prop · G103123 · 1977-12-31 00:00:00 — omstatliga garantier för lån till skogsindustrin Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om tidsbegränsade åtgärder för alt underlättaskogsindustrins upplåning i likviditetsförstärkande syfte. Regeringen föreslåsfå bemyndigande att ikläda staten garantier för sådan upplåningtill ett sammanlagt belopp av högst 900 milj. kr. Till kreditgarantierna avsesknytas vissa villkor i fråga om bl. a. ökning av ägarkapitalet i företagen. 1 1977/78.1 saml. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionom statliga garantier för lån till skogsindustrin Situationenför den svenska skogsindustrin, till vilken jag räknar massa- ochpappersindustrin, sågverken samt skivindustrin, har under de senaste två årensnabbt försämrats. Den försvagning av den internationella marknaden förskogsindustrins produkter som inträdde har fortsatt och i vissaavseenden drastiskt förvärrats . Detta gäller framförallt massa- och pappersindustrin. Stora överlager, lågt kapacitetsutnyttjandeoch successivt vikande priser på viktiga produktområden har lett till en starktnegativ resultat-utveclding. Detta har medfört en snabb försämring avskogsindustrins finansiella ställning vad avser såväl likviditet som soliditet. Utvecklingenunder det närmaste året kan inle vänlas bli sådan att situationen för densvenska skogsindustrin förbättras på något mer avgörande sätt. Motden bakgrunden är det angeläget att åtgärder vidtas för alt stärka företagenslikviditet. Jag kommer i det följande att föreslå åtgärder i delta syfte. 2 Skogsindustrinsstruktur och utveckling Ensammanställning över de större skogskoncernerna och över branschutvecklingenunder har upprättats och bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga. Prop.1977/78:123 3 Skogsindustrinär en av de största industribranscherna i . Branschen svarar för närmareen tiondel av den samlade svenska industriproduktionen ochindustrisysselsättningen. Den dominerande delbranschen är massa- ochpappersindustrin som sysselsätter ca 48 000 personer vid totalt drygthundratalet anläggningar. Antalet sysselsatta inom sågverksindustrin är närmare30 000 medan skivindustrin sysselsätter ca 5 000 personer. Antalet sågverkuppgår till ca 3 000. Skivindustrin består av 35 anläggningar. Ävenvad gäller utrikeshandeln intar skogsindustrin en framskjuten position. Avlandets totala varuexport har branschen svarat för igenomsnitt en femtedel. Importinnehållet i branschens produktion är samtidigtmycket lågt. Massa-och pappersbruken är genomgående jämförelsevis stora anläggningar. Dettaförhållande har förstärkts genom att ett betydandeantal mindre enheter har lagts ned. som produktionskapaciteten förpappersmassa har mer än fördubblats har antaletenheter minskat från 119 till 83. Medelkapaciteten per anläggning har som enföljd härav trefal- digats. Densvenska produktionskapaciteten för papper har ökat något snabbare änkapaciteten för massa. Här har dock inte skett någon påtaglig förändring avantalet produktionsenheter. Antalet pappersbruk är 66, varav drygthälften är integrerade med massafabriker. De integrerade anläggningarna ärgenomgående mycket större än de fristående pappersbruken och svarar för närmare90 % av produktionskapaciteten. För de stora volymprodukterna på papperssidan, . tidningspapper, liner och kraftpapper, är så gott som hela produktionenintegrerad med massatillverkning., Påmassasidan är integrationsförhållandena väsentligt annorlunda. Här finns enbetydande del av produktionskapaciteten vid stora enheter-som saknar egenpappersproduktion och som uteslutande tillverkar massa för avsalu. Avsalumassansvarar totalt sett för hälften av.den svenska produktionskapaciteten för massa.Integrationsgraden har dock successivt ökat. Är 1960 var motsvarande antal tvåtredjedelar. Massa-och pappersindustrin sysselsätter av det totala antalet industrisysselsattai landet. I enskilda regioner är dock betydelsen för sysselsättningen betydligtstörre. I svarar massa-och pappersindustrin för enfjärdedel av industtisysselsättningen och i ytterligare fyra län för ungefär entiondel. I resp. kommun är medl få undantag bruket den helt dominerandearbetsgivaren. Enmycket slor del av den svenska massa- och pappersproduktionen säljs påexportmarknader, i första hand i . Av avsalumassa-leveranserna går sålunda90 % på export. För pappersproduktionen är motsvarande andel . 