prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Bolaget lämnar bindandelöften om finansiering lill på förhand fastställd ränta. SEK:s kredilofferter gmndashuvudsakligen på bolagels motsvarande upplåning i Allmänna pensionsfonden (AP-fonden).Räntan anges i relation till räntan på långa statslån. Tillägget till statslåneräntaninkl. bolagets marginal är f. n. Vid exportörens avslut med köparen äralltså finansieringsvillkoren bestämda och köparen bunden all la upp lånet iSEK. Under liden från exportörens accepl av krediten lill dess utbetalning skerutgår en löflesprovlsion med 0,per annum, av vilken ärprovision till AP-fonden, SEK:s andel av löftesprovisionen är således 0,1procentenheter 1 dessa fall. Vidslutet av hade SEK en sammanlagd utiåning på 3 571 milj, kr. Av dettabelopp var eller 1948 milj. kr. krediter till varvsindustrin. Samtidigthade SEK utestående bindande utfästelser om kredit till fast ränta till ettbelopp av 1 715 milj. kr. Upplåningen vidslutet av 1977 var 3 254 milj. kr. Huvuddelen av beloppet var upplånat Inomlandet som reverslån 1 AP-fonden. Utlandsupplåningen uppgick till 714 milj. kr.varav ca två tredjedelar mot revers och ca en tredjedel som obligationslån. Avutiandsupplåningen avsåg 200 milj. kr. lån i svenska kronor. SEK:slån ges till största delen . Utiåningen i andra valutoruppgick vid utgången av lill ungefär 380 milj. kr. Tre Qärdede-lar avupplåningen i utländsk valuta motsvarades av utiåning i samma valuta. Sklllnandenmellan SEK:s upp- och utiånlngsränlor - den s. k. kostnadsmarginalen - harvarierat. F. n. uppgår den till . För lån som har avtalals efler den17 febmari 1978 tillämpar SEK en utiåningsränla på . Denna ränta gäller föralla lån oavsett löplid och övriga villkor. 3.1Statsstödd exportkreditgivning genom AB Del s.k.SEK-systemet föreslås enligl utredningen bli utformat så atl SEK lämnarkostnadsfri utfästelse om lån i svenska kronor eller utländsk valuta till fastränta enligl consensusvillkor inom en fömlbestämd ram. 1977/78:155 109 SEK:sutlåningsverksamhel bör i huvudsak avse avlyft av affärsbankernas krediter lillden utiändske köparen eller dennes bank. Lån direkt till exportören bör ocksåkunna lämnas. SEK föreslås anskaffa erforderliga refinansieringsmedel främstgenom upplåning utomlands. Den svenska kapitalmarknaden las i anspråkhuvudsakligen i nuvarande omfattning. Staten ålar sig enligl förslaget allårsvis och 1 efterskott läcka skillnaden mellan SEK:s utlånings- ochupplåningsräntor (inkl. SEK:s pålägg för administrationskostnader m.m., den s.k.koslnadsmarginalen) och svara för ev. kursrisker, som också ev. kurs-och ränlevinster tillfaller staten. Ett ev. överskott bör inbetalas lill stateneller fonderas hos SEK för all möta framtida behov. Chefenför har tidigare denna dag (bilaga I) dragitupp riktlinjerna för utformningen av exportkreditstödel. Han har föreslagitdels all utredningens förslag läggs lill grund för ett nytt syslem för statsunderstöddexportfinansiering, det s. k. SEK-systemel, som blir tillämpligt under entreårsperiod, räknat fr. o. m. , dels atl man vid sidan av detnya systemet behåller nuvarande exportkredilstöd 1 modifierad form och föriängerdel till utgången av . Jag ansluter mig till delta ställningstagande.Chefen för budgetdepartementet har tidigare (bilaga 2) tagit upp frågor omvissa förändringar i det nuvarande ränleslödel för exportkrediter somföreslagils av exporlkredilulredningen. SEKsköter redan nu en betydande del av den svenska exportkreditgivningen.Eftersom avsikten är atl inle inrätta nya organ under den föreslagna försöksperiodenfinner jag del lämpligt atl bolaget ges möjlighet atl lämna de föreslagna slatsslöddakrediterna. Jag övergår nu lill frågan om utformningen av det statliga stödet. Enviktig fråga är vilka kreditvillkor som skall gälla för de slatsslödda kreditemaoch vilka kriterier SEK skall tillämpa för beslut om all bevilja eller avslåkreditansökan. Enligl de förordade riktlinjerna för det slöd för exportkredilgivningsom