prop · G10341 · 1977-12-31 00:00:00 — Enligt13 kap. 15 § tredje stycket skaU, om bolag i likvidation ej har tiUgångar somtäcker likvidationskostnaderna, rätten på anmälan av likvidatorerna förklaraatt likvidationen skall nedläggas och bolaget anses upplöst. Rätten skall förregistrering underrätta registreringsmyndigheten om förklaringen. Vidlikvidation skaU likvidatorerna normalt enligt 10 § samma kapitel genast anmälalikvidationsbeslutet för registrering. I nyssnämnda fall skall dock enUgt kapiHets15 § tredje stycke 814 §§ ej äga tUlämpning. Detta torde få tydas så, att Ukvldatorernaej är tvingade att an- 1977/78: 41 50 malalUcvIdationsbeslutet enligt 10 § i dessa faU. Efter påpekande från bolagsbyrånvill organisationerna fästa departementets uppmärksarahet på att man genom bestäraraelsernasutformning i nu behandlade situationer icke får säkerställt en kontroU av attlikvidationsbeslutet överensstämmer raed aktiebolagslagen och bolagsordningensföreskrifter. Rättssäkerhetsskäl talar dock för att bolagsbyrån, som besitter erforderUgkompetens härför, även här bör göra en sådan kontroll i saraband med Ukvldationen,då det eljest Icke kan uteslutas att rätten enligt 5 § tredje stycket förklararbolag upplöst trots att lagligt beslut om Ukvidation icke har fattats. Motbakgrund av den ekonomiska utveckUngen, som medfört att även flera börsbolaghar eller riskerar att få allvarliga finansiella svårigheter villorganisationerna erinra om de önskemål att öppna möjligheter föraktieemissioner till underkurs i vissa fall, som fraraförts i skrivelse28.3.1972 tlU från och och i skrivelse 24.10.1975 tiU lagutskott frånIndustriförbundet. 1977/78: 41 51 Lagom ändring i lagen (1976: 351) om styrelserepresentation för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar Härigenomföreskrives att 1 § lagen (1976: 351) om styrelserepresentation för de anstäUdai aktiebolag och ekonomiska föreningar skall ha nedan angivna lydelse. 1§Denna lag syftar tiU att de anstäUda i aktiebolag och ekonomiska föreningargenom styrelserepresentation skall beredas Insyn och Inflytande I fråga omföretagets verksamhet. Att lagen gäller i tillämpliga delar i fråga om flottningsföreningföljer av 40 a § lagen (1919: 426) om flottning i allmän flottled. Dennalag träder i kraft . 1977/78: 41 52 Närvarande: f. d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet ,justitierådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av slatsrådet beslutat inhämta lagrådels yttrande överförslag tiU 1. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975: 1385), 2. lag om ändring i lagen (1919:426) ora flottning I allraän flotlled, 3. lag om ändring i lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anstäUda i aktiebolag och ekonoraiskaföreningar. Förslagen,som finns bilagda detta protokoll, har Inför lagrådet föredragils avhovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttranden: Förslagettill lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 9 § , och : Enligtdepartementschefen har ifrågavarande särregel om innehållet i fåmansbolagsförvaltningsberättelse föranletts av skattemässiga kontrollönskemål. Dessa harnu på förevarande punkt tillgodosetts i annan ordning. Då fåmansbolag ickeeljest I aktiebolagslagen särbehandlas i förhållande till andra aktiebolag ärdet ur systematisk synpunkt tillfredsställande att särregeln upphäves. I sakgäller redan enligt huvudregeln i paragrafens försia mening att, om bolaget ochaktieägare med bestämmande inflytande i bolaget avtal med varandra somär av väsentlig betydelse för bolaget, upplysning härom skall lämnas iförvaltningsberättelsen. Vilämnar den föreslagna ändringen utan erinran. Iremissen föreslås att bestämmelsen ora skyldighet i fåmansbolag att läranaredogörelse för ingångna avtal och vissa andra förhåUanden mellan aktieägareoch bolag skall