prop · G10316 · 1977-12-31 00:00:00 — grovvårdslöshet i trafik eller lill vårdslöshet i trafik och därvid visat likgiltighetför annans liv eller egendom eller fört fordonet i strid mot grundläggande,enkla trafikregler. Delsamma gäller när försäkringstagaren har dömts förrattfylleri, raltonykierhel eller olovlig körning, om det inle framgår att dellahandlande ej har medverkal lill skadan. Fr,o, m. den gäller ett delvis nytt registreringssystem i vårt land. Denya bestämmelserna finns huvudsakligen i bilregisierkungörelsen (1972:599). Registreringenav ett fordon sker i ett för landel gemensami bilregister, som är baserat påautomatisk databehandling. Registret administreras av trafiksäkerheisverket,som är central ansvarig instans för registreringsverksamheten. Självahandläggningen av registrerings- och anmälningsärenden sker dock vidlänsstyrelserna. Bifalls ansökan om registrering, malas uppgifter om fordonetoch ägaren in i registret med hjälp av terminal. Även polismyndigheterna står iförbindelse rned registret genom terminaler. Registreringspliktigafordon är bil, motorcykel, lerrängmotorfordon och traktor som är försedd medgummihjul eller band. Även molorredskap är regislreringspliktigt, om del brukaspå sådani säll som anges i vägtrafik-skattelagen (1973:601) för att traktorskall anses som irafiklraktor. 1 övrigi föreligger ingen registreringsplikl förmolorredskap. Inte heller mopeder omfattas av registreringsplikten. Vidaregäller ett särskill undanlag för s, k, områdesfordon, dvs, fordon som används uleslulandeinom inhägnal järnvägs- eller fabriksområde eller inhägnat tävlingsområdeeller annal dylikl inhägnat område. Också fordon som tillhör staien och ärtillverkat för särskilt militärt ändamål saml fordon som är avsett all föras avgående är undantagna från regisireringsskyldighel. Altregistrering har skett är en förutsätining för all ell regislreringspliktigtfordon skall få brukas, Enbari registrering medför dock inle rält all brukafordonet. Andra fömtsättningar är bl.a. att skall har betalats och alt trafikförsäkringhar tecknats. Registreringen är alltså närmasl all uppfatta som en notering iregistret av all fordonet existerar och av vem som äger del. Registreringav visst fordon beslår lill dess att fordonet har avregisirerals, Avregistreringfår ske bara under vissa förutsättningar. Den praktiskl viktigaste av dessa äratt fordonet har förstörts (skrotats), registrerat fordon kan ävenavställas, varvid del upphör att vara försäkringspliktigi och skattepliktigt, Ellavslälll fordon får inle brukas annat än i vissa undanlagsfall. Vidansökan om registrering skall bl, a, fogas besikiningsinslrumenl eller lypinlygsaml irafikförsäkringsbevis. Om föreskriven handling saknas hindrar della inleregistreringen, men fordonet avställs då obligatoriskt. Omell registrerat fordon övergår lill ny ägare, är både förre och nye ägarenskyldiga att inom från förvärvet anmäla della lill länsslyrelsen.Denna skyldighel är siraffsanktionerad. Prop.1977/78:16 13 Ägareav registrerat fordon skall, om ny försäkring tecknas för fordonet, ge in bevishärom lill länsslyrelsen inom från del all försäkringen tecknades.Även denna skyldighel är siraffsanktionerad. Föratt bl, a. underiätta kontrollen av alt ett fordon är trafikförsäkral skall förvarje registrerat fordon utom lerrängfordon utfärdas ell konirollmärke somanbringas på fordonets bakre registreringsskylt. Sådant märke utlämnas underförutsättning all fordonet inte är avslälll, att föreskriven trafikförsäkringfinns, all fordonsskatt har betalts för det innevarande året, all körförbudinte gäller och - i förekommande fall - alt vissa föreskrifter i fråga om kilometerräknarapparaturhar iakttagits. Någon rält all bruka fordonet uppkommer inle i och för siggenom konirollmärket, Å andra sidan ulgör kontrollmärkel inte heller enförutsättning för rällen all bruka fordonet. Om ett fordon saknar konirollmärke,ger delta dock anledning lill särskild kontroll. Det kan ju i sådani fallmisslänkas alt någon