prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — När det gäller 1976 börpåpekas att i den totala stimulerande effekten på avbruttonationalprodukten ligger en mycket grov uppskattning av effekterna avlagerstödet och investeringsstimulanserna (avdrag och bidrag förmaskininvesteringar och investeringsfondernas frisläppning). De har bedömtssvara för en stimulanseffekt på av brutto- 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell8: 6 Finanspolitiska efTekter 19741978 Procentav bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt effekt indirekta effekter -0,2 Kommunerna: direkt effekt indirekta efTekter 0,5 -0,1 0,9 .. -0,7 -0,8 Socialförsäkringssektorn inkl. Allmänna pensionsfonden -0,2 nationalprodukten.Frånsett dessa särskUda åtgärder var således finanspolitiken kontraktiv ochsvarade för en allmän åtstramning med av bmttonationalprodukten. Även1977 och 1978 beräknas den offentUga sektorn ha en stimulerande inverkan påekonomin, vilket också återspeglas i det minskade finansiella sparandet dessabåda år. Den expansiva effekten kommer främst från staten. En stor del av dennaeffekt beror 1977 på den tidigare redovisade eftersläpningen i utbetalning avkommunalskattemedel vilken svarar för närmare 11/detta år och på deindustripolitiska åtgärderna vilka beräknas svara för . I stort settmotsvaras den realt sett sänkta statliga direkta skatten 1977 av realahöjningar av mervärdeskatt och andra statliga indirekta skatter. Även1978 sänks den statliga direkta skatten i reala termer. Det motsvarar enexpansiv effekt på . Sänkningen av den aUmänna arbetsgivaravgiftenden från till och det i kompletteringspropositionenföreslagna borttagandet av avgiften medför att även statensindirekta skatter sänks i reala termer 1978 vilket ger en stimulerande effektpå . Ytterligare av statens stimulerande effekt kan hänförastill eftersläpningen i utbetalningarna av kommunalskatt. Även ökadetransfereringsutgifter och industripolitiska åtgärder verkar stimulerande påekonomin 1978. Kommunernasdirekta efterfrågan i form av konsumtion och investeringar svarar för enexpansiv effekt på 1/2 å både 1977 och 1978. Till detta kommer en positivindirekt effekt av samma storleksordning från denna efterfrågan på grund av attproduktionen i samhället stiger och därmed löner, konsumtion osv. De positivaeffekterna motvägs delvis av de reala ökningarna i kommunalskatten och aveftersläpningen i kommunalskattens utbetalning. Utan denna eftersläpning hadeden kommunala sektorn uppvisat en positiv effekt både 1977 och 1978 trots BiL Reviderad nationalbudget 1978 1S7 densärskilt kraftigt höjda kommunala utdebiteringen av skatt. Bruttonationalproduktenberäknas ha minskat 1977 med 2 1/. Resultaten av effektberäkningarna tyder påatt den samlade offentliga sektorn 1977 har dämpat bruttonationalproduktensminskning med . 1978 beräknas den totala produktionen öka rhed . Den offentliga sektom skulle enligt effektberäkningarna utöva en kraftigtexpansiv inverkan med och förhindrar därmed en minskning avbruttonationalprodukten . De beräkningar somredovisas i detta avsnitt avser enbart finanspolitikens effekter. Andra delarav den ekonomiska politiken verkar återhållande 1977 och 1978. Det gällerexempelvis kreditpolitiken och devalveringen av den svenska kronan. Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad fmansplan iss Obalanseni transaktioner med utlandet styrde i hög grad utformningen avkreditpolitiken 1977 liksom under de närmast föregående åren. Det gälldesålunda att täcka bytesbalansunderskottet genom främst medel- och långfristigupplåning utomlands och att motverka utflöden av kortfristiga medel tillutlandet. I detta syfte bibehöUs kreditmarknaden stram med en oförändradräntenivå samt en inhemsk kreditbegränsning. Inom ramen för en dämpadutlåningsexpansion skulle det befintliga låneutrymmet i första hand komma industrintillgodo. Den inhemska kreditbegränsningen kom 1977 till stånd genom utlåningsreglering för affärsbankernas oprioriteradeutlåning*. Därefter ersattes regleringen av