prop · G10315 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78; 15 med förslag till ändrade riktlinjer förfastighetsdataverksamheten; Regeringen föreslår att antaga det förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. tUlbaka pågår arbete för att införaautomatisk databehandling (ÄDB) inom fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet. Enligt gäUande planer skall ett ADB-system, i vilketfastighetsregistret och inskrivningsregistret är samordnade i tekniskthänseende, införas för begränsade delar av landet. har ett sådantintegrerat system, driftsystem 1, tagits i bruk endast i län. Ipropositionen föreslås på grundval av en översyn som har verkstäUts vissaändringar i riktlinjerna för fastighetsdataverksamheten. Behovet att med hjälp av ADB förbättra den nuvarande registreringenbedöms liksom vara stort inom både fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet. Ingen ändring görs därför i de gällande planerna att ADBskall införas på båda verksamhetsfälten. Däremot föreslås alt man i ställetför det nuvarande integrerade driflsyslemet skapar två skilda ADB-system, ettför fastighetsregistreringen och ett för inskrivningsväsendet. De skildasystemen skall i all möjlig utsträckning byggas upp genom en utbrytning urdriftsystem 1. Övergången från registrering till ADB-teknik skall äveni fortsättningen ske parallellt på de båda verksamhetsområdena. I propositionen dras en anslagsmässig och geografisk ramupp för verksamheten . Verksamhetens utformningunder kommande etapper kommer att utredas vidare. Denna översyn kommer bl. a.att omfatta vissa mera övergripande frågor såsom regionalisering ochintegritet. 1 1977/78. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Äntonsson, Mogård, ,, , , , , , Proposition med förslag till ändrade riktlinjer förfastighetsdataverksamheten Är 1968 beslöt att ett nytt system förfastighetsregistreringen skulle införas (prop. 1968: 1 bil. 4 s. 10, SU 1968:2, 3LU 1968: 5, rskr 1968: 80). fattades beslut om ett nyttsystem också för inskrivningsväsendet (prop. 1970: 1 bil. 4 s. 44, SU 1970: 2, 3LU1970: 8, rskr 1970: 96). Besluten innebär bl. a. att fastighetsregister ochinskrivningsregister skall föras centralt med hjälp av automatisk databehandling(ÄDB). Den 28juli 1968 inrättades (), Nämnden har tilluppgift att genomföra fastighetsdatareformen i den mån detta inte ankommer påannan myndighet. Är 1973beslöt att ett första driftsystem omfattande fastighetsregister ochinskrivningsregister driftsystem 1 skulle införas för begränsade delar avlandet (prop. 1973: 1 bU. 4 s. 24, CU 1973: 8, rskr 1973: 79). Det skulleankomma på Kungl. Maj:t att bestämma inom vilka områden systemet skulletillämpas. antogs också den lagstiftning i fråga ominskrivningsväsendet och fastighetsregistreringen som systemet förutsatte (prop.1973: 13, CU 1973: 9, rskr 1973: 80, SFS 1973: 98101). Driftsystem 1 är sedanden som försöksverksamhet i drift med rättsverkan i Uppsalalän, se bl. a. SFS 1975: 1110. Är 1974ändrade riktlinjerna för den del av fastighetsregisterreformen somavsåg fastighetsbeteckningarna (prop. 1974: 48, CU 1974: 30, rskr 1974: 252).Beslutet innebar emellertid inte något ändrat ställningstagande till hurregistreringen skulle anordnas. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 22 mars 1974tillkal- 1977/78:15 3 lades sakkunniga för utredning av ett riksomfattandesystem för fastighetsregistreringen m. m. Kommittén, som antog namnetfastighetsdatakommittén (FÄDAK), avlämnade betänkandet (SOU1976: 56 och 57) Fastighetsdata.' Betänkandet har remissbehandlats. Yttranden har avgetts avSvea hovrätt, efter hörande av , , , . ochJämtbygdens tingsrätt , CFD, datainspektionen, försvarsstaben, statensvägverk, kammarkollegiet, statskontoret, (),datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA), bankinspektionen,försäkringsinspektionen, (), (),lantbruksstyrelsen efter hörande av lantbruksnämnderna i , ,och , , miljödatanämnden,expertgruppen för regional utredningsverksamhet (ERU), statens institut förbyggnadsforskning, statens planverk, statens lantmäteriverk (LMV) efterhörande av över-lantmätarmyndigheterna i , , , ,, och samt fastighetsbildningsmyndigheternai , , , och lantmäteridistrikt ,länsstyrelsernas organisationsnämnd (), länsstyrelserna i ,, , och , och ,, , , , , , ochUmeå kommuner, ADB-beredningsgruppen inom kommundepartementet. , , , som har yttrat sig tillsammans medSvenska arbetsgivareföreningen (SAF) , föreningsbankers förbund.Lantbrukarnas riksförbund (), tillvars yttrande har anslutit sig , Tjänstemännens centralorganisationstjänstemannasektion (TCO-S), /SR,i (LO) som har bifogat yttrande av , till vars yttrande Post-och , PKbanken har anslutit sig , Svenska sparbanksföreningen.Konungariket stadshypotekskassa, fastighetsägareförbund.Auktoriserade fastighetsmäklares riksförbund, Föreningen mellan ombudsmännenhos landshypoteksinstitution till vars yttrande allmänna hypoteksbankhar anslutit sig , . , , samt FöreningenSveriges länsdatachefer. 1 De sakkunniga var generaldirektören samtledamöterna av , , ochHans Wachtmeister. Prop.1977/78:15 4 i har bifogat yttranden frånLidingö, , och kommuner samt från länslandsting. i har bifogat yttranden från Helsingborgsoch Lunds kommuner. Efter samråd med cheferna för budget- ochbostadsdepartementen anhåller jag att nu få ta upp frågan om ändrade riktiinjerför fastighetsdataverksamheten. Det finns f. n. 58 fastighetsregistermyndigheter och 95inskrivningsmyndigheter. Mer än tusen personer är helt eller delvissysselsatta inom de båda verksamhetsområdena. De årliga lönekostnaderna uppgårtill . Betecknande för såväl fastighetsregistreringensom inskrivningsväsendet är att verksamheterna bygger på registerfö-ringsmetoderoch arbetsrutiner i övrigt som utvecklades av1900-talet (fastighetsregistreringen) och (inskrivningsväsendet). 2.2 Fastighetsregistreringen och lantmäteriväsendet Jord- och stadsregister, som med en gemensam beteckningkallas fastighetsregister, förs av fastighetsregistermyndigheterna.Fastighetsregistret syftar till att bringa ordning och reda ijordförhållandena och att ge publicitet åt rättigheter och belastningar i frågaom den fasta egendomen. Registret bildar även underlag för fastighets- ochtomträttsböckerna, beskattningsväsendet i fråga om fast egendom och tomträtt, lantmäteriväsendet,bebyggelse- och bostadsplaneringen samt annan samhällsplanering. Fastighetsregistreringenär i princip en statlig angelägenhet som åvilar länsstyrelserna i egenskap avfastighetsregistermyndighet. Därutöver finns f. n. De sistnämnda svarar i de flesta fall förfastighetsregistreringen inom en begränsad del av kommunen medan länsstyrelsenhar ansvaret för registreringen inom kommunen i övrigt. Lantmäteriverketsamordnar och leder verksamheten med fastighetsregistreringen och har ocksåtillsynsskyldighet över fastighetsregistermyndigheterna. Deregisterböcker som används inom fastighetsregistreringen är som regel bundnaoch medger endast handskrift. I ett mindre antal myndigheter begagnas lösbladsband. Antalet sysselsatta räknat i helårsarbetskrafter uppgickår till 193, fördelat på 8 lantmätare, 16 ingenjörer och 169 övrigatjänstemän. 1977/78: 15 5 För lantmäteriväsendet (faslighetsbildningsverksamheten)är landet indelat i 87 statliga lantmäteridistrikt, som vart och ett ärverksamhetsområde för en fastighetsbildningsmyndighet. För särskildafastighetsbildningsuppgifter finns ytterligare 72 fastighetsbildningsmyndigheler(specialenheter), varav 30 statliga och 42 kommunala. Specialenheternasuppgifter avser jordbrukets och skogsbrukets rationalisering samt utvecklingenav tätbebyggelse. På länsplanet finns inom varje länsstyrelse en lantmäterienhetmed en överlantmätare som chef. Centralt har lantmäteriverket hand omledningen och tillsynen av lantmäteriverksamheten. Inskrivning enligt jordabalken sker i fastighetsböcker ochtomträtts-böcker, som förs av inskrivningsmyndigheterna. Inskrivningsväsendetsfrämsta uppgift är att ge publicitet och