prop · G10349 · 1977-12-31 00:00:00 — Beskatlnings-underiagei bestäms för stats- ochkommunalbeskattningen var för sig genom ett åriigt taxeringsförfarande.Bestämmelser för inkomstberäkningen finns främst i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, (ändrad senasi 1977:572), SI, och kommunalskaltelagen (1928:370)(ändrad senasi 1977:573), KL. Reglerna för inkomstberäkningen är till slor delgemensamma för de båda inkomstskatterna. Skattepliktföreligger för inkomst av jordbruksfastighet, annan faslighet, 1977/78:49 25 rörelse,tjänsl, lillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Vid kommunaliaxe-ringen ärockså s. k. garantibelopp för faslighel skattepliktigt. Inkomstberäkningensker särskill för varje s. k. förvärvskälla. Vid beräkningen av inkomslfrån särskild förvärvskälla får avräknas alla omkostnader underbeskattningsåret som fordras för alt förvärva och behålla intäkterna. I frågaom jordbruks- och rörelseinkomst medges avdrag för bl. a. egenavgifter tillsjukförsäkringen, folkpensioneringen, ATP, arbetsskadeförsäkringen och denallmänna arbetsgivaravgiften. Summan av inkomsterna från olika förvärvskällorutgör den skattskyldiges sammanräknade inkomsl. Frånsammanräknad inkomst lar göras s. k. allmänna avdrag (46 i; KL). I försia handavräknas underskott som vid inkomstberäkningen har uppkommit i förvärvskälla.Därefter kvarstår sammanräknad nettoinkomst. Denna reduceras med vissa allmännaavdrag som inte har direkt samband med någon förvärvskälla. Sammanlagda inkomster frånolika förvärvskällor minskat med allmänna avdrag och förlustavdrag samt medtillägg vid kommunaltaxeringen för eventuellt garanlibelopp utgör taxerad inkomsl.Denna avrundas nedåt till jämnt tiotal kronor. Från taxerad inkomslavräknas grundavdrag med . under förulsättning att den skaltskyldigevarit bosatt i under hela beskattningsåret. Har den skatlskyldigevarit bosalt i endasl under en del av beskattningsåret jämkasgrundavdraget med hänsyn härtill (48 ! ; KL). Utövergrundavdrag har skattskyldig i vissa fall även rätt till s. k. exlra avdrag (50§ 2 mom. KL), nämligen dels när skatteförmågan är väsentligen nedsatt lillföljd av långvarig sjukdom eller annan s. k. ömmande omständighet, dels närhans inkomst efler skall på grund av nedsatt arbetsförmåga, långvarig oförvålladarbetslöshet, slor försöriningsbörda eller annan sådan omsiändighei understigerexistensminimum. Sedantaxerad inkomst minskats med eventuellt grundavdrag och exlra avdrag erhållesbeskattningsbar inkomsl. Denna avrundas nedåt till jämnt hundratal kronor. Makarlaxeras var och en för sin inkomst. Vid inkomstberäkningen gäller dock i vissahänseenden särskilda regler för makar. Denstatliga inkomstskatten las ut med viss procent av elt s. k. grundbelopp, somi sin tur motsvarar viss del av den beskattningsbara inkomsten. Under senare århar regelmässigt tagits ut av grundbeloppet, vilket betyder atl uttagenskatt varit lika stor som grundbeloppet. Skatten bestäms efler en progressivskiktskala, som har följande utseende (10 i; 1 mom. SI). Prop.1977/78:49 26 Beskattningsbarinkomst, kr. 40OOO- 45 000 26 45000- 50 000 35 65000- 70 000 43 Ivissa fall medges särskilda avdrag från den uträknade skatten i form av s. k.skattereduktion resp. särskild skallereduktion. Bestämmelser härom finns i 2 ! ;4 och 5 mom. uppbördslagen (1953:272, omtryckt 1972:75, ändrad senasi1977:281). Rätllill skattereduktion med I . har ensamstående skaltskyldig med hemmavarandebarn och gift skaltskyldig vars make saknar statligt laxerad inkomsl.Gift skaltskyldig vars make har taxerad inkomst understigande . fårskattereduktion med 40 96 av skillnaden mellan . och makens laxeradeinkomst. Skattereduktion avräknas mot vissa skaller och avgifter, dock inte motbl. a. statlig förmögenhetsskatt, ATP-avgift eller andrasocialförsäkringsavgifter. Densärskilda skattereduktionen medges skallskyldig som är och som intehar rätl lill exlra avdrag enligt de regler som gäller för folkpensionärer.Den särskilda skattereduktionen uppgår till . om den laxerade inkomsteninte överstiger . Om inkomsten är högre men inte över 38 500 kr.medges skattereduktion med ett belopp som motsvarar av skillnaden med . och den taxerade inkomsten. Den kommunlainkomstskatten är som tidigare nämnts proportionell i förhållande lill denbeskattningsbara inkomsten och las ut med en i särskild ordning bestämd andelav denna inkomst. