prop · G103111 · 1977-12-31 00:00:00 — Projekt vars resultat inte kanantas bli kommersiellt eller privalekono-miskt lönsamma stöds med bidrag. Dessabehöver som regel inte återbetalas. Projekt som kan förväntas resulterai kommersiellt användbara produkter, metoder eller processer stöds med bidragmed villkorlig återbetalning. Återbetalning av bidrag blir aktuell först närprojektets resultat exploateras och leder lill intäkter. Finansiellt stöd i form av lån förekommer också. Dennastödform har dock STU utnyttjat ytterst sparsamt. 5.6 Resultat av hittillsvarande verksamhet STU har presenterat en utvärdering av stödet lilluppfinnare, Resultat av STU:s uppfinningsslöd 19681975. Sammanställningen baseraspå en enkät som utsändes lill samtliga bidragsmottagare av uppfinningsslödåren 1968-1975. Av sammanställningen framgår följande. lämnades bidrag till 475 projekt.Enkäten utsändes till samtiiga bidragsmottagare och 370 () inkom med svar.Vid Prop.1977/78:111 23 enkättillfället hade 61 projekt resulterat i produktionoch marknadsföring. genererade dessa 52 milj. kr. 1 11 avdessa projekt hade uppfinnarna upplåtit licens. Dessa projekt genererade 36milj. i omsättning, säledes merparten av den av uppfinningarna totaltgenererade omsättningen. Upplåtelse av licenser resulterade alltså snabbt i högomsättning beroende på atl uppfinnaren själv ej behövt bygga upp produktions-och marknadsföringsresurser. Projekt som erhöll slöd har haft godamöjligheter alt resultera i produktion och marknadsföring. Undersökningenomfattar 67 uppfinningar som erhöll stöd . Till dessa anslogSTU 1,6 milj. kr. 15 () av dem genererade 29 milj. kr. i omsättningar 1975,dvs. 18 gånger större än det sammanlagda stödbeloppet. De största problemen i utvecklingsarbetet var atl lösafinansieringsfrågorna och alt bedöma försäljnings- ochmarknadsförutsättningar. Även i de senare skedena, som tillverkning,marknadsföring och försäljning av uppfinningarna, var bristandeekonomiresurser det största problemet. STU har även påbörjat en utvärdering av STU:s stöd tilltekniskt industriella innovationsprojekt. Jag har under hand tagit del av depreliminära resultaten. Atl komma från STU-fasen till ett nyttiggörande kan enliglutvärderingen ta från två till kanske . De allra flestaprojekt som fåll slöd sedan STU bildades befinner sig f. n. i enfortsall utveckling. har STU satsat sammanlagt 350milj. på ca I 400 tekniskt industriella innovalionsprojekl. Stödet har successivtökats varför huvuddelen av projekten initierats under den senare delen av perioden. Efler hand som projekten mognar lar STU uppålerbetalningsfrågan med anslagsmottagarna. Utvärderingen omfattar 148industriella innovationsprojekt där äterbetalningsförhandlingar hade avslutalsvid slutet av . Det innebär att dessa projekt bedömts vara så passfärdiga all slutresultaten någorlunda säkert kan överblickas. Följande sammanställning visar hur projektens resultatfördelar sig. Projekt som ej lyckats i STU-fasen varav pä grund av Andra skäl Projekt som lyckats i STU-fasen F. n. i osäkert läge 14 milj. kr. 21 milj. kr. 35 milj. kr. Prop.1977/78:111 24 Tabellen kan användas för att belysa en del erfarenheterfrån den hittillsvarande verksamheten. STU:s tekniska bedömning av projekten har i de flesta fallvisat sig vara riktig. Endast 19 av 148 projekt misslyckades i STU-fasen pågrund av tekniska svårigheter. Övriga 16 projekt som inte klarade STU-fasenlades ned på grund av t.ex. marknadsförändringar, omprioriteringar inom företagenoch företagsnedläggelser. Av de 113 projekt som efter STU-fasen bedömdes somtillräckligt lovande för fortsall utvecklingsarbete har 38 misslyckats medan25 befinner sig i ett osäkert läge, bl.a. till följd av marknadsförändringar.Huvuddelen av de 38 projekten har lagts ned därför att den tekniska lösningensenare visat sig orimligt dyrbar eller svår att anpassa för serieproduktion. I tabellen särredovisas de 7 projekt som nått fram tillproduktion men där det krävts ett aktivt beslut från samhällsorgan för alttillverkningen skulle komma till stånd och bli lönsam (S-projekt). Det kangälla såväl direkta köpbeslut som ändrade normer eller bidragsregler. Somexempel på områden där sådana projekt är vanliga kan nämnas handikapphjälpmedeloch miljövård. Här domineras ofta det företagsekonomiska värdet av de samhälleligaaspektema i projektet. Gemensamt för de 7 projekten är också atl tillverkningoch försäljning nu pågår och alt försäljningsvärdet är litet. Av de totalt redovisade 148 projekten hade 43projekt lett till industriell verksamhet. 