1977/78:123 4 Denalldeles övervägande delen av massa- och pappersbruken ingår i koncerner medomfattande verksamhet på det skogsindustriella området. Endast några få avdessa koncerner har mer omfattande verksamhet utanför skogsindustrin. Värt attnotera är också att olika kategorier skogsföretag starkt skiljer sig åt vadavser innehav av såväl egen råvarubas som egen kraftproduktion. Debörsnoterade företagen har, även om förhållanden varierar påtagligt företagenemellan, stora skogsinnehav. Dessa företag har även i flertalet fall betydandeintressen i kraftindustrin. Fiskeby , som ägs av , haren mycket begränsad egen råvarubas. AB () saknaregna skogar och försörjs med virke väsentligen av domänverket. Skogsägarindustriernaäger själva mycket litet skog och förbrukningen av vedråvara baseras tillalldeles övervägande del på leveranser från föreningsmedlemmarna. Det börobserveras att de producentkooperativa industrierna ägs av resp. skogsägareföreningoch inte direkt av föreningsmedlemmarna. Ävensågverksipdustrin ingår till väsentiig del i de stora skogskoncernerna. Produktionenav sågade trävaror skedde till ca en tredjedel vid denna typ avsågverk. Antalet sågverk i skogskoncernerna var dock endast ettåttiotal. De fristående sågverken svarar sålunda för huvuddelen avproduktionen och utgör den alldeles övervägande delen av produktionsenheterna. Inomsågverksindustrin har en snabb strukturomvandUng skett under de senasetårtiondena. minskade antalet sågverk med inte mindreän 3,400. Minskningen hänförde sig helt till småsågverken. Antalet störresågverk ökade . kraftigt genom såväl utbyggnader somnyetableringar., Branschen har haft en totalt sett betydandekapacitetstillväxt. De största sågverken har en kapacitet på ca 200 000 mper år. Dessa stora sågverk, av vilka det endast finns ett fåtal, svarar dockvart och ett för endast något över en procent av den samlade svenskaproduktionskapaciteten. Avden svenska produktionen av sågade trävaror exporteras Sågverksindustrinär geografiskt: spridd över hela landet. Dock finns en viss koncentration tillSmålandslänen, Bergslagen och vissa delar av . Ar 1975 fanns i landetett tjugotal kommuner där sågverken .svarade för mer än en fjärdedel av dettotala antalet industrisysselsatta. Äveninom ski v industrin svarar anläggningarna inom skogs-köiicéfiiéfnä för del av produktionskapaciteten. För plywood och lamellträ samt för ttäfiberskivorär andelen , för spån-skivor närmare hälften; Särskiltinom spånskiveindustrin har skett en mycket snabb ökning avproduktionskapaciteten genom i första hand stora nyetableringar. Avdelbranschens totalt 18 produktionsanläggningar har sju tagits i drift under1970-talet. Dessa anläggningar svarar för Frop.1977/78:123 5 närmare60 % av den samlade kapaciteten. har de övriga anläggningarna byggtsut och den totala svenska kapaciteten är drygt så stor sam år1970. Utvecklingeninom träfiberskiveindustrin har varit den motsatta. Här har antaletanläggningar minskat något och uppgår nu till ett tiotal.Några nyetableringar har inte skett och sammantaget har produktionskapacitetenminskat med . Industrinför plywood och lamellträ är den minsta delbranschen inom skivindustrin.Tillverkningen sker vid tiotalet anläggningar. Några större strukturellaförändringar har inte skett . Ävenskivindustrin är i hög grad spridd över landet. Regionalt kan dock resp.anläggning vara av väsentlig betydelse för sysselsättningen. I drygt tiotaletkommuner svarar sålunda skivindustrin för av induslrisysselsätlningen.I ett par kommuner är andelen väsendigt