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen beräknas till ca28:50 kr. beskattningsbar inkomsl för , dvs. skattesatsen bliri genomsnitt ca 27,5 96. Folkpensionsförmånernavarmed avses ålderspension, förtidspension, änkepension och hustrutillägg är iprincip skattepliktiga. Folkpensionärer medges emellertid i regel elt särskiltavdrag vid inkomsttaxeringen. Prop.1977/78:49 27 nuvarandereglerna om det exlra avdragets beräkning tillkom genom lagstiftningar 1975(prop.1975:92,SkU 1975:25,rskr 1975:I26,SFS 1975:312). Reglerna kompletterades genomlagstiftning (prop. 1976/77:45, SkU 1976/77:15, rskr 1976/77:103, SFS1976:1083-1084). Dessa ändringar avsåg förmögenhetsinnehavels inverkan på del exlraavdraget samt deklarationsskyldigheten. Det exlraavdraget är så utformat atl den som bara har ålderspension jämte vissmindre sidoinkomst är hell befriad från skattskyldighet. Avdraget beräknas fr.o. m. ulan hänsyn till makens inkomsl. Pensionstillskottenräknas numera som sidoinkomst. Den inkomsl en folkpensionär högsl kan ha utanalt skattskyldighet uppkommer har beslämts till ell belopp molsvarande summanav ålderspension enligt 6 kap. 2 ij första slyckel lagen (1962:381) om allmänförsäkring (omtryckt 1977:630) AFL, och inkomsler därutöver med . sedanavdrag gjorts med . enligt 33 vj 2 mom. försia stycket KL. Eftersompensionsförmånerna är olika för gift resp. ogift folkpensionär kommer denskattefria nivån all variera beroende på om även maken uppbär folkpension. Sålänge den laxerade inkomsten inte överstiger den nu angivna nivån är folkpensionäreninte skaltskyldig. När den taxerade inkomsten överstiger denna skattefria nivå avtrappasdel extra avdraget med 40 96 av överskjulande laxerad inkomst. Avdraget jämkasäven med hänsyn till förmögenhet. Om förmögenheten överstiger 75 000 kr.nedsätts avdraget successivt. Avdrag medges i regel inte om förmögenhetenöverstiger . För makar beräknas förmögenheten gemensamt. Om denlaxerade inkomsten inte överstiger . skall dock extra avdrag medgesmed minsl . beräknasavdraget till minsl ell belopp molsvarande av skillnaden mellan 38 500 kr.och inkomsten i fråga. Degrundläggande reglerna för beräkningen av det extra avdraget finns i punkt 2 avanvisningarna till 50 i; KL. RSV utfärdar sedan med ledning av dessabestämmelser närmare föreskrifter om avdragels beräkning. För laxeringsåret1977 gäller anvisningarna i 1976:44. Del bör nämnas att egnahem, frilidsfastighelersamt jordbruksfastigheter som används för bostadsändamål skall inräknas iförmögenheten med skäligt belopp. Enligt RSV:s anvisningar skall i dessa fallsom tillgång las upp 1/10 av skillnaden mellan taxeringsvärdet och låneskuldersom avser fastighelen, i den mån skillnaden inte överstiger 100 00 kr.Överskjutande del las upp till silt fulla värde. Den förmånliga värderingen fårbara avse en faslighet per hushåll. Reglernaom folkpensionärernas deklarationsplikt finns i 22 >; 3 mom. taxeringslagen(1956:623), omtryckt 1971:399, ändrad senast 1977:574), TL. Reglerna äranpassade till den skattefria nivån och angivna i bestämda belopp. För giftfolkpensionär, vars make uppbär folkpension, inträder skatteplikt och deklarationsskyldighetdå hans inkomster sammanlagt uppgått till . För annan folkpensionärligger motsvarande gräns vid . Prop.1977/78:49 28 Genomtilläggsdirektiv fick utredningen i uppdrag bl. a. atl medförtur utarbeta etl förslag om infiationsskydd för skatteskalan. De nyareglerna skulle enligt direktiven kunna träda i krafl . Utredningenhar strävat efter alt finna en varaktig konstruktion av elt sådant inflalionsskyddsamtidigt som man velat undvika atl föregripa eller försvåra det fortsattautredningsarbetet. Utredningens förslag innebär alt skiktgränserna i slaisskaiieskalanoch grundavdraget anknyts till basbeloppet enligt lagen (1962:38) om allmänförsäkring. I övrigi lämnas nu gällande beskattningsregler oförändrade. 