prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — alt svara för all lanlmäteriets verksamhetbedrivs så att de krav som rikels säkerhet ställer kan tillgodoses, all medverka till atl trygga totalförsvarets behov av landskapsinformation och atl verka församordning av totalförsvarets och lanlmäteriets insatser när del gällerlandskapsinformation. Uppgifterna styrs lill väsenlliga delar av verksamheter som sammanhängermed utvecklingen i samhällel och särskilt inom totalförsvaret. Exempel på sådana verksamheter är krigsplanläggninginom totalförsvaret, externkartproduktion, utvecklingen inom ADB-området och den tekniska utvecklingeninom bl. a. området för fjärranalys. Verksamheten med säkerhetsskydd ökar inom främslde regionala och lokalalantmäleriorganen. Detta kräver att den hillills starkt eftersatta utbildningen och informationen förstärks. Inomdelprogrammet Beredskapsplanläggning kräverkrigstryckningsorganisationen ökade resursinsatser dels för fortsatt utbyggnad, dels och i särskilt hög grad föroundvikligen erforderiig ledning avdrift och underhåll utan vilken såväl kapitalförstöring som sänkt beredskapblir en omedelbar följd. 1977/78:100 Bilaga16 118 Pris-och löneomräkningen har beräknats till . Allernaiiv O innebär en minskning av piogiammet.sresurser med . Huvuddelen av uppgifterna inom programmet utgörs avåligganden som har lagts fasl i lagar och andra förordningar. Skullealternativet genomföras berörs samhällsplaneringen liksom allmänheten,myndigheter och företag av de fördröjningar som ovillkoriigen uppstår. Budgetalternativ 1 täcker inle medelsbehovet förverkets författningsenliga åligganden. Alternativet innebär att verksamhetenfår bedrivas med viss förskjutning mellan delprogrammen men med i övrigt islort sett samma inriktning och i samma omfattning som /78, I alternativ 2 har beräknats ytteriigare medel (-,) främst fören oundgänglig ledning av drift inomkrigstryckningsorganisationen, väsentligt ökade arbetsuppgifter främst vadavser den regionala och lokala lanl-mäteriorganisationen saml för en belydandeeftersläpning i beredskapsplanläggningen liksom för utredningar och utbildningavseende beredskapsplanläggning inom hela lantmäteriorganisationen, 1alternativet har beräknats medel för en tjänsi som assistent (registrator). Jagberäknar behovet av medel under anslaget till I . Jag har därvidräknat med visst tillskott (-t-150000 kr,) för de av LMV angivna, ökadearbetsuppgifterna inom den regionala och lokala organisationen. Jag hemställeralt regeringen föreslår att lill Lantmäleriet: Försvarsberedskap för budgetåret1978/79 anvisa etl reservationsanslag av I . Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet 1976/77Ulgift 6 180878 1977/78Anslag 6675 000 1978/79Förslag 7 207000 Utvecklingen och sammansättningen av anslaget harredovisats under programmet Förrällnings- och uppdragsverksamhet. Anslagetskall läcka kostnader för nedsättning av ersättningsbelopp enligtlantmäteritaxan, för laga skiftesverksamheten samt för statsbidrag lill vissasakägare. minskar andelen nedsättningarenligt äldre bestämmelser successivt. Behovel /83 uppgår enligtlänens beräkningar lill ca . ökar behovet av medel förnedsättningar enligt de nya reglerna (SFS 1976: 491). 1977/78:100 Bilaga 16 planernai avvaktan på erfarenheter från tillämpningen av dessa regler när detgäller medelsbehovet. Anslaget i den del del avser skiftesverksamhetenhar behandlats under program 2.Pris- och löneomräkningen har beräknals till . Resursbehovdärutöver för skiftesverksamheten (-t-l310 .) /79föreslås bli tiUgodosett genom omdisponering inom anslaget. Detta föreslås ske genom omföring från delposten förnedsättningsmedel. för statsbidrag föreslås bibehållasoförändrad för planeringsperioden.LMV avser atl under /78 slutföra ett under /77 påbörjat arbete med atl se överstalsbidragsreglerna. Del nuvaranderegelsystemet tas därvid upp tillprövning liksom frågan om alternativa former för denna typ av socialabidrag. Sammantaget upptas