högre. Skogsindustrinhar alltid varit en av våra mest konjunkturkänsliga industribranscher.Utvecklingen har dock inneburit osedvanligt kraftiga konjunkturellasvängningar. Från minskade massa- och pappersindustrinsproduktion och leveranser för att åter öka . Prisernastagnerade eller sjönk i vissa fall något. För sågade trävaror höllsproduktionsvolymerna väl uppe vid en för båda åren oförändrad prisnivå. Även skivindustrinkunde upprätthålla såväl volymer som priser. Sammantaget kan konstateras attlågkonjunkturen medförde en kortvarig och relativtbegränsad nedgång för svensk skogsindustri. Underår 1973 inträdde en betydande ökning i efterfrågan på skogsprodukter. Somexempel kan nämnas att den västeuropeiska papperskonsumtionen steg med ca 10 %.Denna eflerfrågeökning fick ett genomslag i den svenska exporten,som steg mätt i volym. Prisutvecklingen på papper var under år 1973svagt uppåtgående. Ar 1974 blev ett för pappersindustrin mycket gott år.Priserna steg mycket kraftigt som leveransvolymen ökadeytterligare. Mätt i löpande priser steg värdet av den svenska pappersexporten år1974 . Massakonjunkturenlåg tidsmässigt något före papperskonjunkturen. stegmassapriserna kraftigt och leveransvolymen ökade med närmare 30 %.Priserna fortsatte att stiga i snabb takt även . Trots en viss nedgång ivolymerna ökade därför leverans-värdet åter kraftigt. Värdet av den svenskamassaexporten, mätt i löpande priser, fördubblades . Försågade trävaror steg leveranserna och priserna kraftigt . 1977/78:123 6 Härvände dock utvecklingen snabbare än för massaindustrin. minskadeefterfrågan på främst exportmarknaderna. Ocksåför skivindustrin var pris- och volymutvecklingen i slort sett genomgåendemycket positiv . Sammantagetarbetade den svenska skogsindustrin under såväl som med ett idel närmaste maximalt kapacitetsutnyttjande, eller något däröver. Försågverksindustrins del kunde dock denna höga produktionsnivå uppehållasendast genom en betydande lageruppbyggnad. Samtidigtsom leverans- och produktionsutveckhngen var mycket gynnsam, stegproduktionskostnaderna väsentligt långsammare än försäljningspriserna. Dettamedförde att skogsindustrin de aktuella åren nådde en för svensk industriexceptionellt hög vinfitnivå. Ar1975 minskade efterfrågan markant på massa- och papper. Papperskonsumtioneninom EG-länderna sjönk med . Detta medförde en mycket kraftig nedgångi de svenska leveranserna av såväl papper som massa. De svenska brukens massa-och pappersleveranser minskade med en tredjedel resp. en fjärdedeljämfört med , Även till den inhemska marknaden sjönk leveranserna om änmindre drastiskt. Genom en kraftig lagerökning vid bruken kunde leveransminskningarnaseffekt på produktionen och därmed också på sysselsättningen begränsas. Dettagällde särskilt för avsalumassa, där producenterna tvingades lägga en femtedelav sin årsproduktion i lager. Trots detta sjönk produktionen med 15 %.Kapacitetsutnyttjandet var strax . Inompappersproduktionen, där möjligheterna till produktionsregleringar genomlagerförändringar är betydligt mera begränsade än på massasidan, blevlagerökningen mindre. Pappersproduktionen var lägre än år 1974och kapacitetsutnytljandet sjönk till . Trotsden vikande marknaden fortsatte massa- och papperspriserna att stiga . Sågverkensleveranser fortsatte att sjunka . Exportvolymen detla år blev endastdrygt hälften av vad den hade varit . Trots en fortgående lagerökningminskade produktionen med en fjärdedel. Trävarupriserna sjönk kraftigt. Skivindustrinupplevde en svag efterfrågan och en stagnerad prisnivå. Tillskillnad hade den svenska skogsindustrin ingamöjligheter att intäktsmässigt kompensera sig för fortsatta höjningar avproduktionskostnaderna. Inte minst kostnaderna för vedråvara steg avsevärtunder . Enligt beräkningar låg prisnivån detta år förmassaved högre än . För sågtlmmer, där en mycket kraftigprisstegring hade skett Prop.1977/78:123 7 1974,var priserna dubbelt så höga som . Produktionskostnadsökningen,det