prop · G1032 · 1977-12-31 00:00:00 — Hovrätten erinrar inledningsvisom att viss offentligrättslig reglering gäller för advokater och att enförutsättning för förslagets genomförande givetvis är att klienternas intresseninte äventyras. Något hinder mot förslaget från denna synpunkt anser hovrättendock inte föreligga, om advokatens personliga ansvar mot klienten bibehålls, aktieägarkretsenavgränsas på ett betryggande sätt och garantier skapas mot monopolbildningar.Advokatverksamhet i aktiebolagsform innefattar emellertid ett avsteg från denaktiebolagsrättsliga principen om frånvaron av delägares personliga ansvar somär så ingripande, att det kan ifrågasättas om aktiebolagsformen verkligen är enlämplig associationsform för advokatverksamhet. Hovrätten betonar att dettidigare har varit advokaters personliga ställning som varit huvudskälet motaktiebolagsform för deras verksamhet. Det i betänkandet nu föreslagna systemetav regler för kontroll över advokataktiebolagen synes också så komplicerat attaktiebolagsformen inte heller ter sig hdt naturlig. Vid tidigare tillfällen dåfrågan om advokatrörelse i aktiebolagsform var aktuell förefaller pensions- ochskattefrågor ha haft stor betydelse för de överväganden som då gjordes. Avbetänkandet anser hovrätten framgå att skattemässiga överväganden haftbetydelse även för det nu framlagda förslaget. Sådana önskemål som har singrund i skattefrågor bör emellertid lösas inom skattelagstiftningens ram.Hovrätten menar vidare att det hade varit värdefullt om förslaget mera ingåendeställts mot förhållandena i andra länder. Hovrätten påpekar att 1974 årsbolagskommitté (Ju 1974:21) enligt sina direktiv bl.a. har att behandla frågani vad mån det behövs en särskild ny bolagsform för mindre företag (jfr även prop.1975:103 s. 69-70). Frågan synes enligt hovrätten beröra det avadvokatsamfundet framlagda förslaget, varför det för hovrätten framstår somnaturligt att detta övervägs inom nämnda utredning innan slutlig ställning tas tUlförslaget, som f.ö. får antagas beröra även de allmänna advokatbyråerna. Motdenna bakgrund anser sig hovrätten inte kunna f.n. tillstyrka det framlagdaförslaget. Ifråga om advokats personliga ansvar pekar kommerskollegium på att enmotsvarighet till förslaget redan finns för revisorer i 15 kap. 2 § AL. Såvitt kollegietkan bedöma kan det vara möjligt att tUlämpa en liknande bestämmelse föradvokater. JK anser däremot att det ansvar för aktieägare 1977/78:2 12 iadvokatbolag, som man här vill fastslå, inte som i fråga om revisors i revisionsbolag- i vart fall inte helt - är ett skadeståndsansvar. Det kan enligt JK snararejämföras med ett borgens- eller garantiåtagande. BådeJK och domareförbundet tar upp frågor om vilka personer i ett advokataktiebolagsom skaU ha fullt ekonomiskt ansvar. JK förutsätter att alla aktieägare ibolaget alltid har samma ansvar. menar att man måste förtydligaförslaget så att det klart framgår vilka som är ansvariga och vilkaförpliktelser bolaget har för biträdande jurist. Om meningen är att en heltpassiv advokat skaU bli solidariskt ansvarig bör detta enligt förbundet utsägaspå ett tydligare sätt i motiven. JKframhåller i anslutning till övervägandena om det personliga ekonomiskaansvaret att aktiebolagsformen inte torde innebära några svårigheter när detgäller utkrävande av disciplinärt ansvar eller i fråga om skyldighet föradvokat att i arvodestvist underkasta sig skiljeförfarande. Huvudregelni det föreslagna dispenssystemet godtas av nästan alla remissinstanser. Mångaremissinstanser uttalar också att de föreslagna dispensvillkoren är lämpliga.RÅ framhåller att samfundets styrelse har utövatbefogenheter av offentligrättslig karaktär och att det därför med fog kanförutsättas såväl att dispensreglerna kommer att utformas under hänsynstagandetill den specieUa karaktär av personligt förtroendeförhållande mellan klientoch advokat som kännetecknar all advokatverksamhet som att dispensärendenakommer att bli behandlade med objektivitet och opartiskhet. Kritiskamot att kontrollen över advokataktiebolag sker inom ramen för ett dispenssystemär JKoch kommerskollegium. Enligt JK:s mening innebär samfundets inställningtill en framtida dispensprövning att förbudet mot att driva advokatverksamhet iaktiebolagsform faktiskt upphävs och det är då ologiskt att tala om dispens.