anslaget för helaplaneringsperioden på oförändradegrunder i avvaktan på tidigare omnämnd uppföljning av planer och resursbehov för skiftesverksamheten ochnedsättningar saml översyn av stalsbidragsreglerna. LMV framhåller att ökade resurser behövs för dendel av anslaget som avser kostnaderför lagaskiftesverksamheten i (delprogram 2 b). Ökningen motiveras dels av en planeradarbetsinsats för alt hållatidplanen och därmed slutföra verksamheten /81, dels av vissaoförutsedda rättelse- och ändringsarbeten i laga skifte. Verket föreslår att medelsbehovet tillgodosesinom oförändrad anslagsram genomöverföring från den förslagsvis betecknade anslagsposten för nedsättningar,LMV uttalar vidare atl verket avser atl efler ulredning återkomma med reviderad tidplan och kostnadsberäkningför skiftenas slutförande. Jag kan inte ansluta mig till LMV:s förslag tilllösning av det angivna resursbehovet.Jag finner det motiverat att anslaget, utöver löne- och prisomräkning (298000kr.) för lagaskiftesdelen, tillförs ytteriigare medel (.) för angivna arbetsinsatser iSolleröns laga skifte. För koslnader för nedsättning och statsbidrag räknarjagmed oförändrat medelsbehov. Jag har tidigare under anslaget D 2. Lantmäteriet:Förrättnings- och uppdragsverksamhetredovisat fördelningen på de olika ändamålen. Jaghemställer att regeringen föreslår atl tillLantmäteriet: Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga16 120 1976/77Utgift 3 162442 Reservation 304644 1977/78Anslag '3 000000 1978/79Förslag 4000000 ' Därav ej disponerat belopp . Under anslaget redovisas normalt kostnader förutrustning med anskaffningsvärde av minsl . LMV har som en åtgärd för ökad samordning av mätnings-och kartlek-nisk verksamhet i anslagsframställningen avseende budgetåret1976/77 föreslagit följande investeringsplan (prisläget i febmari 1975 i milj.kr. Totalt Delsom belöper sig j Den lämpliga tiden för atl genomföra en uppruslning enligiplanen av den tekniska utrustningen bedömdes vara . Det årliga behovel avmedel beräknades därmed till 2,3 milj. kr. Medel för nämnda upprustning har anvisats itilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 och i statsbudgetenför budgetåren 1976/77 och 1977/78. De medel som har erhållits har möjliggjortalt uppmstning framför allt inom den lokala organisalionen har kunnat inledas.LMV föreslår att den successiva upprustningen fortsätter. För detla ändamålfordras 3,0 milj. kr. Hänsyn har då lagils till prisstegringar sedan februari1975. De medel som har ställts till lanlmäteriets förfogandegenom uppräkning av utrustningsanslaget har använtsför upprustning av den regionala och lokala organisationen. Investeringarnavid LMV har däremot legal på i stort sett oförändrad nivå, vilket har medförtatt utbyte av slitna instrument samt anskaffning av nya instrument förrationellare kartframställning samt för angelägna utvecklingsarbeten har måstställas pä framtiden. Situationen vid LMV har sålunda nu blivit sådan alt detbedöms som mycket angeläget med kraftig ökning av investeringsmedlen för LMV:sdel. Det uppskattade återanskaffningsvärdel på LMV:s samlade utrustningsparkuppgår till 30,2 milj. kr. Man måste konstatera att det ej är möj- 1977/78:100 Bilaga16 121 ligtatt vidmakthålla en rimlig teknisk standard med nuvarande sloriek påutrustningsanslaget. andel av den tekniska utrustningen används även inom lanlmäterietsuppdragsverksamhet. Genom en god utruslningsstandard kan lantmäleriet därförge effektiv service inom uppdragsverksamheten. Breddade användningsmöjligheterger också bättre ekonomiskt utbyte av investeringar i teknisk utrustning. Del sammantagna medelsbehovel för nyanskaffningar vidLMV uppgår lill 3,7 milj. kr. Sammanlagtuppgår alltså medelsbehovet till 6,7 milj. kr. Av detta belopp faller ca 3,5milj. inom budgetalternativ 1 och återstoden inom alternativ 2. Jagberäknar behovet av medel under anslaget till 4 milj. kr. Jag förutsätterdärvid atl liksom den störredelen av anslaget används till att förstärka den inslrumentpark som behövs förförrättnings- och uppdragsverksamheten i den lokala och regionala organisationen.Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till Lantmäteriet: Utrustning för budgetåret1978/79 anvisa elt reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 16 122 KAPITALBUDGETEN Trettonde huvudtiteln . IV: 12. 1976/77Utgift 2565 000000 Behållning 373 000000 1977/78Anslag 2 205000 000 1978/79Förslag 3 705 000000 Från fondenulbelalas bostadslån, ränlelån, räntebärande förbätlringslån, lomträtlslån lill kommun samt lån avseende koslnader för outhyrdalägenheter. Gällande bestämmelser om bostadslån finns ibostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt 1976:788, ändrad senast1977:738) som trädde i kraft den 1januari 1975 och i bostadslänekungörelsen (1967:552, omtryckt 1973: 534, ändrad : 334).Enligt dessa bestämmelser ulgår lån ihuvudsak till ny- och ombyggnad avbostadshus. Bostadslånets sloriekbestäms så all det utgör en andel av ett i särskild ordning fastställt låneunderlag.Andelen är för kommun eller allmännyttigt företag, för bostadsrättsförening fristående från byggintressent och med insyn, i fräga om småhus som skallbebos av låntagaren, vidnybyggnad i övriga fall samt vid ombyggnad med vissa undantag då andelen är . Låneunderiaget bestäms i frågaom nybyggnad enligt en av regeringenfastställd metod som summan av beräknade koslnader för mark och dessiordningställande för bebyggelse samt för byggande. Vid ombyggnad utgör medvissa begränsningar den godkända kostnaden för arbetet låneunderlag. Vidombyggnad av flerfamiljshus kan i vissa fall även beräknade kostnader för mark inräknas ilåneunderiaget. Det förutsätts att underiiggande lån tas upp i öppna marknaden.För bostadslån skall eriäggas räntaefler en räntesats som fastställs av regeringen för etl kalenderår i sänder.Bostadslånet är förenat med räntesubventioner enligt regler som har redovisatsunder anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Amorteringstiden för lån till nybyggnad är om lånet avser småhus som skall bebos av låntagaren. Med visst undantagär amorteringstiden för lån till nybyggnad i övriga fall beroende av förhållandetmellan garanterad ränta och faktiskräntekostnad . För lån till ombyggnad är amorteringstiden högst . Bestämmelserna om ränlelån finns iräntelånekungörelsen (1967:553, omtryckt 1976:790, ändrad 1977:335). Räntelånutgår dels för bostadshus som haruppförts eller byggts om med stöd av statliga lån som har beviljats 1977/78:100 Bilaga16 123 enligtde bestämmelser som gällde före den , dock ej för hus som harfärdigställts . dels för bostadshus som har uppförts utan statligtlån, om räntebidrag förut har beviljats för huset. Fr. o. m. den 1 januari 1975ulgår räntesubventioner också i samband med räntelån enligt regler som harredovisats under anslaget B 4. Räntebidrag m. m. En redogörelse för bestämmelserna i kungörelsen(1962:538) om för-båttringslåii (omtryckt 1976:789, ändrad 1977:336) harlämnals förut under anslaget B 6. Viss bostadsförbättringsverksamhel m. m. Tomträttslån till kommuner enligttomträttslånekungörelsen (1965:905, omtryckl 1976:793) kan utgå till kommunersom har upplåtit tomträtt till mark för bostadsändamål. Lån enligt förordningen (1976: 260, ändrad 1977:167) omhyresförlustlån ulgår för att täcka viss del av hyresförluster under åren1971-1978. För långivningen i form av bostadslån ochförbätlringslån fastställer olika ramar. Regeringen harbemyndigande att under vissa förutsättningar utvidga de fastställda ramarna.Riksdagen har /beslulat att ramen för lån tillnybyggnad för fastställs till 8 160000 m våningsyta motsvarande ettberäknal antal lägenheter av 64700 jämte lokaler som ingår i låneunderiag ochpantvärde för bostadslån. För vari och elt av har ramensamma omfattning som för . Lån till ombyggnad samt räntebärande förbättringslånfår beviljas intill ell belopp av 450 milj. kr. under vari och ell av åren 1977och 1978. För vart och etl av utgör 15 milj.kr. en särskild