upphävas. Som skäl anföres alt av-siklen med bestämmelsen varitatt tillgodose skattemässiga kontrollönskemål och att föreskrift i saken nufinns i taxeringslagen. Avförarbetena till stadgandet fraragår ej att beslämraelsen föranlettsuteslutande av skattemässiga konlrollskäl. Det framhålls att det ansetts väsenfligtatt det I fåmansbolag, där ägarnas och bolagets ekonomi ofta 1977/78: 41 53 blandassamman, klart framgår av redovisningen i vad mån olika transaktionerföretagits mellan bolaget och dess ägare. Denna motivering har tydligenbärkraft ej endast i fråga om staten som skatteborgenär utan även för andrabolagsborgenärer. Dessa senare har Inte tillgång till åsyftade, med stöd avbestämmelse i taxeringslagen infordrade uppgifter. Särskilt förefaller det somom det för andra privata borgenärer än institutionella kreditgivare skullekunna vara av visst intresse att ha tillgång lill upplysning ora avtal etc. avhär ifrågavarande art. "Arrangemang" av skilda slag är ju ingalundaovanliga i dessa bolag. Även ora bestäraraelsen må ha tillkommit närmast tillföljd av önskemål från skattemyndigheternas sida, synes den knappast böraupphävas utan att raan ålrainslone tar ställning till huruvida den Icke alltjäratkan vara av värde för andra borgenärer. I1 kap. 2 § aktiebolagslagen definieras koncernbegreppet. Huvudregeln i förstastycket är att moder- och dotterföretagsförhållande är för handen, om bolag harraer än hälften av rösterna i det andra företaget. I andra stycket angeskoncernförhållande föreligga även i det fall att bolag på grund av aktie- ellerandelsinnehav eller avtal har bestämmande Inflytande över juridisk person ochen betydande andel I resultatet av dess verksamhet. Tillkoncernförhållande knyts i lagen en mångfald särskilda regler. Främst är detfråga om redovisningsregler men även i övrigt finns specialregler för koncerner,t. ex. beträffande revision, förvärv av aktier, låneförbud m. ra. vid aktiebolagslagens tlllkorast gjorde I propositionen 1975: 103 s.279 ett uttalande rörande s. k. 50/50-bolag, dvs. del faU att två bolag varderahar halva röstetalet i ett tredje företag. Klart är ju att ora enligt avtalmellan ägarbolagen det ena har rätt alt i allo bestämma över det gemensamt ägdaföretaget, moderdotler-företagsförhållande föreligger mellan dessa företag. EnUgtnyssnäranda uttalande av föredragande slatsrådet skulle emellertid, för den händelseägarparterna endast tillsammans kan besluta i det gemensamt ägda företagelsangelägenheter, båda parterna vid tillämpningen av koncernreglerna vara attanse som moderbolag. Det skulle alltså här finnas flera moderbolag till ettoch samma dotterföretag. Deorganisationer som framlagt förslag om åtskilliga av de lagändringar varom nuär fråga har ansett, att berörda motivutlalande strider mot lagtexten I 1 kap.2 § aktiebolagslagen och att dessutora den i uttalandet angivna lösningen ärolämplig. Den ena organisationen. Föreningen revisorer, harpublicerat ett yttrande, där raan tar avstånd från motivuttalandet ochförklarar, att enligt föreningens mening lagtexten. Inte motivuttalandet börvara vägledande. Det påpekas av föreningen även, att uttalandet skulle stridamot Internationell praxis och kunde leda till ett olärapligt och missvisanderesultat. Iremissprolokollet förklarar sig departementschefen inte finna anledning tillnågon erinran mot vad sora sagts I det nämnda uttalandet om innebörden avkoncernbegreppet. Utgående från denna uppfattning om innebörden av gällanderätt föreslår departementschefen nu ifråga- 1977/78: 41 54 varanderegel om avvikelse från koncernredovisningsreglerna, vilken är avsedd att kunnatiUämpas just vid de hälftenägda företagen. mening är rådande läge i fråga om koncernbegreppet ejtillfredsställande. Klart synes vara, att ordalydelsen i stadgandet, enligtvilken för fall som är aktuellt krävs, utom