prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — 1propositionen framhölls också nödvändigheien av att energisparstödverksamhelenutökas i den takt som är tekniskl möjlig och ligger inom ramen för desamhällsekonomiska resurser som kan skapas för ändamålet, Behovei av attfortlöpande pröva såväl vilka åtgärder som bör stödjas med hänsyn till nyteknik m, m. som storleken av de koslnader som får ingå i bidrags- ochlåneunderlaget för energibesparande åigärder ströks under. Detankommer på att, inom ramen för de riktlinjer som Prop.1977/78:76 372 statsmakternahar meddelat, närmare bestämma vilka ätgärdersom skall vara stödberättigade ochstorleken av de schablonbelopp som skall tillämpas i sammanhanget. Stöd enligtförordningen om energibesparande åtgärder i bostadshus m, m, ges f n, i förstahand lilt åtgärder som avser: - anslulning till fjärrvärmeeller befintlig panncentral - anordning för fiisetdning - elinstallation för nattackumuleringav tappvarmvatten - anordning för mätning ochdebitering av tappvarmvatten - värmeålervinning ur frånluften(t, ex. värmeväxlare) - tilläggsisotering av yttervägg - insättning av treglasfönster o,d. - tätning med plastskum GÅigärder som är direkl föranledda av de ovan angivna I första hand - anordnande av fasadskikt vid utvändigtilläggsisotering - byte av fönster i samband medinsättning av treglasfönster Ävenandra åigärder kan komma i fråga för stöd enligt nämnda författningar. Detankommer på länsbostadsnämnden att i dessa fall bedöma ansökningen med hänsyntill åtgärdens lönsamhet på lång sikt. Enligtförordningen (1977:332) om energibesparande åtgärder i bostadshus m, m, utgårstöd i form av energisparbidrag, energispariån och räntebidrag. Prop.1977/78:76 373 Energisparbidragutgår dock bara för åtgärder beiräffande bostadslägenheter och sådana lokalersom är avsedda att användas för annat ändamål än förvärvsverksamhet.Räntebidrag utgår titt kostnaden för ränta på den del av energisparlånet somavser bostadslägenhet och vissa gemensamhetsanläggningar men ej lokaler.Räntebidrag utgår dock endast om den godkända kostnaden avseende förslnämndautrymmen uppgår till , Energisparbidrag utgår med35 % av godkänd kostnad för åtgärden dock högst med . per bostadslägenhetsom berörs eller i fråga om lokal . per m våningsyia. Godkänd kostnadmåste dock uppgå titt . Energispariån utgår med belopp sommotsvarar godkänd kosinad för åtgärden till den del kostnaden inte täcks av energisparbidraget. Under vissaförutsättningar flr energisparbidrag och energispariån betalas ut i förskott.Möjligheterna litl förskott avser dets flerbostadshus i falt där den godkändakostnaden för åtgärden är högsl ,, dels småhus som skall bebos avlåntagaren. Övriga förutsättningar för förskott äratt kommunen har åtagit sigansvar för återbetalning av förskottet och att låntagaren på begäran avkommunen ställer säkerhet som kommunen godkänt samt att låntagaren förbindersig att underkasta sig den särskilda kontroll av arbetenas utförande somkommunen vill ulöva. Energispariånlöper med ränta från utbetalningsdag. Räntesatsen fastställs av regeringen ochär f n. Amorteringstiden är normalt . Kortare amorteringstid kanbestämmas. Ränta och amortering betalas i form av åriiga annuiteter. För tåntill annan än kommun skatt ställas säkerhet om lånet eller summan av lånet ochåterstående skuld på tidigare beviljat energispariån uppgåriill minst 20 000kr. Räntebidrag utgår med beloppmotsvarande