en rekommendation omutlåningsbegränsning. Sedan denna rekommendation utlöpt styrdes bankernaskreditkapaeitet genom en anpassning avUkviditetskraven. Som framgår av diagram 9:1 innebar det att bankerna gavsmöjlighet att öka sin kreditgivning snabbare än tidigare . Motbakgrund av det beräknade statiiga budgetunderskottet höjdeslikviditetskraven för affärsbankerna fr. o. m. . Höjningen uppgicktill för de tre största bankerna och förövriga affärsbanker. Sparbankemas bank och Föreningsbankernas bank undantagna.Avsikten med höjningen var att förhindra en alltför kraftig ökning av bankernasoprioriterade utlåning och i stället förmå dem att i ökad utsträckning delta ifinansieringen av statens budgetunderskott. haderiksbanken inlett en politik syftande till att bredda kapitalmarknaden genomatt höja den långa räntan i förhållande till diskontot. Denna utveckling brötsi genom åtgärder som då fick vidtagas mot bakgrund av deninternationella valutaoron. Diskontot höjdes , medanobligationsräntorna steg . Under det senaste halvåretfram till hade räntorna utomlands sjunkit, varför utrymme förelågför en sänkning av diskontot från till . Samtidigthöjdes den långa räntan . Detta innebär, att den tidigareränteskUlnaden mellan den korta och långa räntan återstäUts till större delen.Placeringar på kapitalmarknaden förväntas bli mer attraktiva genom dessaåtgärder. Under1977 förekom vissa svårigheter att få fram byggnadskreditiv tiUbostadsbyggandet. Vid överläggningar med delegationen för bostads- 1Det s. k. utlåningstaket omfattade ej bostadsbyggnadskrediter och krediter refinansieradei utlandet. Diagram 9:1 Affärsbankernas utestående krediter tillandra ändamål än bostadsbyggande 19721978 finansiering om åtagandet har överenskommelserträffats, som syftar till att bostadsfinansieringen skall löpa smidigt under1978. Som framgår av diagram 9: 1 sjönk ökningstakten i detutestående beloppet för övrigutlåning successivt efter de kreditpolitiskaåtgärderna . TiU följd av statens omfattande budgetunderskott oehökningen av valutareserven förbättrades likviditetenkraftigt i bankerna och övrigutlåningen expanderade . Dettamedförde som helhet att övrigutlåningen ökade snabbare än 1976. Detbefintliga låneutrymmet kom enligt intentioner, främst företagssektorn tillgodo (tabell 9: 1). Tabell 9:1 AfTärsbankernas övriga utlåning och 1977Milj. 203 4 425 3 866 1054 -881 Källor: och . Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan I överensstämmelse med de utlåningsbegränsade åtgärdernassyfte ökade bankernas i utlandet refinansierade krediter i snabb takt 1977(diagram 9: 1). Dessa krediter gick helt till företagssektorn (tabell 9: 2).Den totala svenska långfristiga bruttoupplåningen utomlands blevdrygt dubbelt så stor som 1976 eller ca . Härav svarade statenoch för inemot . (tabell 9: 2). Tabell 9: 2 Långfristig bruttoupplåning utomlands och1977 Milj. kr. Summa svensk långfristig bruttoupp- Penningmängden ökade under stora ddar av 1975 i ett snabbttempo (diagram 9: 2). Denna tendens bröts och penningmängden Diagram 9: 2 Penningmängden 19751978 Löpande 3-månadersförändringar uppräknade till årstakt.Procent. visade i slutet avåret en tillväxt på endast i årstakt. Under loppet av 1977 kom penningmängdensökningstakt att utvecklas i nära anslutning till valutarörelserna ochstatsbudgeten. accelererade den sålunda vid ett växandeunderskott i statsbudgeten. En omfattande valutautströmning bröt i junilikvidiseringen av penningmarknaden och kom-att leda till ett mycket stramtlikviditetsläge. Efter devalveringen ägde ett återinflöde av valutorrum (diagram 9: 3) som tillsam-Diagram 9: 3 Valutareserven 19751978 Milj. kr.Stockuppgifter vid slutet av mansmed ett omfattande statligt budgetunderskott ånyo resulterade i en tilltagandestegringstakt för penningmängden. tenderade dessutombankernas utlåning att dra upp tillväxten av penningmängden räknat i årstakt.I slutet av 1977 var penningmängdens tillväxt uppe i i årstakt. Denbeloppsmässiga' ökningen av penningmängden uppgick tiU närmare 17 miljarder kr.1977 jämfört med . 