eller några av de förulsällningar som gäller förutlämnandet av konirollmärke inie föreligger, t, ex, all fordonet inle är trafikförsäkral. Denperiod, för vilken fordonsskall har betalts och utförd kontrollbesikininggäller, sammanfaller med kontrollmärkets giltighetstid. Kontroll-märket visaralltså att fordonsägaren har fullgjort sin skatteplikt och be-sikiningsskyldighetbeiräffande fordonet, Däremoi kan del inträffa att ett fordon vid viss lidpunkthar kontrollmärke utan att trafikförsäkring gäller för fordonet.Erfarenhetsmässigt är della fallel av hela anlalel oförsäkradefordon, dvs, f n, drygl 30 000 fordon. Den lid under vilken trafikförsäkringgäller har nämligen inte kunnat samordnas med kontrollmärkets giltighetstid. Trafikförsäkringspliklenkontrolleras endast vid den lidpunkt då konirollmärket utfärdas. Omförsäkringen upphör under märkets giltighetstid, t, ex. därför all försäkringenavanmäls på grund av uppsägning vid brisiande premiebeialning, har delta ingeninverkan på fordonsägarens rätt alt ha kontrollmärket kvar på sitt fordon. 2.5Påminnelse- och utredningsrutiner i fråga om oförsäkrade fordon Enliglöverenskommelse mellan irafikförsäkringsanslalterna och trafiksäkerheisverkettillämpas följande rutiner, när en fordonsägare som hartecknat trafikförsäkring underlåter all beiala försäkringspremien. början får fordonsägaren en påminnelse från försäkringsansialten om allpremien är obetald. Denna påminnelse, som utsänds , gällervanligen ock.så som uppsägning av försäkringsavtalet, om premien inle betalasen kortare lid därefter. Vid fortsatt underiåtenhet att betala premien avanmälstrafikförsäkringen hos trafiksäkerheisverket, Försäkringsanstall som tillämparmaskinell mtin - vilkel är normalmlinen - skall göra sådan avanmälan senasl 35dagar från premiens förfallodag eller, vid ny-lecknad eller ändrad försäkringsom expedieras först efter det all avtalet har börjat löpa, från den dag dåförsäkringen expedierades lill försäkrings- Prop.1977/78:16 14 För försäkringsanstall som tillämpar manuellrutin skall avanmälan i slällel göras senasl från den angivnatidpunkten. dagar efter del all avanmälan har inkommil lill trafiksäkerheisverkettillställs fordonsägaren ett första meddelande med uppmaning att snarasl sändain nyll bevis om trafikförsäkring lill . Om uppgift omtrafikförsäkring alUjämt saknas i bilregistret efter det all del försiameddelandet har utfärdats lill fordonsägaren, tillställs denne ell nyllmeddelande, vari anges all ärendel kommer alt överlämnas för polisutredning ochålalsprövning om fordonsägaren inle kan visa all gällandetrafikförsäkring finns eller all han inte längre behöver hålla sådanförsäkring. Är fordonet efter della andra meddelande alhjämi anlecknalsom oförsäkrat i bilregistret, översänder trafiksäkerheisverket ärendel lill länsslyrelseni del län där fordonsägaren har sin adress enligl bilregistret. Kan ärendel inleavföras sedan länsslyrelsen gjort en närmare ulredning, överlämnas ärendel lillden lokala polismyndigheten för vidare handläggning. De nu åiergivna rutinerna vid trafiksäkerheisverkettillämpas också när nytt trafikförsäkringsbevis inte ges in till länsstyrelseninom efter anmälan om ägarbyte eller upphörd avställning. 2.6.1 Antalet iraliklÖrsäkringsplikliga fordon Vid uigången av fanns 3 459 983 irafikförsäkringspliktigafordon i . Fördelningen på olika fordonsslag framgår av tabell I. Tabell I Antal trafikförsäkringspliktiga fordon fördeladepå fordonsslag' (83,) ( 0,4 96) 3 459 983 (100 I 1 denna tabell ingår även statliga fordon. Däremot harområdesfordon och mopeder inte medräknats. Tillväxten av personbilsparken sker myckel snabbi. Vid uigångenav fanns i landel ca I 240 000 personbilar och vid uigången av år 1972mer än del dubbla antalet, Anlalel lastbilar och bussar ökar mera måttligt. Vidutgången av fanns ca 120 000 och vid uigången av ca 160 000 lastbilar.Antalet bussar vid uigången av utgjorde ca 1977/78:16 15 8 200 och vid uigången av ca 16000, En kategorisom däremot har minskat i anlal under fiera år är motorcyklarna. Vid utgångenav fanns ungefär 160 000 och vid uigången av 1972 bara ca 38 000 motorcyklar. 