rättsligt skydd åt rättsförvärv ifråga om fast egendom samt att garantera trygghet och effektivitet åtfastighetsomsättningen och fastighetskrediten. Inskrivningsärendena handläggspå inskrivningsdag, som med undantag för län (jfr under 3) hålls engång . Inskrivningsväsendet är sedan gammalt knutet till de allmännaunderrätterna. Med några få undantag finns vid varje tingsrätt en inskrivningsmyndighet,som organisatoriskt utgör en del av domstolskansliet. Antaletinskrivningsmyndigheter är f. n. Central myndighet är . och tomträttsböckerna utgörs som regelav lösbladsband. Endast ett obetydligt antal böcker förs numera i bundna band. Antalet helårssysselsatta uppgick till 767, varav18 domare, 156 notarier och 593 biträden. 3 Hittillsvarande verksamhet inomfastighetsdataprojektet Enligt beslut om en reform avfastighetsregistreringen skulle ett nytt, för land och stad enhetligtfastighetsregister läggas upp. Registret skulle föras centralt med hjälp av ÄDB.Vidare skulle ett enhetligt fastighetsbeteckningssystem införas ochfastigheternas läge anges med koordinater. Arbetet på reformen skulle påbörjasomedelbart och genomförandet föregås av viss försöksverksamhet. Det skulleankomma på Kungl. Maj:t att närmare bestämma hur det fortsatta utredningsarbetetoch genomförandet av registerreformen skulle organiseras. Den beslutade reformen av inskrivningsväsendetinnebar att ett nytt inskrivningsregister skulle införas. Prop.1977/78: 15 6 trait med hjälp av ADB. Handläggningen avinskrivningsärenden skulle ske hos lokala inskrivningsmyndigheter, knutna eller flera tingsrätter i varje län. Inskrivningsdag skulle hållas varjearbetsdag. Möjligheterna till en teknisk samordning med fastighetsregistretskulle undersökas närmare. Även införandet av det nya inskrivningsregistretskulle föregås av försöksverksamhet. I anslutning till beslut inrättades CFD, till enbörjan med i huvudsak samma ställning som en statlig kommitté. Genom riksdagsbeslutår (prop. 1971: 1 bil. 4 s. 10, CU 1971: 5, rskr 1971: 49) omvandlades CFDtill statiig myndighet. Nämnden, som omlokali-serades från Sundbybergtill , har till uppgift att bygga upp och vidareutveckla centralafastighets- och inskrivningsregister. CFD skall i sitt arbete samråda med LMVoch . LMV svarar för fastighetsbeteckningsreformen ochtillsammans med fastighetsregistermyndigheterna för övriga uppgifter som krävsför fastighetsregisterreformens genomförande och som inte ankommer på CFD. (tidigare domstolsväsendets organisationsnämnd) leder arbetet med attförbereda fastighetsböckernas innehåll för överförande till ett centraltinskrivningsregister, grundat på ÄDB. Inskrivningsmyndigheterna vidtingsrätterna utför beredning och sanering av innehållet i fastighetsböckerna. Under år1971 påbörjades i län ett databanksförsök med ett ADB-system. Försöket,som sedermera kom att kallas driftsystem O, omfattade ca 40 000 fastigheter.En första försöksetapp utvärderades . I samband därmed uttalade CFDatt den genomförda försöksetappen hade bekräftat att en fastighetsdatabankborde byggas upp med utnyttjande av terminalteknik för direktkommunikation meddatabanken. CFD lade härefter fram Sysiemförslag driflsystein1. Enligt detta förslag borde den inledda försöksverksamheten fortsätta ävenunder åren 19721974 och utvidgas tUl att omfatta samtligafastigheter i län. I mitten av borde ett centraltfastighetsregister (FR) och ett centralt inskrivningsregister (IR), båda fördamed hjälp av ÄDB, ersätta den registerföringen i länet och manuellaregister således inte längre föras. Enligt en preliminär långtidsplan, somredovisades i systemförslaget, skulle systemet därefter successivt utvidgastill att omfatta även kommun, samt delar av länoch , eller totalt ca 960 000 av landets närmare 4miljoner fastigheter. Systemet borde enligt CFD avlösas av ett rikssystem,driftsystem 2, . Driftsystem1 skulle enligt CFD:s förslag liksom försökssystemet i län vara terminalbaserat.Fastighetsregistermyndigheterna och inskrivningsmyndigheterna