prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — och programrådet för radioaktivt avfällpåpekar att utsläppen av radioaktivitet vid koleldning är av sammastorleksordning som för kärnkraftverk vid normal drift. , och pekar också på de miljöproblem som ärförknippade med kolförbränning. StatsföretagAB hävdar beträffande kol att tillgängUgheten är överskattad och atl en ökandeövergång till kolanvändning mycket snart kan leda tiU knapphet på våratraditionella kolmarknader. Enligt Statsföretags uppfattning har vidarebehovet av att utveckla transport- och hanteringssystem för kol inte utretts ibehövlig utsträckning. Med hänsyn till att kol f. n. används i endast ringaomfattning i vår energiproduktion och att konsekvenserna av en mera omfattandeanvändning knappast är utredda i landet föreslår Statsföretag att medel anslåsför forskning förknippad med avsevärt ökad kolanvändning och därav följandemasstransport. Prop.1977/78:110 75 Enligtöverstyrelsen för ekonomiskt försvar bör energiforskrungen inriktas mot attsnabbt göra det möjUgt att upprätta konkreta kostnadsberäknade planer för hurkol skall kunna tas i anspråk i stora mängder och inom relativt kortatidrymder. TCOanser det ej önskvärt att i nuvarande läge satsa i stor skala på naturgas.Svenska gasföreningen ser det däremot som angeläget att det utarbetasen plan för det forsknings- och utvecklingsarbete som behövs för naturgas,eftersom det inom energLforskningsprogrammet inte föreligger någon programplanför detta område. hävdar att ökad uppmärksamhet måste ägnas säkerhets- ochtransportproblemen beträffande såväl naturgas som olja. Några remissinstanser,däribland UHÄ, , programrådet för radioaktivt avfall.Svenska kraftverksföreningen. Centrala driftledningen och TCO vUl ge högprioritet åt delprogrammet Fissionsenergi och förordar en höjning avanslagsnivån jämfört med DFE:s förslag. Statenskämkraftinspektion och AB Atomenergi tUlstyrker DFE:s förslag till insatser ochmedelstUldelning vad beträffar elproducerande lättvatlenreaktorer. DFE:s uppfattning attforskningen om lättvattenreaktorers säkerhets- och avfallsproblem bör övertasav , , programrådet förradioaktivt avfall samt kraftindustrin och kraftföretagen delas av bl. a.statens kärnkraftinspektion, , AB Asea-Atom, TCO och . AB Atomenergi anser emellertid inte att överföring av helaprogramansvaret till andra beslällarorgan än NE är motiverad. Flera remissinstanser, bl.a. IVA, AB Atomenergi, AB Asea-Atom, Svensk kärnbränsleförsörjning AB ochNäringslivets energidelegation framhåller att värmeproducerandelättvatlenreaktorer har tekniska förutsättningar att utvecklas till ettalternativ för energiförsörjning. Mot denna bakgrund föreslår de att 10 milj.kr. reserveras för detta ändamål. Beträffande övrigareaktortyper instämmer programrådet för radioaktivt avfall, IVA, Asea-Atom i huvudsak i DFE:s programförslag och understryker att densnabba bridern kankomma att få stor betydelse . DFE:s förslag tUl medelstilldelningtillstyrks. TCOanser att de nya kärnkraftsystemen representerar en mycket stor och realistiskpotential och förordar att den av DFE föreslagna anslagsnivån höjsmed 30 milj. kr. Programrådetför radioaktivt avfall, AB Atomenergi och AB Asea-Atom instämmer i DFE:sförslag att kompetensuppehållande verksamhet bedrivs beträffande u r a n a n ri k n i n g för att ge statsmakterna erforderligt värderingsunderlag ochupprätthålla viss handlingsberedskap. Svensk kärnbränsleförsörjning AB anseratt en enligt DFE:s förslag starkt begränsad anrikningsforskning bör inriktaspå att utröna förutsättningarna för inhemskt utvecklad teknik om möjlighetenatt köpa anrikningstjänster eller teknik utomlands skulle försämras. Enkelteknik, t. ex. cyklonanrikning, bör då övervägas. Statenskärnkraftinspektion, IVA, AB Asea-Atom och Svensk kärn-bräislejörsörjning ABtiUstyrker DFE:s förslag rörande upparbetning, plutoniumåterföring ochavfallshantering, som innebär kompetensuppbyggnad och bevakande insatser iinternationellt samarbete. Svensk