annat, "bestämmandeInflytande", närraast ger vid handen, att bolag som ej på egen hand utanendast tillsammans med annat bolag kan besluta rörande det ägda företaget, ejblir moderbolag. Annat skulle gälla endast om man med uttrycket"bestämmande inflytande" kan avse även ett blott negativt bestämmande,dvs. möjlighet att utöva vetorätt. En sådan läsning av det ifrågavarandeuttrycket måste i allt fall anses avvika från vedertaget språkbruk. uppsats med titeln (Tidskriftutgiven av i s. 225 ff.) synes professorHåkan NIal framstående kännare av aktiebolagsrätten beträffande 1944 årsaktiebolags på förevarande punkt helt överensstämmande stadgande (221 § 1 mom.första stycket), ulgå från att I 50/50-fallet moder- ochdotterbolagsförhållande ej uppkomraer med mindre det ena företaget har en säkermöjlighet att behärska det ägda företaget och att alltså ett av de aktieägandebolagen avtalsvis skall ha tillförsäkrats det avgörande inflytandet (a. u. s.233, 237). NIal framhåller även, att med hänsyn till de aUvarliga påföljdersom kan inträda vid överträdelse av koncemreglerna koncernbegreppet bör tolkasrestriktivt (a. u. s. 228, 233). Somförut angivits har vidare revisorsföreningen tagit avstånd från molivuttalandet.Organisationernas önskemål på nu ifrågavarande punkt går ut på att åtgärderskall vidtas för att slå fast "att lagtexten äger vitsord enligt sinordalydelse". Ibelysning av vad sålunda anförts måste man enligt lagrådets raening räkna medatt, trots uttalandena av föredragande statsrådet vid lagens tillkomst och avdepartementschefen i nu förevarande ärende, domstol kan korama tUlresultatet, att koncernförhåUande ej är för handen i 50/50-fallet. Särskilt kanman härvidlag peka på synpunkten, att skäl kan tänkas tala för att mantillämpar bestämmelserna om när koncernförhåUande är för handen restriktivt. Underalla förhållanden raåste sägas att rättsläget innan något domstolsavgörandeträffats vilket ju kan komma att dröja präglas av ovisshet. Att dettainnebär avsevärda olägenheter är uppenbart. Vare sig man nu vill, att de olikareglema om koncerner skall tillämpas eventuellt med vissa undantag på härberörda rättsbildning, eller man vill att så ej skall ske, synes i hög gradönskvärt att rättsläget klargöres genom en uttrycklig lagbestämmelse. Detmå tilläggas att även ora det tUlägg I 11 kap. 11 § tredje stycket varom nu ärfråga göres och till följd därav avvikelse från koncem-redovlsningsreglema äratt göra i vissa hithörande fall, frågan om koncernbegreppets innebörd såvittnu är i fråga uppenbarligen ej därmed kommer att sakna praktisk betydelse. Somredan framhållits finns, vid sidan av redovisningsreglerna, åtskilliga andra delvis straffsanktionerade regler, rörande vilkas tillämpning företagsledningarnahar att beslula. 1977/78: 41 55 Deti ifrågavarande lagrura intagna förbudet att lämna penninglån och ställasäkerhet syftar till att bereda skydd åt aktiebolagets borgenärer och attförhindra skatteflykt. Den krets av personer som förbudet avser har gjortsganska vid. Kretsen omfattar sekundärt även den som är gift med någon av depersoner som primärt Inordnats i den med förbudet avsedda gmppen. På önskan avriksdagen är nu syftet att kretsen ytterligare vidgas att gäUa även den somgenom äktenskapsliknande samlevnad är förbunden med någon inom kretsen i sararaamån sora raake eller raaka till sådan person tillhör denna. Den som bor sammanmed annan I äktenskapsliknande samlevnad skulle med andra ord likställas medden som är gift med vederbörande. Idet remitterade förslaget har man valt att i detta syfte bruka det s. k.skatterättsliga familjebegreppet. Med utgångspunkt härifrån föreslås att ettnytt femte stycke fogas tiU lagmraraet enligt vilket med äktenskap skalljämställas samboende, om de sammanlevande tidigare varit gifta med varandraeller har eller har haft barn