2.6.2 Antalet oförsäkrade fordon Vid utgången av fanns enligl bilregistretsnoteringar 68 109 oförsäkrade fordon i vårt land, vilket utgör 1,9 "ri avhela antalet försäk-ringsplikliga fordon. Fördelningen på olika fordonsslagframgår av tabell 2. Tabell 2 Antal oförsäkrade fordon fördelade påfordonsslag' 68 109 () I I denna tabell har oregistrerade fordoninte tagits med. Av tabellerna 1 och 2 framgår all motorcyklarna relalivi selldominerar bland de oförsäkrade fordonen. Av hela anlalel motorcyklar utgjordede oförsäkrade motorcyklarna , medan motsvarande andel utgjorde förpersonbilarna 1,9 -o, för lastbilarna 2,0 ">, för bussarna 1,4 ",,för traktorerna och för terrängfordonen 3,1 'Ai, Äv de oförsäkradefordonen besiod ca 70 ") av minst lio år gamla årsmodeller, Inle fullt 25"o av fordonsägarna var s, k, okända ägare, dvs, bl. a. sådana ägare sominte kunnal nås för indrivning av obetald skall. Antaletoförsäkrade fordon sjönk mycket kraftigt efter del alldel nya bilregislersyslemet bökade tillämpas den , Sålunda uppgickhela antalet oförsäkrade fordon till ca 186 700, medan detta antali hade gått ned till ca 79 200, alltså en minskning med ca 107500 (). Denna minskning torde dock till stor del bero på attförsäkringsbolagen efter levererade försäkringsuppgifter lillbilregistret vilka av olika anledningar inle hade lämnats under arbelel meduppläggningen av registret, Anlalel oföräkrade fordon fortsatte därefter attsjunka under bötian av . Den lägsta siffran noterades dellaår(63 343), Denna minskningiorde till siordel hänga samman med dendrivmedelsransonering som rådde , En av förutsättningarnaför att erhålla ransoneringskort var nämligen ätt fordonet Prop.1977/78:16 16 hadegällande trafikförsäkring, Därefier skedde åter en viss ökning av anlalel oförsäkradefordon, som mellan varierade mellan 73 000 och 83 000,har dock en viss nedgång kunnal noteras. Som förul angettslåg anlalel oförsäkrade fordon vid 68 000. Detär vidare att märka alt del totala fordonsbesiåndei har ökat. Underliden rör del sig om en ökning av mer än 400 000 fordon.Trots della har antalet oförsäkrade fordon under denna lid sjunkit med ca 12000. Det innebär att andelen oförsäkrade fordon har minskal från 2,6 96 i Juni1974 lill 1,. 2.6.3Anlalel .skador genom ojörsäkrade fordon Somförul nämnls har samiliga irafikförsäkringsanslalter ett solidariskt ersättningsansvarför skador som orsakas genom ett okänt fordon eller genom ett fordon som saknarföreskriven trafikförsäkring, Trafikförsäkringsanstal-lerna företräds i dessafall av irafikförsäkringsföreningen, som tar emot anmälan om sådana skador ochombesörjer skaderegleringen. Under 1970-talel har ca 25 000 skador om årelanmälts till irafikförsäkringsföreningen. De fiesta skadorna har orsakats genomfordon vars identitet inle har kunnat fastställas, Anlalel anmälda skador somorsakals genom oförsäkrade fordon och storleken av de utbetalningar somtrafikförsäkringsföreningen har gjort med anledning av sådana skador framgår avtabeU 3. genom oförsäkrade fordon ochstorleken av gjorda utbetalningar med anledning av sådana skador Fråganvad som kan göras för all förbättra efterlevnaden av trafikförsäkringspliktenhar lidigare diskuterats vid olika tillfällen. År1957 lade bitskadeuiredningcn i betänkandet (SOU 1957:36) Trafikförsäkringfram förslag lill ny lag om trafikförsäkring, I belänkandel föreslogs bl, a,all underlåtenhet all fullgöra trafikförsäkringspliklen skulle medföra skyldighetall, uiöver böler, beiala en särskild siraffpremie för den lid under Prop.1977/78:16 17 vilkenfordonet varit oförsäkrat. Denna straffpremie skulle uppgå till dubblaförsäkringspremien, beräknad ulan hänsyn lill eventuellt förekommande bonusraball.Om den försäkringspliktige inte förul hade haft någon trafikförsäkring för sittfordon, fick straffpremien beräknas enligl den normaltariff som skulle hatillämpats