kämbränsleförsörjning AB understryker betydelsenav forskning rörande plutoniumåterföring och av bevakning av utvecklingenutomlands på detta område. Bolaget framhåller vidare att en viktig målsättning förforskningen också är att bidra till att iUegalt utnyttjande av plutoniumförhindras. Vidare delar remissinsatserna i stort DFE:s uppfattning att ansvarför och finansiering av insatser inom dessa områden bör vila på programrådetför radioaktivt avfaU, kraftföretagen, kämkraftindustrin, statenskärnkraftinspektion och . Lantbrukarnas riksförbundanser att det är angeläget att betydande forskningsinsatser görs för attåstadkomma en helt säker förvaring av redan producerat avfall och delaruppfattningen att denna uppgift och därmed dess kostnader bör bäras avkraftindusttm. Starenskämkraftinspektion, IVA och AB Asea-Atom tUlstyrker DFE:s förslag beträffandeövriga bränslecykler och denaturering av kärnbränsle. NEframhåller att det är väsentligt att studera attitydfrågor och följa attitydersutveckling för att bedöma kärnkraftområdet i stort. I motsats tUl DFE anser NEatt dessa frågor har en annan karaktär inom fissionsområdet än för andraenergislag och betonar vikten av att medel beräknas för detta ändamål. Prop.1977/78:110 77 Centrala driftledningen och ansluter sig tUl DFE:s förslag om fortsatt medverkan iEuratomsamarbetet inkl. . AB Atomenergi anser alt fusionsenergi ärett mycket avlägset altemativ och att det ännu är osäkert om det någonsin kanrealiseras. Bolaget ställer sig därför tveksamt till den stora satsningen menmenar att den ändå kan te sig försvarlig såsom ett led i deltagande ilångsiktiga program som endast kan genomföras i intemationdlt samarbete. Inomdelprogrammet bör enligt AB Atomenergi inrymmas en viss satsning på säkerhets-och miljöstudier på basis av internationellt samarbete. ABAtomenergi och IVA anser vidare att fusionsprogrammet väsentligen böröverföras till programmet Energirelaterad grundforskning. Motsvarandeuppfattning framförs av , som också förordar attNFR får Överta ansvaret för de svenska insatserna inom området. Denrelativt starka satsning som föreslås på vindenergi tillstyrks av StatsföretagAB, , och . IVAtillstyrker en satsning av den föreslagna omfattningen, förutsatt att de totalainsatserna för hela energiforskningsprogrammet sker enligt DFE:s huvudförslag. och Centrala driftledningen bedömer också att en seriössatsning på forskning och utveckling om vindenergi är angelägen. En långsammareutvecklingstakt som minskar riskerna för felsatsning föreslås dock.Anslag enligt DFE:s lägre nivå skulle därvid vara tillräckligt.Byggnadsstyrelsen, , AB Atomenergi, och Näringslivets energidelegation förordar en lägreanslagsnivå med hänvisning till vindenergiproduklionens begränsadeenergitiUskott. och /SR föreslår att man som alternativ till de treföreslagna demonstrationsanläggningarna överväger att satsa på en större gruppav likadana aggregat. Denna skulle få större demonstrationsvärde och skulletroligen öka industrins vilja att satsa utvecklingsresurser. IVA föreslår ensatsning på två altemativa prototyper med flera exemplar av varje prototyp. Viden eventuell satsning på DFE:s lägre nivå anser IVA att både prototypernasstorlek kan minska och lidpunkten för det första vindkraftaggregatetsenareläggs. Atomenergi framhåller att det inom programmet bör belysas hur isynnerhet vattenkraften klarar dé reglerings- och lagringsproblem somutnyttjande av vindkraften i stor skala ger upphov tiU. Prop.1977/78:110 78 och Centrala driftledningen anser att forskning omgeotermisk energi bör ges låg prioritet och ifrågasätter om några medel överhuvud taget bör anslås för detta ändamål. IVA anser att insatserna börinskränkas tUl att omfatta enbart bevakning och eventuellt deltagande iutiändsk utveckUng. Detta innebär en betydligt lägre nivå än den av DFEföreslagna. Sverigesgeologiska undersökning, högskolan i och NE förordar DFE:s högre nivå,som innefattar geologiska kartläggningar utöver de som ingår i huvudförslaget. , , , . Centrala