslöd som utgår frånresp. boklådas totala antal inköpta titlar. Vad gäller lagerslöd betonarföreningen att en ökad lagerhållning är av intresse endast i den mån den ärmotiverad av efterfrågan på orten. återkommer lill sin tidigarepresenterade modeU för bokhandelsstöd, som även stöds av Författarförlaget och Klys,och framhåller att förbundet inte kan acceptera ett statligt slödsom är knutet till bokhandelns lagerhållning och försäljning av allmänlitleraturi sin helhet. Förbundet kan inte acceptera att allmänna medel används för attöka spridningen av i vissa fall undermålig litteratur. Utredarens resonemang om maximipriser i bokhandeln på lilteraturstöddatitlar som ett villkor för stöd kommenteras av några remissinstanser. Statenskulturråd förordar ett sådant villkor. NO, KF, Svenska bokförläggareföreningenoch avvisar tanken på maximipriser. och tar upp vissa frågor rörande Bokbranschens finansieringsinstitutAB. Föreningarna framhåller atl institutet medelst en statiig kreditgaranti börberedas möjlighet atl bygga upp det egna kapitalet. I dagens kredilläge kan desäkerheter i form av förlagsreverser som institutet har inle omsättas i ullåningsbartkapital. Vidare bör institutet ges skattebefrielse för att därigenom lättarekunna bygga upp en riskfond. Slutiigen föreslås att statligt bidrag anvisastill en konsulent för atl institutet skall kunna utveckla den ekonomiskarådgivningen till boklådor i anslutning lill beviljandet av kredilstöd. Utredarens konkreta förslag till läsfrämjande insatserkommenteras av få remissinstanser. I ett stort antal yttranden betonas dockallmänt 5 1977/78. 1977/78:99 66 betydelsen av olika former av åigärder för atl stimuleraläsning. är flera remissinstanser, däribland KF, LO, , , och , kritiskamot atl det saknas förslag om läsfrämjande kampanjer och ekonomiskt stöd tilldessa. KF och anser att frågan om former för läsfrämjandeåtgärder bör studeras ytterligare. LO, , efterlyser statsbidrag, bl, a, tillstudieförbunden. Utredarens synpunkter på radions och televisionens roll idet lässtimulerande arbetet kommenteras av SÖ, statens ungdomsråd.Litteraturfrämjandet, , Lokalradio och TCOsom i huvudsak instämmer. Lokalradio framhåller att den söker stödjaden lokalt förankrade litteraturen och medverka till en kontakt mellan läsareoch författare. anser del vara viktigt att i etermediafrämja intresset för god litteratur och verka för bokläsning. Detta måste dockske på villkor och med hänsyn till de regler som gäller förprogramverksamheten i stort. Så kan t. ex. inte varje litteraturprogramutformas med utgångspunkt i att det skall leda till ökad läsning. Inte hellerkan företaget i program direkt uppmana till köp av vissa böcker, eftersom dettaskulle innebära ett otillbörligt gynnande av ett visst förlag i förhållandetill andra. Tanken på pausinslag med uppmaningen alt läsa böcker avvisas, efiersomdet skulle innebära en påtaglig reklam för bokbranschens kommersiella intressensom skulle leda till motsvarande programkrav från andra branscher. Beträffande förslaget atl bibliotek skall tillhandahålla blanketterför beställning av böcker i närmaste lämpliga boklåda framhållerBibliotekstjänst alt man troligen inte når några nya grupper. anser att resultatet av det påbörjadeförsöket i bör avvaktas innan nya försök görs. Svenska bokhandlareföreningenoch allmänna biblioteksförening stöder förslaget. B-bokhandlareförbunddäremot menar atl denna form av bokförsäljning skulle undergräva bokhandelnsexistensvillkor. Samma uppfattning har omförslaget att sprida en centralt framställd beställningskala-log via Presams återförsäljareliksom även . Positiva lill förslaget är KO,Bibliotekstjänst, och . förklarar sig beredda att medverka. 