3 av dessa har startats av forskarevid landets högskolor. Av de 43 lyckade projekten, dvs. de som nått ända framtill tillverkning och marknad gällde 26 helt nya eller väsendigt förbättradeprodukter medan 7 avsåg förbättrade processer. I anslutning till projekten harny-etablerats 13 tillverkande förelag varav 2 med processteknisk inriktning. Denyetablerade företagen har visat en mycket snabb tillväxttakt. I några fall hardetta lett till problem och till att företagen köpts upp av större företag. Följdinvesteringarna efter eller i samband med stödet frånSTU är ofta mycket slora, i synnerhet inom processindustrin. STU har för de 43projekten uppskattat följdinvesteringarna lill ca 300 milj. kr., som börjämföras med STU:s slöd på 35 milj. kr. Följande tabell visar uppskattad omsättnings- ochsysselsättningseffekt av projekten. Omsättningen som redovisas för enskilda personer, konsult-eller utvecklingsbolag avser tillverkningen i de företag till vilkalicensrättigheter såhs. Preliminärt visar alltså undersökningen att STU-slöd på 35milj. efler resulterat i en omsättning på 85 milj. kr. och ensysselsättning för 315 personer. kansysselsättningseffekten väntas vara 520 arbetstillfällen. Prop.1977/78:111 25 (<50anst.) företag (> 50 anst.) bör STU:s allmänna mål ligga fast, dvs. STU bör främja tekniskutveckling genom finansiellt slöd, rådgivning och förmedling. Slalsmakterna harinte fömtskickal några avgörande förändringar och kommittén finner heller inteanledning atl föreslå sådana. Inte desto mindre är det enligt kommittén svårtatt entydigt och säkert ange hur målen bäst skall uppnås. Mot denna bakgrundställs slora krav på STU:s flexibilitet och förmåga till erfarenhetsålervinningoch inlärning. Kravet på flexibilitet innebär både att STU skall ha flera olikamedel/kompetenser och att dessa kan utnyttjas olika alltefter de skiftandebetingelserna. Kommitlénsintryck av STU:s hittillsvarande verksamhet är emellertid all flexibilitetenmotverkas av arbets- och stödformerna. Dessa är i alltför stor utsträckningpräglade av STU:s forskningsstödjande roll. Den i huvudsak tekniskaprojeklbedömningen har varit ett mycket centralt moment i STU:s verksamhet ochhar styrt utformningen både av arbets- och stödformerna och av den internakompetensuppbyggnaden. Nackdelarna härav är störst för innovationsslödets del. STU:sverksamhet skär över ett flertal olika områden - vetenskapliga, tekniska,samhällssekloriella, kommersiella, industriella, juridiska etc. STU förfogaröver viss egen kompetens inom de flesta av dessa områden. Tyngdpunkten liggerdock på del teknisk-vetenskapliga fältet, här är både bredden och djupetstörst. gäller dock av naturliga skäl att STU inte ärkompetensledande inom något enskilt område. Detunika med STU är, enligt kommittén, möjligheten lill kombination av två särdragsom följer av STU:s breda verksamhetsområde. För det första läcker STU nästanhela fältet av ovannämnda kompetenser. För det andra, och än viktigare, har STUett enastående potentiellt kontaktnät med myndigheter, förelag, forskarvärldoch andra offentliga och privata organ med sakkunskap på skilda områden. Det är kommitténs uppfattning att man bör ta fasta pädessa två särdrag för att formulera STU:s verksamhetsidé, dvs. vad STU bättreän något annat organ kan erbjuda. Kommittén rekommenderar att STU utvecklas ifrån ettansökningsmottagande och projektbedömande organ till ett mera aktivt,planerande, initierande och pådrivande organ samt från ett i huvudsakteknikkompetent organ till ett organ med stor förmåga att tillhandahålla ochförmedla även utomteknisk kompetens. När det gäller STU:s program och organisationär kommitténs utgångspunkt att STU stöder två olika grundprocesser och ettsärskiljande ger bättre möjligheter att ta hänsyn lill grundprocessernassärart. 