prop · G10374 · 1977-12-31 00:00:00 — med förslag till riktlinjer för ett informationssystem omarbetsskador, m. m. Regeringen förestår att antaga de förstag somhar upptagils i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen föreslås att ell datorbaseratinformationssystem om arbetsskador skall ersätta nuvarande yrkesskadestalislikfr. o. m. den . Syftet är att förbättra underlaget förarbetarskyddets förebyggande arbete. Arbeiarskyddssiyrelsen förestås blihuvudman för systemet. Systemet skatt i princip omfatta alla skador, fysiska ochpsykiska, som förvärvsarbetande och vissa andra grupper ådragit sig i arbetet,t dessa frågor samt när det gäller skyldigheten att anmäla inträftade skadorförestås samordning med vad som gäller inom arbetsskadeförsäkringen och detstatliga personskadeskyddet. Den officiella årsstatistiken jämte analyser ochkommentarer kommer enligt förslaget kunna publiceras snabbare än förnärvarande, dvs. efter skadeårets utgång. Dessutom föreslås enkvartalsstatistik, som skall ge en översiktlig bild av skadeulvecktingen. Denberäknas kunna vara färdig ca efter kvartatets utgång. Del storabehovet som arbetarskyddsstyrdsen och andra myndigheter samt arbetsmarknadensparter, branschorgan, forskare m.fi. har av statistiska sammanställningar ochannan informaiion anpassad till den egna verksamhetens krav. kan enligtförstaget tillgodoses avsevärt bätlre än . Prop.1977/78: 74 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , , . , ,, . Åsling, Söder. Mundebo, Krönmark, UUsten, ,, Proposition med förslag till informationssystem omarbetsskador Genom beslut bemyndigade Kungl. Maj:tchefen för att tiUkalla en utredningsman' med uppdrag attutreda frågan om yrkesskadestatistikens utformning m.m. Utredningen antognamnet yrkesskadesiatisiikutredningen (S 1972:04). Handläggningen under departementen av arbetarskyddsfrågorfördes den Ijanuari 1974 över på . Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU1976: 17) Skador i arbetet, statistik och annan information. medbetänkandet överlämnades en departementsstencit (Ds A 1976:3) Informationskällorom arbetsmitjöbetingad ohälsa m. m. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivits avdatainspektionen, överbefälhavaren, , (),, , statskontoret, statistiskacentralbyrån (SCB), , slatens avtalsverk, statens personalnämnd(SPN). dåvarande universitetskanslersämbetet (numera universitets- ochhögskoleämbetet, UHÄ), produktkontroltnämnden, , miljödalanämnden,arijetsmarknadsstyretsen (AMS) arbetarskyddsstyrdsen (ASS), styrelsen förarbetarskyddsfonden, . statens invandrarverk (), statensindustriverk (SIND), statens brandnämnd, länsstyrelserna i ochNorrbottens län. /SR (/SR),. Kooperationens förhandlingsorganisation.Landsorganisationen i (LO). , (), Skogs- 1977/78:74 3 samt (). UHÄ har överlämnat yttranden av vissa institutioner ochfakulteter vid universiteten i , och samt frånkarolinska institutet, tekniska högskotan i och . LO har överlämnat yttranden av ,och har överlämnat yttranden av vissa försäkringskassor.Länsstyrelsen i har överlämnat yttranden av Handelskammareoch länets länstäkarorganisation. 2 Översikt av nuvarande yrkesskadestatistik Officiell statistik över olycksfall i arbetet har funnitsi vårt tand . Fram var försäkringen för olycksfall iarbete inte obligatorisk vilket bl. a. bidrog till att statistiken var långtifrån fullständig. 1 samband med att försäkringen blev obligatorisk genomlagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i arbete, uppdrog Kungl. Maj:t åtriksförsäkringsanstalten att utarbeta den årliga berättelsen Olycksfall iarbete som ingick i officiella statistik. Denna publikation omfattadefr. o. m. även en redovisning av de yrkessjukdomar som medförde rätttitt ersättning enligt tagen (1929:131) om försäkring för vissa sjukdomar. Olycksfatlsstatisliken hade tvä syften nämligen att tiänasom underlag dets för differentierade försäkringsavgifter motsvarande otycksfattsriskeninom olika näringsgrenar, dels för åtgärder ägnade att minska