skillnaden mellan räntekostnaden för den del av energispariånetsom avser bostäder och vissa gemensamhetsanläggningar och en garanterad räntaolika för olika låntagarkategorier. av tånetiden ulgör dengaranterade räntan 6 96 om lånet avser småhus som bebos av låntagaren, 5 96 ivissa fatt om lånet avser flerbostadshus som ägs av låntagare vilkas intäkt avfastighet vid beräkning av kommunalskatt skall beslämmas enligt 24 i; t mom,kommunalskattetagen (1928:370)och 3,9 96 i övriga fall. Den garanterade räntanskall höjas på visst sätt för varie därpå följande år av lånetiden. Lånför energibesparande åtgärder i bostadshus kan också ulgå enligt kungörelsen(1962:538) om förbättringslån (omtryckt 1976:789, ändrad 1977:336). Sådant lån,förbättringslån, kan sökas av personer med tåga inkomster samt vissaandra gmpper för åtgärder som kan fl stöd enligt nyssnämnda förordning. Lånetutgår med belopp motsvarande godkänd kostnad, dock med högst . Del är i sin helhet räntefritt och stående och skall undervissa förutsättningar avskrivas från utlämnandet. För räntefrittoch slående lån , skall ställas godtagbar säkerhet.Förbättringslån för energibesparande åtgärder kan inle kombineras med stöd enliglförordningen om energibesparande åigärder i 25 1977/78. Prop.1977/78:76 374 bostadshusm, m. Stödenligt någon av nämnda författningar beviljas av länsbostadsnämnden efter ytirandeav förmedlingsorganet i kommunen, 2.2 Allmännasamlingslokaler ni. Enligt38 a § kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler(omtryckt 1976:794, ändrad 1977:337) utgår bidrag - i vissa fall 50 96 - avgodkänd kostnad för energibesparande åtgärder, dock med högst . för varje projekt. Bidrag enligt dessa bestämmelser utgår även för vissa kyrkolokaler m, m. Frågan om bidrag till energibespa rande åigärder i samlingslokaler prövas av . Ärendena handläggs inom styrelsen av en samlingslokatdetegation. Bidragutgår för i princip samma åtgärder som kan fl stöd enligt förordningen omstatligt stöd tiil energibesparande åigärder i bostadshus m, m, 2.3 Kommunalaoch landstingskommunala byggnader m. m. Enliglförordningen (1977:346) om statsbidrag till energibesparande åtgärder ikommunala och landstingskommunala byggnader m. m. utgår bidrag med 35 96 avgodkänd kostnad för åtgärden eller, om den slutliga kostnaden uppgår till lägrebelopp, av detta belopp. Bidrag ulgår dock med högst . Stödet omfatiar förutom kommunala och landstingskommunalabyggnader även byggnader som tillhör ideell organisation om byggnaden användstill folkhögskola eller kursgård som organisationen driver. Frågan om bidrag enligldenna förordning prövas av . Enligtförordningen om statsbidrag titt energibesparande åtgärder i kommunala och landslingskommunalabyggnader m. m. utgår stöd för i princip samma åtgärder som enligt förordningenom statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m., dock ulgårstöd också till pannbyten och inreglering av värmeanläggning, 2.4 Näringslivetsbyggnader och processer m. m. ; Enligtförordningen (1975:422, omtryckt 1977:388) om statsbidrag till energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. utgår bidrag för åtgärd som - medavseende på förekommande verksamhel etter befintlig byggnad vid företag syftar till bättre hushållning med energi eller användning av annal bränsle än olja. Prop.1977/78:76 375 ~avser framtagande av prototyp etter demonstrationsanläggning med inriktningpå: a. effektivareenergianvändning inom