4.9 Massmarknadsutgivning av barn- och ungdomslitteratur Utredarens synpunkter och förslag beträffande massmarknadsulgiv- Prop.1977/78: 99 67 ning av kvalitativt god barn- och ungdomslitteratur berörsi ett stort antal yttranden. Det övervägande antalet remissinstanser som berörfrågan är positiva till atl något görs och till dem hör RRV, ,. Barn- och ungdomsboksrådet. Bibliotekstjänst, SACOISR,Bibliotek i samhälle, LO, Serie främjandet, Litteraturfrämjandet, , , Förbundet och . I flera yttranden framförs dock kritiska synpunkter.Föreningen . Författarförlaget, ochTCO avvisar med varierande styrka förslaget om en massmarknadsutgivning ochhävdar alt det mest angelägna är en ordentiig prispress på den kvalificerade bam-och ungdomslitteraturen. och anser att de föreslagna 2milj. är ett alltför litet belopp för meningsfulla insatser och inte ensräcker tUl försök. Även , , och anser att beloppet är för litet. KF framhåller alt de framlagda förslagen saknar kontur ochi detalj utförda förslag och föreslår all frågan utreds ytterligare. Liknandesynpunkter förs fram av ABF. Några remissinstanser framhåller att den endamassmarknadsutgivning som kan konkurrera med skräplitteraturen är en utgivningav s e-r i e r och långserieböcker av god kvalitet. Denna uppfattning förs framav bl. Föreningen , , Seriefrämjandet, Litteraturfrämjandetoch ABF. Konkreta ställningstaganden till förslaget om projektstödoch efterhandsstöd lill intresserade föriag för produktion och distributionförekommer i ett begränsat antal yttranden. Tillstyrker uttryckligen görendast RRV, . Bibliotekstjänst, och Förbundet . Svenska bokförläggareföreningenifrågasätter emellertid, om inte någon form av marknadssamarbete mellanberörda förlag är nödvändig, så alt profil och kontinuitet i utgivning ochspridning kan åstadkommas. skisserar en utgivning av böcker somaktualiserats i radio- och TV-program. Utgivningen skulle ledas av ett särskiltförlagsråd. Liknande tankegångar redovisas av Barn- och ungdomsboksrådet. Frågan om distributionen av böckerna berörs i några yttranden. Bibliotekstjänst, /SR, Svenska bokförläggareföreningenoch är tveksamma till om Litteraturfrämjandetskanaler är de rätta för att nå ut med barn- och ungdomsböcker. Någon direktkontakt med barnen har inte organisationen utan det blir fråga om enförsäljning via föräldrarna vilket inte bedöms eftersträvansvärt. anser det inte vara meningsfullt att söka bryta in i deförsäljningskanaler varuhus, kiosker, dag- Prop.1977/78: 99 68 ligvaruhandel som domineras avmassmarknadsutbudet, om inte staten svarar för en kraftfull marknadsföring. Enbättre kanal är den etablerade bokhandeln. Föreningen framhåller alt varjeytterligare ökning av försäljningsvägarna för böcker undergräver de redan nu begränsadeförutsättningarna alt driva kvalitelsbokhandel på kommersiell grund. Litteraturfrämjandetavvisar tanken att organisationen skulle kunna vara distributör åt andraförlag. En spridning via skolor av billiga och bra barn- ochungdomsböcker framhålls som en möjlighet av SÖ, Barn- och ungdomsboksrådet.Bibliotekstjänst, /SR och aUmänna biblioteksförening. förklarar sig intresserat av attmedverka i distributionen om en massmarknadsutgivning av bam- och ungdomsböckerkommer till stånd. Utredarens uppfattning att staten inte bör ge stöd tillförsök med en barnbokklubb delas av , Bibliotek i .samhälle.Svenska bokhandlareföreningen och . Positivatill tanken på spridning av billiga och bra barn- och ungdomsböcker via enbarnbokklubb är däremot Barn- och ungdomsboksrådet, Bibliotekstjänst ochSACO/SR, som pekar på möjligheterna alt arbeta via