Även med en bestämmelse som direkt anger villkoren för aktiebolagsdrift kanenligt JK nås det syfte som eftersträvas, nämligen en stor flexibUitet.Denfråga som enligt JK bör ställas är emeUertid om denna flexibilitet kan godtas.Med hänsyn tiU samfundets i vissa delar offentiigrättsliga ställning och denreglering detta har ansetts kräva, kan det enligt JK:s meningifrågasättas om inte en närmare reglering bör ske även i den nu aktueUa frågan.Vad som enligt JK ligger närmast till hands är att i stadgarna ta in regler avi stort sett det innehåll som har skisserats i dispensreglerna.Kommerskollegium har den uppfattningen att dispens-prövningen är onödig och attdet i stället bör ankomma på samfundet att utarbeta villkor som bör gälla föratt aktiebolag skall få bildas. Fleraremissinstanser tar upp mera specieUa frågor rörande dispens-villkoren. JKanför att det är en självklar förutsättning att lösningsrätten beträffandeaktie endast bör tillkomma sådan aktieägare som är advokat och attlösningsrätten bara föreligger när aktien har övergått till person som inte äradvokat. Texten bör på denna punkt enligt JK:s uppfattning förtydligas.Beträffande villkoret att bolaget skall ha till uteslutande ändamål attbedriva advokatverksamhet påpekar domareförbundet att samfundet enligt vadkommittén har uttalat bör kunna medge ändring av bolagsordningen på dennapunkt, om aktierna övergår till annan än advokat så att bolaget kan bestå. Iavsaknad av närmare förklaring av vad som avses ställer sig förbundet frågandetill resonemanget. Enligt förbundet måste det nämligen vara ett oeftergivligtkrav att advokataktiebolag aldrig driver annan verksamhet än advokatrörelse.Förbundet anser detta vara av så grundläggande betydelse att det bör skrivas ini såväl RB som samfundets stadgar. menar att ett ytterligarebolagsvillkor bör vara att aktie i ett advokataktiebolag inte får innehas avannan än advokat. Enfråga som inte behandlas i samfundets utredning är om det skall vara tillåtetför en advokat att köpa in sig i ett flertal advokatbolag genom förvärv avmindre aktieposter. JK menar att aktierna i bolaget möjligen alltid bör ägas avadvokater som är verksamma i bolaget. tar upp samma fråga ochanför att advokaten bör vara aktivt verksam i det aktiebolag han äger aktier.Kommerskollegium har samma uppfattning. Såvitt kollegiet kan bedöma bör dockadvokater kunna vara delägare i flera bolag. Samtligaremissinstanser godtar att advokataktiebolag skall få använda advokatbeteckningeni sin firma. handelskammare anser dock att komplikationer kan uppstå om t.ex.dispensen återkallas därför att dispensvillkoren inte längre uppfylls.Handelskammaren erinrar om kommitténs uttalande att samfundet kan föra talan omhävande av firmaregistreringen och vUl i det sammanhanget fästauppmärksamheten på att en sådan talan kan medföra betydande tidsutdräkt.Handelskammaren förordar för sin del att man överväger möjligheterna att införanågon särskild form för hävande av registrering av enskild firma eller handelsbolag.Handelskammaren ifrågasätter vidare om bestämmelsen i 17 kap. 15 § brottsbalkenom straff för den som obehörigen utger sig för advokat täcker den situationenatt en firmatecknare i ett advokataktiebolag utnyttjar bolagets firma efter detatt dispens har dragits in. Domareförbundetpåpekar att det ankommer på registt-erings-myndighetens diskretionära prövningom ingripande skall ske i det fall kännedom vinns om likvidationsskyldighet.Det är inte självklart att likvidationsskyldighet över huvud taget inträder, omsamtliga aktier genom arv eller annat sådant fång har kommit att innehas