industrin eller inom transport och samfärdsel b. återvinningav energikrävande varor eller energi ur avfall. ~avser framtagande av anläggning för energiprodukter som innebär tillämpningav teknik som kan antas komma att bli lönsam. Bidragavseende prototyper och demonslrationsanläggningar lämnas endast för åtgärd somsyftar till att föra ut ny teknik i praktisk tillämpning eller att utnyttjakänd teknik i nytt sammanhang. Bidragför den första åtgärdstypen utgår med högst 35 96 av godkända kostnader. För deövriga åtgärdstyperna utgår bidrag med högst 50 96 av godkända kostnader förprototypen etter anläggningen. Lägsta kostnad som berättigar till bidrag utgör5 . Fråganom bidrag prövas av statens industriverk. Regeringen prövar dock frågan ombidrag som kan antagas komma att överstiga . vad avser åtgärderinom den första åtgärdstypen och . för de övriga. Enliglkungörelse (1974:250, ändrad 1975:546) om statsbidrag till energibesparandeåtgärder inom trädgårdsföretag kan bidrag utgå till kosinad för åtgärd sommöjliggör användning av andra bränslen än olja eller har bränslebesparande efTektvid befintliga anläggningar inom trädgårdsförelag. Bidragutgår med högst 35 96 av godkänd kostnad. Bidrag får ej överstiga 50 000 kr.per projekt. Lägsta kostnad som berättigar titt bidrag utgör . 3.1Bostadshus m. m. Vissauppgifter om energisparsiödets omfattning m. m. finns redovisade för riksdageni civitutskottets belänkande med anledning av propositionen 1976/77:107 omhushållning med energi i byggnader m. m. jämte motioner (CU 1976/77:32 s.8-10). Av nämnda redovisning framgår bl. a. att lån- och bidragsgivningen underliden berört totalt ca 143 000 lägenheter ismåhus och ca 316 000 lägenheter i flerbostadshus eller tillhopa ca 460 000lägenheter. har bidrag och lån beviljats med totalt ca 340 milj.kr. resp. 520 milj. kr, varav ca 29 milj. kr. i räntefritt ståendeförbättringslån, eller sammanlagt ca 860 milj. kr. 1 angivna belopp ingår intebostadslån för energibesparande åtgärder, som på grund av att åtgärden utfördesi förening med reguljär ombyggnad har beviljats med 1977/78:76 376 iakttagandeav förutsättningarna enligt 8 S bosiadsfinansieringsförordningen (1974:946,omtryckt 1976:788, senast ändrad 1977:340). Motsvarande uppgifteravseende liden är ca 14 300 lägenheter i småhus, ca 53 500lägenheter i flerbostadshus, ca 38 milj, kr, i beviljade bidrag och ca 55 milj,kr. i beviljade lån, varav ca 4 milj. kr. i räntefritt stående förbättringslån.Tillhopa har således framt. o. m.juni 1977 lån och bidrag beviljats för ca 528000 lägenheter, varav ca 370 000 i flerbostadshus med ett sammanlagt belopp avca 957 milj. kr. För ändamålet har fram t. o, m, /77 anvisatssammanlagt 1 060 milj, kr. För /78 har (prop.1976/77:107, CU 1976/77:32, rskr 1976/77:244) medgivii att bidrag och lån för energibesparandeåtgärder i bostadsbeståndet beviljas intill ett belopp av 429 milj. kr., liksomall eventuellt outnyttjat belopp på motsvarande ram för /77 flrutnyttjas även under /78 enligt regeringens närmare bestämmelser. det föregående nämnda redovisningen titt innehåller också vissa uppgifierom godkända kostnader i ärenden om energisparstöd och för olika typer avåtgärder för vilka energisparstöd har beviljats, 3.2 Allmännasamlingslokaler m. m. Bidraglill energibesparande åtgärder enligt 38 a § kungörelsen om slatligl stöd tillallmänna samlingslokaler, som infördes och som fr. o. m. den 1juli 1976 även utgår titt vissa