skall finnas tillgängligt för svenska exportörer efter skallvillkoren i huvudsak ansluta lill vad som anges i den s.k. consensusöverenskommelsen.Genom denna överenskommelse, som träffats inom ramen för , har ell anlalindustriländer, bl. a. , förklarat sig beredda atl följa vissariktlinjer för statligt slöd vid exportkredilgivning. Riktlinjerna reglerar refinansieringsränlansminiminivå, kontanlandelens mlnlmlsloriek och kredittidens maximala längd. Enliglförslaget ulgår slöd endasl för krediter med en löptid av minsl . Dennatid ansluter till consensusöverenskommelsen. FörSveriges del har ansvaret för tillämpningen av consensusöverenskommelsen iförsta hand lagts på EKN. Det ankommer dock på regeringen atl ge de närmareföreskrifter som kan erfordras för atl utveckla den praxis som är nödvändig förall säkerställa all de riktlinjer som anges i consensusöverenskommelsentillämpas vid statligt slöd för refinansieringen av exporten. Prop.1977/78:155 110 Enliglde tidigare nämnda riktiinjerna kan statsstöd tlU exportkredit endast utgå försådan export av varor och tjänster som kan erhålla EKN-garanti. Dessutom skallvillkoren för affären vara sådana atl EKN-garanti kan ulgå även om SEK i delaktuella fallet inle ställer krav på sådan garanti. Exporlkredilulredningenhar föreslagit all SEK skall avgöra vilka villkor som skall tillämpas vid stalsstöddkredit. Jag delar den uppfattningen. Prövningen kan dock innebära övervägandensom är främmande för SEK. Efiersom EKN har fått i uppdrag alt följa tillämpningenav consensusöverenskommelsen bör SEK enligt min mening bygga på EKN:stillämpning av denna överenskommelse. SEK bör alltså lämna slatsslödda krediterendasl i den mån de uppfyller villkoren för EKN-garanli och den svenska lill-lämpningenav consensusöverenskommelsen. SEK bör enligl min mening samråda med EKN framföralll när osäkerhet föreligger inför beslul om stalsstödd kredit. Den ordningsom nu förordas medför atl villkoren för slatsslödda exportkrediter som lämnasav SEK bygger på den praxis som utvecklas av EKN. Utredningsförslagetbehandlar inle särskilt frågan om finansieringen av farlygsexport. Frågan lasupp av ett par remissinstanser. föreslår allexport av nya fartyg bör kunna finansieras med de föreslagna slatsslödda exporlkredilema.Sveriges redarförenlng föreslår all export av begagnade fartyg och av sjöfartsljänslerskall ingå 1 systemet. Jag är inte beredd att nu ta ställning till de svenska varvsförelagensexport av nya fartyg. Jag avser att återkomma i denna fråga i samband medfrågan om strukturen och omfattningen av den svenska varvsindustrin. Enligl vadjag har erfarit kommer chefen för atl la uppfrågan om särskilda åigärder för finansiering av sjöfarts-tjänster i sambandmed kommande förslag från den sjöfartspolitiska utredningen (K 1977:05). Iavvaktan härpå finner jag det nu inte lämpligt all sjöfartstjänster inordnas 1systemet. förslag bör stalsstödd kredit lämnas inom en viss ul-låningsram.Flera remissinstanser, bl. a. fullmäktige i , framhåller att ettflertal faktorer torde medföra en snabb expansion av SEK:s verksamhet och atlen ram för SEK:s av staten stödda kreditgivning inle torde vara av praktiskbetydelse. Fullmäktige pekar på all om systemet skulle visa sig vara mer kreditstimulerandeän förutsett och rambeloppel förbrukas under kortare lid än ,statsmakterna har all välja mellan atl vidga ramen eller alt ändra villkorenför statens åtaganden. finner ändringar 1finansieringsvillkoren vara all föredra framför någon form av kö- eller ransoneringssyslem.Några remissinstanser, kommerskollegium, RRV och LO, ullalar sig för atlstatligt stödd exportkredilgivning bör prövas med slor restriktivitet. Föregen del anserjag, i likhet med flertalet remissinstanser, all införande avadministrativa begränsningar, kösystem eller liknande inte bör kom- 1977/78:155 111 Ett sådant förfarande skulle enligt min mening äventyra en väsentligfördel med del föreslagna systemet, nämligen att exportörerna erhåller