prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — Underprogrammet sjukvård i betänkandet tar försvarsutredningen vidare upp behovet aven effektiv ledningsorganisation för sjukvård och sjuktransporter, utbildningenavseende hälso- och sjukvård i krig för berörd personal, uthålligheten rörandesjukvårdsmateriel och läkemedel samt skyddet för avgörande sjukhusfunktioner,främst den kirurgiska verksamheten. Avslutningsvis anmäler utredningen atl ennärmare undersökning måste göras av dels hur finansieringen av sjukvårdensberedskapsåtgärder bör ske, dels vilka administrativa och författningsmässigaåtgärder som erfordras. Genombeslut uppdrogs ät atl i samarbete med bl. a.olika myndigheter inom totalförsvaret göra en total översyn avkrigsorganisationen för den allmänt civila hälso- och sjukvården. Socialstyrelsenöveriämnade betänkandet (stencil) Utredning om hälso- och sjukvårdi krig, perspektivplan 1976/85. Därefter har bl. a. gjort enöversyn av gällande lagar och andra författningar som berör krigssjukvården.Denna har redovisats i en rapport (, stencil) Ansvarför och ledning av sjukvården i krig. Ianslutning till sistnämnda rapport har i skrivelse den 29oktober 1976 hemställt, att en särskild utredning tillsätts med uppgift att påett övergripande sätt utreda frågan om ansvaret för och ledningen av sjukvårdeni krig. Överbefälhavarenbeordrade en översyn av försvarsmaktens krigssjukvård. Medanledning härav har delrapporter lämnats lill överbefälhavaren ,. Motbakgrund av det anförda föreslår jag att en kommitté tillsätts för att utredafrågan om sjukvården i krig på grundval av det av försvarsulredningen och samt lill överbefälhavaren redovisade materialet. 185 Kommittéer: Del II S:17 Målsättningenför arbetet bör vara att sjukvårdens fredsresurser i största möjligautsträckning skall användas i krig samt att den i fred gällandesjukvårdslagstiftningen bör utgöra grunden för de bestämmelser som skall gällai krig. I möjligaste mån bör ett enhetligt ansvar för verksamheten i fred ochkrig eftersträvas. Desakkunniga bör samråda med utredningen om ny lagstiftning för hälso-ochsjukvärden (S 1975:04) och övriga utredningar om fredssjukvården saml medutredningar inom total försvarssektorn, som berör sjukvården i krig. En iärendet inom försvars- och socialdepartementen upprättadpromemoria bör därvid beaktas. Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarmig alttillkalla en kommitté med högst fem ledamöter för atl utreda frågan omsjukvården i krig, attutse en av ledamöterna att vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat bitiäde åt kommittén. Vidarehemställer jag atl regeringen föreskriver all ersättning tillledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form av dagarvodeenligt kommitlékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrivs, attkostnaderna skall belasta femte huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. DelII K:l Skr 1977/78:103 186 1.Sveriges meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisationm.m. Departementschefen,statsrådet , anför. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (SMHl) har till uppgift att inhämtatillföriitlig kännedom om meteorologi och hydrologi saml att delta idet internationella samarbetet på dessa områden. Institutet skall görameteorologiska och hydrologiska observationer och mätningar inom landet,oceanografiska mätningar vid Sveriges kuster samt bearbeta och bevara insamlatmaterial. Institutet skall göra arbetsresultaten tillgängliga genom bl.a.väderrapporter, periodiska publikationer, avhandlingar och uppsatser. SMHlutför undersökningar och utredningar på uppdrag av myndigheter och enskilda.Institutet bedriver också forskning och utbildning inom sina kompetensområden. Användarnaav SMHLs tjänster finns inom skilda områden av samhällslivet såsomkommunikation, fysisk planering, jordbruk m.m., miljövård och energifrågor. del av dem som använder SMHLs tjänster finns inom kommunikationsområdet.Såväl