1976 (tabdl 9: 3). Tendenseni samhällsekonomins totala likviditetsutveckling speglades i stort settäven i de större sektorerna. I samband med det starka valutautflödet sommaren1977 sjönk företagens likviditet. Efter devalveringen skedde ettåterflöde av valutor och företagens likvida medel ökade avsevärt.Utvecklingsmönstret återspeglas i likviditets-Il 1977/78.1 saml Nr150. Bd. . . Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell9: 3 Penningmängden 1975- Penningmängden hos aUmänlielen, ökning Allmänhetens banktillgodohavanden 16 448 Sedlar och mynt 2 8O7 Valutareserven, exkl. statens och riksbankensnettoupplåning i utlandet, transaktionsvärden Statens utgiftsöverskott Statensupplåning utanför bankerna (ökn. Medel på investeringskonton i (ökn. = )Övriga riksbankstransaktioner Bankernas utlåning till allmänheten exkl.refinansiering i utlandet Bankernas nettoförvärv av bostadsobligationer Bankernas fordringar på övriga kreditinstitut ,diverse Summa Diagram 9: 4 Industrins likviditetsutveckling 19711977 Anm. Med likvida medel menas kassa-, bank-,postgirotillgodöhavanden, kortfristiga penningplaceringar samt icke-utnyttjadcheckräkningskredit. Uppgifterna avser industriföretag med fler än 200anställda. Källor: och . förändringarna inom industrin (diagram 9: 4). ÄvenhushåUens bank-tUlgodohavanden, som dock huvudsaldigen bestäms av andrafaktorer än de nyssnämnda, försvagades för attunder den senare delen expandera i snabb takt. Kommunernas banktillgodohavandenuppvisade ett omslag från en minskning 1976 till en ökning 1977. I diagram 9: 5 har den totala penningmängden satts irelation tUl bruttonationalprodukten i löpande priser, varvid samhälletssamlade reala likviditet har erhållits. Härur kan utläsas att denna successivthar sjunkit mycket snabbt från ett toppläge 1973. Nedgången blev speciellt påtagligfrån 1975 trots en fortsatt relativt snabb tillväxt i den nominellapenningmängden sett över perioden i dess helhet och trots en mycket svagvolymmässig produktionsutveckling under dessa år. Prisstegringstakten harsålunda överstigit ökningstakten i penningmängden. Diagram 9: 5 Real likviditet 19671977 Index: 1967 = 100 1967 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 Den reala likviditeten är definierad som kvotenmellan ett index för penningmängden och ett index för bruttonationalproduktentiU löpande priser. Källor: , och statistiskacentralbyrån. Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 164 Affärsbankernaslikviditet försvagades märkbart (tabell 9:4). Statens stora inhemskaupplåning utanför banksystemet bidrog till ettfortsatt ansträngt likviditetsläge för affärsbankerna med åtföljande storupplåning i och i . Valutautflödet under sommarenaccentuerade stramheten. Det omfattande utgiftsöverskottet i statens budgetunder medförde en stark ökning av bankernas likvidatillgångar. Bankerna minskade då kraftigt sin skuld till ochavvecklade den tidigare kortfristiga upplåningen i . Ianslutning till statens stigande budgetunderskott byggde bankerna under sistakvartalet upp kortfristiga fordringar på . Likviditetsinflödettill bankerna syns också, med viss fördröjning, i att skillnaden mellan faktiskoch krävd kvot räknat på 12-månadersperioder successivt ökade (tabeU 9: 5). Tabell9: 4 Bankernas likvida tillgångar 19751977 Milj.kr., nettobelopp Valutareserven, exkl. statens och Statens upplåning utanför bankerna Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökn. Medel pä investeringskonton i riks- banken (ökn. Summa (l)+(2) Korta nettofordringar på riksgälds- Korta nettofordringar på spar- och Summa (1) Spar- och föreningsbankernas likvida Korta nettofordringar på riksgälds- Korta nettofordringar på affärsbanker Summa (2) Reviderad nationalbudget 1978 165 Tabell 9: 5 Affärsbankernas likviditetskvoter 19751978 Genomsnittligt överskott för affärsbanksystemet undersuccessiva 12-mänadersperioder. 