skolan. Även KF, LO,Litteraturfrämjandet och är positiva till ettförsök enligt den modell KF har presenterat och som utredaren har haft attpröva. Förslagetatt som en experimentverksamhet komplettera Litteraturfrämjandets utgivning avmassmarknadsböcker för vuxna med ett antal titlar för barn och ungdom stöds avflertalet remissinstanser som berör frågan bl. a. RRV, SÖ, UHÄ, KO, statensungdomsråd. Barn- och ungdomsboksrådet, Författarförlaget, KF, . avstyrker förslaget ochnågra andra remissinstanser är tveksamma lill Litteraturfrämjandet som distributionskanalför barn- och ungdomsböcker. Litteraturfrämjandetanför att tanken, att i den nuvarande utgivningen av vuxenböcker ta in ettantal bam- och ungdomsböcker, har diskuterats men inte befunnits genomförbar.Barn- och ungdomsboksutgivning är ett omfattande område som kräver enomsorgsfull planering och bearbetning. En sådan utgivning kan inte ske inomramen för anvisade medel för vuxenböcker. Litteraturfrämjandet är dock liksomtidigare intresserat av att förbättra förhållandena i fråga om barn- och ungdomsböcker.Om Litteraturfrämjandet skall medverka i en utgivning av barn- ochungdomsböcker måste det liksom i fråga om massmarknadsutgivning av vuxenböckerbli fråga om tidigare utgivna titlar. Någon förstagångsutgivning kan inte bliaktuell. 1977/78: 99 69 4.10 Projektstöd till författarverkstäder Förslaget om stöd lill författarverkstäder får ett blandatmotiagande. Tillstyrker gör , , Eremit-Press, Bibliotek i samhäUe,, Författares bokmaskin, KF, LO, ,och . Författarförlaget, Författaresbokmaskin och framhåller emellertid alt stödet börbegränsas lill de existerande författarverkstäderna. Staten bör inle lainitiativ till nya utan detla bör göras av författarna själva. Kulturrådeterinrar också om att rådet har givit bidrag till utrustning till någraexisterande författarverkstäder. Författares bokmaskin beskriver sig som en produktionscentra!för skönlitteratur som ställer produktionsresurser till författares förfogande.Fram har 130 titlar producerats av ca 100författare. Bokmaskinens betydelse för invandrarförfaltarna betonas. Förbokmaskinens fortsatta verksamhet behövs ett stöd lill den löpande verksamhetenför alt personal skall kunna anställas. RRV,/SR, och Svenska bokförläggareföreningenavstyrker förslaget och hänvisar till de möjligheter som finns att utnyttjaoffsetanläggningar vid bibliotek, länsarbetsnämnders konlorsarbetscentraler,läromedelscentraler m. m. Dessa möjligheter framhålls även av SÖ och . anser att författarverkstäderna irealiteten skulle bli statligt subventionerade offsettryckerier som skullekonkurrera med små-tryckerierna och äventyra sysselsättningen vid dessa.Förbundet konstaterar också att de etablerade tryckerierna har ett betydandekapacitets-överskoll. 4.11 Stöd till Bibliotekstjänsts sambindning Ett stöd lill Bibliotekstjänsts sambindning med det beloppoch i den form utredaren föreslår tillstyrks inte av någon remissinstans. Avstyrker ett stöd Över huvud taget till , , , och . framhåUer i sammanhanget bör utvärdera kostnaderna för olika typer av bokband, som kan användas för biblioteksändamål,i syfte att utröna vilken som är den fördelaktigaste för biblioteken. Biblioleksanpassadeförlagsband är därvid ett alternativ. Statskontoret, RRV, /SR och anser alt ett stöd till Bibliotekstjänst i syfte attsänka priset på böckerna i sambindningen för med sig risken alt kommunernasänker sina bokin-köpsanslag och att resultatet endast blir en överflyttning avkostnads- Prop.1977/78:99 70 ansvaret till staten. SACÖ/SR anser inte heller att ettsådant stöd är standarduljämnande ulan tvärtom ökar standardskillnaderna. , Bibliotekstjänst, Klys, , allmänna