prop · G10342 · 1977-12-31 00:00:00 — myckelomfattande utrymningar förutsattes ske. 1och med försörjningsberedskapsulredningens (FBU) betänkande (Ds H 1972:3)Kläder och skor, försörjningen i en kristid kom avspärrningsfallet all domineraplaneringen. Enligt utredaren får detta ses mol bakgrund av all man iförsvarsplaneringen från ungefär inte längre bedömde en utrymning ikrig av civilbefolkningen med därav ökat behov av beklädnadsvaror vara lika sannolikasom man tidigare hade gjort. FBUredovisade de beräknade behoven av kläder och skor för etl försia, andra ochiredje år av en kris samt på längre sikl då samtliga människorsursprungliga innehav av plagg slitits ned lill en låg nivå och sålundaersättningsbehovet stabiliserats. FBU tog inte preciserad ställning lill hurlång uthålligheten borde vara. Man framhöll dock som ovan nämnts atl riskeninte kunde uteslutas att en krigsperiod skulle bli "av avsevärd längd-minst tre år". FBU tog i sina beräkningar inte hänsyn till ev. förekomstav utrikeshandel på annat sätt än alt man i den sammanfattade uppskattningen avbehovel av beredskapslagring på tekoområdet framhöll atl viss import bordekunna ske under en treårig avspärrning. Statsmakternalog med anledning av FBU:s betänkande viss ställning tillförsörjningsuthållighelen på beklädnadsområdet. Deltaskedde när godtog förslagen i prop. Beträffandeuthålligheten uttalade (s. 39) föredragande departementschefen följande: Starkaskäl talar emellertid för att man tills vidare bör räkna med alt försörjningenmed beklädnadsvaror skall kunna upprätthållas under en så lång avspärrningstidatl en inte obetydlig produktion inom landet är nödvändig för entillfredsslällande beredskap. 1den fortsatta beredskapsplaneringen på beklädnadsområdet har ÖEF vid beräkningav behov av produktionskapacitet förutsatt en treårig avspärrning. När detgäller behov av beredskapslagring har en tvåårig avspärrning varitdimensionerande. Anledningen till tidsskillnaden är alt beredskapslagringen kanvarieras på ett annat sätt efter det säkerhetspolitiska läget än produktionskapacitetenifråga om lekovaror. I båda fallen har en viss krisimport förutsatts, nämligenifråga om fibrer och ifråga om garn av den normala fredsimporten. Enligtden programplan för perioden /78-1981/82 som ÖEF i september 1976överiämnade till regeringen uttalades att beredskapslagringen "avsesanpassas så all behoven i miljöexemplei Dl. med vissa tillägg för bl. a.behoven i ett krigsfall, kan tillgodoses". Eflerförslag av regeringen beslöt om vissa ålgärder föreffektivisering och omstrukturering av skoinduslrin (prop. 1976/77:85, FöU1976/77:11, rskr 1976/77:238). Föredragande depariemenlschefen anslöt sig ipropositionen till utredarens uppfattning i betänkandet (Ds H 1976:7) Skor ikrislid all det kan vara motiverat med en förutsättning om en längreuthållighet på skoområdel än på de fiesta andra områden. beslöt atlmålet för försörjningsuthållighelen på skoområdet bör beslämmas Prop.1977/78:42 17 medulgångspunkt från en avspärrningssitualion följd av eneflerkristid av ungefär den längd som har studerats i försöken medlångsiktsplanering inom del ekonomiska försvaret. I1977 års lolalförsvarsproposition (prop. 1976/77:74 bil. 2 s. 165) framhöllföredragande departementschefen all han avsåg all vid ell senare lillfällelämna förslag om mål för försörjningsuthållighel och försörjningsstandard förbeklädnadsområdet i dess helhet. Försvarsulskollelerinrade i sitl belänkande (FöU 1976/77:13) med anledning av propositionen altulskoltel lidigare (FöU 1976/77:2y) framhållit att del är angeläget medkraftfulla strävanden för alt finna långsiktiga lösningar på beklädnadsområdet.Utskottet anser det vara väsentligt all målen för programmet Beklädnad m. m. idess helhel kan fastläggas och atl erforderiig beredskap inom dellaprioriterade område kan byggas upp i takt med övriga försörjningsområden. Utredarenframhåller atl