om försäkringsplikten hade fullgjorts. Slraffpremien, som enligt förslagelkunde indrivas genom införsel, skulle i sin helhet tillfalla irafikförsäkringsföreningen. Förall skyldigheten alt erlägga böter och siraffpremie skulle inträda så snabbisom rimligen var möjligt, oberoende av uppsägning från försäkrings-anstalternassida och vid en läll konslaterbar tidpunkt, föreslog bilskade-ulredningen vidareattförsummelse att betala irafikförsäkringspremien skulle medföra all försäkringsavialelautomatiskt upphörde att gälla förfiutit från förfallodagen. Enliglbilskadeulredningen fanns det inte någon anledning att vid sidan av den föreslagnastraffpremien behålla möjligheten all framtvinga trafik-försäkringspliktensfullgörande genom vitesföreläggande. Utredningen avvisade även tanken på altinföra regler om regress mol den som försummat all beiala försäkringspremien.Enligt utredningen borde man nämligen inle lillämpa sankiioner vars inträde ochkännbarhel var hell beroende på slumpen, Bilskadeutredningensförslag lill ny irafikförsäkringslag ledde inle till lagstiftning. Till följdhärav förföll även förslagel till ell nytt sanklionssyslem vid underiåtenhet attfullgöra trafikförsäkringsplikten. Förslaget mottogs dock i denna delövervägande posilivi av remissinsianserna. År1971 väckies en motion i (mol. 1971:334) med begäran om dels enkartläggning av antalet molorfordon i trafik som saknar trafikförsäkring samlde ekonomiska konsekvenserna av att fordonen är oförsäkrade, dels en översyn avbestämmelserna om förfarandet vid tecknandet av trafikförsäkring. (LU 1971:l5)ansåg emellertid i likhei med samtliga remissinstanser som yttratsig över motionen att den begärda karlläggningen och översynen borde anstå tilldess alt erfarenheter hade vunnits av den nya bilregislerorganisalion som dåvar under uppbyggnad, Ulskollel hemställde därför all moiionen skulle avslås.Denna hemställan bifölls av . Fråganom påföljder för underiåtenhet all fullgöra trafikförsäkringspliklenaktualiserades på nytt, då irafikskadeutrednlngen avlämnade sill belänkande(SOU 1974:87) Trafikskadeersätlning. 1 belänkandel förordades all möjlighelernaalt utdöma siraff och att meddela vitesföreläggande 1, v, skulle behållas.Samtidigt framhöll utredningen att del kunde finnas skäl all i en framlidavkriminalisera dessa broll och ersätta straffansvaret med offentiigrättsligaavgifter. Enligt uiredningen borde dock denna fråga ses i ett slörre sammanhangoch inle lösas frislående för irafikförsäkringsom-rådet. Frågan borde därföranstå i avbidan på en allmän översyn av gällande straffsanktioner på specialslraffrältensområde, 2 Riksdagfn 1977/78 1 saml. Prop.1977/78:16 18 Utöverböter och viten föreslog trafikskadeutredningen vissa andra påföljder för densom underlåter all fullgöra sin irafikförsäkringsplikt. Bl.a, skulle den försäkringsplikligeåläggas all lill trafikförsäkringsföreningen betala en avgift motsvarande denundandragna premien. Om det beiräffande fordon som är försäkringspliktigi baranär del brukas i trafik (framför allt mopeder) inte kunde utrönas under hurlång lid fordonet brukats ulan försäkring, skulle denna premieavgift motsvarapremie . Den föreslagna premieavgiften skulle kunna indrivas genominförsel, Enligl trafikskadeutredningenborde premieavgiften i princip bestämmas att molsvara premie enligl den högslatillämpliga premielariffen, även om den försäkringspliktige lidigare haft enförsäkring för fordonet med premie enligt en lägre tariff Eftersom tariffernakan variera någol mellan de olika försäkringsbolagen, borde den högsla lillämpligatariffen anses molsvara medeltalet av de maximitariffer som bolagen tillämpatunder den aktuella tiden. Några närmare bestämmelserom premieavgifiensberäkning föreslogs dock ej, ulan den frågan skulle ankomma på regeringen somäven skulle ha möjlighel all delegera uppgiften lill underordnad myndighei. borde sådan delegering ske till försäkringsinspekiionen, 1 anslulning lillförslaget om premieavgift framhöll trafikskadeutredningen