skullekommunicera med en central dator över terminaler som anslöts till datorn övertelefonnätet. Dessa myndigheter skulle svara för att registren hölls aktuella,s. k. ajourföring, me- 1977/78:15 7 dan CFD skulle svara för system och datadrifi. Andraintressenter, t. ex. fastighetsbildningsmyndigheter och banker, skulle kunna fåansluta s. k. presentationsterminaler till datorn. Innehållet i de nya registrenskulle i princip motsvara det nuvarande innehållet i jordregister,stadsregister, fastighetsböcker och tomträttsböcker. FR borde därutöverinnehålla vissa fullständigare uppgifter om planer och bestämmelser, inskrivna avtalsservitutsamt kvartersuppgifter, adressuppgifter och ko-ordinatuppgifter. Vissauppgifter om fastighetstaxering borde läggas in i FR från länsstyrelsernas ADB-baseradefastighetstaxeringsregister. IR borde kompletteras med uppgifter frånlänsstyrelsernas personregister om ägares adress och civilstånd.Fastighetsregistermyndigheternas och inskrivningsmyndigheternas uppgiftsskyldighelom olika beslut, t. ex. till lokal skattemyndighet om ändringar ifastighetsindelningen och om sökta och beviljade lagfarter, borde fullgörasmaskinellt. Likaså borde uppgifter från fastighetsregistermyndighet tillinskrivningsmyndighet om ändringar i fastighetsindelningen lämnas maskinellt.Bevis om beslut i inskrivningsärenden, t. ex. lagfartsbevis och pantbrev,liksom utdrag ur registren borde också framställas maskinellt. Kostnaderna för att genomföra driftsystem 1 enligt nuredovisade planer beräknades av CFD i en kompletterande skrivelse i november1972 till ca 47 milj. kr. Kostnaderna för systemutveckling samt kostnadernaför fastighetsregistermyndigheterna och inskrivningsmyndigheterna ingick intei dessa beräkningar. Efter remissbehandling av systemförslaget föreslogs i 1973års staisverksproposition (prop. 1973: 1 bil. 4 s. 24) att den pågåendeförsöksverksamheten skulle ersättas av driftsystem 1 för begränsade delar avlandet. Det borde enligt föredragande departementschefen ankomma på Kungl. Maj:tatt besluta om vilka områden driftsystem 1 skulle omfatta. Systemet borde dockomfatta län fr. o. m. . Förslaget godtogs av (CU1973: 8, rskr 1973: 79). Departementschefen hade i propositionen framhållitatt undersökningar av alternativa lösningar borde ingå som ett mycket viktigtled i arbetet på utvecklingen av driftsystem 2, Vid utskottsbehandlingenerinrades om detta ultalande och förutsattes att konvertering av driftsyslem 1 lillannat maskinellt system skulle vara möjlig. som arbetet med driftsystem 1 fortsatte enligtde av godtagna riktlinjerna inledde CFD vissa undersökningarom alternativa lösningar för ett rikssystem i samråd med datasamordningskommittén(DASK). Även och statskontoret deltog i arbetet. StatskonsultÄB fick i uppdrag att svara för de närmare undersökningarna. I början av år1974 lade i en rapport bl. a. fram olika förslag till hurdriftsystem 1 skulle kunna utvecklas till ADB-system för hela landet.Rapporten överlämnades av CFD till chefen för , varviddock betonades att förslagen 1977/78:15 8 i rapporten var egna och därför inte fick betrakiassom CFD:s eller någon annan myndighets uppfattning i frågan. På grund av bl. a. kritik mot reformens konsekvenser fördet nuvarande beståndet av by- och gårdsnamn antogs ändrade riktlinjerför den i fastighetsregisterreformen ingående s. k. beteckningsreformen (prop.1974: 48, CU 1974: 30, rskr 1974: 252). Kritik hade riktats mot fastighetsdatareformen också frånandra utgångspunkter. Kritiken hade bl. a. skjutit in sig på de storakostnaderna för reformen. Tidsplanen för genomförande av ett rikssystem hade bl. a. på grund av de ändrade riktlinjerna för fastighetsbeteckningsreformen kommit att förskjutas. Frågorna om ett rikssystem hade visat sig vara mycketkomplexa. 