säkradtillgång till refinansieringsmedel . En höjning av rameneller ändringar av villkoren ligger enligt min mening närmare till hands. Somjag har nämnt bör SEK;s utfästelser om slatsslödda krediter kunna avsesåväl svenska kronor som utiändsk valuta. Vid remissbehandlingen har frågor omräntevillkor och valuta tagits upp. Fullmäktige 1 förordar en vissdifferentiering av räntevillkoren så att utlåning betingar enprocentenhet högra ränta än utiåning i utländsk valuta. RRV anser det vara väsentiigtalt noga överväga möjligheten att 1 systemet Införa en differentiering av räntenivånberoende på kredilvaluta i syfte all undvika en alllför stark förändring av fömtsättningamaför företagens normala val av konlraklsvaluta. Enliglmin mening bör en differentiering av SEK:s ullåningsränla vid slatsslöddaexportkrediter prövas vad gäller lån . Vid övervägande avvilken räntesats som kan vara lämplig har jag stannat för att lån i svenskakronor Inledningsvis bör betinga en ränta som är en halv procentenhet högre änvad som anges i den s.k. consensusöverenskommelsen. På delta sätl erhålls enåterspegling av skUlnaderna 1 marknadsmässiga räntor. För förelagens del blirändå totalkostnaden för krediten avsevärt mindre än vad som f. n. är aktuellvid lån . Med hänsyn till de snabba förändringar av räntelägetpå de olika kapitalmarknaderna som kan inträffa och osäkerheten påvalutaområdet bör regeringen ha möjlighet all bl. a. med hänsyn till siatensåtaganden ändra de föreslagna kreditvillkoren för slalstödda lån inom ramenför internationella åtaganden. Anledningar till förändringar kan varakostnaderna för staten eller förändringar i konjunktursituationen. Slatsslöddalån från SEK bör lämnas i den valuta som SEK kan erbjuda och som gertillstånd till upplåning 1. Utredningenhar inte närmare berört vilket lägsta belopp som skall gälla för stalsstöddexportkredit. Enligt de riktlinjer för statsstöd till exportkredilgivning somtidigare förordals (bilaga 1) bör slöd inle ulgå för slatsslödda exportkreditergenom SEK som understiger . 3.2Omfattningen av SEK:s statsstödda kreditgivning Beträffandeomfattningen av den statsstödda kreditgivningen konstaterar exportkredilulredningen1 en prognos atl den medel- och långfristiga exportkreditgivningen, d. v. s.krediter med en löptid av över ell år kan beräknas kommaalt uppgå lill totalt ca 16000 milj. kr.. Inkl. s. k. försåldaexportfordringar. Andelen exportkrediter med löplider mellan ell och två åroch andelen krediter som kommer alt internfi-nansieras med egna medel kan enliglutredningen inte exakt bestämmas. 1977/78:155 112 Engrov uppskattning ger vid handen atl av den prognostiserade kreditgivningenkan komma alt avse krediter med en löptid saml sådana krediter somkommer att finansleras av företagen själva. Detta Innebär att omfattningen avden här aktuella svenska exportkreditgivningen kan antas bli ca 12000 milj.kr. bör det nuvarande exportkreditstödel utnyttjas som ett komplement lillSEK-systemel . Utredningen bedömer all totaltca 2000 milj. kr. torde utgöras av krediter som kommer alt finansieras på annalsätl än Inom ramen för del föreslagna SEK-systemet under perloden. Omfattningenav SEK:s utlåningsvolym kan beräknas minska i motsvarande utsträckning. SEK:stotala kreditvolym torde alltså kunna uppskattas till ca 10000 milj. kr. beräkning skulle sålunda en ram på 10000 milj. kr. för löften om statsstöddaexportkrediter genom SEK vara tillfyllest . Flertaletremissinstanser anser, i likhet med utredningen, atl denna bedömning är myckelungefäriig. m. fl. anser det rimligt atl räkna med atl uiredningensförslag kommer alt medföra en betydande exportökning under försöksperioden.Ramen bör därför från början sättas till 12000 milj. kr. för denna period.Många remissinstanser pekar på all ramen torde komma atl behöva justerasrelativt omgående. bör en årlig omprövning av ramens storlek göras av regeringen.Vissa remissinstanser går längre. Bl.a. föreslår fullmäktige i alten prövning av ramen bör göras en gång per halvår. Möjligheten atl bedömarealismen i den föreslagna ramen beror enligl min mening 1 viss utsträckningpå hur stor andel av kredilulfäslelsema som avräknas mot ramen. 