biblioteksförening och föreslår att stödet höjs tUl 45 milj. kr. och att det användsför alt sänka priserna på de litleralurstödda tillaraa i sambindningen. Statenskulturråd och Bibliotekstjänst redovisar utkast tUl modeller för ett sådantstöd och föreslår även att slöd skall utgå till Bibliotekstjänstslagerhållning. anför atl det är naturligt attutgivningsstödet följs upp i biblioleksledet via sambindningsförsäljningen föratt garantera att utgivningsstödets prispressande verkan inte försvinner.Bibliotekstjänst finner del rimligt att det statliga stödet motsvararkostnaderna (4 milj. för recensions- och informationsverksamheten i sambindningsser-vicen,eftersom recensionerna används av många andra än kommunerna. SÖ och Barn- och ungdomsboksrådet anser atl stödet tillBibliotekstjänst bör gå till bibliografiskt material och tillinformationsmaterial som kan användas i läsfrämjande verksamhet. Prop.1977/78: 99 71 De statliga insatserna för att stödja utgivning och försäljningav litteratur är av sent datum. Ett stöd till bokutgivning och ett kreditstödtill föriag infördes /76, och budgetåret därpå påbörjades entreårig försöksverksamhet med utgivning av massmarknadslitleratur av godkvalitet för vuxna. Fr. o. m. innevarande budgetår har ulgivningsslödel byggtsut till atl omfatta även litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Vidarehar en treårig försöksperiod med statligt kredilstöd till bokhandeln inletts. I samband med beslut (prop. 1975: 20, KrU1975:12, rskr 1975: 201) om införande av det statliga litteraturstödet framhöllkulturutskottet alt det stöd som infördes borde ha försökskaraklär och alt dennärmare utformningen fortlöpande måste övervägas och vid behov korrigeras.Efter regeringens bemyndigande tillkallade jag en särskildutredare (1977: 02) med uppgift att göra en analys av litteraturstödetseffekter och pröva nuvarande stödformer. Utredaren som gav utredningen namnet litteralurstödsutredningenhar i belänkandet (Ds U 1977: 14) Statligt litteraturstöd redovisat sinaöverväganden och förslag. Jag kommer i det följande att redogöra för de förändringarav nuvarande stödformer som enligl min mening bör göras mot bakgrund avutredarens förslag och de synpunkter som har kommit fram i remissbehandlingenav betänkandet. Vidare kommer jag att behandla ett förslag från utredningen(UD 1977: 01) om det svenska kultur- och informationsutbytet med utlandet ()beträffande stöd till presentation av svensk litteratur i utlandet samt ettförslag från () rörande den framtida utformningen avstödet till lättläst litteratur. utvärdering avutgivningsstödet grundar sig i huvudsak på erfarenheterna under det första åretsom stödet till-lämpades och effekterna av det stöd som då utgick. Huruvidastödet har haft några påtagliga effekter på utgivningens omfattning och påprisutvecklingen är enligt utredaren svårt att avgöra. En något lägre prisökningän för andra jämförbara kategorier kan dock konstateras för vissa slag avsvensk skönlitteratur. Vidare har lyrikulgivningen ökat märkbart. Ävenutgivningen av kvalificerad översättningslitteralur har ökat. Med hänsyn tillatt stödet till klassisk litteratur och barn- och ungdoms-Utteratur är ettförhandsstöd kan effekterna på utgivningen inte påräknas förrän efler en visstid. Utredaren konstaterar att de stora förlagens andel av utgivningen av allmänlitleraturhar minskat i titlar räknat. Om detta är ett resultat av utgivningsstödet kanemellertid inte avgöras. Prop.1977/78: 99 72 redaren anför vidare alt stödets konstruktion med femolika stödordningar (exkl. stödet till invandrar- och minoritetslilteralur)med olika bestämmelser och olika