ram för beslul om höjt låneunderlag för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. Anslaget till fonden, vilket anvisas med det belopp sombehövs för utbetalning av beviljade lån, har förts upp med 2205 milj. kr. anför följande om bostadsbyggandetsoch långivningens omfattning och inriktning. färdigslälldes genom nybyggnad ca 55 800lägenheter, vilket innebär en minskning med ca 18700 lägenheter 1975. Minskningen avsåg såväl småhus- som flerfamiljshusbyggandel.Antalet färdigställda lägenheter minskade sålunda med ca 11700 i flerfamiljshusoch med ca 7000 i småhus. Tillskottet av lägenheter fördelar sigmed ca 40 100 på lägenheter i småhus och ca 15 700 på lägenheter i övriga hus- här benämnda flerfamiljshus. Andelen lägenheter i småhus uppgick därmed till ,vilket innebären ökning jämfört med . Utvecklingenunder perioden 1972- 1976 framgår av följande tablå. 1977/78:100 Bilaga 16 124 Andelen lägenheter i småhus (%) Av tillskoll av lägenheter iflerfamiljshus utgjordes 642 av rum i s.k. specialbostäder, dvs.bosläder för studenter, åldringar i ålderdomshem,personal vid sjukhus och vårdanstalter etc. Tolalt ökade nyproduktionen av specialbostäder mellan åren 1975 och1976 med drygl 160 rum. torde färdigställandet komma attuppgå till ca 54000 lägenheter, dvs. ca 2000 lägenheter mindre än underår 1976. Under år 1976påbörjades 57000 lägenheter, dvs. ca 5 700 lägenheter mer än . Påbörjandet av småhus ökade med ca 6600 lägenheter. Andelen lägenheter i småhus ökade från till av totala påbörjandet. Påbörjandetav småhus var av speciella skäl emellertid onormalt lågt . En förutsättning för kompensation för mervärdeskattvar nämligen att företagen påbörjades före utgången av och färdigställdes . En mera normal nivåför påbörjandet kan därför uppskattas lill ca 60000lägenheter. I förhållande härtill har sålunda påbörjandet under år 1976minskat. I fråga om bostadsbyggandets regionala fördelningvar storstadsområdenas andel avfärdigställandet i hela riket jämfört underföregående år. Motsvarande minskning av antalet lägenheter var ca 8000. Minskningen var störst iStor-Stockholm med nära 4 800 lägenheter.I landel i övrigl minskade färdigställandel med ca 11 000 lägenheter. Antalet påbörjadelägenheter i storstadsområdena minskade med ca 3 300 lägenheter samiidigt som deras andel av det totala påbörjandet minskade från till . I landel i övrigl ökade påbörjandetmed ca 9200 men minskade kraftigt återigen under första halvåret 1977jämfört med . Minskningen fortsattedäremot i storstadsområdena. Jag redovisar i del följande en tablå överlägenheter i hus färdigställda fördelade pålägenhetstyper. Som framgår av tablån minskade andelen I- och2-rumslägenheter i flerfamiljshusmellan åren 1975 och 1976 medan lägenheter om 3 rum och kök ökade med . Även de störstalägenheterna ökade något. Försmåhus skedde inga större förändringar i lägenhetsfördelningen mellanåren 1975 och 1976. En aktuellare belysning av förändringarna iproduktionens fördelning på lägenhelstyperkan erhållas med ledning av preliminära beslut om bostads- 1977/78:100 Bilaga 16 Färdigställda lägenheter fördelade på lägenhelstyper 1 rok el. lån underår 1976 jämfört med preliminära lånebeslut lidigare år. För flerfamiljshus med beslut 1976 har,jämfört med , skett en ökningav de minsta lägenheterna och en motsvarande minskning av lägenheter om3 rum och kök. har inle skett några större förändringar av den genomsnittligalägenhelsytan i flerfamiljshus. Beträffande småhus med ett beslul harförändringen mellan åren 1975 och1976 inneburit en minskning av andelen lägenheter om 4 rum och kök och enökning av andelen 5 rum och kök och slörre. För småhus med två beslut harminskningen gällt lägenheter om och kök och ökningen 6 ellerflera rum och kök. För småhus har våningsyian genomsnittligt ökatunder för praktiskt taget alla lägenhelstyper. Vad gäller de färdigställda lägenheternasfördelning efter byggherrekategorihar i fråga om småhusen den offentliga sektorns andel ökat medan