1 tidigare överlämnat delbetänkande "STU:sorganisationsform" (Ds I 1975: 7) har anmält att den intehar för avsikt att föreslå någon ändrad organisationsform för STU.Myndighetsformen ulgör enligl kommittén inget hinder för STU:s verksamhet mengaranterar en öppen offentlig insyn och kontroll samt ger tillfredsställandeförutsättningar för STU:s samverkan med andra statliga myndigheter. föreslåren programindelning efter STU :sverksamhetsgrenar - stöd till teknisk forskning och stöd till tekniskinnovationsverksamhet. Den programstruktur som kommittén förordar framgår avföljande figur. P 1 Teknisk iorskning 2 A. Initiativ-projekt 2 B Andra projekt STUKOMMITTENS PRINCIPFÖRSLAGTILL STUs FRAMTIDA PROGRAMSTRUKTUR Kommitténs val av indelning av forskningsprogrammet hängersamman med kommitténs syn på den kollektiva stödformen. a. förordar kommitténett mer flexibelt och aktivt omprövande förhållningssätt från STU:s sida samtatt STU bör eftersträva en mindre ensidig koppling mellan institut och programså atl instituten i större uisträckning kommer att utnyttjas inom fleraprogram. Mot den bakgrunden är det enligt kommittén naturligt att samla alltstöd till kollektiv forskning inom ett delprogram. Prop.1977/78:111 27 När det gäller indelningen av innovationsprogrammel, ärställningstagandet i första hand en markering av den stora vikt kommittén villfästa vid STU:s initierande insatser. Genom att dessa insatser särskiljs redanpä delprogramnivå skapas förutsättningar för en för båda parter mer klargörandebudgetdialog mellan STU och statsmakterna om en av STU:s viktigastearbetsuppgifter. Statsmakternas styrning bör enligt kommittén i principkunna koncentreras till program- och delprogramnivåerna. Den vidare indelningen i behovs-, insats- ellerteknikområden på underprogramnivå bör i princip överlåtas på STU och bl. a.följa av diskussioner mellan STU och dess olika rådgivande organ. 6.3 Stöd till tekniskt utvecklingsarbete 1 avsikt atl STU:s framåtblickande och utredandeverksamhet skall förstärkas och intensifieras föreslår kommittén all STUarbetar med ett flexibelt system av planerings-juiredningsgrupper som i dettaavseende ersätter de hittillsvarande nämnderna. Grupperna bör vara tillfälligaoch arbetande samt ha till uppgift alt belysa problem, behov och möjligheterinom avgränsade områden i syfte att ta fram underlag och utforma rekommendationerför STU:s framtida insatser. Genom detta system med flexibla planeringsgrupperbör STU:s initierande verksamhet kunna intensifieras. Det är kommitténs uppfattning atl STU kan och bör göra merför atl initiera innovalionsprojekl. STU bör t.ex. genom behovsanalyser ochsektorstudier kunna identifiera orsaker till att den tekniska utvecklingen äreller upplevs vara långsam inom vissa områden. Ett led härvidlag är de ovanföreslagna planerings-/utredningsgrupperna. STU bör också allmänt bygga utkontakterna och samarbetet med statliga och kommunala myndigheter. Dessakontakler är nödvändiga med tanke på dels sektormyndighe-ternas roll sommarknad/marknadsskapare, dels deras allmänna sakkunskap inom sina resp.områden. Kommittén föreslår atl samverkan med industripolitiska organkontinuerligt fortlöper i samma informella former som under kommitténsutredningsarbete. STU bör därvid kunna medverka till att kontakterna utvecklasäven på handläggarplanet. Vid sidan av ett allmänt informationsutbyte villSTU-kommittén emellertid föreslå alt STU försöker få myndigheterna atlmedverka i projektarbetet på ett så tidigt stadium som möjligt. Erfarenhetenvisar nämligen att en sådan tidig medverkan ofta är den enda garantin för attS-rollsprojektet skall fullbordas och resultaten nyttiggöras. STU bör medverka till en ökad effektivitet