1975 1976 1977 1978 Anm. Systemet med utjämningsregler infördes i mars 1975.Första fullständiga 12-mänadersperioden avser således värdet för februari 1976.Tidigare uppgifter har beräknats successivt . Utlåningen på den organiserade kreditmarknaden växtetotalt med . (tabeU 9: 6).Den registrerade svenska upplåningen i utlandet ökade med drygt 9 miljarder kr.och svarade således för huvuddelen av kredittillväxten 1977. Affärsbankernaskreditgivning i svenska kronor växte med . till 15 miljarderkr. Det var framför allt kreditgivningen tUl staten, som förändradesgenom ett omslag i positiv riktning på . Affärsbankernaskreditgivning till bostadssektorn var av ungefär samma storleksordning 1977som 1976. Utbetalningarna av bostadsbyggnadskrediter ökade i en snabbare taktän avlyften 1977, varför tillväxten i stocken utestående byggnadskrediter blevstörre 1977 än 1976. Nettoköpet av bostadsobligationer var av ungefär sammaomfattning båda åren. Affärsbankernasutlåning i svenska kronor till andra ändamål än bostäder var under periodenoktober 1976september 1977 underkastade utiåningsbegränsningar (diagram 9: 1).Under fjärde kvartalet 1977 ägde en kreditexpansion rum, som ledde till ensnabbare ökning i det utestående beloppet 1977 än 1976. Som framgår av tabell9: 1 kom den ökade utlåningen i första hand företagssektorn tiUgodo. Sparbankernasoch föreningsbankernas kreditgivning sjönk . 1977 till 6,4miljarder kr. Minskningen föll med ungefär lika belopp på staten och hushållen. De enskilda försäkringsinrättningarnas totalanettoplaceringar på kre- Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 9: 6 Kreditmarknaden och 1977 Tabell 9:6 visar olika sektorers upplåning på denorganiserade kreditmarknaden i samt deras registrerade upplåning iutlandet. Den organiserade marknaden i är avgränsad till att omfattariksbanken, affärsbanker, sparbanker, föreningsbanker, enskilda och offentligaförsäkringsinrättningar samt allmänhetens förvärv av aktier, förlagsbevis ochobligationer samt dessutom mellanhandsinstitutens upplåning utanför bankernaoch försäkringsinrättningarna. Även statens utlåning ingår. Upplåningen iutlandet innefattar valutabankernas refinansiering i utlandet och statens,kommunernas, företagens och mellanhandsinstitutens långfristiga nettoupplåning.I företagens upplåning ingår även nettot av den kortfristiga upplåningen iutländska banker för finansiering av export och import. Bankernas utlåning tillhushållen har beräknats på ett ofullständigt underlag. Deras utlåning tillföretag utgör restpost. Reviderad nationalbudget 1978 .167 Tabell 9: 7 Allmänna pensionsfonden 19731977 1973 1974 1975 1976 1977 Influtna avgifter Räknenetto PensionsutbetalningarTillväxt i fondkapital KäUa: Allmänna pensionsfonden. ditmarknaden växte med . 1977 tiU drygt 8miljarder kr. Den största delen av ökningen gick tiU företag. Under 1977accentuerades skillnaden i utvecklingstakt vad gäller aUmänna pensionsfondenspensionsutbetalningar oeh ränteinkomster (tabell 9: 7). harfondens ränteinkomster täckt pensionsutbetalningarna. skeddeen omsvängning så att även en viss del av avgifterna måste användasför att täcka pensionsutbetalningarna. Härigenom kom ökningen i fondkapitaletatt understiga de influtna avgifterna 1977. Fondtillväxten hos de tre första fondernauppgick tiU 14,7 mUjarder kr., vilket ändå blev ca . Kapitalmarknadsplaceringarnafrån dessa fonder blev lägre, , då återlånen var av stor omfattning 1977. Storleken på dessa lån är bl. a. avhängig läget på kreditmarknaden. visade bankerna stor restriktivitet vid beviljandet av återlån under infly tande av det då gällande utlåningstaket. Återlånen omfattades nämligen också av utlåningstaket. Efter takets avskaffande steg återlånen kraftigt och låg på en mycket hög nivå året ut. En viss omfördelning i fondens kreditgivningsrnönsterskedde under Desskreditgivning till kommuner både i form av obligationer och reverslån minskade till förmån för framför allt näringslivet. Fondens för värv av bostadsobligationer blev av samma omfattning 1977 som 1976, medan förvärven av statsobligationer blev betydligt större än året innan. 