kyrkotokaler m. m., har fram t. o. m. juni 1977beviljats med sammanlagt ca 2,9 milj, kr. Efterfrågan på bidrag för ändamålethar varit låg. Bidragsgivningen har dock ökat kraftigt, från 0,8 milj. kr. ibeviljade bidrag /76 litl 2,1 milj. kr. /77: /78 har (prop. 1976/ 77:107, CU 1976/77:32, rskr 1976/77:244)medgivit all bidrag för ändamålet beviljas intill ett belopp av 10 milj. kr, 3.3 Kommunalaoch landstingskommunala byggnader m. m. Förändamål som avses i förordningen om statsbidrag till energibesparande åtgärderi kommunala och landslingskommunala byggnader m. m. har t. o. m.juni 1977 beviljalsbidrag med sammanlagt 52,8 milj, kr. Efterfrågan har ökat kraftigt. /77 beviljades bidrag med 25,1 milj. kr. vilket kan jämföras med19,8 milj. kr, under /76 och 7,9 milj, kr, under budgetåret1974/75. /78 har (prop. 1976/77:107, CU 1976/77:32, rskr1976/77:244) medgivit att bidrag beviljas intill ell belopp av 20 milj. kr. Prop.1977/78:76 377 3.4Näringslivets byggnader och processer m. m. Sedanstödet till energibesparande investeringar inom näringslivet m. m. infördesvåren har anvisat sammanlagt 518 milj. kr. - varav 170 milj. kr.avser /78-för sådani stöd och för administration m. m, avstödet. Av de anvisade medlen har 408 milj, kr, beräknats för åtgärder inäringslivets byggnader och processer m. m., 100 milj. kr. för framtagande avprototyper och demonslrationsanläggningar m. m. och 10 milj. kr. för åigärderinom trädgårdsnäringen. Enstadig ökning av antalet inkomna ansökningar har skett under /77vad avser åtgärder inom industriella processer samt prototyper ochdemonstrationsanläggningar. hade fram titt beviljatoch tiltstyrkt bidrag för ca 3 100 projekt med sammanlagda bidrag om ca 279milj. Till åtgärder inom trädgårdsföretagen hade vid denna tidpunktsammanlagt ca 7 milj. kr. beviljats i bidrag. 4Erfarenheterna av användningen av energisparstödet inom bostäder m. m. Somberördes i det föregående innehåller CU 1976/77:32 vissa uppgifter om förekomstenav olika åigärder i bostadshus för vilka energisparstöd har beviljats.Uppgifterna avser vissa perioder t. o. m. Under periodenapril-september 1976 dominerade åtgärder avseende förbättrad värmeisolering försmåhusen. Anslutning till fjärrvärme var den minst förekommande åtgärden. För flerbostadshusenvar åtgärder beträffande värmeanläggning vanligast förekommande . Tabell 4.1 Förekomsten av olika energibesparande åtgärderi bostadshus m. m. Övr, inkl. kombinationer Övr, inkl. kombinationer Därefterföljde anslutning till fjärrvärme och förbättring av värmeisolering. Antallägenheter samt godkänd kostnad och beviljat bidrag för olika åtgärder undertiden framgår av tabell 4.1. Avtabell 4.2 framgår i vilken utsträckning, uttryckt i antal behandladeansökningar, som bidrag titt energibesparande åtgärder i kommunala och landslingskommunalabyggnader m. m. beviljats och . Tabell4.2 Förekomsten av olika energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunalabyggnader m. m. Antal behandlade ansökn 1976 96 1977 1, ingår 0, m, 30.6 Automatisk reglerutrustning för värmeanläggning Värmeåtervinning av ventilationsluft - återiuftföring Automatisk styrutrustning för ventilation Automatisk reglerutrustning för ventilation Automatisk styrutrustning för värmeanläggningar Vissa undersökningar har också gjorts beträffande energisparstödetoch dess användning. En sådan undersökning utfördes inom institutet förbyggnadsteknik vid tekniska högskolan i . Undersökningen