stora resurser har fört med sig ölägenheter. Utöver förslag till en revidering av ulgivningsslödelbehandlar utredaren även frågor om stöd lill bokhandeln, kreditgarantier tillförlag, slöd till Bibliotekstjänsts sambindning, slöd till författarverkstäder,läsfrämjande åtgärder samt .massmarknadsulgivning av böcker av god kvalitetför barn och ungdom. Flera remissinstanser tar upp frågan om förutsättningarnaför större förändringar av del nuvarande ulgivningsslödel och framhåller attutvärderingen har gjorts för tidigt och att det material som redovisas är alltförosäkert för att läggas till grund för genomgripande förändringar. Flera av demsom är kritiska liksom ett stort antal övriga remissinstanser välkomnaremellertid en utvidgning av stödet i den riktning som utredaren föreslår. Inågra yttranden betonas dock atl ett ökat stöd till utgivningen av böcker idagens läge inte är det mest angelägna utan i stället ett slöd tilldistributionen av böcker och framför allt då stöd till fackbokhandeln. Även utredarens övriga förslag har fått ett blandatmottagande. De föreslagna formerna för bokhandelsstöd avvisas allmänt. anser sig inte kunna förorda någon av de olika modellerför slöd som har presenterats från skilda håll utan anser att del är nödvändigtatt noga undersöka förhållandena i branschen innan ställning tas till nyastödformer. Ett stöd till Bibliotekstjänst i den form och med den omfattningsom utredaren föreslår bemöts kritiskt. I några yttranden presenteras utkasttill andra modeller för stöd. Även förslaget om ett stöd tillmassmarknadsutgivning av barn- och ungdomsböcker kritiseras. Den föreslagnauppläggningen av verksamheten anses alltför oprecis och det föreslagna bidragetalltför litet. I direktiven för litteralurstödsutredningen framhöU jagatt det stödsystem som föreslås om möjligt bör utformas så att det ocksåinnebär ett stöd åt spridningen av böckerna i första hand genom bibliotek ochbokhandel. Några förslag i den riktningen läggs dock inte fram om man undantarden koppling till stödda titlar som föreslås i bokhandelsstödel. Tanken på ettstöd som ger effekter i såväl produktions- som distributionsledet berörsemellertid av några remissinstanser. Stödmodeller med böcker som sprids tillbl. a. bibliotek och bokhandel som motprestation för ett utgivningsstödredovisas i några yttranden. Tanken på ett mot-preslalionssystem av del slagetavvisas dock bestämt av och allmänna bibUoteksförening.Även /SR avvisar tanken på ett system med motpreslationsexemplar av allastödda titlar som skulle spridas till samtUga bibliotek. En arbetsgrupp inomSveriges författarförbund har beräknat kostnaderna för ett fullt utbyggt motprestalionssyslemmed böcker liU kommunerna till to- Prop.1977/78: 99 73 tält ca 72 milj. kr. Förbundet har inle ansett sig böraaktualisera ett sådant förslag. Med hänsyn till inställningen hos de närmast berördaparterna samt till de höga kostnaderna anser jag det för egen del inte aklueUlall överväga en utformning av ulgivningsslödel med molprestalionsböcker till iförsta hand folkbiblioteken. Ett sådant stödsystem skulle innebära en påtagligförändring av ansvaret mellan stal och kommun i fråga omfolkbiblioteksverksamheten. I sammanhanget kan nämnas att folkbibliotekensanslag för inköp av böcker, tidskrifter och andra media uppgår till ca120 milj. kr. Jag är inte heller beredd att förorda ett system av det slag somstatens kulturråd och har skisserat där ett slöd liUbokhandeln och Bibliotekstjänst skulle förknippas med villkor omprissättningen på titiar som erhållit utgivningsslöd vid försäljningen i dessaled. Delta skulle för vissa delar av bokutgivningen innebära att ett