avannan än advokat. Kommerskollegiumupplyser att några av de större advokatbyråerna f.n. har filialer både iSverige och utomlands och menar att detta bör vara möjligt även om verksamhetenbedrivs i aktiebolagsform. Enligt kollegiet bör vidare helägda dotterbolagkunna tUlåtas. Ifrågan hur advokaternas personliga ansvar bör komma till uttryck lagteknisktmenar att man bör göra ett tillägg till 1 kap. 1 § AL med påpekande om attdet finns särskilda bestämmelser i angående undantag från denaktiebolagsrättsliga grundprincipen om begränsat personligt ansvar.Domareförbundet menai att man i fråga om det personliga ansvaret 1977/78:2 14 börundvika att tala om "bolagets klienter". Genom ett sådantuttryckssätt urholkas nämligen enligt förbundet något av det personligaförtroende-förhållande som inte får äventyras. Enskildadvokatverksamhet bedrivs antingen i handelsbolagsform eller i enmansföretagutan bolagskonstruktion. fanns även möjlighet att efter särskilttillstånd av styrelsen för få driva verksamheten iaktiebolag. Denna möjUghet utnyttjades aldrig och togs bort genomändring av 8 kap. 4 § (RB) och 38 § i stadgarna för samfundet. Iskrivelse till regeringen har hemställt att den tidigare möjUghetenatt tillåta advokatverksamhet i aktiebolagsform skall återinföras. Samfundetmenar att frågan har kommit i ett nytt läge . Samfundet föreslåratt advokat som driver sin verksamhet i aktiebolagsform skall vara personligenansvarig för bolagets förpliktelser mot dess klienter. Vidare skaU särskilda viUkorgälla för tillstånd så att inflytande Över aktiebolaget inte skall kunnautövas av annan än advokat. Advokatsamfundetsframställning har remissbehandlats och därvid fått ett i huvudsak positivtbemötande. Remissinstanserna godtar i allmänhet samfundets åsikt att det nufinns skäl att upphäva det ovUlkorliga förbudet mot advokatverksamhet iaktiebolagsform. Justitiekanslern () och flera andra remissinstanser anser ilikhet med samfundet att det är en naturlig utgångspunkt att en advokat ilikhet med varje annan företagare skall ha rätt att välja den företagsform hananser lämplig, om inte några väsentliga skäl kan anföras häremot. Endast Sveahovrätt är kritisk mot förslagets huvudprinciper. Hovrätten ifrågasätter omaktiebolag verkligen är en lämplig associationsform för advokatverksamhet medhänsyn till att aktiebolagsformen bygger på frånvaron av personligt ansvar.Hovrätten pekar också på att de föreslagna reglerna för kontroll överadvokataktiebolag är sä komplicerade att aktiebolagsformen av den orsaken inteter sig naturlig. Föregen del ser jag saken på följande sätt. När man har diskuteratfrågan om att tillåta advokatverksamhet i aktiebolagsform är det framför alltadvokatens personliga ansvar mot klienten som har ansetts hindra en sådanordning. I praktiken har aktiebolagsformen inte heller kommit att användas föradvokatverksamhet då det formellt inte gällde något absolutförbud häremot. Av skrivelse framgår emellertid att detnumera finns visst behov av att driva advokatrörelse i form av aktiebolag. Iframställningen har också anvisats vägar för att förena advokatens personligaansvar med en ändring av detta slag. Som har påpekats av bl.a. JK är det frånprincipiell synpunkt naturligt att advokat liksom andra företagare gesmöjlighet att fritt välja den form för 1977/78:2 15 verksamhetensom han anser lämplig, om inte väsentliga skäl föreligger däremot. Isammanhanget kan också påpekas att revisor enligt en genomförd reformhar rätt att driva sin verksamhet i form av aktiebolag. Vad frågan gäller ärdärför enligt min mening närmast om en uppmjukning av förbudet i 8 kap. 4 § RBär förenad med sådana olägenheter att förslaget på grund härav inte börgenomföras. Deolägenheter som har påtalats av remissinstanserna beträffande advokataktiebolagär främst av teknisk natur. Sålunda måste frågan om delägarnas ansvar förbolagets förpliktelser lösas på ett sätt som i och för sig är främmande föraktiebolagsförhållanden i allmänhet. Det