syftade bl.a. titt att redovisa förekomsten och frekvensen av olika energibesparandeåtgärder i bostadshus. I undersökningen ingick även att studerakostnadsfördelningen mellan olika åtgärder och mellan småhus och flerbostadshus.Undersökningen, som avsåg totalt 2 661 småhus och 8 970 lägenheter i flerbostadshus,ingår i ett examensarbete i byggnadsteknik som publicerades i febmari 1976. Vidare har det inom utförts vissaundersökningar beträffande stödet till bostadshus när det gäller omfattning,kostnad och besparingseffekt. Undersökningarna har betecknats som försök tilluppföljning öch utvärdering av energisparstödet. Den senaste undersökningenavsåg samtliga flerbosladshus och vart tionde småhus som beviljats energisparstödunder i hela riket. Resultatet av den undersökningen framgår avföljande tabeller 4.3 och 4.4. per åtgärd kr. Summa åigärderisolering -I- övrigt Prop.1977/78:76 Tabell 4.4 per åtgärd kr. i kr/kWh variator 2/hus variator I/hus Summa åigärder isolering-t- övrigt 5Exempel på genomförda energisparprojekt Enrad projekt har genomförts för att åstadkomma energibesparingar i bostäder. Deallra flesta har gällt flerbostadshus. Nedan följer en kort sammanfattning avnågra olika projekt. Vidare redovisas vissa utredningar om energibesparing ilokaler och inom industrin (processer och byggnader). Utredningar rörande energihushåttningsmöjtig-heter på olika områdenredovisades först och har inte kunnat beaktas här. Kommissionenväntas redovisa sina bedömningar . Målsättningen har varit alt genom praktiskdemonstrationsverksamhet tära fastighetsägare och fastighetsskötare att självatrimma in sina pannanläggningar titt bästa möjliga verkningsgrad. Tidigare århar främsl ägarna till småhus visat intresse för verksamheten. Huvudorsaken hargivetvis varit den direkta ekonomiska vinningen av en minskad oljeförbmkningför dessa. har ökade resurser satts in på att i störreutsträckning komma i kontakt med representanter för flerbostadshusen. /77 besöktes över 1 000 1977/78:76 381 pannrum i småhus och nästan 2 000 pannrum i flerbostadshus.Totalt antal deltagare var mer än 6 000. Dessutom har EPD-lådor medmätinstrument utlånats varvid ytteriigare 3 000-4 000 pannrum berörts, I tabell5,1 ges en sammanställning av de åtgärder som föreslogs i de besökta anläggningarna. Tabell 5.1 Sammanställning av föreslagna åtgärder ibesökta anläggningar /77 (EPD: Verksamheten 1976/77) (planverkets rapporO antal (96) antal(96) 514 (50) 755 (40) 425 (42) 490 (26) 178 (17) 665 (35) 149 (15) 359 (19) 192 (19) 342 (18) 41 ( 4) 168 (16) 308 (16) 88 ( 9) III (6) 52 ( 5) 173 ( 9) 22 ( 2) II ( 1) Sota pannan Byta munstycke Täta mot falskluft Byta brännareKontrollera skorsten Byta panna Service brännare Isolera rökrör Justera spjällRengöring Besparingseffekterna för samtliga pannor beroende påenbart trimning har visat sig vara . Besparingseffekten av ekonomisotning har vid tidigareundersökning (1976) visat sig vara upp till 5 96. Ett projekt av isamarbete med AB . Objektet utgörs av ett antal 3-våningslamellhus i uppförda omkring 1940. Husen haren myckel lågvärmeisoleringsstandard och en nettoenergiförbrukning av ca 460 kWh/m ty. Itabell 5.2 anges vilken beräknad energibesparing olika åtgärder väntas ge om degenomförs i angiven ordning och investeringskostnaden. Tabell 5.2 Besparingsmöjligheter vid (planverkets rapport) 1, Förbättring av pannverkningsgraden 2, Inreglering avvärmesystemet 3, Minskning avofrivillig ventilation 4. 