låga kapacitetsutnyttjandet och kostnaderna för den ökade lagerhållningenmedförde en mycket kraftig försämring av branschens lönsamhet. För massa- ochpappersindustrin blev dock resultatet någoriunda tillfredsställande. Underbörjan av fanns tecken på en konjunkturuppgång. Denna utveckling brötsdock varefter orderingången minskade. För såväl massa ochpapper fick industrin vidkännas en viss sänkning av exportpriserna. Vadavser leveranserna, innebar en väsentlig återhämtning förpappersindustrin. Exportleveranserna steg med . Produktionen ökade meddrygt , vilket medförde att kapacitetsutnytljandet inom branschen stegtill . Också massaindustrins leveranser ökade om än i betydligtlägre grad än pappersindustrins. Uppgången var dock så begränsad attproduktionen, trots en fortsatt lagerökning, föll med ytterligare inemot 10 %.Kapacitetsutnyttjandet sjönk därmed till . Leveransernaav sågade trävaror ökade kraftigt . Även produktionen steg om än imindre omfattning. Priserna kunde höjas väsentligt. Förmassatillverkarna innebar en fortsatt mycket negativ resultatutveckling.Även pappersproducenternas lönsamhet var klart otillfredsställande. Denförbättring som noterades för sågverksindustrin var alltför begränsad för attåterföra branschen till en tillfredsställande lönsamhetsnivå. Densvenska skogsindustrins finansiella situation var sålunda totalt sett starktförsvagad vid ingången av är 1977. kom situationen att ytterligareallvarligt försämras. Detta blev särskilt framträdande för producenterna av avsalumassasom tvingades minska sina produktionsvolymer.Produktionen blev den lägsta och kapaciteten kunde utnyttjastill endast . Leveranserna kunde visserligen ökas något mensamtidigt sjönk priserna ytterligare. Trots en relativt betydande lagerawecklingunder årets senare del fanns fortfarande slora överlager vid slutet av året. Pappersleveransernafortsatte totalt sett att öka men låg trots detta fortfarandeunder 1973 och nivåer. Detsamma gällde produktionen för vilkenkapaciteten kunde utnyttjas till endast . För flertalet produktgrupperföll priserna ytterligare. Utvecklingenvar dock väsentligt olikartad mellan enskilda produktgrupper inompappersområdet. Särskilt kraflpapper, som var den störstaproduktgruppen, fick vidkännas en väsentligt efterfrågened-gång även under år1977, medan däremot t. ex. tidnings-, journal- och finpapper samt papp kundelevereras i ökad omfattning. För tidningspapper steg också priserna. Prop.1977/78:123 8 Somtidigare har nämnts, var ett dåligt är för svensk massa-ochpappersindustri. Sammanlaget för de 16 största skogskoncernerna var vinslenefter avskrivningar och räntor endast drygt 700 milj. kr. Detlaskall jämföras med motsvarande resuhat , som var ca 5 500resp. närmare 2 500 milj. kr. Det skall vidare noteras att spridningen iresultaten har varit mycket stor mellan de olika företagen. För inemot hälftenav företagen var lönsamheten negativ och vissa fall varförlusterna av betydande omfattning. Dessa företag har i regel mycket svagaresultat även . Resultatförsämringenår 1977 var oerhört kraftig. En överslagsmässig beräkning ger vid handen attden samlade förlusten för de 16 största koncernerna uppgick till över 2 000milj. Detta skulle betyda att resultatet försämrades med närmare 8 000milj. Även var spridningen mycket stor mellanföretagen. Några företag hade sålunda ett visserligen begränsat men dock fortfarandepositivt resultat. Generellt gällde att företag med en särskilt starkinriktning på vissa bulkprodukter, i första hand avsalumassa, kraflpapper och liner,fick vidkännas den mest negativa resultatutvecklingen. Deomfattande förlusterna har inneburit att företagen tvingats kraftigt öka sinupplåning. ökade de 16 koncernerna sina korta och långa skuldermed totalt närmare 7 000 milj. kr. Härav utgjorde drygt 2 000 milj. kr.kortfristig upplåning. Företagens finansnetto fördubblades härigenom.Upplåningen fortsatte att öka , dock i betydligt mindre omfattningän . Finansnettot