är också nödvändigt att åstadkomma eneffektiv men ändå inte alitför byråkratisk ordning för att hindra ett främmandeoch därigenom olämpligt inflytande över advokataktiebolag. Varkensamfundet eller remissinstanserna har närmare berört frågan i vad mån ettadvokataktiebolag som sådant i praktiken kan tänkas få förpliktelser motklienter. Det förhållandet att advokatrörelse drivs i bolagsform innebärnämligen inte utan vidare att alla uppdrag som advokat åtar sig inom bolagetsverksamhet också skall anses mottagna på bolagets vägnar och därmed medföraekonomiskt ansvar för bolaget. Man får här skilja mellan olika typfall. För attåskådliggöra dessa är det lämpligt att utgä från vad som f.n. kan anses gälla ifråga om advokatrörelsei handelsbolagsform. Har advokat, som är delägare isådant bolag, uttryckligen eller underförstått mottagit ett uppdrag pä bolagetsvägnar, ansvarar bolaget (och medbolagsmännen) också för de ekonomiskaförpliktelser som kan följa med uppdraget. Den omständigheten att endast fysiskperson kan uppträda exempelvis som ombud i tvistemål (12 kap. 2 § RB) medföringen ändring härvidlag. Den advokat för vilken rättegångsfullmakten har stäUtsut har då den befogenhet och de skyldigheter som följer av fuUmakts-förhållandet.Men bolaget (och medbolagsmännen) svarar solidariskt, om advokaten tillfogarsin klient skada vid fuUgörande av uppdraget eller uppdraget annars utförs påett otillfredsställande sätt. Vissa uppdrag har emellertid en så utpräglatpersonlig karaktär att något ansvar inte kan anses åvila bolaget för denhändelse advokaten inte skulle ta till vara sin klients intressen. Det gällerframför allt situationer då advokat har mottagit uppdrag på grund avmyndighets förordnande, t.ex. som konkursförvaltare eller offentlig försvarare.Advokaten får i sådana fall inte utan myndighetens medgivande överlämna åtannan att på eget ansvar sköta uppdraget. Bolaget får å sin sida inte helleringripa vid uppdragets fullgörande. I sådana fall torde huvudregeln vara attadvokaten ensam bär det ekonomiska ansvar som följer med uppdraget (se NJA 1973s. Vadsom har sagts nu beträffande advokatrörelse i handelsbolagsform tordeprincipiellt bli tillämpligt också om sådan rörelse drivs i form av aktiebolag.På motsvarande sätt som i handelsbolagsfallet kan sålunda aktiebolaget kommaatt bära det ekonomiska ansvaret för förpliktelser som 1977/78:2 16 följerav uppdrag som advokat har mottagit på bolagets vägnar. Rör det sig emellertidom uppdrag av rent personlig karaktär, åvilar de ekonomiska förpliktelserna tillföljd av uppdraget uteslutande advokaten. Vad som skall räknas till dennakategori kan inte besvaras generellt. Eftersom en del uppdrag torde vara av sädanart, fär emellertid frägan om advokats ansvar för bolagets förpliktelser inteallmän räckvidd. Attdelägare i aktiebolag inte svarar personligen för bolagets förpUktelser är engrundläggande regel i aktiebolagslagen (AL). Ett begränsat ansvar för bolagsfunktionärerm.fl. kan dock komma i fråga enligt särskUda regler i AL. Sålunda blir enligt13 kap. 2 § styrelseledamöter personligen ansvariga om de underlåter att vidtade åtgärder som behövs för likvidation. Också andra bestämmelser i principen om frihet från ansvar för bolagets förpliktelser. Dettaär fallet med de på skadeståndsrättslig grund uppbyggda reglerna i 15 kap. omskadeståndsansvar för bl.a. stiftare, styrelseledamot, verkställande direktöroch revisor för deras sätt att fullgöra sina uppdrag. Det förutsätts attskadan har orsakats uppsåtligen eller av oaktsamhet. Även aktieägare kandrabbas av skadeståndsansvar, om han genom att medverka till överträdelse av ALeller bolagsordningen uppsåtligen eller av grov oaktsamhet tillfogar bolaget,aktieägare eller annan person skada. Regler om personligt ansvar föraktiebolags skulder finns också inom skatterätten (se bl.a. 77 a §uppbördslagen 1953:272). Även i dessa fall förutsätts uppsåt eller oaktsamhet.Med tanke bl.a. på den