prop · G10344 · 1977-12-31 00:00:00 — Uttryckligt underlag för gränskommunaltsamarbete saknas enligt länsslyrelsen i den kommunalrätlsliga lagstiftningen.De svenska kommunallagarna har tillkommit ulan avseende på sådan samverkan. Debestämmelser som anger gränserna för kommuns befogenheter (3 § kommunallagen,3 § kommunallagen för och 4 § landslingslagen)' har emellertid givitsen myckel allmän avfattning. Enligt förarbetena har avsikten härmed varit attmöjliggöra en anpassning lill den allmänna samhällsutvecklingen. Rättsläget lordekortfattat kunna beskrivas så atl svensk kommuns befogenheter endast omfattar ålgärderav allmänt inlresse som är lokaliserat lill den egna kommunen men alt del i ochför sig inte är nödvändigl all den verksamhei som kommunen vill främja bedrivsinom kommunens gränser. På grund av kompelensreglernas karaktär och eftersom rättspraxispå områdel ännu är relativt sparsam är en närmare analys av kommunernasrättsliga möjligheter lill samarbete över gränserna behäftad med en vissosäkerhet. Den föreslagna konventionen avser endasl sådan verksamhet frånkommuns sida som enligt den nationella lagen faller in under kommunsbefogenheter. Eftersom avsikten med förslaget inte är atl öka de nordiskakommunernas kompetens enligt nationell lag utan endast atl ge ett förtydligandeuttryck för något som kan iakttas vid en genomgång av gällande rätt, kan förslagelenligt mening inte föranleda några särskilda erinringar ur kommunalrätlsligsynpunkl. Länsslyrelsen i Alvsborgslän ansluler sig hell lill grundtanken bakom artikel 3 i konvenlionsförslaget,nämligen atl alla onödiga hinder mol gränskommunalt samarbete bör undanröjas.Nordvästra anser också att det är angeläget alt sådanahinder i de nordiska ländernas lagstiftning tas bort. iVästerbottens län betonar viklen av att en samordning av speciallagstiftningenmed lillhörande tillämpningsföreskrifter får hög prioritet i det fortsattaarbetet med all undanröja hinder för ett utökat samarbete över riksgränserna iNorden. kommun framhåller att den speciallagstiftning med tillhörandetillämpningsföreskrifter, t.ex. 'De angivna lagrummen motsvaras numera av 1 kap. ; kommunallagen (1977:179), Prop.1977/78:44 24 vägtrafiklagsliftningoch lullbestämmelser, som finns i och vållar problem i detpraktiska arbetet. Kommunen skulle därför gärna ha sett all konvenlionsförslagetsärskilt hade poängterat vikten av en samordning av speciallagstiftningen ochtillämpningsföreskrifterna. Den kommunala verksamhelen är, påpekar , i slor omfattning reglerad genom speciallagstiftning som inteär enhetlig i de nordiska länderna. Enligt kommunförbundet lorde del knappaslvara möjligt atl i någon nämnvärd omfattning samordna den specialregleradekommunala verksamhelen så länge nuvarande olikhet i lagstiftning kvarstår. Överiorneåkommun betonar all förekommande samarbetshinder i lagstiftningen måsleundanröjas ulan atl man avvaktar alt hindren aktualiseras ute i kommunerna. Somexempel anför kommunen atl bestämmelserna om socialförsäkring,ansvarsförsäkring, beskattning osv. måsle samordnas eller ändras innan 1. ex.samarbetsprojekt för lokalisering av arbetsplatser lill ulvecklingssvagagränsområden kan ge avsedd effekl. Kommunen framhåller vidare altansvarsfrågorna måsle lösas för all samarbete inom räddningstjänsten skallkunna etableras. anser atl del är angeläget atl kommunernages möjlighel alt organisera brandförsvaret så all förstahandsinsals förräddningstjänst i viss del av en kommun kan fl säkerställas genom avlal medkommun på andra sidan . Enligt brandnämndens mening bör denföreslagna konventionen på sikl kunna medföra avtal med sådan innebörd. Somexempel på punkler som bör ses över vid etl mera utvecklat gränskommunaltsamarbete anför intagningsnämndernas möjlighel all utnyttja"särskilda skäl" vid antagning av elev från elt gränsland tillutbildning, möjligheten alt inkludera område utanför riket vid bedömning av elevunderiagför lokaler och utrustning saml de ekonomiska konsekvensema av regler ochbidragsformer i fråga om skolresor, skolskjutsar och inackordering. Länsstyrelseni anser all artikel 3, i vilken de fördragsslutande staternauppmanas atl undanröja svårigheter som hänger samman med atl lagar ochbestämmelser skiljer sig från varandra i de olika länderna, är av utomordentligtslor betydelse. Enligt länsslyrelsen är del önskvärt alt den flr en hellentydig formulering. Länsslyrelsen föreslår alt sisla meningen i artikelnersätts med följande. I deegentliga gränstrakterna bör särskild vikt läggas vid strävan atl undanröja samarbetshinder.Härvid måste tidsödande procedurer