gemensamt. Dennalösning kan knappast betecknas som rationell. Med hänsyn till lagrummetsändamål att skydda bolagets borgenärer och hindra skatteflykt synes ej raotiveratatt utvidga kretsen av förbjudna låntagare just till sådana sammanboende vilkatidigare varit gifta eller som har gemensamma barn. Lika goda skäl kan anförasför att förbudet skall gälla även andra sammanboende. Detgäller emellertid här att finna några enkelt konstaterbara kriterier försammanboende. Vidare är önskvärt att icke belasta lagstiftningen med nyalegaldefinitioner på sammanboende utöver dem som redan existerar. Med beaktandehärav finner lagrådet sig kunna godtaga den I remissen föreslagna regeln. Avdepartementschefens anförande i lagrådsremissen fraragår att han i uttrycket igällande lagtext "lärana penninglån" mkluderar även medgivande av substltutionav en gäldenär med en annan I redan existerande låneförhållanden. Attbolag lämnar sådant medgivande är I och för sig icke ett opraktiskt fall. Dettorde exerapelvis ej sällan bli aktuellt vid överlåtelse av en rörelse drivenav en fysisk person i aktiebolagsform. Det kan bland aktiebolagets tUlgångarfinnas en skuldförbindelse med aktieägaren som gäldenär. Rörelsen kan dåöverlåtas genom att den gamle rörelseidkaren försäljer sina aktier i bolaget tUlden nye. Köparen kan i detta läge vilja erlägga en del av köpelikviden genomatt överta betalningsansvaret för det redan existerande lånet från dentidigare aktieägaren. Bolaget har då att som borgenär medge denna substitutlonav gäldenär. Det finns också fall då en tidigare aktieägare är beredd att gåin och ta över en utomstående mindre solvent gäldenärs låneskuld tillaktiebolaget för att förbättra aktiebolagets kreditmöjligheter. Även i dettafall måste aktiebolaget lämna medgivande till substitutlonen. I situationer avdenna art skulle med departementschefens tolkning av lagrummet den som förbolagets räkning medger substitutlon av den tidigare gäldenären med en annan ide redan existerande låneförhållan- 1977/78: 41 56 denagöra sig skyldig tUl en enligt 19 kap. 1 § aktiebolagslagen straffbar gäming. Regeringsrättenhar i ett avgjort mål (nr H 15-1977) vid tillärapning av 35§ 1 a mom. kommunalskattelagen tolkat uttrycket "lämna penninglån" i12 kap. 7 § aktiebolagslagen så att detta ansetts inkludera även medgivandetill substltution av gäldenär. Det synes mig eraeUertid tveksamt om dennatolkning kan vidhållas i ett brottmål enligt 19 kap. 1 § aktiebolagslagen därprincipen nullum cri-raen sine lege raåste tillämpas strikt och någonanalogivis utsträckt tolkning av begreppet "lämna penninglån" ej ärmöjlig. Avanförda skäl bör, om lagstiftaren avser att även medgivande till substltutionav gäldenär skall orafattas av förbudet i 12 kap. 7 § aktiebolagslagen, deltastadgande kompletteras med en uttrycklig regel därom. Tilldet verkliga behovet av en dylik komplettering ställer jag mig dock tveksam.Låneförbudet avser att förhindra att bolaget avtappas kontanta medel. I substltutionsfallenär ju ej fråga härom. Bolaget har då redan lämnat lånet och någon förändring ibolagets Ukviditet inträffar ej genom utbytet av gäldenär. Behov av kontrollföreligger i förevarande sammanhang endast ora medgivandet Innebär att en solventgäldenär ersattes raed en insolvenl. Om risken för sådana transaktioner är såstor, att med hänsyn härtill alla ett aktiebolags medgivanden till gäldenärsutbytesora berör personer tillhörande den i 12 kap. 7 § aktiebolagslagen angivnapersonkretsen måste förbjudas, är ett rättspolitiskt spörsmål, sora undandrarsig raitt bedöraande. Underhänvisning till vad jag ovan anfört under 12 kap. 7 § aktiebolagslagen villjag frarahålla alt, om även medgivande till utbyte av gäldenär skall läggas inunder förbudet i nyssnämnda lagrura, den dispensprövning sora är möjlig enligt12 kap. 8 § närrmda lag måste bli liberal I dessa fall. I princip bör sådanansökan ora dispens bifallas, om icke utbyte av gäldenär kan Innebära risk föratt bolagets solvens försvagas genom utbytet eller om något otillbörligt syftemed utbytet skulle föreligga. 