den enskilda sektorns andel har minskatfrån till , Vad gäller flerfamiljshusen har både denoffentliga och den enskilda sektornsandel minskal lill ca 65 resp, , Den kooperativa sektornshar ökat till , Antalet färdigställda lägenheter utan statligtstöd minskade till 7 350,dvs, med ca 4 200 lägenheter. Andelen lägenheter med statligt stöd var87% jämfört , Andelen småhus med statligt stöd ökade och uppgick till , Andelen lägenheter i flerfamiljshus med statligtstöd var oförändrat , 1977/78:100 Bilaga16 126 Av antalet påbörjade lägenheter var andelen medstatligt stöd , Motsvarande uppgifter var för småhus och förflerfamiljshus. () beräknar genom olikaindex byggnadskostnader för bostäder. var den åriiga procentuellastegringen av byggnadskostnaderna för flerfamiljshus enligt faktorprisindexinkl. löneglidning 17,2, 14,2 resp. 15,. Motsvarande faktorprisindex för gruppbyggda småhus var17,1, 12,1 resp. 17,. Procenttalen anger ökning av indexseriens årsmedeltalinkl. mervärdeskatt, men exkl. effekten av momskompensation och dentillfälligt nedsatta merväideskalicsalsen . och visar prisförändringenpä produk tionsfaktorerna luaterial, arbeie och omkostnader. Serienöverskattar den faktiska kostnadsutvecklingen, eftersom hänsyn inle tas tilleventuella rationaliseringseffekter, utbyten av material o. d. Den starka kostnadsstegringen beror påsåväl kraftiga ma-lerialprisökningar som starkt ökade lönekostnader. Enligt SCB:s byggnadsprisindex, som tar hänsyn till bl.a. förändringar i produktivitetsutvecklingen och vinstmarginalen och därmedbättre torde belysa den faktiska prisutvecklingen, var de åriigakostnadsstegringarna för fleri"amiljshus 15,,8,resp. 11,och för gruppbyggda småhus 10,10,6%resp. En jämförelse mellan de båda indexserierna ger vidhanden en fortsalt produktivitetsökning och/eller sänkning av vinstmarginalen. Konsumentprisindex har under åren 1974, 1975 och 1976ökat med 10,1, 9,8 resp. 10,. Enligt SCB:slåneobJektstatistik hårdefaktiskagenomsniltskoslnaderna för statligt belånade flerfamiljshus och småhusmed preliminärt beslut om bostadslån ökat enligt följande. Genomsnittlig yta, m' Kr,/m2 Ökning i % från föregående år 1 170 1289 1462 För flerfamiljshus bostadslägenhetsyta och för småhusbostadsyta. Prop.1977/78:100 Bilaga 16 127 Kostnaderna inkluderar normal mervärdeskatt. Någonhänsyn har inle tagits till momskompensalion eller tillfälligt nedsattmervärdeskatt. Ökningen av de faktiska genomsnittskostnaderna enligtlåneobjektsstatistiken överensstämmer genomgående väl med molsvarande ökning avbyggnadsprisindex, utom 1976, Byggnadsprisindex,vilken korrigeras för projektförändringar och geografiska förskjutningar av produktionen,uppvisar en lägre ökning, bl, a, beroende på att vissa standardhöjningar harskett , såsom förbättrad värmeisolering och ökad användning avtreglasfönster. Relationen mellan byggnads- och produktionskostnader ochmotsvarande pantvärden - den s, k, överkostnaden - har i låneärenden medpreliminärt beslut om bostadslån resp, år i genomsnitt varit följande. Är Byggnadskostnadsdelen Tolalprod, kostnad kostnad/pantvärde, % kostnad/panlvärde,% Som framgår av sammanställningen har överkostnadernaökat något. För småhusen har överkostnaden varit högre för den totalaproduktionskostnaden än för byggnadskostnadsdelen, beroende på en hög överkostnadför tomt och grundberedning. Avden totala produktionskostnaden utgjorde kostnaden för toml- och grundberedningår 1976 för flerfamiljshus i exploateringsområden och för gruppbyggdasmåhus, Ifråga om kostnadsutvecklingen anför styrelsen alt lönekostnadernaunder första halvårel har visat en fortsatt kraftig ökning medanmaterialpriserna har ökat endast obetydligt, bl, a, till följd av prissloppetden 7 april-den 31 maj. Sålunda ökade lönekostnaderna från kvartalet år1976 till kvartalet enligt faktorprisindex med , Basåretför schablonbeloppen för beräkning av låneunderiag och pantvärde för byggnaderändrades genom regeringens beslut ,varigenom tidskoefficienten 