driftledningen och ABAtomenergi finner det anmärknmgsvärt att DFE i sitt förslag inte har reserveratmedel för konventionell vattenkraft. Det framhålls att medel är motiverade förforskning för att förbättra konventionell teknik och minska de negativamiljökonsekvenserna. För exempel på angelägna forskningsuppgifter hänvisarremissinstansema tiU publikation Älv, kraft, miljö. Vågenergioch saltgradientenergi bör enligt IVA, , Cemraladriftledningen och AB Atomenergi ges låg prioritet varför DFE:s lägre nivåbedöms som lämplig. StatsföretagAB, IVA, och AB Atomenergi tillstyrker DFE:s förslagtUl insatser. påpekaratt fotokemiska celler samt energilagrmg faller inom Svenskautvecklingsaktiebolagets kompetens- och intresseområde. Vidare hävdas attinsatserna på fotokemisk bränsleproduktion på lämpligt sätt kan samordnas medde studier över nya bränslen som Utvecklingsbolaget genomfört på uppdrag avNE. Solenergiprogrammets energilagringsdel sammanfaller väl med de insatser somUtvecklingsbolaget gör på området, t. ex. i samband med vindkraftverk ochelkonsum-tionsleknik. och Centrala driftledningen anser att engagemangfrämst bör inriktas på solenergins användning för uppvärmning av byggnader ochhärutöver begränsas till deltagande i lEA-projekt. Medelsbehovet bedömsmotsvara DFE:s lägre nivå. Många remissinstanser, bl.a. , , AB Atomenergi, ochCentrala driftledningen .delar DFEis Prop.1977/78:110 79 uppfattningbeträffande mål och inriktning av delprogrammet. DFE:sförslag till medelstilldelning biträds i stort sett av IVA och Näringslivetsenergidelegation. NE anmäler avvikande mening beträffande förutsättningarnaför verksamhet på den av DFE föreslagna lägre nivån. NE framhåller att beloppetpå denna nivå är mindre än de av beräknade utgifterna för nuvarandetreårsperiod och att utgifterna har ökat starkt . Enverksamhet på den lägre nivån skulle därför enligt dels leda till storaomställningssvårigheter med hänsyn till påbörjad verksamhet och gjordaåtaganden, dels innebära en total omplanering av hittillsvarande program. ABAtomenergi förordar den av föreslagna nivån (55 milj. ), kompletterad meddemonstrationsverksamhet i statens industriverks regi. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar framhåUer att det i varje spillvärmeprojekt bör ingå enbedömning av om det finns förutsättningar att i krislägen upprätthåUa denproduktion som ger upphov till spillvärmen. Om så inte är fallet måsteövervägas hur bortfallet av spUlvärme skall ersättas och åtgärder vidtagas förerforderlig värmeproduktion då spUl-värmetillförseln upphör eller inskränks. StatsföretagAB, IVA, och Centrala driftledningen ansluter sighelt tUl DFE:s förslag och instämmer i att tyngdpunkten bör ligga på metanoloch andra kolbaserade bränslen, som syntetisk olja och etanol, samt på vätgas. StatsföretagAB anser att det i fråga om väte kan vara befogat att överväga bildande av ettsärskilt utvecklingsorgan av samma typ som . Svensk MetanolutvecklingAB föreslår att utvecklingsbolag skapas för inhemska fasta bränslen ellersyntetiska flytande drivmedel. Dessa föreslås senare övergå till eller ingå iproducerande företag. Sådana bolag bör enligt Metanolbolaget också gesuppgiften att driva dels pilotförsök i stor skala, delsdemonstrationsanläggningar. Statens vattenfallsverk.Svenska kommunförbundet, och Centraladriftledningen anser att medelsbehovet är stort och förordar DFE:s förslag påden högre nivån. AB Atomenergi,Näringslivets energidelegation och IVA ansluter sig lill DFE:s huvudförslag. Förbrännings- ochförgasningsteknik, speciellt tekniken med fluidise-rade bäddar, prioriterashögt av flera remissinstanser bl. a. , , och Centrala driftledningen. Näringslivetsenergidelegation framhåller att insatserna i bety- Prop.1977/78:110 80 dandeomfattning bör ägnas åt det i vissa avseenden besvärliga bränslet bark. ABAtomenergi betonar att, för att få en ökad bas för förbrän-ningsteknUi ilandet, det fordras att förbränningstekniska försöksanstalter anordnas vidlämpliga forskningsstalioner. En