1 siltslutbetänkande avser utredningen atl redovisa sina överväganden angående inflationsskyddeisutformning i övrigt och främst då de delar därav som har nära samband medåterstående arbetsuppgifter. Utredningenframhåller inledningsvis atl inflationens effekter på skattesystemet harblivit särskill påtagliga . Tre faktorer sägs därvid hasamverkat, nämligen de kraftiga prisstegringarna, den snabba inkomslutvecklingenoch den ökade progressiviteten i den statliga skalleskalan. Största delen avlöneökningarna har endast utgjort kompensation för inflationen och ulgör alltsåingen real inkomstökning. Eftersom skalleskalans skiklgränser anges i fastabelopp innebär del emellertid alt även renl nominella inkomstökningar leder automatiskt skärpt beskattning. Inflationenseffekter har också, framhåller utredningen, blivit alll mer uppmärksammade isamband med avtalsförhandlingarna på arbetsmarknaden, där det s. k. ulbylesproblemelkrävt sin lösning. Vid oförändrade skatteskalor i en inflationsekonomi ställslöneförhandlarna nämligen inför problemet atl skillnaden mellan en avtalad brutlolöneökningoch ökningen av realinkomsten efter skatt blivit myckel stor. Dehittills genomförda årliga skalleomläggningarna, där bl. a. den slalliliga inkomstskattennedjusterats, har enligt uiredningen inte lyckats hindra successivt skärptamarginaleffekter för många inkomsttagare. De har inte heller givit någonvaraktig lösning av ulbylesproblemel. Vidutformningen av ell inflalionsskydd uppkommer frågan vilket mått på inflationensom skall användas. Utredningen framhålleratteftersom målel är att skyddainkomsttagarna mot skatieskärpningar till följd av inflationen bör man inriktasig på prisutvecklingen för den privata konsumtionen. Prop.1977/78:49 29 Dennaprisutveckling mäts genom konsumentprisindex, som för varie månad beräknas avstatistiska centralbyrån och fastställs av regeringen. Denna index avser altvisa hur stor kompensation som behövs för atl trots prisstegringar bibehållaoförändrad levnadsnivå. Indexen har fått en vidsträckt användning och ligger tillgrund för värdesäkring av ett slort antal förmåner bl. a. inom den allmännaförsäkringen. Vidare används den för omräkning av värdebelopp lill fasta prisert. ex. i nationalräkenskaperna och inom skattesystemet vid beräkning avrealisationsvinst vid faslighetsförsäljning. Ibelänkandet framhålls vidare att flertalet förmåner inom den allmänna försäkringenär anknutna till ett basbelopp. Detla utgår från ett belopp om , avseendeprisläget . Delta belopp uppräknas med hjälp avkonsumentprisindex. Basbeloppet för en viss månad bestäms med ledning avkonsumentprisindex för andra månaden före . Ändring av basbeloppetsker när konsumentprisindex siigit minsl sedan föregående ändring. Dennaregel har motiverats med att del inte är påkallat atl ge kompensation förmindre förändringar i det allmänna prislägel samt att del från praktisksynpunkt är en fördel om förmånernas belopp inte ändras alllför ofta. Basbeloppetanvänds inte bara för beräkning av olika förmåner inom och utom den allmännaförsäkringen. Del har också kommil all fl belydelse inom skattesystemet. Somexempel på skalleregler med basbeloppsanknylning nämns i betänkandet extraavdrag för folkpensioner, exislensminimireglerna, rällen lill avdrag förpremier på pensionsförsäkringar, beskattningen av vissa avgångsersättningar ochengångsbelopp vid personskada, samt arvs- och gåvobeskattningen av förmånstagarförvärv. Medhänsyn lill den vidsträckta användningen av konsumentprisindex och basbeloppetför värdesäkring av skilda förmåner m. m. anser utredningen det naluriigl altanvända samma beräkningsgrund för inflalionsskydd av skatteskalan. Även deskäl som anförts i fråga om spärregeln för ändring av basbeloppet sägs ha singiltighet i sammanhanget. Av