innebörden av beslul på skoområdel är atl kriser meden sammanlagd längd på omkring ligger till grund för planeringen.Utredaren har utgått från att liksom på skoområdet som normalfall studera enkris som motsvarar del förkortade avspärrningsfallel Dl som inkl. eflerkristidsträcker sig . Beräkningar har emellertid ävenutförts för en tvåårig kris. Importenav beklädnadsvaror under krisfallels olika delar uppgår lill 95,85, 65, 5 och40 96 av den normala importen. Del vägda genomsnittet över samtliga perioderuppgår lill för beklädnadsområdet totalt. Utredaren har för sin del vallatt redovisa resultatet för alternativ med en över samtliga perioder vägdgenomsnittlig krisimport på 18, 28, 38 och av den normala. En viss exporthar även förutsatts. 2.5Försörjningsstandard I en kristid i fräga om tekovaror Utredarenredogör för del slandardbegrepp som används inom del ekonomiskaförsvarets planering i fråga om beklädnadsvaror. Med standard förslås inteinköp av kläder utan innehav av plagg och skor av visst specificerat slag ivisst anlal, en s. k. krisgarderob. Motivet för delta är alt beklädnadsvaror ärvaraktiga konsumtionsvaror som inte förbrukas vid användandet. Medhänsyn härtill måsle man i planeringen känna den lid under vilkenupprätthållande av en minimistandard på beklädnadsområdel kan tillgodosesgenom förslitning av vid krisperiodens början befintliga kläder och skor. Förutsättningarmåsle vidare införas om storieken av elt nödvändigl minimiinnehav avbeklädnadsvaror i en kristid. leder lill alt en viss tillförsel kanberäknas behöva ske över liden för alt kompensera förslitna beklädnadsvaror isådan utsträckning alt alla människor skall ha plagg i ett anlal minsl molsvarandedel minimum som faslslällls. 2 1977/78. 1977/78:42 18 Utredarens förslag till sammansättning framgår av följande tabell.Sammansättningen överensstämmer i stort med FBU:s. (överrockar,kappor, jackor) Plagg över midjan 4 3 (kostymer, kavajer och tröjor resp. dräkter, tröjor ochjumprar) Plagg under midjan 4 6 (kostymer, udda långbyxor resp. dräkter, kjolar,klänningar, långbyxor) 1likhet med FBU har utredaren för vissa lättare plagg som underkläder, strumporm. m. beräknat en standard som är uttryckt som etl tillförselbehov och inte somett minimiinnehav. Bedömningenhar därvid gjorts med utgångspunkt från den normala fredstillförseln. Sammametod har använls när del gäller beräkning av barns behov av kläder. ÖEFlät ulföra en garderobsundersökning om människors innehav avbeklädnadsvaror för att få etl bättre underiag för en bedömning av vilkettillförselbehov som kan uppkomma i elt krisläge. Utredarenuppdrog åt all göra enkätundersökningarangående befolkningens innehav av skor resp. kläder. Dessutom frågades hur långtid de tillfrågade bedömde atl de skulle klara sig ulan nytillförsel. Klädenkälensresultat tyder enligt utredaren på atl del finns slora garderobstillgångar ihushållen. av de tillfrågade ansåg således att de skulle klara sig tvåår eller mer utan tillskott av ytterkläder, kavajer, tröjor, kjolar, klänningaroch dräkter. 2.7 Övervägandenom behov och tillgångar i fråga om tekovaror i ett krisläge Utredarenframhåller alt människor vid början av en försörjningskris har stora tillgångarav kläder som kan las i anspråk. En lageravveckling av kläder inom hushållensker därvid. Allt efiersom tiden går slits kläderna ut. Då uppkommer etl behovav nytillförsel av kläder. Under främsl de tidigare delarna av krisen kan endel av della lillförselbehov tillgodoses genom att kommersiellalager delvis avvecklas. Under krisen förutsätts import av olika omfattningförekomma. En del av tillförselbehovet kan tillgodoses på detta säll. Därefterkvarstår ell tillförselbehov som behöver tillgodoses med produklion underkrisen eller genom avveckling av beredskapslager som särskilt läggs upp förändamålet. 