1avvaktan på all erfarenheterna av SEK:s verksamhet kan utvärderas bör enliglutredningsförslaget avräkning mot den föreslagna kreditramen av utfästelser skemed . Några remissinstanser, bl.a. och m.fl., anför alt denna siffra kan vara för hög. För egen del anserjagall den bedömning av avräkningsande-len som utredningen har gjort ärrealistisk. Om del visar sig vara erforderligt, bör dock regeringen hamöjlighet all ändra av-räkningsandelen. Föregen del förordar jag alt statsstödd kreditgivning genom SEK får ske Inom enram på 10000 milj. kr. /79-1980/81. Bedömningama äremellertid osäkra. Visar del sig alt ramen är otillräcklig för en omprövning avramen, kreditvillkoren eller avräkningsandelen göras. Ramen bör ställas lill SEK:sförfogande successivt. Ett särskilt problem är till vilken kurs löften ochkrediter i utländsk valuta skall avräknas mot ramen. Jag förordar att avräkningsker lill den kurs som rådde för löftet resp. kredilavtaletstidpunkt. Jagvill understryka atl SEK även , parallellt med statligt stöddakrediter, kommer atl lämna vissa krediter till marknadsmässiga vill- 1977/78:155 113 kor.Bl, a. gäller detta vissa krediter för finansiering av export till , 3.3Vissa särskilda frågor i anslutning tiU verksambeten vid AB Delförordade systemet innebär en förändring av SEK:s verksamhet. SEK föreslås fåmöjlighet alt lämna lån och utiändsk valuta lill fast stalsstöddränta för refinansiering av exportkrediter med löptider . Kreditgivningenvänlas öka kraftigt. SEKlämnar f. n. ofta utfästelser om kredit i samband med exportörens offertglvning.Exportören tar sedan ställning till SEK:s kredlloffert. Avlyft sker som regel isamband med skeppning. Hela lånet kan lyftas vid ell tillfälle, men detförekommer även all krediter lyfts i delposter. Utredningenhar fömtsatt all SEK:s praxis i dessa avseenden m. m. får gälla även för statsstöddakrediter. Också jag anser all så bör ske, och föreslår all del får ankomma påregeringen alt närmare föreskriva vad som kan erfordras 1 samband med de statsstöddakreditema. Enligl utredningen bör prövningen av de fall där SEK skall lämna stalsstöddkredit ske i samarbete med EKN. Som jag har anfört kan SEK itveksamma fall samråda med EKN rörande kreditvillkoren för de statsstöddakrediterna. På detta sätt avlastas SEK avgöranden av en karaktär som ärfrämmande för bolagels hittillsvarande verksamhet. Huvuduppgiften för bolagethar varit och bör även 1 fortsättningen enligl min mening vara atl granska Inkomnaansökningar från säkerhetssynpunkt och svara för en effektiv upplåning averforderliga medel på den inhemska och på utiändska kapitalmarknader. Medhänsyn lill all SEK:s nuvarande administrativa resurser inte skall behövautökas nämnvärt, bör enligl utredningen den statsstödda utlånings-verksamheten,liksom f.n., i första hand avse avlyft av affärsbankernas krediter till denutländske köparen eller dennes bank. Detla Innebär all SEK enligl utredningensförslag normall inle skall engagera sig 1 den direkta kreditgivningen lill denutiändske köparen. Liksom bör dock inga hinder föreligga för alt lånlämnas direkt till exportören eller till refinansiering av affärsbankernaskrediter lill exportören. Utredningen förutsätter att affärsbankema även ifortsättningen kommer atl svara för exportkrediternas uppläggning, liksom förkundkontakter, kreditbevakning m, m. Frågor om bestämmande avleveranstidpunkt, om säkerhet m, m, bör enligl förslaget bedömas som . Endastell fåtal remissinstanser har berört de fortsalla relationerna mellan SEK ochkunderna. har framhållit viklen av all den nu rådandearbetsfördelningen bibehålls, Enliglmin mening bör SEK:s karaktär av mellanhandsinstilul bibehållas. Del innebäralt den slatsslödda kreditgivningen 1 huvudsak skall avse 8 1977178.1 saml. 1977/78:155 114 kreditersom lyfts av från bankema. En rationell arbetsfördelning mellan SEK ochaffärsbankerna kommer därmed all kunna behållas. 