laxeringslekniska skäl måsle enligt utredningen inflalionsskyddetgrunda sig på en prisutveckling som ägt rum före inkomståret. Uiredningenföreslår också att basbeloppet för november året före inkomståret läggs lillgrund för inflationsskyddet. Uiredningenpåpekar att indirekta skatter och subventioner inverkar på konsumentprisindexoch därmed på basbeloppet. En höjning av mervärdeskallen kan alltså leda tillall justeringen av inkomstskatten blir någol siörre än eljesloch på molsvarande sätt kan en sänkning av mervärdeskallen leda till attjusleringenblir mindre. Utredningen anser dessa effekter i princip oförmånliga men atl depraktiska effekterna inte får överdrivas. Utredningenföreslår all inflalionsskyddet bör omfatta statsskatleskalan och gmndavdraget.I fråga om den statliga inkomstskatten kan avdraget ses som en del avskatteskalan. För att inte bara undvika olika grundavdrag ulan ocksåföratt ge inkomsttagare inom skiktet upp lill . beskattningsbar inkomsldel av inflationsskyddeis effekler föreslår uiredningen all grundavdraget inflalionsskyddasäven vid den kommunala beskattningen. Däremot föreslår man inte all inflalionsskyddetutsträcks lill de olika beloppen för skattereduktion och till andra fastabelopp som i övrigt finns i skattesystemet. Dessa frågor avses bli behandladenär utredningen slulredovisar sitt arbete. Utredningensförslag innebär alt skiklgränserna och grundavdraget så exakt som möjligtöversätts lill basbelopp. Därvid anges basbeloppen med en noggrannhet av entiondel för skiktgränserna och en hundradel för grundavdraget. Skiktgränseroch grundavdrag böranges i basbelopp i lagtexten. Del får sedan ankomma på riksskatteverketatt inför varie beskattningsår omvandla basbeloppen lill kronor. Nedanståendeuppställning utvisar nu gällande skiktgränser och dessa gränser uttryckta i detför gällande basbeloppet saml hur skiklgränserna förskjutits vidändrat basbelopp. Skiktgränserna i kr. lade i kr, efler att , kr.) 15 000- 20 000 1,4- 1,9 20 000- 25 000 1,9- 2,4 25 OOO- 30 000 2,4- 2,9 26 640- 32 190 30 000- 35 000 2,9- 3,4 32 190- 37 740 35 000- 40 000 3,4- 3,8 37 740- 42 180 40 000- 45 000 3,8- 4,3 42 180- 47 730 45 000- 50 000 4,3- 4,8 47 730- 53 280 4,8- 5,3 53 280- 58 830 55 000- 60 000 5,3- 5,8 58 830- 64 380 60 000- 65 000 5,8- 6,2 64 380- 68 820 65 000- 70 000 6,2- 6,7 68 820- 74 370 70 000- 80 000 6,7- 7,7 74 370- 85 470 7,7- 9,6 9,6-14,4 Förden enskilde innebär utredningsförslaget atl en inkomstökning som baramotsvarar penningvärdeförsämringen beskattas med samma genomsnittligaskallesats som lidigare. Endast en real förändring träffas av den Prop.1977/78:49 31 Progressiviteten verkar med utredningens förslagendast på den reala inkomstökningen, dvs. den del som överstiger inflationen. Uiredningenpåpekar vidare atl om inga ålgärder vidtas medför sådana inkomstökningar somnormall förekommit realt ökad inkomsl efler skall endast förinkomsttagare i de lägsta inkomstskiklen men inte för del stora flertalet hellidssysselsalta.Staten får däremol vid en progressiv skatteskala alllid realt ökadeskatteintäkter från alla inkomstla-gargrupper. Med etl inflalionsskydd medförinkomstökningarna däremol såväl realt ökad inkomst efler skatt för de flestainkomsttagare som realt ökade skatteintäkter för slalen. är del föreslagna inflalionsskyddet fördelningspolitiskt neutraltoch innebär inte annal än ell bevarande i fasl penningvärde av den skaltefördelningsom beslutats av . Realinkomstökningar medför fortfarande skärptbeskattning men någon aulomalisk inkomstutjämning därutöver sker inte längrevia skattesystemet. Uiredningen framhåller alt del givelvis även ifortsättningen slår fritt all vid varje lidpunkt förändra skalleultagetpå del säll som bedöms önskvärt. Statsfinansielltinnebär förslaget atl den skalteskärpning på grund av inflationen som annarsautomatiskt skulle ha uppstått uteblir. Stat och kommun får även ifortsättningen stigande inkomsler varie år. Denna ökning blir dock mindre snabbän den skulle bli ulan inflalionsskydd. Uiredningen