försämrades ytterligare och är nu mer än tre gångerstörre än . Också här är spridningen stor mellan företagen. Somtidigare har redovisats svarar de stora skogskoncernerna också för en avsevärddel av produktionen av trävaror och skivor. Det ekonomiska resultatet av dennaverksamhet, som ingår i tidigare redovisade totalresultaten, har också detvarit otillfredsställande. För de från dessa skogskoncerner friståendesågverken och skivindustriema saknas motsvarande beräkningar. Det är dock heltklart att även dessa fått vidkännas en kraftig resultatförsämring på grund avlågt kapacitetsutnyttjande och svag prisutveckling. Skogsindustrinspelar en central roll i det svenska näringslivet. Sammantaget svararbranschen för närmare en tiondel av induslrisysselsätlningen i vårt land.Branschens andel av den samlade svenska industriproduktionen är ungefärdensamma. Sysselsättningsmässigt är branschens betydelse dock betydligt störreän vad den nämnda andelen ger intryck av. Inom många regioner är skogsindustrinden helt domine- 1977/78:123 9 Till detta kommer den mycket stora indirekta sysselsättningseffektsom branschen har genom sin roll som avnämare för vedråvara. Sammanlagt uppgårsysselsättningen inom skogsindustrin och skogsbruket till ca 140 000 personer.Branschen har också en utomordentligt stor betydelse för vår utrikeshandel. Är1977 uppgick sålunda exporten av skogsinduslriprodukter till närmare 15 000milj. kr., vilket motsvarade inemot en femtedel av den totala svenska vaniexporten. Desenaste åren har inneburit mycket kraftiga påfrestningar för många företag inomskogsindustrin. Branschen har haft en negativ utveckling som i omfattning ochvaraktighet saknar motsvarighet . Sålunda har produktionenav avsalumassa sjunkit . har priserna på massa gått ned.Detsamma gäller papperspriserna. Även inom pappersproduktionen är kapaciletsulnyttjandetmycket lågt. Förlusterna har varit stora, vilket harmedfört en starkt försämrad likviditet och soliditet i företagen. Under hösten1977 blev det alltmer uppenbart att delar av branschen löpte risk att komma iakuta finansiella svårigheter om inte i första hand marknadsförhållandena förbättrades.Någon sådan förbättring har inte skett och flertalet större skogsbolag förutserfortsatta slora förluster också . Denfinansiella utvecklingen har närmare analyserats inom regeringskansliet.Analysen, som har omfattat ett tjugotal av de största skogskoncernerna, visaratt akuta likviditetsproblem kan komma att uppstå i vissa av företagen inom ensnar framtid. Fortsatt otillfredsställande leverans- och prisutveckling kommeratt successivt utöka denna krets av företag. Innanjag går in på de åtgärder jag förordar för att förbättra likviditetssituationeni förelagen vill jag beröra frågan om den svenska skogsindustrins utvecklingpå något . Denför dagen mycket svåra situationen för stora delar av branschen, den begränsaderåvarutillgången samt de långsiktiga förändringarna i utbuds- och efterfrågeförhållandenaför skogsindustriprodukter i världen har av många tolkats som tecken på altdel har skett en radikal och bestående försämring av den svenskaskogsindustrins internationella konkurrenskraft. Detta är enligt min bedömningen felaktig slutsats. De senaste årens utveckling har förvisso varit myckelnegativ med en för många produkter svag efterfrågan och pressade priser.Samtidigt har de svenska tillverkningskostnaderna utvecklats ofördelaktigtjämfört med kostnaderna i flera av våra konkurrentländer och den svenska skogsindustrinhar inte förmått hålla sina marknadsandelar på viktiga produktområden. Dennautveckling får dock inte skymma det faktum att svensk skogsindustri har en istora delar modern och effektiv produktionsutrustning, en väl utbyggdförsäljningsapparat och ett genomgående mycket kvalificerat yrkeskunnande hosde anställda. Sammantaget är detta ett gott utgångsläge för en långsiktigtpositiv branschutveckling. Prop.1977/78:123 10 Enligtmin mening finns det således all