otycksfattsrisken.Dessa syften behölls oförändrade fram titt men arbetarskyddssyftetfick större tyngd sedan riksförsäkringsanstalten fr. o. m. övertagituppgiften att vara chefsmyndighet för yrkesinspektionen från socialstyrelsen.När arbetarskyddsstyrdsen inrättades överfördes chefsskapet överyrkesinspektionen till styrelsen men riksförsäkringsanstalten hade kvaransvaret för statistikproduktionen till dess det nybildaderiksförsäkringsverket är 1961 övertog huvudmannaskapet förarbetet medyrkesskadestatistiken. Den ersattes 1916 och 1929 årslagstiftning av tagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, samordnades då medden allmänna sjukförsäkringen, vilkel väckte frågan om vad statistiken skutte omfaltaoch hur den skulle ordnas. En utredning tillsattes och avgav ettförstag till omläggning och utbyggnad av sjuk- och yrkesskadeförsäkringsstatistiken. Dåvarandedepartementschefen anförde i prop. 1956:1, bil. 7 alt han, med hänsyn titt vadsom framkommit under remissbehandlingen, inte var beredd att ta ställning tittförslagen om yrkesskadestatistik. Prop.1977/78: 74 4 till ytterligare förenklingar borde undersökas. Tittsvidare borde dock årsstatistik för aibetarskyddets ochförsäkringsinrättningarnas behov upprättas. Den förestagna kvarlatsslalislikenborde däremoi inte komma till stånd. I övrigt borde det ankomma på riksförsäkringsanstaltenalt med ledning av utredningens förstag och remissinstansernas synpunkter ytteriigareöverväga hithörande frågor. Frågan om vilken myndighet som skatt svara föryrkesskadestatistikproduktionen har prövats vid olika tillfällen. En utredning om organisatoriska riktlinjer för svenskstatistik företogs av slatistikkommitté (SOU 1959:33). Kommitténshuvudsakliga uppgift var att undersöka möjligheterna att samordna ochcentralisera den svenska officiella statistiken. Bl.a. övervägdes frågan attöverföra yrkesskadestatistiken från riksförsäkringsanstalten titt statistiskacentralbyrån (SCB). Kommittén tvekade emellertid inför en sådan ålgärd medhänsyn titt den anknytning som statistiken hade till riksförsäkringsanstattensadministrativa verksamhet. Denna synpunkt underströks av riksförsäkringsanstalten. 1960:104 uttalades att riksförsäkringsanstaltentills vidare skutte utarbeta yrkesskadestatistiken. Departementschefen gjordeett allmänt uttalande i riktningen, att det skutte finnas ett påtagligtsamband mellan den statistik som produceras av en myndighet och dennamyndighets administrativa verksamhet, för att statistikproduktionen skulle få föriäggasutanför centralbyrån. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tiltkatlande chefenför en sakkunnig för att utreda frågan omyrkesskadeförsäkringens finansiering m. m. Utredningen, som antog benämningenutredningen angående yrkesskadeförsäkringens finansiering m.m. överlämnade iseptember 1970 betänkandet (SOU 1970:49) Yrkesskadeförsäkringens finansieringmed förstag lill ändrad finansieringsform för den obligatoriskayrkesskadeförsäkringen samt förslag till hur finansieringen av koslnader förförbättrade åtgärder i syfte att förebygga yrkesskador och annan ohälsa inomarbetsmiljön borde kunna ske genom bidrag från arbetsgivarna. På grundval av utredningens förslag föreslogs i prop.1971: 22 vissa ändringar i yrkesskadeförsäkringslagen m. m. som antogs av 1971års riksdag. Detta innebar alt nya regler infördes om yrkesskadeförsäkringensfinansiering och att arbetarskyddet fick ökade resurser genom en särskildarbetarskyddsavgift, som skutte las ut av arbetsgivarna i anslutning tittyrkesskadeförsäkringsavgiften. De nya grundema för yrkesskadeförsäkringens finansieringinnebar att den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen skulle finansieras enligten förddningsmelod. Avgifterna för ett visst år skulle i princip täcka delöpande utgifterna för försäkringen . Den tidigare riskgraderingenav premierna ersattes av en för alla arbetsgivare enhettig procentsats. Prop.1977/78:74 5 t sill fortsatta arbete med yrkesskadestatistikenkonstaterade utredningen (stencil 