sysleminfördes som hade påtagliga likheter med det bruttoprissystem som tillämpadesi bokdistributionen före . Ett mindre bidrag lillBibliotekstjänsts kostnader för recensionsverksamheten m.m. i den s. k.sambindningen, vilket utredaren föreslår, är enligt min mening inle motiverat.Förslaget har också mött kraftig kritik. Mot bakgrund av remissynpunkterna och vad jag här haranfört bör några mer genomgripande förändringar av litteralurstödet enligl minmening inte göras. De förändringar av ulgivningsslödel som framstår som mestangelägna är alt göra stödformerna enhetligare och att åstadkomma en jämnare fördelningav stödet mellan olika litteraturkalegorier. Stödet bör vidare byggas ut för delilteraturkategorier som f. n. stöds i begränsad omfattning. De statligaåtgärderna i övrigt på litteralurområdet bör i dagens läge i huvudsak inriktaspå resursförstärkningar. 5.2.1 Stöd till utgivning av allmänlitteratur Det statliga stödet till utgivning av allmänlitteraturuppgår innevarande budgetår till drygt 9 milj. kr. och beräknas komma att utgålill ca 700 titiar. Stödet fördelas av . Stödet är selektivtoch frågan om stöd prövas för varje enskild titel. Prövningen sker i sex olikaarbetsgrupper, en för varje stödkategori. Stödet omfattar följande kategorier,nämligen ny svensk skönlitteratur för vuxna vari inbegrips debatt- ochrapportböcker som har skönlitterär prägel, skönlitteratur för vuxna i svensköversättning, klassisk litteratur för vuxna såväl svensk som utländsk i svensköversättning, viss facklitteratur i svensk översättning, barn- och ungdomslitteratursaml litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Prop.1977/78: 99 74 Stödet till de två första kategorierna utgår i efterhand,dvs. först när boken är utgiven, och är relaterat liU bokens omfattninguttryckt i ark (arkersättning). Till klassisk litteratur och facklitteraturutgår förhands-stöd (produktionsstöd), dvs. frågan om stöd prövas innan bokenär utgiven. Utöver produktionsstöd kan stöd också utgå till lagerhållning avklassisk litteratur. Produktionsstöd utgår även i viss omfattning till barn-ochungdomslitteratur. För samtliga nämnda stödformer gäller all boken måste hagetts ul eller skall ges ut i en viss minsta upplaga för atl slöd skaU kunnakomma i fråga. Vidare är stödet förknippat med ell vUlkor om det högsta föriagsnettopris(f-pris) som förlagen får ta ut för titel som erhåller stöd. Den större delen av stödet till barn- ochungdomslitteraturen har formen av stödköp. De böcker som staten på delta sättköper in används i ell försök med läsfrämjande verksamhet företrädesvis inombarn- och ungdomsorganisationer. Del slöd till litteratur på invandrar-ochminoritetsspråk som har inrättats innevarande budgetår har formen avprojektbidrag. Tyngdpunkten i utgivningsstödet Ugger f. n. på ny svenskskönlitteratur för vuxna. Antalet titlar som kan få slöd är maximerat till400. För övriga kategorier beräknas stöd innevarande budgetår kunna utgå tillungefär följande antal titlar: skönlitteratur i svensk översättning ca 75titlar, klassisk litteratur ca 60 titlar, facklitteratur ca 30 titlar samtbarn- och ungdomslitteratur ca 100 titlar varav ca 80 som stödköp och ca 20 somproduktionsstöd. Lagerstöd beräknas komma att utgå till drygt 400 titlar. Ennärmare redogörelse för stödels utformning och omfattning har lämnats i detföregående (2.1.2.1). Utgivningsstödet är i sin nuvarande utformning selektivt.För varje titel sker en prövning om stÖd bör utgå. Från principiell synpunktkan skäl anföras för ett syslem som är mer automatiskt verkande så alt slödutgår om vissa fastställda kriterier uppfylls utan atl en prövning sker av denenskilda titeln.