förmögenhetsförvaltning som kan följa medadvokatverksamhet är regler med sådana begränsningar inte tillräckliga i nuförevarande sammanhang. Som samfundet har framhållit måste man för att få etttillräckligt vittgående ansvar i stället söka vägledning i de ansvarsregler somf.n. gäller när advokatverksamhet bedrivs i handelsbolagsform. Delägarnai handelsbolag svarar i princip primärt solidariskt för alla bolagetsförpliktelser. En bolagsborgenär kan sålunda utan att först kräva bolagetvända sig direkt mot en bolagsman och av honom ta ut fordringens hela belopp.Regeln är tvingande. Att bolagsmannen har samma förpliktelser som bolagetbetyder att han svarar inte bara för penningförpliktelser utan även t.ex. fören skyldighet att prestera tjänster. Enligt samfundets förslag skall sammaansvar gälla för aktieägarna i advokataktiebolag med den inskränkningen attansvaret endast gäller gentemot bolagets klienter. Remissinstanserna är ense omatt ett sålunda utformat ansvar är välmotiverat om advokatverksamhet skall fåske i aktiebolag. Jag delar denna uppfattning. Med anledning av vad någraremissinstanser har uttalat vill jag framhålla att ansvaret liksom i fråga omhandelsbolag måste träffa samtliga aktieägare och inte bara de advokater ibolaget som är aktivt verksamma. En ny aktieägare bör dock inte svara försådana förpliktelser som har uppkommit innan han förvärvade aktier i bolaget.Inte heller bör aktieägare som säljer sina aktier svara för förpliktelser somuppstår därefter. Med en sådan ordning uppnås viss överensstämmelse med vad somgäller i fråga om handelsbolag. 1977/78:2 17 Ansvarsreglerav det slag som har berörts nu går längre än någon av de ansvarsregler som f.n.finns i AL. Jag anser inte att man av detta förhällande behöver, som Sveahovrätt satt i fråga, dra slutsatsen att aktiebolagsformen inte skulle varalämplig för advokat verksamhet. Några praktiska olägenheter av den angivnaordningen torde inte heller behöva uppstå. Ettannat argument som har förts fram mot förslaget att tillåta advokat-verksamheti aktiebolagsform är att frågor om olika associationsformer som alternativ tillaktiebolag f.n. behandlas av bolagskommitté (Ju 1974:21). Enligt minmening bör ett ställningstagande tiU förslaget inte skjutas upp i avvaktan påresultatet av bolagskommitténs arbete. Det är nämligen inte möjligt att nu haen uppfattning om vilka förslag kommittén kan komma att lägga fram och om dessakommer att vara anpassade för ad vokat verksamhet. Fråganom kontrollen över advokataktiebolag behandlas ingående i det betänkande somhar avgetts av den inom samfundet tillsatta kommittén. Enligt förslaget skallsamfundet förena varje tillstånd att bedriva advokatverksamhet iaktiebolagsform med dispensvillkor, främst rörande bolagsordningens innehåll.Syftet med dispensprövningen är att åstadkomma en sädan bundenhet i fråga ombolagsdriften att det reella inflytandet över ett advokataktiebolag inte kanövergå till annan än advokat. Enligt samfundet kommer dispens att beviljas allasom uppfyller villkoren. Ingenremissinstans bestrider att kontrollfrågorna går att lösa utan väsentligaolägenheter. Flertalet remissinstanser godtar också det föreslagna systemetför kontroll över advokataktiebolag. En del detaljer i förslaget har dockutsatts för viss kritik. Ävenjag anser att kontrollfrågorna beträffande advokataktiebolag kan lösastillfredsställande. Pä grund härav och då jag inte heller i övrigt kan se någothinder mot att förbudet mot advokatverksamhet i aktiebolagsform mjukas uppförordar jag att samfundets förslag genomförs. Förslaget bör dock undergå vissajämkningar av lagteknisk art. Enligt min mening hör en bestämmelse om delägarespersonliga ansvar för bolagets förpliktelser inte hemma i RB utan bör tas in iAL. Bestämmelsen bör vidare jämkas sä att den så tydligt som möjligt uttryckeransvarets omfattning. Den behövliga ändringen i 8 kap. 4 § RB bör härutöverundergå viss redaktionell omarbetning i förhållande till samfundets