flyget, sjöfarten som vägtrafiken har ett stort behov av meteorologiskinformation, dels för atl bedöma framkomlighet och säkerhet för flygplan,fartyg och fordon, dels för att bedöma behovet av driftålgärder såsomsnöröjning och isbrytning. För den civila luftfartens säkerhet, regularitel ocheffektivitet krävs meteorologisk information av betydande omfattning. Ettmycket stort intresse för den meteorologiska informationen finns hosallmänheten. Detta visas inle minst av atl tittar- och lyssnarsiffrorna för väderrapporternai radio/TV är myckel höga. Sjöfarten har för sin del behov av oceanografiskinformation bl.a. i frågor om strömförhållanden i trånga farleder samt omvattenstånd. Av hydrologisk information är särskilt vattenföringsuppgifternödvändiga vid planering av broar och kulvertar. 1övrigt använder man sig av meteorologisk information inom bl.a. byggnads- ochanläggningsinduslrin, brandförsvaret, fisket saml jord- och skogsbruket. Jord-och skogsbruket liksom fisket lar också SMHLs hydrologiska tjänster i anspråk. Ettnära samarbete i fråga om observalionsljänst, teletjänst, prognostjänst ochdatabehandling bedrivs med den militära vädertjänsten. Såvälhydrologisk som oceanografisk och klimatologisk information är av gmndläggandebetydelse för fysisk planering och miljövård. Dessa sektorers behov av datagäller i första hand information om normalsituationen och dess variationer ilid och rum. Uppgifter om hydrologiska förhållanden, vattenföringsuppgifterm.m. är nödvändiga vid bl.a. recipientbedömningar. Tillgång till hydrologiskexpertis och hydrologiska prognosmodeller behövs 187 Kommittéer:Kommunikationsdepartementet Del 11 K:l vidarevid vatlenresursplanering och annan fysisk planering. Inom luftvården ärklimatologiska och meteorologiska uppgifter och beräkningar nödvändiga förupprättandet av olika typer av spridningsmodeller, vilka är värdefulla vidbedömningen av luftutsläpp i samband med lokaliseringsprövning av industrieroch kraftverk. 1 frågor om lokalisering av större industrianläggningar ökarkraven på informationens detaljeringsgrad så att risker för atlextremsiluationer t.ex. rörande valtenföring skall kunna bedömas. SMHlbedriver vidare en omfaUande undersöknings- och kontrollverksamhet i sambandmed vattenmål. Inomenergiområdet har SMHl huvudsakligen varit inriktat på prognoser avintresse för valtenkraftsnäringen. Institutet har på senare lid också medverkati projekt rörande nya energialternativ såsom vindkraft och solenergi. FörutomSMHl har andra statliga verk och myndigheter forsknings- och annan verksamhetinom vissa delar av de berörda ämnesområdena. Institutetsnuvarande organisation fastställdes genom beslut av riksdag (prop.1960:77, SU 1960:56, rskr 1960:177). Beslutet grundades på en översyn av institutetsarbetsuppgifter och organisation som gjorts av den s.k. ochsom redovisades i belänkandet (SOU 1959:21) meteorologiska ochhydrologiska instituts verksamhet och organisation. Någonstyrelse finns inte inrättad vid SMHl, utan ledningen av institutet utövas isin helhet av generaldirektören. Till institutet är knutet ett meteorologisktoch hydrologiskt råd med uppgift alt bistå i mera betydelsefulla frågor om deallmänna riktlinjerna för institutets verksamhet. 1 rådet ingår företrädare förett femtontal viktiga användare av institutels tjänster samt för denvetenskapliga forskningen inom institutets verksamhetsområden. SMHLsverksamhet är organiserad på tre byråer, väderbyrån, klimatbyrån ochhydrologiska byrån, en kansliavdelning samt en forsknings- ochundervisningsavdelning. Antalet anställda uppgår till ca 800. Därav är drygthälften verksamma inom institutets centrala organisation som år 1975omlokaliserades till . Maj:t en arbetsgrupp () för au undersöka behovet avallmän och mera kundanpassad väderinformation och hydrologisk information.Arbetsgruppen skulle vidare klarlägga SMHLs kostnader för atl tillhandahållasådan information och institutets möjligheter att