26 1977/78. 1 samt Nr 76 Byggnadsenergigmppenhar i Byggforskningens rapport redovisat besparingar som gjorts i etttrevåningshus i . Huset var fjärrvärmeanslulet och försett med FT-venlilation(byggnadsår ). Nettoenergiförbrukningen uppgick till ca 300 kWh/m ly, förevidtagna åtgärder. För att minska energiåtgången vidtogs följande åtgärder: - inreglering av värme- ochventilationssystem - sänkning av mmstemperaturen - minskning av ventilationen - utdelning av anvisning om hurman sparar varmvatten - en allmän sparkampanj genomfördes i samband medoljekrisen. En total besparing avmellan 20 och 30 ' åtgärder. K-konsulthar gjort en undersökning av energisparmöjligheterna i 16 kommunala byggnader iKalmar kommun. Byggnaderna har valts så att olika Tabell 5.3 Resultat av gjordasparåtgärder (planverkets rapport) m3 Eo/Nåi m3 Eo/När 5,7,12 3,4,9 7a,8,10 3,4,5 3,9,10 Prop.1977/78:76 383 typerav byggnader ingår och vidare är byggnaderna av varierande ålder och tekniskstandard. Om alla undersökta sparåtgärder vidtas i dessa byggnader, blir denberäknade besparingseffekten . Dennaeffekt är endast en summering av besparingar beräknade från nuläget. Avtabell 5.3 framgår hur slora besparingar som åstadkommits genom olika utfördasparåtgärder i 20 fastigheter av bestånd. Somframgår av tabellen är åtgärderna 1-10 och 12 representerade. Mest frekvenla äråtgärderna 3, 4, 7, 9 och 10 vilka alla är vvs-åtgärder. Normatårsförbmkningenav olja minskade i medeltal med cirka 30 96 mellan 1972/73 och 1975/76. Samordningav värmeförsörjning till gemensamma pannanläggningar - sanering - byggande av kulvertar Anläggning för anslutning tittfjärrvärme Installation av utrustning förstyrning av drifttider Tidigareläggning av pann- och brännarbytenm. la Installation av utrustning för återiuftföring 7b Minskning av uteluftsflöden Installation av utrustning för värmeålervinning Installation avutrustning för styrning av drifttider. Installationav utrustning för värmeåtervinning från kondensorer Komplettering av värmeisolering,i försia hand i sådana hus där isoleringen visat sig otillräcklig. Tätningar av fönster, dörraroch väggar Byte av fönster etc. 1977/78:76 384 Enundersökning av normalårsförbrukningen i fastigheter där man ännu integenomfört några investeringar i energibesparingssyfte visar dock alt man idessa fastigheter minskat normatårsförbmkningen med 10-15 96,huvudsakligen beroende på rent driftlekniska insatser. Denna undersökningomspänner hela 25 96 (5,2 Mm av lokalbestånd och är därförsannolikt representativ för heta beståndet. Dettainnebär att av minskningen i normatårsförbmkningen i de 20 fastigheterna itabell 5.3 bör cirka 15-20 96 tillskrivas de företagna tekniska åtgärderna. 5.6Av fortifikationsfiirvaltningen gjorda undersökningar Fortifikationsförvaltningenhar gjort utredningar beträffande tänkbara energibesparingar inom ca 85 96 avsitt bestånd. Sammanställning av antalåtgärder, medelinvestering per ålgärd och beräknad besparing per ålgärdavseende 37 förband framgår av tabell 5,4. Uppgifterna bygger på uiredningar ivilka kostnadsberäkningar av investeringar gjorts liksom beräkningar avbesparingar. Härvid har följande värden använts: Olja400 kr/m Et /kWh Tabell5.4 Energisparåtgärder vid fortiflkationsrörvahningen (planverketsrapport) Åtgärd Anlal Genomsnittligt beräknad kr,/ätgärd lOkWh/år, ventilationssystem 617 2 300 42 för återiuftföring II 27 600 87 av pann- och brännarbyte