1 likhet med bl.a.bankinspektionen vill jag understryka vikten av all affärsbankernas resurseroch kunnande på exportkredilområdel utnyttjas och tillvaratas. Del bör dock inlefinnas hinder för att lån med statligt stöd lämnas direkt till köparen ellerdirekt lill exportören. 1 övrigl kan en granskning av bankernas avgifter isamband med de statsstödda kreditema vara motiverad med hänsyn lillexportörernas möjlighet att anlita SEK-systemel. En möjlighet för exportörenalt gå direkt lill SEK bör enligt min mening innebära all konkurrensen mellan bankemabidrar till all hålla exportöremas kostnader i detta avseende på en låg nivå.I övrigt bör för SEK:s verksamhet gälla samma regler som beträffandevaluta val, säkerhetsbedömning m. m. Som har framhållits bör EKN:sregler gälla vid SEK:s bedömning av leveranstidpunkt, kredittid m. m. Enligl utredningen bör SEKlämna kostnadsfri utfästelse om stalsstödd exportfinansiering till fast ränta. DetlaInnebär all särskild löflesprovlsion inte skall ulgå. Utredningen anför atl SEKendasl i undanlagsfall bedöms komma atl erlägga särskild löflesprovlsion försin upplåning utomlands. För den svenska upplåningen hos AP-fonden ulgår f n.en särskild löftesprovision på 0,mellan avtal och utbetalning.Utredningens förslag grundar sig på målsättningen all kostnadema förexportkrediterna utöver de angivna consensusräntoma bör vara så låga sommöjligt. Utredningen föreslår vidare all ett före kontraktsdagen givet löfteom stalsstödd kredit bör slå kvar . Av remissinstansernahar RRV anfört att någon form av löflesprovlsion eller adminlstrationsavgiflbör av SEK. Jag vill framhålla att enlöftesprovision från kontraktstidpunkten eller en löflesprovlsion redan från offertlidpunklenmenligt kan inverka på förelagens incitament all lämna offerter. I dagens lägeskulle delta innebära alt en del av stimulansen lill förelagens exportansträngningarskulle bortfalla. Å andra sidan har utredningen konstaterat att vissa kostnaderkan vara förknippade med förhandsbeskeden. När del gäller utlandsupplåningenvill jag framhålla att denna ställer vissa krav på likviditet, vUkel Innebär enbelastning och en kostnad för bolaget. Jag förordar därför att en mindre löftesprovisiontas ul mellan accept av SEK:s kredlloffert och avlyft.Provisionens storlek bör bestämmas med hänsyn till de kostnader som föreligger1 sammanhanget. Jag anser alt en löflesprovlsion i storleksordningen perår av lånebeloppet löftet står tillgängligt är rimlig i ettinledningsskede. Av den löpande uppföljningen får framkomma om avgiften börändras för atl uppnå full kostnadstäckning med beaktande av effekterna påexportstimulansen. Det bör ankomma på regeringen att besluta härom. Enliglutredningsförslaget skall SEK:s kapitalbehov förden statsstöddakreditfinansieringen i huvudsak täckas genom upplåning utomlands. 1977/78:155 115 förutsättshärvid alt med beaktande av rimliga kursrisker - söker låna på de skildautländska marknader som tillsammans ger de mest gynnsamma viUkoren vad gällerlånetid och räntekostnader. Utredningen framhåller alt en sådan strävan fömtsätterbl. a. att SEK:s upplåning inte skräddarsys för specifika affärer. Upplåningenförväntas öka kraftigt. Det är vidare enligt uiredningens bedömning skäligt allSEK erhåller fortsatta refinansieringsmöjligheter på den svenskaobligationsmarknaden och i AP-fonden i minsl samma uisträckning som f. n. Utredningenhar beräknat all denna upplåning högst kan komma atl uppgå till avden totala utiåningen och alt upplåningen kommer atl spridas ut på en längreperiod, fem å , vilket innebär alt den åriiga nyupplåningen för den slatsslöddakreditgivningen kommer all ligga i storleksordningen I 500-2000 milj. kr.Utredningen bedömer all SEK:s upplåning efter en uppbyggnadsperiod grovtuppskattat kommer atl bestå av långfristig utiändsk upplåning och 20%kortfristig utiändsk och/eller svensk upplåning samt långfristig