genom avgifter täckakostnaderna. Utredningens resultat skulle tjäna som underlag för fortsattaöverväganden om vädertjänstens systemutformning och institutets organisation.Arbetsgruppen har avgivit betänkandet (Ds K 1972:12) Väderinformation och annanSMHl-produktion - behov och kostnader. Arbetsgruppenföreslog en rad förändringar i och utökningar av SMHLs informationsproduklion.Vidare föreslogs vissa ändringar av principerna för finansiering av institutelsverksamhet. Arbetsgruppen ansåg alt prissättningen i uppdragsverksamhetenborde grundas på full kostnadstäckning. DeUa skulle, i motsats till vad nu ärförhållandet, medföra att samtliga kostnader för observationerna inkluderas iprissättningen. Arbetsgruppen ansåg vidare all SMHl borde få ett nyttanslagssystem enligt den s.k. uppdragsmodellen. Arbetsgruppen menade attinstitutet borde ledas av en styrelse med lekmannainslag. Vad gällerinstitutets inre organisation konstaterades att DelII K:l Skr 1977/78:103 188 dennavarit i huvudsak oförändrad . En organisationsöversyn ansågsdärför påkallad särskilt som verksamheten i vissa hänseenden förändrats, bl.a.genom ökad användning av avancerade tekniska hjälpmedel. Yttrandenöver betänkandet har avgivits av 47 remissinstanser. Arbetsgruppens förslaggodtogs i stort sett eller lämnades ulan erinran. Förslaget altobservationskostnaderna borde ingå i kalkylen för prissättningen i uppdragsverksamhetenkritiserades däremot av flertalet av de remissinstanser som framfördesynpunkter i frågan. Riksrevisionsverketgenomförde en analys av SMHLs verksamhet. Analysen visade på behov avförbättringar av SMHLs ekonomiadministra-tiva syslem och organisation. Detfinns enligl min mening flera skäl som talar för att en översyn nu bör göras avSMHLs verksamhet och organisation. Som framgått av min redogörelsefinns ett flertal områden där SMHl i olika avseenden samverkar med andramyndigheter. Enligt min mening bör alla samordningsmöjligheter undersökas inleminst mot bakgrund av önskemålet om en effektiv statsförvaltning. En förstautredningsuppgift bör därför vara att utifrån en inventering avsamverkansmöjligheterna mellan SMHl och övriga myndigheter föreslå lämpligarbetsfördelning i syfte att så långt möjligt undvika dubbelinvesteringar ochdubblerad kompelens, 1 inventeringen bör även ingå en gränsdragning motuniversitet och högskolor vad gäller forskning, utveckling och undervisninginom SMHLs område. Den nuvarandeorganisationen infördes för . har de grundläggandeförutsättningarna för institutets verksamhet delvis förändrats. Bl,a, harverksamheten i hög grad kommit all präglas av den snabba utvecklingen inom detele- och datatekniska områdena. Datatekniken möjliggör en eftersträvadintegrering mellan meteorologisk och hydrologisk verksamhet i en omfattning somtidigare inte varit praktiskt genomförbar. Det internationella samarbetet gertillgång till ytteriigare observations- och prognosmaterial inom berördasakområden. Den intensifierade miljövårds-verksamheten under 60- och 70-talensaml intresset för fysisk planering och exploatering av havets resurser harställt nya krav på SMHl och medfört en kraftig utbyggnad inom olika delar avden nuvarande organisationen. Dessa krav gäller inte bara hydrologiska ochmeteorologiska data utan också alt institutet skall kunna delta aktivt i olikaformer för samhällsplanering särskilt vad gäller miljövårds- ochvattenresursplanering. Inomdet ekonomiadministrativa området har nya instmment för planering och uppföljningtagils i bruk. Därtill kommer nya synsätt och former för personalutveckling ochpersonalinflytande. Det mycket omfattande arbetet med omlokaliseringen avinstitutet till är nu också i del närmaste slutfört. Jag föreslårdärför att en särskild utredare tillkallas för alt genomföra en översyn avSMHLs verksamhet och organisation. En allmän utgångspunkt föröversynsarbetet bör vara att samhället även i forlsällningen genom SMHl måsteha tillgång till en institution som kan