1971:55) att genomgripande förändringarplanerades avseende yrkesskadeförsäkringen, särskilt dess administration, ochatt arbetet härmed väntades ge resultat . uppfattning var en bedömning av hur statistikfrågan borde lösasberoende av resultatet av detta arbeie. Utredningen begränsade sig därför tittalt ge rekommendationer och att i övrigt redovisa vissa frågor som bordeutredas vidare. Den av RFV utarbetade officiella yrkesskadestatistikenpubliceras såsom tidigare nämnts i , därden har titeln . Den omfattar samttiga under åretinträffade skador, som anmälts i vederbörlig ordning. Statistiken omfattar ett30-tal tabeller efter olika indelningsgrunder. Man skiljer på arbetsolycksfall.färdotycksfatt och yrkessjukdomar. Skadorna fördelas efter företagens näringsgrenoch storieksklass, vidare efter orsak, händelseförlopp och svårhetsgrad(övergående fatt, invaliditeisfall och dödsfall). Uppgift lämnas bl. a. omantal sjukersättningsdagar och om invaliditetsgrader med fördelning på yrken,näringsgrenar och orsaksgrupper. Fallen indelas efter den skadades kön ochålder. Vidare sker en uppdelning efler månad och veckodag då skadan inträffat samlefter det antal timmar, som vid olyckstillfället förflutit från arbetsdagens(skiftets, vaktens) början. Slutligen grupperas fatlen med hänsyn till skadans lokatisationoch art inom olika yrkesgrupper och i fråga om invaliditets- och dödsfallefter diagnos enligt läkarintyg. Yrkessjukdomarna indelas inom varjenäringsgren i sjukdomsgrupper enligt särskilt schema. Hudsjukdomarna redovisasseparat med hänsyn till orsakande ämnen etter art av inverkan. Även vissa frekvenstatför olika näringsgrenar och otycksfatlsorsaker eller kombinationer av dessaåskådliggörs i ett antal tabeller. Utgångsmaterialetför framställningen av yrkesskadestatisliken är i första hand den skadeanmälansom arbetsgivaren etter arbetsföreståndaren är skyldig att på särskildblankett inge till atlmän försäkringskassa. Anmälan skall göras om skadanmedfört eller kan antas medföra rätt titt sjukpenning från allmänförsäkringskassa etter ersättning enligt yrkesskadeförsäkringslagen och efterden t arbetsskadeförsäkringslagen resp. lagen om statiigtpersonskadeskydd. Beträffandede skador, som slutregleras av allmän försäkringskassa inom den s. k.samordningstiden ulan alt frägan uppkommit, att ersättning skall utgå frånarbetsskadeförsäkringen, vidarebefordrar försäkringskassorna inkomnaanmälningar en gång titt RFV. sedan samordningstiden för dem utgått. Skadeanmälningar, för vilka fråga uppkommit att ersäitningskatt utgå Prop.1977/78: 74 6 från RFV överlämnas till verket lör reglering, t dessafall utgör verkets handlingar del material på vilket statistiken har att bygga. När det gäller att beräkna frekvens- och svårhetstal iyrkesskadestatistiken utnyttjas de uppgifter som arbetsgivarna är skyldiga attlämna titt RFV för beräkning av avgiftsundertag för bl.a. allmän försäkring ochyrkesskadeförsäkring. Såsom en kompensation för den minskning i statistikensanvändbarhet som den tåga specifikationsgraden i näringsgrensindetningen och schematistieringeni dess tillämpning medför har i yrkesskadestatistiken för åren 1960, 1961.1965 och 1970 som ett komplement också genomförts en indelning av skadornaefter den skadades yrkestillhörighet. Antal skadefati inom skilda yrken har ställtsi relation till antalet anställda enligt 1960. 1965 och folkräkningarAvsikten är att yrkesskadestatistik redovisa skadorna efter yrkemed utnyttjande av folkräkning. Utöver den officiella yrkesskadestatistiken utarbetar RFVvissa andra redogörelser rörande yrkesskador och yrkesskadeförsäkring. uppgörs i samband med de försäkringstekniskaräkenskaperna vissa statistiska översikter över bl.a. förändringar iRFV:s invalid- och efterievandebestånd i fråga såväl om yrkesskador som skadorenligt till yrkesskadeförsäkringen anslutna författningar liksom vissa tablåeröver försäkringsverksamhetens ekonomiska förhåltanden. Som biprodukter uppgörs regelbundet särskilda statistiskasammanställningar