plan bör upprättas för samordning mellanhögskoleinstitutionerna, där mera grundläggande och beträffande teknisk skalabegränsade program genomförs, och arbetet i experimentanläggningar vidforskningsstationer typ Studsvik, där verksamhet i större teknisk skala kangenomföras med stöd av omfattande tekniska resurser. StatsföretagAB finner det nödvändigt att en omfattande studie genomförs över deenergilagringsbehov som väntas uppstå inom landet. En sådan studiekan lämpligen samordnas med en fördjupad inventering av elektrokemisk ochannan energiomvandling. och Centraladriftledningen fraiiihåUer att programelementet EnergUagring är ett av deområden som bör prioriteras inom Energiproduktionsteknik. StatsföretagAB framhåUer att långsiktiga insatser bör göras på områdena bränsleceller samttermodynamiska processer för upparbetning av lågvärdigt värme inom industrin,t. AB Atomenergi betonar att en mera aktiv svensk tekniskinsats på övrig avancerad energiomvandling är en förutsättning för att deninternationella bevakningen skall ge avkastning . Samtligaremissinstanser som har yttrat sig över programmet AUmänna energisystemstudierinstämmer i DFE:s bedömning att en höjning av ambitionsnivån i förhållande tUlinsatsema är motiverad. IVA och TCO framhållerdock att tillgången på kompetenta forskare kan komma att begränsa möjlighetemaatt drastiskt öka satsningarna inom onmrådet och förordar att ambitionsnivånanpassas till hur väl man lyckas planera forskningsprojekt och rekryteraforskare. Flera remissinstanser,däribland LO, i , statens institut förbyggnadsforskning, , AB Atomenergi ochVänsterpartiet kommunisterna, förordar en högre ambitionsnivå än DFE:shuvudförslag. AB Atomenergi motiverar detta med områdets stora betydelse föratt vägleda uppläggningen av energipolitiken, belysa nödvändiga styrmedel ochstyra satsningen på forskning, utveckling och demonstration.Byggforskningsinstitutet vill komplettera DFE:s förslag tUl insatser med delsutveckUng av statistiska beskrivningar av energipoUtiska åtgärders samladeeffekter på levnadsnivån under 1980-taleti dels utveckling av empirisktunderbyggda energi-prognosmodeller som knyter samman produktion, distributionoch konsumtion av energi. LO anser att programmet bör komma i fråga för an- 1977/78:110 81 slagutöver DFE:s huvudförslag i den mån det visar sig finnas tiUräckligt medkompetenta och intresserade forskare. har tagit upp frågan om avvägningen mellan direkt målstyrdprojektverksamhet och mer obundet stöd till projektinitiativ från forskare ochanser att DFE:s huvudförslag av anslagsramen tUl projekt initierade avforskare ger den fria verksamheten för litet utrymme. Forskningsrådsnämndenframhåller vikten av samhällsvetenskaplig forskning om energisystemet ochföreslår att, vid sidan om DFE, huma-nistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet direkt engageras i satsningen på denna forskning.Kommunförbundet framhåller vikten av att resurser avsätts för att föra ut dekunskaper som vinns inom programmet genom utbildnings- ochinformationsmsatser. Ekologiskaaspekter och miljöfrågor framhävs av flera remissinstanser, däribland NFR,, , AB Atomenergioch FOA. NFR framhåller vikten av en kraftfull kompetensuppbyggnad inom områdetoch välkomnar DFE:s förslag om insatser för att öka kunskapema om de ekologiskasystemen och de begränsningar de sätter för utvinning och utnyttjande avenergi. och AB Atomenergi framhåller särskUt att ökatutrymme bör ges för systematiska jämförande studier av de ogynsamma effekternaav olika former av såväl energianvändning som energiproduktion. FOA pekar påatt s. k. ekosystemstudier, som tar upp verkningar på hälsa och mUjö vidanvändningen av olika energikäUor, är angelägna men kräver ingångsdata rörandet. ex. kumulativa effekter av ett stort antal utsläpp som tagna var för sig ärsmå. Forskning för att ta fram dessa ingångsdata anges naturligt höra hemmainom programmet Energirelaterad grandforskning. FOA,överstyrelsen för ekonomiskt försvar samt energisparkommittén framhållerangelägenheten av de studier om energiförsörjningskriser som DFE föreslår.