erbjuda en kvalificerad meteorologisk,hydrologisk och oceanografisk sakkunskap. En ytterligare utgångspunkt är deskilda behov av informafion från institutet som redovisades; avAVHl-ulredningen. samt remissvaren Över denna bör därföröveriämnas till utredaren. i NorrboUens län har i skrivelse tillchefen för hemställt att departementet vidtarsådana åigärder som kan leda till en etablering av ett väderkontor iNorrbotten. Även denna skrivelse, 189 Kommittéer:Kommunikationsdepartementet Del II K:2 tillsammansmed SMHLs yttrande över den, bör överlämnas till utredaren. Det avflygtrafikledningskommittén framlagda förslaget i betänkandet Flygvädertjänst1980 (Ds K 1974:15) bereds fn. Utredaren bör beakta deändringar i SMHLs verksamhet och organisation som statsmakternas beslut ianledning av flygirafikledningskommitténs förslag kan medföra. Med dessautgångspunkter och utifrån en bedömning av den framlida efterfrågan påinstitutets tjänster kan verksamhetens inriktning och omfattning prövas.Utifrån inriktningen och omfattningen av SMHLs verksamhet samt de resurserinstitutet bedöms behöva, bör den framlida organisationen övervägas. Ledningenav SMHl utövas fn. av generaldirektören ensam. Mot bakgrund av verksamhetensalltmer ökade betydelse för samhället bör utredaren, i enlighet med förslag, överväga en ledningsorganisation som innefattar enstyrelse med lekmannainslag. 1 sammanhanget bör också del lill SMHl knutna meteorologiskaoch hydrologiska rådets roll ses över. Utredarenbör vidare ägna särskild uppmärksamhet åt de krav som bör ställas påinstitutets ekonomiadministrativa system, dvs. framför allt verksamhetsplanering,budgetering, redovisning och kalkylering. 1 detta sammanhang bör ocksåverksamhetens finansiering saml prissättnings- och marknadsföringsfrågornabelysas. Av betydelse är härvid gränsdragningen mellan SMHLsmyndighetsutövning, l.ex. som remissinstans, och institutets övriga verksamhet. 1siU arbete bör utredaren biträdas av en samrådsgrupp med företrädare för SMHloch de anställda vid institutet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen bemyndigarchefen för alttillkalla en särskild utredare med uppdrag atl göra en översyn av Sverigesmeteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation, allbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde ål utredaren, attförordna ledamöter i samrådsgruppen. Vidarehemställer jag alt regeringen föreskriver attersättning lill utredare, sakkunniga, experter, sekreterare och ledamöter isamrådsgruppen skall utgå i form av dagarvode enligt kommitlékungörelsen(1946:394) om ej annat föreskrivs, attkostnaderna skall belasta sjätte huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 2.Huvudmannaskap för driften av Departementschefen,statsrådet , anför. Jagkommer att föreslå regeringen all genom proposition (prop.1976/77:66) föreslå att godkänna riktlinjer för upprustning av Del II K:3 Skr1977/78:1103 190 Götakanalbolag har förklarat sig vilja frånträda ansvaret för kanalens fortsattadrift och till staten överiämna kanalanläggningen med tillhörandetjänslebostäder saml viss del av övriga tillgångar m.m. 1 propositionenföreslås att upprustning av skall påbörjas underförutsättning att en för samhället godtagbar överenskommelse om den fortsattadriften kan träffas. Med hänsyn härtill bör bl.a. lämpliga former för detframtida huvudmannaskaf)et övervägas och förhandlingar tas upp med berördaintressenter. En särskild utredare bör tillkallas för denna uppgift. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för kommunikalionsdepartemenlel atttillkalla en särskild utredare med uppdrag atl - i samråd med bl.a. berördalandsting-överväga frågan om huvudmannaskap för driften av och att ianslutning härtill förhandla med berörda intressenter, altbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat arbetsbiträde åtutredaren. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver allersättning till utredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i formav dagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394) om ej annat föreskrives, altkostnadema skall belasta sjätte huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 3.Förbättringar i typbesiktningssystemet m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. Bestämmelserom hur fordon skall vara beskaffat och utrustat finns främst ifordonskungörelsen(1972:595,omtryckt 1976:778)(FK)och bilavgaskungörelsen(1972:596, ändrad senast 1976:367) (), Bestämmelserna kompletteras ochpreciseras i betydande omfattning genom föreskrifter från statenstrafiksäkerhetsverk (TSV), Dessa kungörs numera i TSV:s författningssamling.Föreskrifterna publiceras också i Bestämmelser om fordon (BOF) och andraföreskriftssamlingar, t,ex, typbesiktningshandboken och handboken för flygandeinspektion. Bestämmelsernaär väsentliga uren rad synpunkter, främst med hänsyn lill trafiksäkerhets- ochmiljökraven. När det gäller föreskrifter av betydelse fråntrafiksäkerhetssynpunkt, kan nämnas t,ex, broms- och belysningsbesläm-melseroch bestämmelser om styrinrättningar. Så föreskrivs beträffande bromsuirustningbr,a, att den vid vissa angivna förhållanden skall kunna ge viss minstaretardalion. När det gäller belysning anges krav på minsta belysningsstyrka och- för halvljus - största tillåtna belysningsstyrka, 1 fråga om styrinrättningfinns krav på att den skall kunna motstå närmare angivna krafter vidbarriärkollisionsprov. Andra bestämmelser avser bränsle- och 191 Kommittéer:Kommunikationsdepartementet Del II K:3 elsystemen,hjulupphängning etc. Undersenare år har kraven på insatser för att skydda vår miljö ökat. Därvid harbeslut fattats bl.a. om åtgärder som syftar till atl begränsa luftföroreningargenom avgaser från bilar. N u gällande bestämmelser i har införts på grandval av ett av en ledningsgrupp inom under åren1966-1971 genomfört utvecklingsarbete på bilavgasområdet. Deemissionsbegränsande åtgärderna har i huvudsak koncentrerats till bensindrivnabilar, som utgör den helt övervägande andelen fordon i den svenska bilparken.Bestämmelserna i , som främst utgör en komplettering till föreskrifterna iFK beträffande viss utrustning på bil, gäller bensindrivna motorer ochdieselmotorer. 1fråga om bensindrivna bilar av 1969 eller senare års modeller krävs att de ärförsedda med sluten vevhusventilation och - med vissa undantag - att motorn ärförsedd med anordning för atl begränsa föroreningar i avgaserna. För bilar av1971-1975 års modeller gäller i fråga om tillåtna utsläpp aU det vid s.k.ECE-prov (simulerad sladskörning) får släppas ut per kilometer högst 45 gramkoloxid och högst kolväten uppmätta som hexan. Avgasbestämmelsernaför 1976 och senare års modeller bygger på en annan provmetod (s.k. CVS-prov)och överensstämmer i huvudsak med federala föreskrifter i för bilar av 1973års modell. Bestämmelserna innebär en väsentlig skärpning av kraven. får per kilometer släppas ut högst koloxid, 2,1 gramkolväten uppmätta som metan och kväveoxider uppmätta som kvävedioxid. Kontrollenav att de tekniska trafiksäkerhets- och miljökraven uppfylls sker vidbesiktningar av olika slag. Av intresse i detta sammanhang är främst typ-,registrerings- och kontrollbesiktning saml flygande inspektion. Typ-ochregistreringsbesiklningarna är till sin art förslagångsbesiktningar, dvs.besiktningar som sker innan fordon över huvud taget får tas i bruk. Vidbesiktning måste sökanden förete intyg om att motorn är godkänd vidavgasprovning. Själva provningen sker dock före den egentligabesiktnings-förrättningen. Den löpande kontrollen över fordonsbeståndel utövasgenom de båda andra besiktningsformerna, kontrollbesiktning och flygande inspektion. Typbesiklningutförs av TSV vid verkets typbesiktningsstation i och innebär alt ettfordon ur en serie besiktigas, varefter resultaten av denna besiktning liggertill grund för bedömningen av hela fordonsserien. För att typbesiklning skallkunna utnyttjas, krävs att