inom denoffentliga sektorn genom atl finansiellt stödja tekniskt utvecklingsarbete inomstatliga organ och privat industri eller genom alt påverka lagstiftningsarbetesom inverkar korrigerande på den använda existerande tekniken eller genom att 1977/78:111 28 verkasom ett medel för eller allernativ till de offentliga organens planering. Närväl problem och behov är identifierade, kan STU aktivt initiera insatser förproblemens lösning och behovens tillgodoseende. Detta kan t. ex. ske genomdirekta utvecklingsuppdrag, idétävlingar eller demonstration av tekniskamöjligheter. mening bör STU-handläggarna i ökad omfattning ges möjligheter attfatta självständiga beslut om finansiellt stöd till idé- ellerförundersökningsprojekl utan alltför ingående projektbedömningar. Utvecklingenav en innovationsidé är trots allt relativt sett utomordentligt billig ijämförelse med de senare stadiernas utvecklingskostnader. STU:skapacitet bör enligt kommittén ökas genom all STU får möjlighet att även sugaupp relativt outvecklade projektidéer. Kommittén föreslår i detla syfte att STUsluter långsiktiga samarbetsavtal med ett antal utvalda konstruktörer,formgivare, patentrådgivare, provningsanstalter, marknadsundersökare etc. somkan hjälpa en anslagssökare alt specifiera sitt projekt och ta fram ettbeslutsunderlag på STU:s bekostnad. Fördelen med ett sådant syslem är bl. a.alt de av STU konlraklerade serviceföretagen, genom att de känner till STU:skrav på beslutsunderiag, snabbare och billigare kan bistå de anslagssökandejämfört med ett syslem där STU ger visst finansieUl slöd som den anslagssökandefritt kan disponera. Projeklgenomförandetär det avgjort svåraste och stäUer stora krav på rörlighet i STU:s organisationgenom att ständigt nya problem, ny kunskap och nya samarbetspartner måste förassamman. Kommittén föreslår all STU bygger upp ett syslem med insatsgrupper avtillfällighetskaraktär och representerande olika kompetensområden.Insalsgrupperna skapas genom alt STU lånar in, upphandlar eller träffar avtalmed specialister. Denna arbetsform bör möjliggöra skapandet av den speciellakompetens och den stimulans som varje innovationsidé kräver. Dekompetensområden där förstärkningar av STU ler sig angelägna är enligtkommitléns mening främst de industriella och affärsmässiga. Förutomett fördjupat samarbete med SUFO och Invesleringsbanken bör en betydligt bättresamverkan med komplementära privata och statliga utvecklingsbolag ochkreditinstitut komma till stånd. En modell för samverkan kan även här tänkasvara att sluta långsiktiga samarbetsavtal. Härigenom skulle STU iprojeklhanteringen kunna tillgodogöra sig den professionella erfarenhet somfinns vid ett trots allt fåtal organisationer utanför STU. behövs en allmän förstärkning och intensifiering av STU:s planeringsinsaiser. Den hittillsvarande nämndbaserade och Prop,1977/78:111 29 behovsområdesvisa planeringen har varit alltför blygsamoch alltför splittrad, dvs. nämndernas planering har inle i tillräckligutsträckning balanserats av samlade planeringsinsatser från verksledningenssida. Det har vidare bedömts angeläget att STU effektivare fångar upp ochnyttiggör avnämar- eller tillämpningsbehov inom samhälls- och näringslivet. Kommitténs förslag innebär atl STU bör arbetamed en flexibel organisation för den långsiktiga områdesvisa planeringen avstödet till teknisk forskning. Det mest effektiva sättet atl föra inlångsiktiga närings-och samhällspolitiska behov i planeringen är att engagerade potentiella avnämarna av forskningsresultaten i planeringsarbetet. Del börske genom alt STU arbetar med ett syslem av planeringsgrupper, som tillsättsför att planera forskningsinsatser inom av STU bestämda områden. Grupperna börha tillfällighetskaraktär och deras sammansättning får bero av det valdaplaneringsområdet. Det nuvarande stödet till den tekniskainstitutionsforskningen, dvs. den forskning som bedrivs utanförföretagssektorn, ges huvudsakligen i form av relativt små och vanligen ettårigabidrag. Denna ordning synes