1 den nyssnämnda propositionen om ändrade riktlinjer förbeteckningsreformen aviserade departementschefen (prop. 1974: 48 s. 38) som han uttalade att arbetet med driftsystem 1 borde fortsätta enligttidigare planer i stort att han ämnade tillkalla en särskild utredning medparlamentarisk förankring för att närmare utreda förutsättningarna för ettrikssystem. Verksamheten inom CFD fick således en delvisändrad inriktning, nämligen att förbereda genomförandet av driftsystem 1 iUppsala län och i andra begränsade delar av landet i den omfattning regeringenkunde komma att bestämma, medan FÄDAK fick i uppdrag att undersöka hur ettfastighetsdatasystem för hela landet borde vara utformat. Enligt deplaner som CFD hade dragit upp i systemförslaget till driftsystem 1 skulleofficiell drift av FR och IR med slopande av den registerföringen ha börjat i län . a. på grund av de ändraderiktlinjerna för fastighetsbeteckningsreformen kunde den tidsplanen intehållas. Under /75 pågick systemmodifieringar samt ytterligareförsöksverksamhet i län. a. prövades de maskinella systemen för FRoch IR under ett s. k. handläggningsförsök. Försöket tillgick så att allaärenden vid berörda fastighetsregistermyndigheter och inskrivningsmyndigheterhandlades dels med tillämpning av de rutiner som var avsedda att gälla fördriftsystem 1, dels på vanligt sätt. Utvärdering av detta handläggningsförsökdokumenterades av CFD i samråd med och i en sammanfattanderapport. Handläggningsförsök med fastighetsdatasystemet, daterad den 1september 1975. CFD,och hemställde bl. a. att regeringen måttebesluta om att införa drift av fastighetsdatasystemet med rättsverkan från den1 för län. Genom beslut bestämderegeringen att systemet fick tas i drift fr. o. m. i Uppsalalän, se bl. a. SFS 1975: 1110. utfärdades ett nytt regleringsbrev förCFD för /76. Regeringen uttalade i detta regleringsbrev attställ- 1977/78:15 9 ning till utformning och organisation av ett eventuelltriksomfattande fastighetsregistreringssystem kunde tas först sedan FÄDAKavgivit sitt betänkande och detta hade remissbehandlats. Regeringen uttalade vidareatt den i avvaktan härpå medgav att drift med rättsverkan fick äga rum iUppsala län som försöksverksamhet den 1 januariden 31 december1976. CFD skulle i samråd med och före den 1 september 1976till regeringen inkomma med rapport angående utfallet av försöksverksamheten. Regeringen har senare genom beslut ochden förlängt denna försöksverksamhet att pågå t. v. till 1977 årsutgång. För försöksverksamheten gäller dels att nuvarande fastighetsböcker ochtomträttsböcker skall kompletteras med uppgifter som har förts in iinskrivningsregistret, dels att driften av fastighetsregistret skall anordnaspå sådant sätt att återgång till registrering inte förhindras och kanske utan tidsutdräkt. Databehandlingen utförs av DAFA vid dess filial i . För den pågående försöksverksamheten med drift medrättsverkan gäller bl, a. följande särskilda författningar: lagen (1973:98) om inskrivningsregister fastighetsdatakungörelsen(1974: 1058) fastighetsregisterkungörelsen(1974: 1059) inskrivningsregisterkungörelsen(1974: 1061) kungörelsen(1974: 1063) om fastighetsbevis m. m. förordningen (1975:1110) om vissa inskrivningsmyndigheters område, m. m. förordningen (1975: 1127) om verksamheten vid inskrivningsmyndighet som förinskrivningsregister förordningen(1975: 1129) om expeditionsavgift vid . Jämsides med utvecklingen och uppbyggnaden av driftsystem1 har CFD också bedrivit utrednings- och utvecklingsarbete avseende koordi-natregistreringoch koordinatutnyttjande för t. ex. samhällsplanerande verksamhet. Kostnaderna för fastighetsdataprojektet uppgår t. o. /77 till sammanlagt ca 100 milj. kr. Principer för en ADB-teknisk lösning FÄDAK anser i likhet med tidigare bedömare att det finnsett påtagligt reformbehov inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet.Kommittén har prövat konsekvenserna av att behålla den nuvarande manuellaverksamheten inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet i huvudsakoförändrad men har funnit att detta skulle medföra betydande kostnader ochlikväl innebära att de nuva- Prop.1977/78: 15 10 rande bristerna i stort sett består. a. mot dennabakgrund anser