anledning atl ha en positiv syn på den svenskaskogsindustrins framtid. Självfallet kominer dock inte utvecklingen ,lika litet som den har varit det, att bli problemfri. Inom för densvenska industrin betydelsefulla produktområden har den internationellakonkurrensen hårdnat markant. Denna utveckling synes komma att fortsätta. Denbegränsade tillgången på vedråvara kommer att skärpa kraven på ett effektivtutnyttjande, både produktionstekniskt och vad avser användningsområden. Inomdelar av branschen finns alltjämt betydande miljöproblem som måste lösas. Bl, a.dessa förhållanden kommer att kräva en fortsatt anpassning till utvecklingensåväl inom de enskilda företagen som vad gäller branschstrukturen. Enpositiv utveckling av skogsindustrin är av utomordentlig betydelse för hela densvenska ekonomin. Det är därför angeläget att effektivitetshöjandeanpassningsåtgärder vidtas. Det är emellertid minst lika viktigt alt dessaåtgärder genomförs på ett planerat sätt och i nära samverkan mellan berördaparter. Att underlätta och där så är erforderligt medverka i denna process ären viktig industripolilisk uppgift. Inom pågår ett omfattandeutredningsarbete som syftar till att ge underlag för en bedömning av denframtida branschutvecklingen och behovet av näringspolitiska insatser inom detskogsindustriella området. Den mycket negativautvecklingen inom skogsindustrin är emellertid oroande.Som jag har nämnt löper flera företag risk att inom en snar framtidkomma i akuta likviditetsproblem. De åtgärder som företagen kan tvingas vidtaför att undvika en likvidilelskris är ofta drastiska. Snabbt genomfördanedläggningar av produktionsenheter eller försäljning av för den fortsattaverksamheten på betydelsefulla tillgångar, bl. a. skog ochkraftintressen, är exempel härpå. Genom sådana åtgärder kan företagenslångsiktiga planering kullkastas. De negativa konsekvenserna kan bli betydandeinte bara för det enskilda företaget ulan också för branschen i dess helhet.Jag vill även peka på att såväl samhällets som företagens möjligheter attframgångsrikt möta uppkommande sysselsättningsproblem härigenom starkt minskas. Det är enligt min meningangeläget att motverka en sådan utveckling. Detta kan ske genom att företagenökar den kortfristiga upplåningen för att stärka sin likviditet. Den analys somhar genomförts visar emellertid att företagen redanmyckel kraftigt har ökat sin upplåning. En ytterligare upplåning av häraktuellt slag kan därför i vissa fall endast ske med statliga garantier. Desystem för statliga kreditgarantier som finns är i detta sammanhang inteändamålsenliga. Jag förordar därför att staten ikläder sig särskilda garantierinom en angiven ram för upplåning i syfte att förstärka Ukviditeten hos Prop.1977/78:123 11 företageller koncerner som huvudsakligen bedriver skogsindustrien verksamhet. Dekreditgarantier som jag här förordar är sålunda avsedda att möjliggöra enkortfristig upplåning för att överbrygga likviditetsproblem i företagen.Härigenom förbättras förutsättningarna för att den strukturella utveckhngeninom branschen skall kunna genomföras på ett ur såväl företagens som samhälletssynvinkel tillfredsställande sätt. Jag vill särskilt understryka att avsikteninte är alt konservera en mindre rationell branschstruktur. En fortsallanpassning till de ändrade förhållandena i vår omvärld och i vårt eget land ärsom jag har framhållit nödvändig för att branschen skall varainternationellt konkurrenskraftig. Dessa anpassningskrav bör väga tungt vid debedömningar som .görs i samband med företagens ansökningar om statligakreditgarantier. Garantiernabör beviljas för lån i affärsbanker, sparbanker, föreningsbanker,kreditaktiebolag eller annan kreditinrättning som regeringen godkänner.Prövningen av frågor om garantier bör ankomma på regeringen. Garantiernaär avsedda att möjliggöra en upplåning för att överbrygga akuta likviditetsproblera.Garantier bör därför lämnas endast . Löptiden för garantierna börbegränsas till högst .