inle anpassad vare sig lill hur teknisk forskningfaktiskt bedrivs eller till den tänkta rollfördelningen mellan detforskningstödjande organet och forskarna. Kommittén föreslår därför atl stödet tillinstilutionsforskningen ges formen av ramprogram, som i finansiell omfattningoch varaktighet påminner om programslödet till den kollektiva forskningen. Förall underlätta avveckling av stödet, vilket måste ses som ett naturiigt inslagi verksamheten, måste STU ägna stor uppmärksamhet åt utvärderingen avgenomförda ramprogram. Genom ramprogram nedbringas STU:s arbete med den traditionellavärderingen av projektansökningar. Både STU och forskarna kan ägna störreintresse ät att planera sina insatser. De administrativa fördelarna förforskarna torde också kunna bli betydande. STU bör därför sträva efter att sålångt möjligt ersätta del projektvisa stödet med ramprogram. Övergången tillramprogramstöd torde få ske successivt och det dröjer sannolikt innanstödformen kan svara för en mer betydande del av STU:s stöd till tekniskinsiitutionsforskning. STU har strävat efter all inte bygga uppnya forskningsinstitut och att sä långt möjligt lägga ut nya kollektivaforskningsinsatser på t.ex. högskolorna. Kommittén vill starkt förorda dennaprincip samt peka på möjligheten att åstadkomma en lösare koppling emellaninstitut och program och på så sätt kunna använda befintliga program. STU bör framgent använda den kollektivastödformen mer aktivt och flexibelt samt tillmäta företagens finansieringsviljastörre betydelse vid bedömningen av angelägenheten av de kollektiva forskningsinsatserna. Prop.1977/78:111 30 För nya program bör STU i inledningsskedet kunnafinansiera en merpart av programmen. Dä verksamheten inom programmetstabiliseras och företagen bättre kan bedöma nyttan av insatserna, bör dessa taöver en större del av finansieringen än vad som är fallet. Är företagenobenägna härtill, bör STU tolka detta som att intresset för verksamheten ärlågt. Progi-ammet bör då utvärderas särskilt ingående och STU:s engagemangomprövas. Allmänt sett har värderingar av den kollektiva forskningen hittillsförekommit endast i begränsad utsträckning. Kommittén föreslår därför att STUregelmässigt genomför utvärderingar inför förhandlingar om förnyade ramavtal.Med en sådan policy kan kollektiva forskningsinsatser initieras inom fleraområden utan alt statens finansiella insatser behöver ökas. Slutligen vill kommittén starkt stryka under alt inslagetav projektstöd vid sidan av ramavtalen bör nedbringas. Därigenomupprätthålls grundidén med stödet till den kollekliva forskningen. 6.6 Stödformer och stödvillkor är bidragsformen klart överlägsen låneformenmed hänsyn till såväl skatte- som solidiletseffekter för stödmollagaren. Medhänsyn lill låneformens ringa utnyttjande och de negativa effekter som lån kaninnebära för en stödmottagare, anser kommittén alt låneformen fortsättningsvisslopas och att STU framgent enbart arbetar med anslag med resp. utan villkorligäterbetalningsskyldighet. Kommittén lämnar också förslag till förenkling av STU:ssiödvillkor. Kommittén skiljer härvid på forskningsprojekt ochinnovationsprojekt. Eftersom den förra projekttypen normalt inte ger någotekonomiskt utbyte för mottagaren, bör enligt kommittén sådana projekt stödjasmed bidrag utan återbetalningsplikt. Innovationsprojekl syftar normalt tillkommersiellt utbyte och bör därför stödjas med bidrag som är förenade medvillkorlig återbetalningsskyldighet. Enligt kommittén bör STU:s stödvillkor baseras påprincipen om strikt krav på publicering av stödmoltagarens projektresuliat.Forskningsprojektens syfte är all skapa kunskaper som för all kunna utnyttjasav andra bör ges en vid och lättillgänglig spridning. Det är därför naturligtatt STU har rätt att publicera alla projektresuliat, anser kommittén.Innovationsprojek-ten däremot måste av patentskäl eller andra kommersiellamotiv kunna tillförsäkras en långt gående sekretess, vilket f. n. redan sker påSTU. Vill stödmollagaren emellertid inte publicera sina