1,0 tillämpas fr, o, m, den i nyalåneärenden. höjde regeringen koefficienten förpreliminära beslut om lån och i ettbeslutsärenden till 1,06, höjdes grundbeloppetför lägenhet i flerfamiljshus från , till , med tillämpning iärenden där preliminärt beslut har meddelats efter den , Prop.1977/78:100 Bilaga 16 128 Höjningen av mervärdeskatten medförinom byggnadssektorn normalt en prisökning på 1-1,. I de låneärenden därkompensation härför inte ges genom lidskoefficientens höjning får enligtbeslut av regeringen särskilt tillägg göras. Det finns enligt styrelsen inga tecken som tyder på attlönekostnaderna inkl. löneglidningen kommer atl få en lägre ökningstakt underandra halvårel 1977. Den avtalsenliga lönehöjningen för byggnadsindustrin den1 juli slog i faktorprisindex igenom med 2,3%på lönedelen. Motsvarande löneökningar kommer successivt att slå igenom påbyggmaterialsidan. Den skyldighet all anmäla och motivera prishöjningar på bl.a. byggnadsmaterial som gäller till utgången av november kan dock få enåterhållande effekt på malerialprisutvecklingen. De krav i SBN på förbättrad värmehushållning som måsteuppfyllas då byggnadslov meddelas från den 1 juli1977 liksom kravet från samma lidpunkl på förbättrad handikappanpassning avbostäder kommer atl medföra kostnadsökningar. I åtskilliga fall uppfylls kravenredan i pågående produklion och färdigställd bebyggelse. Det kan därför f n.inte bedömas vilken ytteriigare inverkan på den genomsnittliga kostnadsnivånsom införandet av kraven i bindande form kommer all få. 1 förhållande lilltidigare normala utföranden lorde dock kraven innebära atl koslnaderna för etlprojekt ökar . Denna kostnadsökning beaktas i huvudsak vid belåningenligt gällande bestämmelser. Hyrorna i nyproducerade statsbelånade flerfamiljshus kanföljas genom SCB:s åriiga undersökningar. I följande tablå belyses hyresnivånför lägenheter som färdigställdes . Uppgifterna avserlä-genhetslypen tre rum och kök. Hyrornaför lägenheter om tre rum och kök i allmännyttiga företag lägenhetsyta, kr.' per lägenhet, m- ' Hyra inkl. bränsle. Prop.1977/78:100 Bilaga 16 Den genomsnittliga inflyltningshyran för entrerumslägenhet var högsl i Stor-Göleborg, där även lägenhetsytan varstörst. Även hyran per kvadratmeter var högst i . Den i jämförelsemed landel i övrigt låga hyresnivån i hänger samman medspeciella förhållanden i vissa nybyggda områden inom . Delstar kommunen lills vidare inte ul hela tomträttsavgälden i dessa områden, delsdebiterar bostadsföretagen inte full hyra vid inflyttningen med hänsyn fill attall service inte är utbyggd. Från och med den uttas full hyra. Ser man till genomsnitlshyra per lägenhet och per m'bostadslägenhets-yta för alla kommungrupper och företagsformer för nybyggdatremmslä-genheler inom exploateringsområden steg den med dryft mellan åren1975 och 1976. Ökningen är väsentligt högre än . Hyresförändringanui i hela bostadsbeståndet kan belysasgenom de bostads- och hyresundersökningar som SCB åriigen genomför och som omfattarett urval av hela landets bestånd av hyreslägenheter. Uppgifterna avser hyrorinkl. Hyresförändringari beståndet av hyreslägenheter För samlliga lägenheter ökade hyrorna i genomsnitt med10,dvs, mer än närmast föregående år men mindre änmellan , Under alla de tre redovisade åren har den relativahyreshöjningen varil större för de äldre årgångarna än för de yngre, Anlalet outhyrda lägenheter har minskat fr, o, m, andrahalvårel 1974, Uthyrningssituationen i nybyggda statligt belånadeflerfamiljshus efter husens färdigställande enigt SCB:sundersökningar redovisas i följande tablå. 9 1977/78. Prop, 1977/78:100 Bilaga 16 130 Andelen outhyrda lägenheterinom olika ortsgrupper efter färdigställandet (7c) För hela riket kan för de tre senaste halvårensproduktion konstateras en i stort sett oförändrad, och jämfört med de trenärmast föregående halvåren, lågandel outhyrda lägenheter. som andelen outhyrda lägenheter harminskat har också antalet färdigställda lägenheter kraftigt minskat.