anger all skillnaden iökningstakten beror på inflationsutvecklingen. Ju störte del avinkomstökningarna som är hänföriig lill inflationen desto siörre blir denuteblivna skalleökningen. Uiredningenanger atl storleken på den skalleökning som inflationsskyddet förhindrar hellberor av den framtida inflationstakten. Om basbeloppet för , ex.skulle vara 11 100 alternativt , skulle den uteblivna skatleskärpningenför uppgå till totalt ca 3 100 resp. 4 350 milj. kr. Genom alt inflalionsskyddetockså omfattar grundavdraget kommer en viss del av della belopp all falla påkommunerna. Uiredningenanser del inte möjligt alt på förhand dra några entydiga slutsatser om inflationsskyddeisstabiliseringspoliliska effekler. Stabiliseringspolitiken är till sin naturkortsiktig och dess uiformning måsle förändras efter konjunkturläget. Samma sakgäller enligt uiredningen belräffande skallesystemets s. k. inbyggda siabiliseringseffeki.Likaväl som denna får samhällsekonomiskt positiva verkningar i vissa konjunkturiägenkan den fä motsatta verkningar i andra. 3.5Reservationer och särskilda yttranden LedamölernaBrandt, Gadd, , och anser i en gemensam reservaiion atldet framlagda förslagel inte bör genomföras. Effekterna av inflationen bör istället beakias genom återkommande Prop.1977/78:49 32 skatteomläggningar,som i en rad avseenden sägs vara bättre än en indexreglering. Enligtreservanterna kan effekterna bl. a. utformas på etl fördelningspolitiskt lämpliglsätt och en effektivare slabiliseringspolilik kan föras genom all återkommandeomläggningar ger möjlighel lill större flexibilitet. Del av majoritetenföreslagna inflalionsskyddet sägs däremol medföra all de fördelningspoliliskaorättvisorna förstärks, alt möjligheterna att föra en effektivstabiliseringspolitik försvåras, all inflationen påskyndas och alt statsfinansernaförsvagas. LedamotenHedborg har dessulom avlämnat en särskild reservation. anser i en reservation alt förslaget främst gynnar de högreinkomsttagarna och alt del är fördelningspolitiskt oacceptabelt. Han är ocksåkritisk mot att uiredningen inte redovisat hur det beräknade skaiteborifalleiför staten och kommunema skall läckas. LedamotenTidefelt, som ansluler sig lill det syslem för inflalionsskydd som utredningenarbetat fram, anför i ett särskill yttrande, att det kan ifrågasättas om inteden översyn av skallereglerna som uiredningen håller på med borde vara avslutadinnan inflalionsskyddet tas i bruk. En sänkning av den direkta beskattningenfår troligen ske etappvis och måsle omfalla justeringar långl ulöver de sommotsvaras av en indexreglering. Han anser därför all del kanske tidigast år1982 kan bli aktuellt atl indexregleringssys-lemet tas i bruk. ExpertenÅberg har avlämnat ell särskilt yttrande, vari han i huvudsak ansluter sig tillde uppfattningar som framförts i reservationen av m.fl. Åtskilligaremissinstanser ställer sig positiva till tanken på att söka skapa elt merpermanent skattesystem. Huruvida en inflationsskyddad skatteskala är den bästalösningen ifrågasätts dock på flera håll. En del av dem som uttalar sig för ellinflalionsskydd anser av olika skäl att reformen bör senareläggas. Vid sidan ommer principiella invändningar mol ett inflalionsskydd framförs även en delkritik rörande olika tekniska problem. Flera remissinstanser har även fästavseende vid förslagets konsekvenser för kommunernas ekonomi. Utredningensförslag tillstyrks eller biträds i alll väsentligt av en minoritet vid länsslyrelsernai Slockholms och , av länsslyrelserna i och Bohussamt , av en minoriiel vid länsslyrelsema i , ,och Norrbotlens län. Svenska kommunförbundel, Lanclstingsjörbundet,Näringslivels skalieddegalion. SACOISR samt SHIO. Prop.1977/78:49 33 Förslagelavstyrks däremot av länsslyrelserna i Slockholms, och Öslergöllandslän, en minoriiel vid länsslyrelserna i och ,länsstyrelserna i , , , ochNorrbollens län. av minoriteter inom Kommunförbundel och Landstingsjöibundet samlLO. Någraremissinstanser ställer sig positiva till tanken på ett inflalionsskydd menanser