1beklädnadsindustrin produceras varor i viss omfallning. Den maskinellautrustningen tillåter i allmänhet en siörre produktion. Vid en kris kan enproduklion ske med befintlig utrustning genom att denna successivt tas ianspråk i allt högre grad, bl. a. genom att ökat skiftarbete införs. Tillförselbehovels,importens och produktionens principiella utveckling under en treårig krispresenteras i följande figur. Figuren avser att visa den principiellautvecklingen för de tre variablerna. Utgångsvärdena, som i figuren har saltslill index 100, är i absolula tal starkt olika. Enjämförelse kan därför inte göras mellan kurvornas nivå i figuren. Tillförselbehovets,importens och produktionens principiella utveckling under en treäng kris sedanförbrukningsreglering införts (index). Föratl beräkna omfattningen av den produklion m. m. som erfordras för all behovenav lekovaror skall kunna tillgodoses i en krissituation har utredaren utnyttjaten datormodell. Modellen kan sägas beslå av två huvudbeståndsdelar. 1 den enaberäknas för sådana kläder som ingick i klädenkäien och för vilka svar harerhållits om bedömd hållbarhet det lillförselbehov som erfordras för atl den avutredaren ansatta minimistandarden för innehav inte skall underskridas. Förandra slag av kläder, textilier för försvarsmakten och sjukvården,hemtexlilieroch leknisk textil har särskilda beräkningar utförts avtillförsel-behovet i etl krisläge. 1977/78:42 20 Imodellens andra del har med utgångspunkt från det tillförselbehov som harframkommil, beräknats produktionsbehovet av kläder, väv och garn genomutnyttjande av produktstrukturer (ålgångslal). 1 varje förädlingsled har hänsyntagils till tillgången av varje vara i form av import och lagerminskning inäringslivet och till eventuell export. Till följd av del slora antalet varor ivarje förädlingsled har dessa beräkningar varit mycket omfattande. För varjeuppsättning av antaganden om försörjningsstandard, försörjningsuthållighel ochutrikeshandel i en kris har således beräkningar skett via ca 400 kopplingarmellan olika förädlingsled. Förall belysa resultatens känslighet för olika anlaganden om krislängd,utrikeshandel och försörjningsstandard har utredaren gjort variationer i dessavariabler. 2.7.2Konfeklionering och trikåsiickning (exkl. tillverkning av irikåväv) 1fråga om civilbefolkningens behov av kläder konstaterar utredaren altresultaten med några undantag i slort överensstämmer med vad FBU beräknade.Behovet av lättare kläder har dock generellt sett satts högre av utredaren änav FBU. Utredarenframhåller all den använda meloden förutsätter etl väl utvecklatransoneringssystem genom vilket i försia hand brislgrupperna kan erhållatilldelning. Med hänsyn lill de belydande klädtillgångarna i hushållen bör detemellertid enligt utredaren vara möjligt med en låg generell tilldelning somkombineras med selektiv tilldelning lill de grupper som befinns ha ett behov avnya kläder. Utredaren hänvisar vidare till att det beräknade krisbehovet avkläder klart överstiger både det som FBU beräknade och tilldelningen i Sverigeunder det . Närdet gäller försvarsmaktens behov har utredaren inhämtat underiag frånförsvarsstaben. Han betonar all ev. brister i försvarsmaktens fdrrådstillgångarbör täckas redan i fred. Försvarsmakten har i underlaget förutsatt enförslitning hos inneliggande beredskapsstyrka som överensstämmer med stridandeförband. Utredaren ställer sig tveksam till della och har i beräkningarnaendasl räknat av det uppgivna ersältningsbe-hovet. Utredarenutgår i sina bedömningar från atl de kommersiella lagren kan minskas med i ell krisläge bl. a. mol bakgrund av den standardisering i varusortimentetsom då bör kunna genomföras. Somredan framgått har utredaren utgått från det krisfall som i huvudsak varitdimensionerande på behovet av beredskapsåtgärder i del ekonomiska försvaretslångsiktsplanering. I m p o r t e n av beklädnadsvaror har i detta fall underen treårig kris uppgått lill av den normala. Utredaren har emellertidsom redan