m, m, 10 28 800 45 värmesystem 165 3 200 22 och ventilationssystem 120 4 000 21 Tätning av fönster, dörrar och väggar 67 1 300 6 Upprustning av regler automatik för värme 198 5 600 35 Antal Genomsnittligt beräknad St investering besparing kr,/åtgärd lOkWh/år, Installation av utrusining för värmeålervinning ur veniilationslufl 21 Upprustning av regler automatik för ventilation 72 Installation av utrustning för värmeålervinning från värmegivande apparater 4 Samordning av värmeför sörjning till gemensamma pannanläggningar 5 Utbyte av fönster, dörrar m, m. Shuntning av utgående primärvärmevatten 4 Varmvattenberedare för kombinerad el- och hetvattendrift förses med termostatisk blandnings- ventil 27 Installation av flödes regulatorer på duschblandare 3 Installation av tidrelä och magnetvenliler för tidsstyrning av lapp- vattenförbrukning 5 Installation av port-påverkade brytare till aerotemprar 2 Installation av radialor termostatventiler 24 Tidstyrning av elarmaturer 11 42 800 4 000 84 200 26 700 5.7Av industriverket gjorda undersökningar Regeringenuppdrog åt statens industriverk att utreda frågor omenergianvändning inom industrin. Resultatet av den första etappen i dettautredningsarbete presenterades i rapporten (SIND 1976:3) - Tätorternas och Prop.1977/78:76 386 dentunga industrins energiförsörjning. Rapporten redovisades i prop. 1976/ 77:100(bU.17 s. 174, NU 1976/77:38, rskr 1976/77:298). Den andra etappen av utredningsarbetetredovisas i rapporten (SIND 1977:6) - Industrins energihushållning. Med dessatvå rapporter har verket presenterat en försia genomgång av möjligheterna attspara energi inom industrin. bedömer attca 1,1 milj. ton eldningsolja kan sparas vid befintliga anläggningar inomindustrin under den närmaste 5-10-årsperio-den. Detta motsvarar ca 20 96 avindustrins förbrukning av eldningsolja och ca 8 96 av industrins tolalaenergiförbrukning detta år. Besparingarna beräknas kräva investeringar omsammanlagt ca 2 300 milj, kr. Härutöver beräknas 230 000-300 000 ton olja kunnasparas inom cementindustrin genom övergång från olja till kol som bränsle iprocessen. Vidare skulle ca olja kunna sparas genom att spillvärmefrån industrin utnyttias till uppvärmning av bostäder m. m. samt ca 100 000 tonolja genom vissa ytterligare åtgärder. Möjligheterna att spara elenergi ärenligt verket små. Deangivna besparingsmöjligheterna avser både processer och byggnader. Besparingsmöjligheternai byggnaderna har inte utretts separat. bedriverdessutom en verksamhet med en dags gratis konsulthjälp till framförallt mindre och medelstora företag. Verksamheten syftar titt att identifiera energisparmöjligheterhos de olika företagen och till att informera om möjligheten att fl stöd titt energibesparandeinvesteringar. Prop.1977/78:76 387 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... 1 Förstagtill Lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) 2 Utdragav regeringsprolokoll '... 3 1 Föredraganden............................................. 3 1.1 Inledning.............................................. 3 1.2 Energisparprogram för befintUgbebyggelse. 1.2.1 Vissa utredningar........................... 6 1.2.2 Alternativa sparprogram.................. 9 1.2.2.1 Kostnader och spareffekter...... 9 1.2.2.2 Antal byggnader som berörs..... 13 1.2.3 Utgångspunkter för val av energisparprogram.. 14 1.2.4 Resursbehov och tillgängligaresurser. 1.2.4.1 Arbetskraft och ulbildning........ 18