tillverkaren eller generalagenten har fälttillstånd fill typbesiklning. Sådana tillstånd ges av TSV. Bakgrunden till atltillstånd krävs är att den som har fåll sådant tillstånd efter typbesikiningenfär utfärda s.k. typintyg, dvs. eu intyg att det individuella fordonetöverensstämmer med det exemplar som provats och godkänts vid typbesikiningen.Typintyget ersätter därför individuell registreringsbesiktning. På grund häravställs det höga krav på vederhäftighet hos den som skall få tillstånd. Typbesiktningsförfarandet är ingående - i genomsnitt ägnas ål varjeförrättning. Del relativt begränsade antalet förrättningar - ca 500 per år-ochkoncentrationen lill ett enda förräuningsställe ger också möjligheter atlanvända avancerad teknisk utmstning. Registreringsbesiktninganvänds för besiktning av dels fordon som har tillverkals eller importerats avnågon som inte har tillstånd till typbesiklning, dels fordon som hartillverkats eller importerats i så små serier all typbesiktning ställer sig fördyr. Registreringsbesiktning sker också av fordon Del 11 K:3 Skr1977/78:103 192 somhar ändrats efter det att de har upptagits i typintyg eller undergåttregistreringsbesiktning. En fördel med denna individuella besiklningsform ärsjälvfallet alt man får tillfälle atl granska varje fordon, vilket inte ärmöjligt vid typbesiktning. Omfattningen av den tekniska undersökningen blirdock mindre än vid typbesiktning. Det är vid registreringsbesiktning inlemöjligt att låta förrättningen ta lika som en typbesiktning. Det storaantalet förrättningar- drygt 200,000 - gör också alt verksamheten måsteges en stor geografisk spridning. Besiktningarna utförs av besiktningsmän hosAktiebolaget () vid bolagets besiklningsslationer överhela landet, Möjlighetema att anskaffa och utnyttja avancerade tekniskahjälpmedel vid förrättningarna är därmed i någon mån begränsade. Somjag redan har antytt, sker sedan löpande kontroll av fordonsparken genomkontrollbesiktning och flygande inspektion. Vid kontrollbesiktning skall enligt81 § FK undersökas om fordonet är i trafiksäkert skick och uppfyller de kravsom anges i , Besiktningarna, som görs av besiktningsmän hos ASB, sker tillett antal av 2,5-3 miljoner . Av naturliga skäl måste de bli relativt översiktliga.Flygande inspektion utförs av polispersonal och personal från TSV ute på vägenmed syfte atl kontrollera fordons beskaffenhet och utrustning. Genom attkontrollen sker på väg är möjligheterna alt använda tekniska hjälpmedelbegränsade. Närdet gäller det fill lypbesiktningsinstitutel knutna sanktionssystemet kannämnas alt den som utfärdar typintyg med oriktig uppgift, som lämnasuppsåtligen eller av oaktsamhet, kan dömas till dagsböterenligt FK. Tillståndtill typbesiklning kan också återkallas av TSV om del missbrukas. Dennamöjlighet för verket att ingripa torde inle kunna användas annat än vid mycketallvariiga överträdelser. Omfordon vid kontrollbesikining eller flygande inspektion är bristfälligt kanbl.a. meddelas körförbud eller föreläggande att avhjälpa bristerna. Ansvaretför att fordon som tagits i bruk överensstämmer med meddelade föreskrifteråvilar i första hand ägaren. Enligl 105 § FK kan ägaren i vissa fall ådömasdagsböter för allvariigare brister på fordonet. I andra fall kan han enligt 106§ FK ådömas penningböter. Enligt 10 § kan fordonsägare i vissa fallstraffas med penningböter, bl.a. om fordonet lill följd av eftersatt underhålleller ändring inle överensstämmer med bestämmelserna i . I vissa fall kanäven föraren fällas lill ansvar enligt FK eller för att bristfälligt fordonanvänts. Av det anförda framgår atttypbesiktningsinstitutet är av grundläggande betydelse när det gäller attsäkerställa att fordonsparken överensstämmer med de föreskrifter som harmeddelats för att garantera trafiksäkerhets- och miljökraven. Dess effektivitetär emellertid beroende av alt lypintyg utfärdas endast för fordon somöverensstämmer med det efter typbesikiningen godkända typfordonei.