nämnis gjort beräkningar för alternativen 18,28,38 och . Importenhar i utrikeshandeln under det första årel anlagils gå ned mot nästan noll föratl som utgör eflerkristid efterhand åter öka 1977/78:42 21 upptill normal nivå. Som också har nämnts har beräkningar också gjorts för entvåårig kris. Utredaren har även förutsatt alt en viss export förekommer. Ihuvudsak är den dock begränsad lill det första årel. Utredarenhar vid beräkning av krisimport och krisexport utgått frånutrikeshandelsstatistiken för alt la fram basvärden för importoch export av enskilda lekovaror. Därvid har för varje särskild lekovara endaslden del av importen resp. exporten beaktats som utgörs av sådana kvaliteter somkan jämföras med de som i en kris kommer all framställas inom landet. Iföljande tabell redovisas del av utredaren beräknade behovel av inhemskproduklion under en treårig resp. tvåårig kris vid olika anlaganden om importoch export. I en särskild kolumn redovisas del produktionsbehov som uppslår viden sänkt försörjningsstandard. Denna härav utredaren beräknats så attminimiinnehavet för ytterplagg, plagg över midjan resp. plagg under midjanminskats med ett plagg och att kristillförseln av övriga plagg minskals med 2596. Utredaren betonar alt det behov av produklion som beräknats i princip kantillgodoses antingen med löpande produktion eller genom atl malpåselagdmaskinutrustning las i anspråk. Itabellen redovisas vidare den produktion som bedöms vara möjlig medutgångspunkt från den svenska tekoindustrins nuvarande produktionsutrustningoch produktionsförhållanden. En central fråga i delta sammanhang är demöjligheter som finns atl i etl krisläge öka skiftgången i produktionen. FBUbedömde all treskiflsdrifi skulle kunna uppnås i en kris både när det gällerkonfeklionering och trikålillverkning. Utredaren anser emellertid allskiftgången när det gäller konfeklionering inte kan beräknas kunna ökas tillmer än tvåskift. Somframgår av tabellen är med de antaganden som gjorts den nuvarandeproduktionskapaciteten i fråga om konfeklionering tillräcklig både under entvåårig och en treårig kris. Påirikåområdelärmöjlig inhemsk produktion av grövre strumpor, ankelsockor och knästrumporotillräcklig vid låga imporlantaganden för en tvåårig kris.Produktionskapaciteten i fråga om mössor, vantar m. m. är genomgående förliten. Utredarenbetonar alt den inhemska produktionen har minskal kraftigt under del senastedecenniet och inget tyder på att denna utveckling för konfektionsinduslrinkominer all ändras om inte konkurrensförutsättningarna drastiskt förbättras.Lönsamheten både inom konfektions- och trikåindustrin är i huvudsak svag.Della gäller inte minst vissa av de siörre företagen. Enligt utredaren är deldärför viktigt atl produktionsutvecklingen på dessa områden noga följs även omden befintliga produktionskapaciteten synes vara tillräcklig. o, o, o, o, o, o. o, rn £>' rM CNi '.o o: - r r -< - -rf ir :r r~; r oo rn ._ i/n r r~-r- o 'O _*-" 'i/i "* r rn m m oo äi2; .s u :ctJ c/1 E t/i cq - Q. c "2 ""_;= 3 " O d Ö 2P >,:ö' (1> "O o c/] C u CD C > W E , . ?= ii-1/-1 OO CM o r- r-Tj- oo oo ON r-- >/ <:7\ ' ON O tt oo' ri o, o o. p, o. o, o' " o' o r>r in Tt r-l rsi oo - r*r \D'Or-J'>0 "O r vO Tt rJ O ON ly-) r- r-l "O so Os un ON rj v£) n i/~i o oo rJ >/ 0\ r- O r-' o' r-' vo' oo' rj - - Tt - i_ 00 v 00 > r= y >. S i/i o a> l/l > O) t g :S I -g S :d s O < c;5 IL) >» 3 'c; i_ "O c c u (U oo 00 c -< CN) m 5 2- X -S o i: c 1- i O< on -o il 00 E '.5 c c/1 t- a. ;:i g-t/i 00 c ,2,x;*< ?»- 00 2 ca ca S- oo 5 c ,S c c J«: -r; J - c/1 7 : ca J.2 53 ö 1 2 2 03 o * O s S - O) >. .cg o «3 x: ,2- 3 2 P (2 M-H Q .