att del kunde bliaktuellt all ändra dessa bestämmelser, om man avkriminaliseradeförseelser mol trafikförsäkringspliklen och införde ell administrativtavgiftssystem fördessa förseelser. I så fall borde avgiftsbestämmelsemasamordnas, exempelvis på så sätl all den försäkringspliklige ålades att beialaen avgift motsvarande en viss multipel av den premie som skulle ha utgått. Avdenna avgifi borde dä ett belopp motsvarande premien tillfalla irafikförsäkringsföreningen. Somett led i strävandena all uppnå bättre efterlevnad av reglerna om irafikförsäkringspliktföreslog trafikskadeutredningen all försäkringsbolagen inte skulle varaskyldiga all meddela trafikförsäkring för ell fordon vars ägare eller närmastföregående ägare inte hade betalat förfallen irafikför-säkringspremie ellerstod i skuld för självrisk. Utredningen föreslog vidare all fordran på obetaldpremie skulle kunna kvittas mot försäkringstagarens fordran på trafikskadeersätlning.Delsamma skulle gälla beiräffande den förut nämnda premieavgiften. Underremissbehandlingen av trafikskadeuiredningens betänkande ifrågasatte flera remissinsianserlämpligheten av de nya påföljder som utredningen hade föreslagit. Framför alltkritiserades förslaget alt irafikförsäk-ringsgivarna skulle kunna vägra altmeddela försäkring i fall då fordonsägaren eller tidigare ägare hade underiåtitall beiala förfallen premie. 1975/76:15 medförslag till trafikskaddag framhölls all frågan om vilka påföljder m. m. sombör gälla för försummelse alt fullgöra trafikförsäkringspliklen inie bordeavgöras i del sammanhanget. Den frågan fick i stället tas upp i sin helhet isamband med all man log slällning till de förslag i fråga om ell nytt kontroll-och sanktionssystem som då Prop.1977/78:16 19 hadelagls fram av samrådsgruppen för trafikförsäkringskontroll. På grund härav komförslaget till trafikskaddag inle alt innehålla några andra påföljdsregler änen motsvarighet lill de siraff- och vitesbestämmelser som gällt enligl den lidigarelagstiftningen. Deuttalanden om påföljdsregler m. m. som gjordes i prop, 1975/76:15 lämnades utanerinran vid riksdagsbehandlingen (se LU 1975/76:3), Arbetsgruppenframhåller inledningsvis alt de oförsäkrade motorfordonen i många århar ulgjortett problem förde rättsvårdande myndighetema och trafikförsäkringsbolagen samten belastning för de lojala försäkringstagarna, tidigare bilregislreringssystemel, som utgjordes av korlregisler hoslänsstyrelserna, var det inte möjligt alt säkert bedöma antalet oförsäkrade molorfordon.Genom fordonsparkens snabba tillväxt hade länsstyrelserna i praktiken inleheller möjlighet alt i någon större utsträckning konstatera vilka fordon somsaknade trafikförsäkring. Del innebär enligl arbetsgmppen att de som undersenare år har åtalats för underlåtenhet all fullgöra sin trafikförsäkringspliklhuvudsakligen har varil sådana som ertappats vid en trafikkontroll eller isamband med en trafikolycka. Enligtarbeisgruppen innebär tillkomsten av del nya dalamaskinella bilregistret all möjlighelerhar skapats alt på ell enkelt och säkert sätt konstatera vilka fordon somsaknar trafikförsäkring. Det är också mycket enkelt för bilregistemämnden attöversända uppgifier härom lill vederbörande polismyndighet för utredning.Polismyndigheterna haremellertid inle lillräckliga resurser all handlägga dessaärenden, som f. n. uppgår till omkring I 000 . Motdenna bakgrund föreslår arbetsgruppen att det nuvarande påföljdssystemetersätts av ett avgiftssystem som är baserat på automatisk dalabehandling. Dellaavgiftssystem skall administreras av trafiksäkerheisverket, som övertar polis-och åklagarmyndigheternas saml domstolarnas handläggning av ärenden rörande underiåtenhetall fullgöra irafikförsäkrings-plikten. Den nya avgiften, som i arbetsgruppensförslag har getts benämningen särskild försäkringsavgift, skall las ut av den försäkringspliklige.Om denne inle inom viss lid därefter lecknar irafikförsäkring, skall ytterligareavgifter las ul ända lill dess att försäkringsfrågan har ordnats. 