Överstyrelsen understryker att studierna bör ske i nära kontakt medberedskapsplanerande och andra berörda myndigheter liksom med näringslivet föratt tillräcklig praktisk anknytning skall säkerställas. Fleraremissinstanser betonar programmets funktion i planeringen av energipolitiken.FOA anser att de s. k. energistrategistudier som nämns av DFE bör inriktas påaltemativa energiförsörjningssystem och utvecklingsvägar samt på möjligheternaatt i ett antal beslutspunkter på ett planerat satt säga upp en del avhandUngsfriheten. efterfrågar systemanalytiska studier avsamspelet mellan teknisk och ekologisk grandforskning och t. ex. teknisktutvecklingsarbete och demonstration. RRV framhåller att programmet Allmännaenergisystemstudier kommer att bli den dominerande resursen för bredare samhällsvetenskapligtorienterade energisystemstudier i och med att sekre- 6 1977/78.1 saml Nr 110 1977/78:110 82 tariatetför framtidsstudier avslutar sin energiframtidsstudie /78.RRV anser mot denna bakgrund att forskningsprogrammet bör inriktas mot studiersom utifrån ett brett ekonomiskt och sam-hällsorganisaloriskt perspektivbelyser möjligheter och problem i samband med mera genomgripande förändringari mönstret för energiproduktion och energikonsumtion. påpekar att de allmänna energisystemstudierna i vissa fall närasammanfaller med utredningar som bedrivs inom ett flertal kommittéer ochmyndigheter och påtalar risken för dubbelarbete. menar att deallmänna energisystemstudierna framför allt bör inriktas på problem som delshar direkt betydelse för prioritering av insatser inomenergiforskningsprogrammet, dels belyser energiforskningsprogrammel i relationtill andra statliga stödprogram. Vissasynpunkter har också framförts på de oUka delprogrammen inom Allmännaenergisystemstudier samt på DFE:s förslag rörande uppbyggnad av olikaforskningsgrupper. AB Atomenergi och i framhållerbetydelsen av delprogrammet Energins roll i samhället och tiUstyrkeruppbyggnaden av forskargrupper som arbetar med energisystemet utifrån bl. a.ekologiska och sociologiska angreppspunkter. föreslåratt insatserna på detta område ökas till ett belopp motsvarande DFE;s högstakostnadsalteraa-tiv. ABAtomenergi betonar betydelsen av delprogrammet Styrmekanismer i energisystemetmed hänvisning till att styrmekanismer har stor betydelse i samband med enintroduktion av ny energiteknik, sparåtgärder etc. hävdaratt systematiska utvärderingar av nuvarande låne- och bidragssystem inomenergiområdet är önskvärda och uttrycker förhoppningen att denna utvärderingkan komma till stånd inom nämnda delprogram. Samtligaremissinstanser som har yttrat sig över grundforskningen inom energiområdetansluter sig till DFE:s förslag om en ökad satsning. hälsarDFE:s förslag om ett speciellt grandforskningsprogram med tillfredsställelse.Vetenskapsakademien och i framhåller vikten avgrundforskning som bas för mera målinriktad forskning. BFR anser att kraftigainsatser inom olika sektorer måste kompletteras med en uppbyggnad av den mergrundforskningsbetonade verksamheten inom energiområdet och hävdar attgrundforskningen har varit underförsörjd /761977/78. STUger uttryck för motsvarande uppfattning och framhåller att den verksamhet sombör inrymmas i programmet främst ligger inom de naturvetenskapliga, tekniskaoch medicinska områdena med tyngdpunkten på de båda först- 1977/78:110 83 nämnda.NFR och framhåUer att en hög beredskap måste hållas införnya områden som plötsligt kan visa sig bli aktuella inom den långsiktigaenergiforskningen. UHÄ,NFR, . Näringslivets energidelegation samtforskningsrådsnämnden anser att anslagsnivån bör vara högre än vad som förordasi DFE:s huvudförslag. UHÄ anser att DFE inte tillräckligt har beaktat behovenav systematiskt och långsiktigt kunskapsuppbyggande för att skapa en bredvetenskaplig-teknisk kompetens på energiområdet. NFR påpekar att anslagsramenäven i DFE:s högre ambitionsnivå skuUe motsvara endast av de