9.3 Den sektorvisa upplåningen Statens budgetunderskott uppgick till 17,6 miljarder kr.1977 jämfört med . 1976 (tabeU 9: 8). Statens upplåningutomlands bestod dels av banklån på euromarknaden tUl ett belopp på4,3 mUjarder kr., dels av några obligationslån på den internationellakapitalmarknaden på tiUsammans . Liksom under de närmastföregående åren var statens inhemska upplåning till övervägande delenlångfristig och förlades i stor utsträckning utanför banksystemet. I sambandmed bankernas likviditetsförbättring finansieradesemellertid även en del av underskottet i dessa. 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan i68 Tabell 9: 8 Statens budgetutfall samt upplåningsformer19751977 (nettoutgift = -) landet (ökn. landet (ökn. = -|-) Källa: och . Koinniiinernas utgiftsöverskott var lägre 1977 än 1976 (tabell9: 9). Förbättringen i deras finansiella sparande uppgick till runt 1 miljardkr. Kommunernas utrymme på den inhemska kreditmarknaden var begränsat 1977.Upplåningen på denna marknad sjönk med 700 milj. kr. Även kommunernasupplåning i utlandet var något lägre 1977 än 1976. Sammanlagt medgavupplåningen ändock att kommunernas likvida tiUgångar kunde byggas upp med nära . var igångsättningen av bostäder ca 4 000lägenheter läg- Tabell 9: 9 Kommunernas finansiella sparande 19751977Milj. Summa finansiella tillgångar 1583 796 Upplåning utomlands 1 024 1 044 722 Upplåning på svensk kredit marknad 1214 1405 712 Övrig inhemsk upplåning 850 -187 890 Övriga skulder 875 .1 206 Summa skulder 3 963 3 468 Finansiellt sparande: enligt finansräkenskaperna 2 380 2 672 enhgt realräkenskaperna -2856 -3 387 -1870 Kommunernas finansiella sparande enligtrealräkenskaperna avviker något frän beräkningen enligt finansräkenskaperna pågrund av att vissa justeringar görs i kommunernas bokslutsredovisning, bl.a.för att uppnå överensstämmelse med statens redovisning. Kåltor: och . Reviderad nationalbudget 1978 169 reän 1976 och uppgick till 53 000. Bostadsinvesteringarna minskade med drygt 6 %i volym 1977 men kostnadsstegringen innebar dock, att de växte ilöpande priser. var också utbetalningarna i bostadsbyggnadskredherstörre än 1976 eller . mot 15,3 mUjarder kr. Antaletfärdigställda lägenheter var ca 1 000 lägre 1977 än 1976. Avlyften för 1977var större än 1976. Takten i avlyften var dock ojämn under loppet av året meden nedgång under de tre första kvartalen samt en kraftig uppgång under sistakvartalet jämfört med motsvarande perioder 1976. Sektorns nettoupplåning påobligationsmarknaden ökade i snabbt tempo 1977 (tabell 9:10). Försäkringsbolagensvarade för drygt hälften av ökningen. Deras placeringskapacitet växte nämligenbetydligt 1977. Totalt ökade bostadssektorns nettoupplåning på kreditmarknadeninkl. staten med 900 milj. kr. Företagssektornsinvesteringar i byggnader och maskiner ökade värdemässigt med 1,3 miljarderkr. ägde ett lageromslag rum från en lageruppbyggnad på ca 8miljarder kr. 1976 till en avveckling av lagren på . 1977.Företagens finansieringsbehov för fasta investeringar och lager avtog således1977. Deifinitiva uppgifter om företagens bruttosparande är ännu intetillgängliga. Uppgifter om bruttovinstmarginalerna dvs. kvoten mellanbruttovinster och försäljningsintäkter för industriföretag med minst 500anställda visar en nedgång från 1976 tiU 1977. ResuUaten för destora industribolagen tyder på ett försämrat bruttosparande för hdaföretagssektorn 1977 och bruttosparandet för sektorn förefaller ha minskat merän dess finansieringsbehov. Försämringen i sektorns finansiella sparandeberäknas sålunda ha uppgått tiU . Försämringenav företagssektorns finansiella sparande 1977 har täckts genom en ökadupplåning på kreditmarknaden, både den svenska och utiändska. Företagensupplåning i var . Tabell9: 10 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden 19761977 Milj.kr., nettobelopp Direkta lån från bankerna Län från enskilda och offentliga för- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad fuiansplan no Tabell9:11 Företagens upplåning på kreditmarknaden och 1977 Milj.kr., nettobelopp Upplåning