svenskupplåning. Utredningen framhåller atl av förelagens export f. n.faktureras i svenska kronor och alt företagens efterfrågan på statsstöddakrediter i samma utsträckning torde komma att avse svenska kronor. På grund avall SEK:s utlånings- och upplåningsverksamhet kommer alt öka kraftigt och att SEK:srefinansieringsmöjligheter inle torde komma atl översliganuvarande nivå anser utredningen all en obalans kommer alt uppstå mellan upp-och utiåningen i valutahänseende. Statensåtaganden vad avser SEK:s utländska upplåning bör enligl utredningen omfatla ellsamlat ränte- och kursriskålagande. Utredningen påpekar atl den praktiskautformningen av statens ränte- och kursriskåtaganden kan medföra vissaproblem. Det är enligt utredningen svårt all rällvlsl bedöma SEK:s faktiska upplåningsränlaför lämnade lån i varje enskilt fall utan atl kräva strikt koppling mellan ut-och upplåningen. För all SEK bl. a. skall kunna erhålla bästa möjligakreditvillkor vid sin utländska upplåning krävs dock enligl utredningens meningstor flexibilitet vad avser bl. a. löptider och lånevolymer och att hänsynfortlöpande las till kursriskerna. Vidremissbehandlingen har bl. a. första, andra och tredje fondstyrelserna i AP-fondenberört SEK:s upplåning. Fondstyrelserna framhåller atl de i framliden kan kommaatl något utöka sin utlåning till exportkredilfinansi-erlng via pekar på de fördelar som uppnås genom att SEK:s upplåningutomlands kan ske samordnat med riksgäldskonlorets och verksamhetpå detla område. 1likhet med bl.a. fullmäktige 1 riksgäldskonlorel anserjag del vara väsentligtatt SEK:s utländska upplåning sker i nära kontakt med annan svensk upplåning 1 utiandet,särskilt den statiiga. Denna samordning av SEK:s utlandsupplåning börsjälvfallet, särskilt när del gäller tidsaspekten, ske inom ramen förriksbankens valutastyrelse. 1977/78:155 116 förstatlig utlandsupplåning, 1 vilken representanter för ekonomidepartementet, riksgäldskonloreloch , kan utgöra ett forum för samordning i delta sammanhang.Vid sidan härav blir emellertid ett kontinueriigt samråd på tjänstemannaplanelmellan SEK, och riksgäldskonlorel av vikt. Härigenom börtillfredsställande möjligheter föreligga för alt åstadkomma nödvändigsamordning 1 upplåningshänseende. Föregen del instämmer jag i den bedömning som utredningen har gjort vad gäller SEK:sbehov av kapital för den slatsslödda exportkreditgivningen. Behovet får 1 huvudsakläckas genom upplåning utomlands. Enligl utredningens mening bör SEK:supplåning och utlåning inte vara objekts-bunden. Jag har samma uppfattning. Delbör emellertid understrykas all upplåningen bör ske påsådant sätt att den bedöms bli billigast och minst riskfylld med tanke påstatens samlade ränte- och kurs-riskålaganden. Delta kräver en flexibelupplåning som innebär atl val av bl. a, upplåningsvalula, räntesals och löptidsuccessivt måste anpassas till de rådande, snabbi föränderligamarknadsförhållandena. Med hänvisning till nyssnämnda problematik bör del ocksåankomma på SEK all avgöra vilka främmande valutor som kan lånas ut. Del ärvidare sannolikt att SEK:s upplåning måste ske genom upplagande av så storalånebelopp att de inle kan utbetalas till exportföretagen ellerbanker enligt ingångna kreditavlal. För min del anserjag atl det bör varamöjligt för SEK all, i förekommande fall, efler tillstånd från ocksåi framtiden förränta sådana tillfälligtvis uppkomna kassaöverskotl i utländskvaluta. Utredningenföreslår atl SEK av staten erhåller gottgörelse för skillnaden mellan upp- ochutlånlngsränlorna, ersättning för eget kapital och för bolagels s. k. koslnadsmarglnalsamt för uppkomna kursförluster för de lån som tagits upp för att finansiera statsstöddakrediter. EfiersomSEK föreslås lämna kostnadsfri utfästelse om stalsstödd kredit, kommer enligtutredningen statens ränleåtagande, inkl. SEK;s kostnadsmarginal (f.n. 0,),all omfatla löftesprovision och andra upplå-ningskoslnader som SEK inom ramenför systemet kan komma all erlägga för sin upplåning.