9 § Lagrådet: Imotiveringen till den ändring som föreslås i delta lagrura diskuteras frågan omen bestämd tidsgräns för skiljemännens avgörande av tvisten helt kan undvaras.Det framhålles att skiljemannalagen bereder part viss möjlighet att, omskiljemännen Icke skulle sköta handläggningen av raålet med önskvärd skyndsarahet,likväl få ett avgörande till stånd inom sexmånadersfristen. Det kan tiUäggas,att om det i stället är motparten som förhalar målet, en utväg anvisas i 14 § skiljemannalagenenligt vUken I dylikt fall tvisten kan avgöras ehuru motparten ej slutfört sintalan. 1977/78: 41 57 Förslagettill lag om ändring i lagen (1919: 426) om flottning i allmän flottled Förslagetlämnas utan erinran. Förslagettill lag om ändring i lagen (1976: 351) om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar Enligtförslaget Införes i 1 § andra stycket en bestämmelse om att lagen enligt vadsom följer av 40 a § flottningslagen är tillämplig även i fråga om flottningsföreningar.Bestämmelsen har ej någon materiell innebörd utan är endast avsedd att utgöraen erinran om innehållet i den sislnämnda paragrafen. Hänvisningar av liknandeslag förekommer ibland för att erinra om att något i vederbörande lag behandlatämne är föremål för ytterligare reglering på annat håll, se t. ex. 70 § tredjestycket flottningslagen. Lagen om styrelserepresentation behandlar eraellertidej i något avseende flottningsföreningar och en erinran av nu föreslagetinnehåll faller därför utanför ramen för lagen. Lagrådet avstyrker denföreslagna lagändringen. Prop.1977/78: 41 58 Närvarande:statsministem , ordförande, statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , , Propositionom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m. m. Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till 1. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975: 1385), 2. lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning i aUmän flottied, 3. lag om ändring i lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda I aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Förslagettill lag om ändring i aktiebolagslagen Lagrådetuppehåller sig utförligt vid tolkningen av koncernbegreppet i 1 kap. 2 §,såvitt avser vissa gemensamt ägda företag, bl. a. s. k. 50/50-bolag. Lagrådetmenar att rättsläget präglas av ovisshet och bör klargöras genom en uttryckliglagbestämmelse. Enligt min mening behövs det dock inte någon lagändring. Genomgällande lagtext, kompletterad med de motivuttalanden som har gjorts såväl i remissprotokoUetsom i föregående lagstiftningsärende, får det anses klarlagt att koncernförhållandeskall anses föreligga i de berörda fallen. Det innebär att de olikabestämmelser i aktiebolagslagen sora avser koncern, moderbolag ellerdotterbolag skall tillämpas i här aktuella situationer, om annat Inteföreskrivs i lagen. Förslaget i remissprotokollet syftar till att undanröja deolägenheter som från redovisningssynpunkt har visats föreligga med den angivnatolkningen av koncernbegreppet. Enligt den föreslagna ändringen i 11 kap. 11 §tredje stycket skall gemensamt ägda företag i den situation som beskrivs Imotivuttalandena inte tas med i koncernredovisningen. I anslutning till 12 kap.7 § har en ledaraot av lagrådet tagit upp den situationen att en ny gäldenärvill överta ett redan lämnat lån. 1Beslut om lagrådsremiss fatlat vid regeringssammanträde . Prop.1977/78: 41 59 ledamotenhar ifrågasatt om inte låneförbudsreglerna i 12 kap. 7 § behöver kompletterasför att täcka detta fall. Enligt min mening behövs dock inte någotförtydligande i detta hänseende. gjorda motiv-uttalanden (jfr prop.1973: 93 s. 145) och den praxis som har utbUdats i dispensärenden ger klart vidhanden att även övertagande av lån omfattas av låneförbudsreglerna. Somframgår av vad jag har uttalat i remissprotokollet bör emellertid enförhållandevis liberal bedömning kunna ske i dispensärenden som avser gäldenärsbyten. Närdet gäller 11 kap. 9 § vidhåUer jag min tidigare redovisade uppfattning attden särskilda regeln om fåmansbolag bör utgå. I övrigt anfört vid 12 kap. 7 § och 14 kap. 9 § föranleder ingensärskild kommentar från min sida. Förslagettill lag om ändring i styrelserepresentationslagen Lagrådetavstyrker den i remissprotokoUet upptagna följdändringen till förslaget ominförande av styrelserepresentation för de anställda i flottningsföreningar.Jag biträder lagrådets uppfattning att en särskild erinran om flottningslagen irubricerade lag är onödig. Efter samråd, raed chefen för arbetsmarknadsdepartementetföreslår jag att ändringen i styrelserepresentationslagen utgår. Medhänvisning vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga de av lagrådet granskade förslagen tiU 1. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975: 1385), 2. lag om ändring i lagen(1919:,426) om flottning i alhnän flottled. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1977/78: 41 60 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... .... 1 Lagförslag ....................................................... .... 2 1 Lag om ändring iaktiebolagslagen (1975: 1385)....... .... 2 2 Lag om ändring i lagen (1919:426) om flottning I allmän flottled 8 Utdrag av protokoU vid regeringssammanträde den 6oktober 1977 10 1 Inledning.......................................................... 10 2 Låneförbudet ................................................ ... 11 2.1 Nuvarande ordning ........................................ 11 2.2 Frågans tidigare behandling............................. 12 2.3 Promemorieförslaget ...................................... 15 2.4 Remissyttrandena.......................................... 16 3 Konvertiblaskuldebrev m. m................................. 17 3.1 GäUande rätt............................................... 17 3.2 Organisationernas skrivelse1976-10-01............. .. 18 4 Styrelserepresentationför de anställda i flottningsförening .... 19 4.1 Gällande rätt................................................ 19 4.2 Promemorieförslaget ..................................... 20 4.3 Remissyttrandena.......................................... 21 5 Föredraganden ............................................... 21 5.1 Låneförbudet .............................................. .. 21 5.2 Konvertibla skuldebrev m. m............................ .. 25 5.3 Andra aktiebolagsrättsligafrågor ................... 29 5.4 Styrelserepresentation för deanställda i flottningsförening .. 34 6 Upprättade lagförslag.......................................... 34 7 Specialmotivering ............................................. 35 7.1 Förslaget tUl lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385) 35 7.2 Förslaget till lag om ändring ilagen (1919: 426) om flottning Iallmän flottied............................................. 39 7.3............................................................. FörslagettUl lag om ändring i lagen (1976: 351) om styrelse representation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar .................................................. 41 8 Hemställan........................................................ 41 9 Beslut.............................................................. 41 Transumt av organisationernas skrivelse 1976..................................................... .. 45 De remitterade förslagen............................ 51 Utdragav lagrådets protokoll .... .. 52 Utdragav protokoll vid regeringssamraanträde 58