hos övriga institut 3 801 3 063 2 330 4 196 1479 6 570 5 481 4 460 Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut större1977 än 1976 (tabell 9:11). Det var särskilt affärsbankernas kreditgivning somexpanderade. Även försäkringsbolagens ökade placeringskapacitet kom företagentillgodo detta år. Sektoms upplåning utomlands var ca . större 1977än 1976 (tabell 9: 11). Den stora upplåningen medförde för året som helhet enuppbyggnad av sektorns banktillgodohavanden. Utvecklingen under loppet av åretfram präglades emellertid av en betydande likviditetsneddragning isamband med förskjutningar i betalningsmönstret gentemot utlandet.Likviditetsutvecklingen var dock differentierad mellan de olika branscherna.Under årets senare del skedde en stark uppbyggnad av likviditeten. Utifrånde inkomst- och utgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i deövriga kapitlen, framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorersfinansiella variabler . Statensbudgetunderskott beräknas uppgå till ca . Mot bakgrund avett fortsatt stort underskott i bytesbalansen kommer staten även 1978 attföreta utiaiidsupplåning i stor omfattning. Statens anspråk på den svenskakapitalmarknaden kommer också att växa 1978. Dessutom kommer bankerna i ökadutsträckning att bli engagerade i finansieringen av budgetunderskottet. Kommunernasfinansiella sparande förväntas förbättras kraftigt till följd av bl. a.stark tillväxt i deras skatteintäkter. Detta skulle kunna innebära fortsattväxande likviditetsresurser för kommunerna, även om deras upplåningsmöjligheterpå den svenska kreditmarknaden blir bé- Reviderad nationalbudget 1978 171 Stora olikheter förekommer dock mellan kommunerna. Igångsättningenav bostäder, som återhämtades , beräknas 1978 öka med ca 11 %eller 6 000 lägenheter tiU 59 000. uppskattas färdigställandet bliav samma omfattning 1978 som 1977. Bostadsinvesteringarnas volymmässiga ökningförefaller därmed bli kraftig eller . Investeringsutgifternaberäknas öka i löpande priser, trots en viss dämpning ikostnadssteg-ringstakten. Behovet av bostadsbyggnadskrediter kommer således attväxa kraftigt . I överenskommelsen mellan delegationen för bostadsfinansieringoch affärsbankerna, sparbankerna och föreningsbankerna har dessa förklarat sigvilliga att, med en viss fördelning mellan bankerna, svara för debyggnadskrediter, som kommer att krävas enligt bostadsbyggnadsplanen . Överenskommelsenom bostadsfinansieringen 1978 avser även bankernas bidrag till den långabostadsfinansieringen. Bankerna förklarade sig viUiga att öka sitt nettoinnehavav bostadsobligationer med , med följande fördelning: Fördelningav nettoökning av bostadsobligationer 1978, milj. kr. Företagssektornsfasta investeringar beräknas öka med . i värde 1978 tUl 35,8miljarder kr. Lagerawecklingen kommer att fortsätta 1978 och uppskattas till6,. Detta pekar på ettfortsatt avtagande finansieringsbehov för fasta investeringar och lager.Jämfört med 1977 kan dessutom en viss förbättring av sektornsbruttosparande förväntas. En sådan utveckling tillsammans med en svaginvesteringsutveckling och en omfattande lageravveckUng innebär att företagensfinansiella sparande kommer att förbättras relativt kraftigt . Sammanfattningsvispekar nu föreliggande beräkningar av de olika realsektorernas inkomster ochutgifter på en klar förskjutning i mönstret för det finansiella sparandet19771978. Statens finansiella underskott beräknas stiga kraftigt sombostadssektorns finansieringsbehov tUltar väsentligt. Mot detta står en väntadökning av hushållssparandet och en förstärkning av kommunernas finansiellasparande samt framför allt en betydande sänkning av företagenssparandeunderskott. Tillsammantaget skulle sparandebristen i den svenskaekonomin och därmed även bytesbälansunderskottet minska något. Utvecklingenpå den svenska kreditmarknaden kommer således att 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 172 präglasfrämst av det starkt ökande penningtillflödet från statens budgetunderskottoch formerna för dess finansiering.