projektresuliat, kan pågoda grunder antas att det är fråga om ett projekt som kan bli privalekonomiskllönsamt. Om stödmottagaren av olika skäl motsätter sig omedelbar publiceringav projektresultaten, vill därför förorda atl införa en automatiksom innebär att publiceringskravet avlöses av en omedelbar tillämpning av desärskilda villkoren om återbetalning. Prop.1977/78:111 31 Beslut i ålerbetalningsfrågan skall fattas senast sexmånader efter godkännande av slutrapport, anser kommittén. Ettåterbetalningsärende kan förklaras vilande i högst efter godkändslutrapport, varvid frågan dock måste prövas minst en gång av STU. 1återbetalningsfrågor är det stödmottagaren som skall visa vilket ekonomisktutbyte som uppkommit eller förväntas uppkomma inför varje beslut. Omstödmottagaren brister i detta avseende eller underlåter underrätta STU iäterbetalningsfrågan, kan del medföra att STU föreskriver om återbetalningjämte ränta av hela det utbetalade beloppet. Kommittén anser alt de avtal enligt vilkaexploateringsrätten och återbetalningsskyldigheien helt eller delvis överförsfrån stödmoltagaren till utomstående exploatör bör godkännas av STU.Erfarenheten visar att framför aUt enskilda innovalörer och mindre företagomedvetet och oavsiktligt har träffat avtal som för dem själva är klartotillfredsställande. För all undvika detta och de rättstvisler som kan bli enföljd av oklart utformade avtal, är det önskvärt alt stödmollagaren i störreutsträckning än nu utnyttjar utomstående och neutral sakkunskap i avialsfrågoreller de motsvarande tjänster som STU och framgent kan erbjuda. Kommittén lämnar också förslag till förbättradinformationsöverföring och informationsspridning. Genom alt dramatisera ettidentifierat behov kan STU skapa intresse för och stimulans tillteknikutveckling inom ett område. Genom att läggga ul direktautvecklingsuppdrag eller utiysa idétävlingar kan STU medverka lill altkonkurrerande tekniklösningar inom ett område las fram. börSTU ocksä i kraft av sin tekniska sakkunskap demonstrera tekniska möjligheteroch aktivt medverka till överföring av teknik mellan branscher eller andraområden. Kommitténmenar att STU som centralt organ för teknisk utveckling bör kunna göra slorainsatser för att stimulera till utredningar och forskning ominnovalionsprocessen: kreativitet, uppfinningsaklivitet, innovalionsbenä-genhetetc. STU bör även vidareutveckla innovalionsstödet genom stipendier,pristävlingar etc. 6.7 Uppföljning och utvärdering betonar vikten av en förbättraderfarenhetsåterföring i STU:s verksamhet. STU bör därför bygga upp ettresultalsyslem som medger både inbyggd uppföljning av gjorda insatser inomresp. delprogram och speciella utvärderingar genom sakkunnigbedömningar för altbelysa konsekvenserna av gjorda insatser. EftersomSTU i den förmedlande verksamheten måste koppla samman olika samarbetsparler påell snabbt och smidigt sätt, föreslår kommittén att STU också inrättar enförmedlingsbank som ett internt sök- och dokumentationssystemförprojektsamordning. I en sådan förmedlingsbank kan de enskilda handläggarnaserfarenheter om forskningsresultat, innovationsidéer och tillverkningsresursersamlas och lagras. Kommitténvill också förorda att STU prövar en selektiv återbetalnings-uppföljning föratl härigenom minska arbetet med återbetalningsbevakningen. Projektbidrag somej leder tiU fortsättningsbidrag och som ej uppgår lill mer än . börSTU ej aktivt återbetalningsbevaka under förutsättning atl insatserna ejmotiveras av förväntade resultat i form av återbetalningar. STU-kommitténsorganisationsförslag vilar på tre principer: - En renodling och ettsärskiljande av å ena sidan den direkt producerande funktionen, å andra sidanden serviceinriktade funktionen. - Ett särskiljande av forsknings-resp. innovationsstödet, dvs. samma princip som tillämpas vid programindelningen. - Upprustningoch samordning av STU:s utredande, planerande och ut värderande funktion, vars organisatoriska konsekvenser främst berör STU:s nämndsystem och stabsorganisation.