FÄDAK att ett sådant alternativ inte bör förordas. I ställetbör, i enlighet med vad som konstaterats vid tidigare gjorda bedömningar, ADB-teknikanvändas för att avhjälpa bristerna i det nuvarande manuellaförfarandet. När det gäller frågan om hur ADB-tekniken bör utnyttjasoch den takt, i vilken en ADB-reform bör genomföras, är olika lösningar tänkbara.FÄDAK anser att de olika principiella ställningstaganden somdatasamordningskommittén (DASK) har gjort i fråga om utformningen av statliga,riksomfattande, administrativa ADB-system bl. a. i promemorian (Ds Fi 1975:1) "Samordning av statliga administrativa ADB-system" bör varastyrande. FÄDAK ansluter sig till DASK:s överväganden och påpekar att dessasynes ha vunnit anslutning när bestämde riktlinjerna förett nytt ADB-system inom folkbokföringen och beskattningen. Beträffande frågan om teknisk samordning mellan skildastatliga, administrativa ADB-system anser FÄDAK det vara särskilt beaktansvärtatt långt gående teknisk samordning mellan sådana system kan medföra betydanderisker för komplikationer, förseningar och ökade kostnader när det gällersystemutveckling, genomförande, drift och underhåll. De allt lägre kostnadernaför teknisk utrustning jämfört med ökande personalkostnader talar numera motlängre gående teknisk samordning mellan sådana ADB-system som nämndes nyss.Samordningen bör i stället riktas in på informationsutbyte. När detgäller frägan om centraliserad eller regionaliserad drift av statliga,riksomfattande, administrativa ADB-system av det slag, som ADB-system inomfastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet skulle utgöra, bor i principden lösning väljas som bäst tillgodoser fastighetsregistermyndigheternas ochinskrivningsmyndigheternas verksamhet och är billigast. Några försvarsmässiga,sysselsäliningsmässiga eller andra speciella skäl som entydigt talar för encentraliserad eller regionaliserad lösning torde enligt FÄDÄK:s mening inteföreligga. I fråga om samhällsplaneringens behov av data framhåller FÄDAKatt ADB-system för fastighetsregistreringen bör byggas upp med sikte på deadministrativa verksamheter i första hand fastighetsregistreringen,fastighetsbildningen och inskrivningsväsendet som systemen skall betjäna. FÄDAKdelar DÄSK:s och andra bedömares principiella uppfattning att pågåendeutredningar med anknytning till kommundepartementet och SCB bör avvaktas innandefinitiv ställning tas till frågan hur olika statliga ADB-system bör utnyttjasinom samhällsplaneringen. Utnyttjandet inom samhällsplaneringen av data i ADB-systemför fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet bör emellertidunderlättas genom sådana åtgärder som redan nu kan vidtas i detta syfte. Tillsådana åtgärder hör att man i möjlig mån använder enhetliga definitioner 1977/78: 15 11 i fråga om gemensamma begrepp och alt man möjliggör uttagav data för bearbetning i andra ADB-system för planeringsändamål. 4.2 Registerinnehåll, aktualitet och åtkomstmöjlighet Vid sidan av det mer principiella synsätt som redovisatsnyss bör enligt FADÄK:s mening valet av lösning styras av de krav när detgäller registerinnehåll, aktualitet och åtkomstmöjligheter tillregisterinnehållet, som framtida tekniska lösningar inomfastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet på kortare och längre siktbedöms böra tillgodose. Vad förstgäller registerinnehållet har FÄDAK funnit att det nuvarande innehållet ijord- och stadsregister på kortare sikt är tillräckligt. När det gällerarealuppgifter samt planer och bestämmelser m. m. bör innehållet på siktförbättras och koordinatregistrering av landets fastighetsbestånd ske. Omtekniska möjligheter ges bör även olika fastighetstaxeringsuppgifter finnastillgängliga i ett nytt system för fastighetsregistreringen.Registerinnehållet på inskrivningssidan bör motsvara del som finns i nuvarandefastighets- och tomträttsböcker. Innehållet bör dock kompletteras med lagfarenägares personnummer eller organisationsnummer och adress samt medköpeskilling.