totalainsatsema inom huvudprogranunet. Rådet framhåUer att detta internationellt setttorde vara en låg siffra. anför att en satsning påkunskapsgenerering och kompetensuppbyggnad är en fömtsättning för en framgångsrikenergipolitik byggd på en utvidgad energiforskning. Nämnden framhåller att detär angeläget att den energirelaterade grandforskningen i bedrivs inära kontakt med den internationella grundforskningen, vilken väntas komma attbyggas ut i ökande takt. UHÄframhåller att en ökad satsning på energirelaterad grundforskning förutsätteratt ett flertal tjänster inrättas för forskning och forskarutbildning inomhögskolan. Ett ökat antal tjänster kan, enligt UHÄ, bli instrument för attklara den kortsiktiga anpassningen i en ny energisituation och skapaförutsättningar för en allt nödvändigare tekniskl-ve-tenskaplig beredskap förförändringar på lång sikt. ABAtomenergi betonar vikten av stöd tUl grundforskning utanför högskolorna. Ettbibehållande av ett direkt anslag till verksamheten i Studsvik anges gemöjligheter till kompetensuppbyggande verksamhet, vilken i sin tur kan gekunskap och idéer för de mera målbundna delarna av Studsviks bredaenergitekniska forskningsprogram. RRV anser att anslaget till grundforskningliksom bör ligga helt utanför huvudprogrammet och anvisas direkt tUlde oUka forskningsråden. Fleraremissinstanser, bl. a. , statens planverk, statensprovningsanstalt, energisparkommittén och , betonarnödvändigheten av ett fungerande system för information och dokumentationmellan energiforskama och avnämarna av forskningsresultaten. Härigenom kanförutsättningar skapas för en bättre energihushållning i befintligaanläggningar och en snabbare anpassning tiU nya rön på området. Bostadsstyrelsenframhåller att forskningsprogrammets omfattning ställer krav på ett välfungerande system för informationsutbyte mellan olika i arbetet engageradeforskare och forskningsinstitutioner. föreslår att betydligt större ansträngningar än Prop.1977/78:110 84 görsför att sprida information om resultaten från forslcning, utveckling ochdemonstration inom byggområdet tUl planerare, byggherrar, projektorer,materialtillverkare, byggare och installatörer samt inom vissa områden äventUl bmkarna. befarar att resultatet av den omfattande forsknings-,utvecklings- och demonstrationsverksamheten kommer att få en avsevärt begränsadgenomslagskraft om inte en kraftigare och planerad satsning på detta områdegörs. Stor vikt bör vidare fästas vid att anpassa informationen till olikaintressenters krav och förutsättningar. Denna uppfattning framförs även avbyggnadsstyrelsen. framhåller vidare önskvärdheten av ettorganisatoriskt samarbete mellan den utökade s. k. EPD-verksamheten inombyggnadsområdet och den informationsverksamhet som kommittén bedriver. noterar med tillfredsställelse att medel avdelas förinformation inom energiområdet, bl. a. beträffande behov av forskning och nyalösningar. Enligt föreningen kan man vänta sig ett antal väsentligauppfinningar på energiområdet. framhåller att det för attsådana uppfinningar skall komma fram fordras bl. a. information till uppfiimareom angelägna behov och om de lösningar man hittUls har på dessa problem. Statensprovningsanstalt framhåller att dess erfarenhet och tekniska kompetensmotiverar att man genom samarbete med t. ex. Bygguiforma-tionscentralen,etc. ställer sakkunskap ochlaboratorieresurser tUl förfogande för utbildning, demonstration m. m. Fråninformationssynpunkt är det enligt provningsanstalten väsentligt att dessmöjligheter att föra ut sitt tekniska kunnande och sina tekniska erfarenheterinom energihushåUningsområdet förstärks. DFEframhåller i sitt betänkande att en fömtsättning för attenergi-forskningsprogrammet skall kunna styras effektivt från statsmakternassida är att vissa avgränsningsfrågor och organisatoriska problem löses. DFEanmäler sin avsikt att senare redovisa erfarenheter och synpunkter i dessafrågor. En sådan redovisning har sedermera lämnats i en till industridepartementetingiven promemoria.