angående yrkesskadeförsäkringen till Statistisk årsbok ochett flertal andra svenska och utländska publikationer såsom Svensk Försäkringsårsbok.Nordisk statistisk skriftserie. The Stalesman's Yearbook saml Year Book of LabourStatistics. sammanställs även uppgifter på antalet inkomnaarbetsska-deanmätningar litl försäkringskassorna etter direkt titt RFV. Slutligen framställer RFV speciella statistiskaredogörelser av skilda slag på begäran av myndigheter, institutioner etterenskilda inom ramen för redan bearbetat material. Den statistik arbetarskyddsstyrdsen framställer harhuvudsakligen lillkommil som underlag för det förebyggande arbetet, exempelvisvid utarbetande och uppföljning av anvisningar. Statistiken används också iplaneringen av tillsynsarbetet i yrkesinspektionsdistrikten och som undertagför upplysnings- och informationsverksamhet samt vid behandlingen av vissaärenden. Materialet för statistiken utgörs huvudsakligen av yrkesskadeanmät-ningar.Detta innebär alt materiatet är något mer omfattande än undertaget för denofficiella statistiken vilken enbart omfallar godkända yrkesskador. 1977/78:74 7 Verksamheten inom arbetarskyddsstyrelsens tittsynsavdelningär i princip organiserad enligt två olika huvudlinjer. Man arbetar antingen branschspe-cifikt(t.ex. skogssektionen) etter är specialinriktad på olika slag av maskiner,anordningar etc. (t.ex. sektionen för lyft- och transportanordningar).Specialistansvaret omfattar maskiner och anordningar av ifrågavarande typoavsett i vilken bransch de används. Statistik för de branschspecifika behoven framställsoftast genom spe-ciatbearbetningar av de titt yrkesinspektionen insända yrkesskadeanmät-ningarna.Statistiken sammanställs åriigen och utkommer inom ett halvt titt efterskadeårets slut. Den specialinriktade statistiken bygger huvudsakligen påsärskilda uppgifter som inhämtas från arbetsgivarna, när man genomyrkesskadeanmälningar fått vetskap om att en yrkesskada inträffat. Härigenomfår man en mycket detaljerad information om den inträffade yrkesskadan. De två specialinspektionerna inom yrkesinspektionen,tillsynsmannen över elektriska starkströmsantäggningar ochsprängämnesinspektören, sammanställer statistik över yrkesskador inom resp.arbetsområde. Statistiken används främst inom tillsynsarbetet men också somundertag för anvisningsarbetet inom industriverket och arbetarskyddsverket. sammanställer en redogörelse föryrkesskadefall inom sjömansyrket. Statistik används som undertag för föreskriftersom verket utfärdar, för prioritering av sjöfartsinspektionens arbete samt förinformation och undervisning. Förutom den officiella yrkesskadestatisliken görs en mängdinterna statistiska sammanställningar inom statliga verk,branschorganisationer och företag. Stattiga verk med egen yrkesskadestatistik är följande:arbetsmarknadsverket, domänverket, luftfartsverket, postverket, statens vattenfallsverk.statens vägverk, och statensjärnvägar. De statliga verkens yrkesskadestatistik omfattar samttigaanställda. Ofta bygger denna statistik på RFV-btanketten eller på den s.k. SAF-btanket-tensom nämns i det följande. Indelningar görs utifrån de verksamheter som bedrivsinom verken samt de skadades sysselsättning vid skadetittfät-tet. I vissa fattgörs dessutom speciella orsaksindetningar. Inom LO- och SAF-området gör följande förbund egenstatistik: inom LO. och Svenska pappersindustriarbetareförbundetsamt inom . För företagsintern yrkesskadestatistik finns ettstandardiserat system, som utarbetats av arbetarskyddsnämnden. Prop.1977/78:74 8 ocli en blankett Rapport om yrkesskada eller tillbud finnsför detta ändamål. Dessa blanketter kan rekvireras via SÄF och kallas därför SAF-btan-ketterna. Branschorgan och partssammansatta organ med egen statistikär: Bygg-hätsan. Även vissaföretag gör egen yrkesskadestalislik. Viss yrkesskadestatistik upprättas ocksåi anslutning till arbetsmarknadsparternas irygghetsförsäkring (TFY). Genomgående för arbetsmarknadens yrkesskadestalislik äratt den utkommer relativt snabbt