4.2 Tillämpningsområdetför det nya avgiftssystemet Enliglarbeisgruppens förslag skall särskild försäkringsavgift las ul när ell fordonhar antecknats som oförsäkrat i bilregistret, vare sig del beror på alt någon trafikförsäkringöver huvud lagel inle har tecknats eller an- 1977/78:16 20 ledningenär alt sådan försäkring har upphört att gälla. Även när uppgift saknas ibilregistret om gällande trafikförsäkring, skall fordonet betraktas somoförsäkrat. Del innebäralt ell fordon anses som oförsäkrat inte bara när fordonsägarenharunderiåtil alt teckna trafikförsäkring ulan också när han har för-summal attge in trafikförsäkringsbeviset till länsslyrelsen eller när uppgift om sådaniinlämnande av misstag inle har antecknats i bilregistret. Detföreslagna avgiftssystemet omfattar inte överträdelser av trafikförsäkringsplikteni sådana fall när fordonet är försäkringspliktigi bara då det brukas i trafik.Särskild försäkringsavgift skall alltså inle las ut av den försäkringspliktigenär ell avslälll eller ej registrerat fordon brukas i trafik ulan attföreskriven trafikförsäkring finns. Enligt arbeisgruppen ingår del inle i dessuppdrag all utforma ell avgiftssystem även för dessa fall. Arbeisgruppenhar emellertid berört frågan om påföljden för den som bryter mol trafikförsäkringspliklennär del gäller mopeder. Enligt arbetsgruppen kan del synas konsekvent attavkriminalisera även sådana brotl och ersätta del nuvarande bötesstraffet meden slraffavgift, som skulle kunna fastställas av polismyndighet och i övrigtbyggas upp på samma sätt som den särskilda försäkringsavgiften. Å andra sidantorde den försäkringspliktige i dessa fall ha gjort sig skyldig tilläven annan böiesbelagd förseelse, t, ex, trimning av mopeden eller brolt molbestämmelser om mopedens ulruslning. Den försäkringspliktige skulle då kommaall åläggas både en straffavgift och ett bötesstraff, vilket synes onödigtkrångligt. Vidare uppställer sig svårigheter när del gäller all avgöra undervilken lid mopeden har brukats ulan gällande trafikförsäkring. På grund häravsaknas enligl arbetsgruppen anledning au i fråga om mopeder ersälla del nuvarandebötesstraffet ined en särskild försäkringsavgift. Arbetsgruppensförslag avser inle heller den som ulan att vara irafik-försäkringspliktigbrukar eller låter bruka ett fordon i trafik med kännedom om att föreskriventrafikförsäkring inte finns. 4.3Utformningen av det nya avgiftssystemet Enligtarbetsgmppens förslag skall den särskilda försäkringsavgiften vara sammansattav en fast grundavgift, lika för alla fordon, och en rörlig till-läggsavgifisom differentieras med hänsyn lill försäkringspremien. Grundavgiftenskall enligl förslagel läcka statsverkets (dvs, länsstyrelsernas och trafiksäkerhelsverkeis)kostnader för handläggningen av ärenden rörande oförsäkrade fordon (kosinadsdel)samt dessutom utgöra en slraffavgift (strajfdet). Grundavgiften skall i sinhelhet tillfalla statsverket. Tilläggsavgiftenär avsedd all i försia hand läcka försäkringsrisken och försäkringsbolagensadministrativa kostnader fordonet är oförsäkrat (riskdel). Dennadel, som enligt förslagel skall tillfalla irafikför- Prop.1977/78:16 21 säkringsföreningen,bör enligl arbeisgruppen i princip molsvara den undandragnaförsäkringspremien. Den bör därför så långt del är möjligt anpassas lill försäkringsbolagenspremietariffer och inte i något fall undersliga den faktiskaförsäkringspremien. måste dock beaklas att den skall kunna baseras pådata som är eller kan göras tillgängliga hos bilregistret. Den bör vidare ha enadministrativt enkel utformning. Med hänsyn härtill är det inle möjligt attdifferentiera avgiften efler alla förekommande premievariabler. Avgiften måslei stället sällas så högl att den överstiger den genomsnittligt undandragnaförsäkringspremien. Det innebär all försäkringsbolagen skulle bliöverkompenserade, om de tillfördes hela tilläggsavgiften. Enligtarbetsgruppens beräkningar kan av tilläggsavgiften anses svara mol dengenomsnittligt undandragna premien.