undvikas. Därvid bör samarbetshinder i lagsliftningoch bestämmelser undanröjas med hjälp av dispenser. Länsslyrelsenframhåller vidare alt länsstyrelserna och fylkesadminislra-lionerna har ennyckelroll när det gäller all bevaka utvecklingen i nämnda avseende och alt detvore önskvärt att artikel 3 avslutades på följande sätt. Prop.1977/78:44 25 Detankommer på respektive länsstyrelser/fylkesadminislrationer all kontinueriigtfölja överväganden i gränskommunema rörande gränskommunalt samarbete i syftealt undanröja hinder av det slag som avses i denna artikel. Belräffandeartikel 4 om informationsutbyte mellan statliga och kommunala myndigheter påömse sidor om hänvisar i till 40 a >;i länsstyrelseinstruktionen, enligt vilken länsstyrelse, i den mån del ejstrider mol lag eller annan författning, bör informera motsvarande myndighei iangränsande nordiskt land i frågorom samhällsplanering som kan anlas ha belydelseför den myndighetens verksamhet. Även om den nu aktuella överenskommelsen främslavser samarbetet mellan kommuner, kan del enligt länsslyrelsen finnas skäl altmera klart framhålla del statliga ansvaret för samhällsplaneringen. Med hänsynhärtill ifrågasätter länsslyrelsen om inte artikel 4 bör förses med elt tilläggdär del anges att behovel av samarbete mellan kommuner och berörda statligaregionala myndigheter på ömse sidor om gränsen skall beaktas. Överenskommelsenriskerar annars, framhåller länsslyrelsen, all förbise den övergripanderegionala planeringens faktiska betydelse inom de nordiska länderna. Det kaninte heller vara avsell all man i varje gränsfråga måsle belasta respektivestals centrala myndigheter. Länsslyrelsen i framhåller alt del ärförenat med vissa praktiska svårigheter att tillämpa principen all huvuddelenav informationsutbytet skall ske mellan myndigheter på jämförbara nivåer. understryker ministerrådets uttalande om all elt syslem förinformationsutbyte skall genomföras på riks-, läns- och kommunnivå. Vikten avsamarbete mellan statliga och kommunala myndigheter betonas även avlänsstyrelsen i . som också framhåller all de regionalamyndigheterna behöver ökade resurser, om de skall kunna effektivt bevakagränsregionernas problem och allsidigt beakia behovet av gränskommunaltsamarbete och intensifierat informationsutbyte över . skulle det belräffande artikel 4, inte minsl med lanke påvad som framhålls i motiven lill artikeln, kunna övervägas atl göra elt tilläggsom innebär alt inte bara behovet av samarbete utan också behovet av samrådmellan kommuner på ömse sidor om gränsen skall beaktas. Genom tillägget"och samråd" skulle artikeln enligt förbundel få en vidare omfallningän den föreslagna och inbegripa bl. a. behovet av ömsesidig information iplaneringsfrågor. Malmökommun anser all valet av ordel "bör" i a r t i k e 1 5 ger statsmyndigheternaväl långtgående möjligheter att skönsmässigt bedöma om de skall tillmötesgåkommuns och kommunalt samarbetsorgans begäran om råd och upplysningar. Kommunenanser atl kommunerna skall ges en rätt all göra framställningar av det slag somavses i artikeln. Det föreslås därför atl artikeln formuleras på följande säll.2 40 b § (SFS 1976:539). Prop.1977/78:44 26 Kommunäger inhämta råd och upplysningar i de rättsliga och andra frågor som kanuppkomma vid särskilda projekt om kommunall samarbete över riksgräns. Ikommentaren i betänkandet till artikel 5 har en väsenllig begränsning gjorts belräffandeinnebörden av de "särskilda projekt" som nämns i arlikellexten,noterar kommun. Del uttalas nämligen atl statsmyndigheternas biståndskall begränsas till "konkreta kommunala samarbelsprojekt" samtidigtsom det sägs att riksgränsöverskridande samarbete inte sällan behöver föregåsav etl utredningsarbete som kan vara betungande. "Konkreta kommunala samarbelsprojekt"förutsätter emellertid enligt kommunen elt föregåendeutredningsarbete. Om artikeln skall få reell praktisk betydelse, bör kommun flbegära bistånd hos statsmyndigheterna redan på "idéstadiet", alltsåinnan "konkreta kommunala samarbelsprojekt" har uppstått. Öresundsrådelframförsamma synpunkter, medan länsslyrelsen i anför alt det är nödvändiglatt de centrala organen svarar för den utredningsverksamhet etc. som kanbehövas för alt utröna möjligheterna och förutsättningarna för gränskommunaltsamarbete i olika frågor. Haparandakommun och länsslyrelsen i betonar viklen av alt de myndighetersom har atl pröva frågor om statsbidrag för kommunala projekt inte genommissriktad sparsamhet försvårar eller förhindrar samarbetet över gränserna. Remissinstansernahar inte närmare kommenterat artiklarna 6-8 i konventionsförslaget.