efter skadeårets utgång (1/2- ). Utredningsarbetets huvudsaktiga syfte har varit alt sedanbetydelsen av yrkesskadestatistiken för yrkesskadeförsäkringens det minskattillgodose angelägna önskemål om sådana förbättringar av statistiken att denblir bi a hjälpmedel för bedömningar och ställningstaganden när det gälterinsatserna för en tillfredsställande arbetsmiljö. I samband härmed skulle ävenvissa andra frågor såsom yrkesskadestatistikens administration, angelägenhetenav en snabb redovisning av uppgifter om inträffade yrkesskadefall, m. m.utredas. Utredningen framhåller bl.a. att de uppgifier omyrkesskador som insamlas via yrkesskadeförsäkringen är det enda samladematerialet om skador som inträffar i arbetsmiljön. Uppgifterna bör därförregistreras och behandlas på ett sådant sätl att de i så stor omfattning sommöjligt kan användas i det förebyggande arbetarskyddet. Detta innebär bl.a. vid sidan av den officiella och mer översikttiga yrkesskadestatisliken måsleskapa möjligheter för speciatbearbetningar av heta materialet eller delardärav. Utredningen anser därför att man måste skapa ett system som förutom attmöjliggöra statistiska bearbetningar även medger framtagning av enskildaskadeanmälningar eller skadeanmälningar för grupper av skadefall som kan varaav intresse för ytterligare analyser. Detta system, som utredningen kallar informationssystem omyrkesskador, föreslås omfatta dels ell centralt ADB-baserat register somfrämst skall användas för yrkesskadestatistik och som i koncentrerad form skallinnehålla de uppgifter som inhämtats i yrkesskadeanmälan, dels ett regislersom innehåller skadeanmälningarna. Målet för informationssystemet omyrkesskador är enligt utredningen att skapa underlag för arbetarskyddetsförebyggande arbeie. Prop.1977/78: 74 9 föreslår för sin del altinformationssystemet om yrkesskador skall omfatta alla yrkesskador. Förutomsädana skador som tidigare fött under yrkesskadeförsäkringen avser utredningenhär ocksä skador som inte letl titt ersättning från yrkesskadeförsäkringen mengivit upphov till lyte eller men. Anmälningsskyldigheten skatt därför varagenerell. Som en följd av detta vidgade yrkesskadebegrepp kommer antalet skadorsom klassas som yrkessjukdomar alt öka och man får därigenom möjlighet att påett helt annat sätl än tidigare belysa yrkessjukdomarna och därmedsammanhängande exponering för olika faktorer i arbetsmiljön. Någon förändringav otycksfattsbegreppei förestås inle. haremellertid övervägt möjligheterna att till informationssystemet också inhämta uppgifierom bagateUskador och tillbud för all därmed få ett förbättrat underlag förarbetarskyddet. Utredningen konstaterar emellertid att det f. n. inte ärpraktiskt genomförbart inom ramen för en allmän riksomfattande statistik påett statistiskt tillförlitligt säll fånga in alla dessa slag av uppgifier. Utredningenframhåller dock vikten av att man inom olika branscher och förelag bygger upprutiner som kan fånga in information om risker via uppgifter om bagateUskadoroch tittbud. Härigenom kan man erhålla ett förbättrat underlag fördel lokalaskyddsarbetet. anser att informationssyslemetom yrkesskador skatt omfatta alla personer som drabbats av skador iarbetslivet. Detta innebär att även familjemedlemmar kommer alt omfaltas avsystemet i den mån de är försäkrade enligt yrkesskadeförsäkringen. För ensamföretagare förestås samma generella anmälningsplikt som för arbetsgivare.Studerande under yrkesutbildning förestås omfattade av systemet liksomvärnpliktig personal m. fl. Utredningen framhåller dock att inordnandet avskador bland värnpliktig personat m.fl. i informationssysiemel bör behandlas isärskild ordning. Beträffande vårdtagare föreslås ingen anmälningsskyldighet. Här bör tilläggas att genom lagarna omarbetsskadeförsäkring och om statligt personskadeskydd som trätt i kraft den Ijuli 1977 har den skyddade personkretsen utvidgats avsevärt. Lagen (1970:380)om arbetsskadeförsäkring (omtryckt 1977: 264) omfattar förulom arbetstagareockså egenförelagare och uppdragstagare. Arbelsskadeförsäkringen gäller ävendem som genomgår utbildning i den mån utbildningen är förenad med särskild riskför arbetsskada. Lagen (1977: 265) om statligt personskadeskydd omfattarpersoner som skadats under militärtiänst. civitförsvarstiänst och räddningstiänstsamt under vistelse på anstalt. Den omfattar även anhållna och andra som merkortvarigt tas in i anstalt, häkte eller polisarrest. 