förslag. Ensärskild fråga är vilken ordning som skall tillämpas för att medge undantagfrån det principieUa förbudet mot advokatrörelse i aktiebolagsform. JK ochkommerskollegium menar att den av samfundet föreslagna dispensprövningen börersättas av bestämmelser som direkt anger de villkor som skaU vara uppfyllda föratt advokatverksamhet skall få drivas i aktiebolagsform. Enligt JK bör dessavillkor tas in i samfundets stadgar. Flera remissinstanser uttrycker synpunkteri fråga om villkorens utformning. Närdet gäller auktoriserade revisionsbolag i aktiebolagsform har motsvarande frågalösts genom att vissa villkor har ställts upp för bolagets Prop.1977/78:2 18 auktorisation och verksamhet. Bestämmelserna härom finns iden av kommerskollegium utfärdade revisorskungörelsen (KFS 1973:6). Vare sig man i fråga om advokataktiebolag väljer enindividuell dispensprövning eller mera generella villkor påkallar hithörandefrågor inte någon lagreglering utan endast vissa ändringar i samfundetsstadgar. Behövliga ändringar av det slaget får prövas av regeringen i ettsenare sammanhang. Som samfundet och JK har anfört mäste även näradvokatverksamhet drivs i aktiebolagsform gälla vanliga regler om disciplinärtansvar och principalansvar. Sådant ansvar bör alltså pä vanligt sätt kunnautkrävas av den advokat som har handlagt ärendet eller, när ärendet skötts avbiträdande jurist eller annan som inte är advokat, av den advokat i bolaget somnärmast ansvarar för den andre. Ett advokataktiebolag måste i sin firma kunna användabeteckning som anger att det är fråga om advokatverksamhet. Vad enremissinstans har uttalat om svårigheten att komma till rätta med obehöriga utnyttjandenav sådan firma efter återkallelse av advokatbehörighet eller av särskilttillstånd utgör inte något för aktiebolagsförhållanden specifikt. Behovet avsärskild lagstiftning mot sådana förfaranden torde vara föga framträdande. Jaganser därför inte att förslaget om ändring i RB och AL behöver kompletterasmed någon lagbestämmelse av nu antytt slag. har påpekat att ett genomförande av förslagetmåste förenas med garantier mot monopolbildning. Ocksä jag finner angeläget attmonopolbildning inte kommer till ständ. Risken härför är dock liten. Det ärsedan länge praxis att advokater frän en och samma byrå inte åtar sig attföreträda parter med motstridande intressen. Det ligger därför i sakens naturatt en alltför långt driven koncentration på mindre orter fårofördelaktiga ekonomiska konsekvenser för de berörda advokaterna. Samfundet böremellertid följa utvecklingen och uppmärksamma koncentrationstendenser pämindre orter. Avslutningsvis vill jag påpeka att mitt förslag inte äravsett att medföra någon ändring i vad som gäller i fråga om möjligheternaatt förordna juridisk person som ombud i mål eller ärende vid domstol ellerannan myndighet. De nya reglerna bör träda i kraft den . I enlighet med vad jag nu har anfört har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i 2. lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385). Förslagen bör fogas tiU protokoUet i detta ärende som bilaga'. ' Bilagan har uteslutits här. Förslagen är liksdydande meddem som är fogade till propositionen. 1977/78:2 19 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1977/78:2 20 Närvarande:f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådetReuterswärd, justitierådet tiUhandakommet utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 28april 1977 har regeringen pä hemställan av statsrådet beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1. lagom ändring i , 2. lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385). Förslagen,som finns bilagda detta protokoll, har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om ändring i Enligttredje stycket i 8 kap. 4 §, vilket stycke kvarstår oförändrat sedan rättegångsbalkenstillkomst, åligger det advokat att hålla penningmedel och andra tillgångar, somtillhör hans huvudmän, skilda från vad honom tiUhör.