atl detla bör ges en annan uiformning än den som presenterats i betänkandeteller att genomförandet i vart fall bör anslå. Hit hör bl. a. en minoritet vidlänsstyrelsen i , länsstyrelserna i och Malmöhuslän, en minoritet vid länsslyrelsen I samt TCO. LRFbiträder förslagel men vill ändock beteckna del som en provisorisk lösning. remissinstanser tar inte uttryckligen ställning för eller emot förslaget menpekar på olika för- och nackdelar med en inflationsskyddad skatteskala eller påskilda tekniska svårigheter som kan uppkomma om etl inflalionsskydd införs iskattesystemet. Hit hör kammarrällen i . RFV, statskontoret, RRV, RSV,Föreningen och . 4.2Skäl för inflationsskyddad skatteskala Länsstyrelseni Göleboigs och län ställer sig posiliv lill ett automatiskt verkandesystem och pekar på de uppenbara fördelarna för lönlagarna genom just dennaautomatik. En minoritet vid länsslyrelsen i anser en indexregleradskatteskala vara en lämplig reform för all undvika de återkommandeskatteomläggningarna och ge arbetsmarknadens organisationer möjlighel atl ulanstatlig inblandning klara avtalsförhandlingarna. Liknande åsikter framförs avbl. a. en minoriiel vid länsslyrelserna i Öslergöllands och län.Näringslivets skalieddegalion betonar atl en indexreglering inte är samma saksom en skattesänkning ulan innebär bara alt den genomsnittliga skallen förbliroförändrad så länge inkomstökningen bara motsvarar penningvärdeförsämringen.Denna åsikt redovisas av flera remissinstanser som också betonar möjligheternaför att genom särskilda beslul ändra på skaiteultagel. Enligt SHIObör man hålla isär de förändringar av skalleskalan som är nödvändiga på grundav inflationen och de som behövs av fördelningspoliliska skäl. Näringslivetsskattedeiegation motsätter sig all inflationen tas som intäkt för skatteomläggningari inkomslutjämnande syfle och menar atl låglönesatsningen har drivit pålöneglidningen för andra grupper och därigenom kommit atl skärpa inflationstakten.Enligt delegationen skulle en indexreglering vara en klar fördel i avtalsarbetel.SACO/SR, som tillstyrkt förslagel, menar alt nuvarande skattesystem ärinflationsdrivande. Vidare pekar man på alt vid var och en av de provisoriskaskalleomläggningarna har progressiviteten i skallesystemet skärpts. EnligtSACO/SR är emellertid enbart ell inflationsskydd en otillräcklig reform,eftersom det är en lösning till nu gällande 3 1977/78. 1977/78:49 34 skatteskalamed den starka progressionen. EnligtLRF måste alla möjligheter tillvaratas när det gäller alt åsladkomma etl merbeständigt skattesystem, där de nuvarande marginalskatteeffekterna kan lindras.LRF anser alt de åriiga skatteomläggningarna spelat ut sin roll. Den föreslagnalösningen i betänkandet på problemen med infiation, marginalskatter och lönekompensalionskravär också enligt LRF principiellt rikligt. Förslaget är dock atl se som entemporär lösning bl. a. mot bakgrund av hur uteblivna skalleökningar skallkompenseras. Kommunjörbundeloch LandsUngsJörbundet anser det föreslagna inflalionsskyddet leda till vä.sentligtlägre krav på löneökningar i den framtida lönerörelsen. TCOanser atl den nuvarande skatteskalan, som vuxit fram genom de årligaskalleomläggningarna, inte är lämplig atl indexreglera. Enligt TCO bör man istället avvakta med etl slutligl slällningslagande lill frågan om utformningenav ell inflalionsskydd till dess skalleutredning framlagt elt förslag definitiv skalleskala som man avser atl inflations-skydda. TCO förordar atlman även för genomför en provisorisk skalleomläggning med inriktningatt i än högre grad än vad som skulle följa av en indexreglering, lindra delsammanlagda skaiteultagel och dämpa marginaleffekterna för medelinkomsllagarna. Någraremissinstanser anser också atl frågan om införandet av etl inflalionsskydd böranslå och atl man därvid framför alll bör avvakta atl de pågående skalteutredningarnasarbete slutförs. a. en minoriiel vid länsslyrelsen i Södermanlandslän, länsstyrelserna i och saml en minoritet avlänsstyrelsen i Göieborgs och län.