1977/78: 74 10 Utredningen föreslår att liksom nu gemensam blankett skallanvändas både för yrkesskadeförsäkringen och för informationssystemet om yrkesskador.Anmälan sker till den försäkringskassa vid vilken den skadade är inskriven.Skyddsombudet och. om sä är möjligt, den skadade bör delta i utredningen ochsignera anmälan. Utredningen föreslår att en tidsgräns för att avge anmälansätts vid . Anmälningsskyldigheten föreslås liksom nu åvilaarbetsgivaren. 3.3 Uppgifter i informationssystemet Utiedningens förslag till innehåll i yrkesskadeanmälan harutarbetats med utgångspunkt från användarnas behov och önskemål. Ett krav frånderas sida är att man överger den grova näringsgrensindelningen i dagensyrkesskadestatistik där verksamheten klassificerastika för heta företagel, t ställetbör verksamheten inom företagens olika enheter åsättas en näringsgrenskod.Utredningen har vall att som minsta enhet vid närings-grensklassifikationanvända arbetsstället enligt den av SCB fastställda definitionen, dvs. enlokalt eller funktionellt avgränsad produktionsenhet eller motsvarande inomföretaget. En övergång litl standard för svensk näringsgrensindelning(SNI) föreslås. Därigenom ges förutsättningar för jämförelse med annanofficiell statistik. Uppgifterom näringsgren pä arbetsställenivå inom olikaföretag kan hämtas från SCB:s centrala företagsregister tittsammans meduppgifter om arbetad lid. gör det möjligt all erhålla undertag förberäkning av den relativa yrkesskadefrekvensen på arbetsställenivå. SNI äremellertiduppbyggd för alt klassificera ekonomiska produktionsenheter och blir därföribland för grov för arbetarskyddsändamåt. Detta medför att uppgifter ocksåbehöver inhämias för att kunna göra en indelning efter den specifikasysselsättning den skadade hade vid skadetillfällel oberoende av branschtillhörighet.Ett annal behov från aibelarskyddssynpunkt är att kunna skilja på normal driftoch produktion å ena sidan och reparationer, service, montering etc. å andrasidan. De uppgifter man inhämtar bör göra det möjligt att. förutomsysselsättningen, också kunna redovisa arbetets art och för vissa arbeten ocksåarbetsmoment. Dessa uppgifter bör ses som en komplettering till yrkesuppgiftensom ocksä skall inhämtas. Den för arbetarskyddet viktigaste funktionen med detföreslagna informationssystemet är all kunna belysa yrkesskadornas antal ochorsaker. Utredningen förestår alt skadeanmätan skall bestå av frågor med bundnasvarsalternativ samt vidare en uppmaning till beskrivning av skadans uppkomst,händelseförtopp m. m. frågorna gäller var den skadade befann sig. hanssysselsättning samt vilka maskiner, verktyg, kemiska ämnen etc. som inverkadevid händelseförloppet ni. m. Uppgifier om den skadades löne- 1977/78:74 11 arbelslid och arbelstidens förtäggning samt vid vilkentidpunkt skadan inträffade avses också inhämias. Även uppgifter om denskadades erfarenhet är av iniresse påpekar uiredningen. nämligen dels denerfarenhet den skadade har av verksamheten i stort och dels den utbildning föroch erfarenhet av det arbeie vid vilken skadan skedde. Uppgifier om den skadadeerhållit instruktion och inforniation om del akluella arbetet skall också inhämias.Nu nämnda uppgifter skall i koncentrerad form överföras till ell ADB-register, Utredningen anser att det slutliga innehållet iyrkesskadeanmälan skall beslämmas försl efler det förstagel utprovats i praktiken.Därför föreslås att arbetarskydds verket i samarbete med RFV och SCB genomförviss försöksverksamhel. Del skall därför ankomma pä arbeiarskyddssiyrelsen ochRFV att fastställa formulär för yrkesskadeanmälan.