- .E JS io ip :=a :0 i2 O rn t/5 ifl t/1 I Cd 'C > 00 1/1 t/-l fM C; c/i <" !3 n 3 i£ "= ' « S E " 3 = r~) o 00 ca c/1 Q. :ca 3 / = > > ~ - E -to u. t: :« E o |S,i : o* (u c 5 = i_ -to E o « H .j "Cd ,_ 73 - P - C ta U, < " 00 "r ,- .v (u i: -a O) <0 1977/78:42 24 Tillförselbehovelav väv härleds främsl ur den produklion som beräknas behöva ske av kläder. Behovetavser s. k. egentlig väv som framställs i vävstolar saml Irikåväv somtillverkas genom stickning eller virkning i irikåmaskiner. Tillverkningen avegentlig väv anlas av utredaren kunna öka från nuvarande 1 1/2 lill 3 och avirikåväv från I lill 2 skift under en treårig kris. Beräknat behov avproduktion och bedömd produktionskapacitet framgår av tabell i det föregående. Utredarenframhåller atl det underskott i kapacitet som fmns i fråga om egentlig väv förvissa imporlantaganden bör kunna läckas genom utnyttjande av den storaöverkapaciteten på trikåområdel. Han betonar dock atl detla förutsätter alttrikågarner kan importeras i en kris- eller beredskapslagring. De finatrikågarner som erfordras kan nämligen endasl i mindre omfattning framställasinom landet. Enligtutredaren lorde den svenska vävtillverkningen i huvudsak vara lönsam, varförnågon omedelbar minskning av kapaciteten inte skulle behöva befaras. Med hänsynlill all en slor del av produktionen av egentlig väv är koncentrerad till eltfätal slora förelag anser dock utredaren alt utvecklingen på detla områdebehöver följas. Tillförselbehovetav garn härleds främsl ur den produktion av väv och av trikåplagg som erfordrasi en krissituation. Utredaren redogör för den förskjutning avproduktionsinriktningen mol grövre garner som sketl i . Denvarumängd som erhålls vid spinning av fina garner är mycket mindre än vidspinning av grova garner. Del kan därför enligt utredaren vara lämpligt atlförutsätta alt den relativt knappa inhemska spinningskapacileten i etl krislägeutnyttjas för framställning av grövre garner och att en beredskapslagring skerav finare garner. Ju grövre är desto större blir produktionen uttryckti viktenheter. Eftersom valet av grovlek hos har slor betydelse för hurstor produktion som uppnås med en given spinnutrustning har utredaren strävatefter all finna en sådan sammansättning av krisgarderoben som är gamekonomisk,dvs. som utgörs av garner som är så grova som möjligt. Iföljande tabell redovisas de beräkningar som utredaren utfört belräffandebefintlig produktionskapacitet och behov av produktionskapacitet. Desvenska bomullsspinnerierna har delvis en myckel modern maskinutrustning. Idenna del av industrin förutsätter utredaren att skiftgången under en kris kanökas från nuvarande 2-3 till 4 skift. För övriga spinnerier antas en ökningkunna ske från 1 till 2-3 skift. Enligtutredaren synes produktionskapaciteten vara tillräcklig i fråga om kard- ochkamgarn. För all behovel av bomullsgarn skall kunna täckas krävs g > c o l/l oo o >ri o On rsi - «a x: 2- ir> £ Q 00 o >/O a . n * " -T. H CQ - < 1/-1 r-i Ö» O m oo = Vi <. ca E " O t/1 g--a p !s t 'i ca 'S 'y -S : ' 1- _3 . 00 o ä3 y ,-= ca ,E o p ° E E 5?S?=| oo 00 3 3 O E "2 EE E . 1911/1S-.42 26 medden produktionskapacitet som finns i landet att krisimporien uppgår till minstca av den normala. Produktion av garn avändlösa syntetiska fibrer förekommer inte inom landet. Den största delen avproduktionsbehovet avser garn för tillverkning av täckjackor och strumpor samtteknisk textil såsom cord, armeringsväv, viror och rep. Detta garn kan i vissafall ersättas med kamgarn eller bomullsgarn eller i någon utsträckning medkardgarn. Inomlandet framställs regenererade viskosfibrer ("rayonfibrer") medcellulosa som bas, dvs. en inhemsk råvara. Denna typ av fibrer kan blandas medandra textilfibrer. Utredaren anser all del i ett krisläge bör vara möjligt atlblanda andra fibrer med i genomsnitt viskosfibrer. Med denna förutsättningskulle under en treårig kris av den möjliga produktionen behövastas i anspråk. Härutöver bör man enligt utredaren räkna med tillgångar i formav rivet avfall och i viss mån ull från svenska får. Utredarenberäknar att en beredskapslagring av fibrer (ulllyp och bomulls-typ)erfordrasdåkrisimporien understiger fören treårig kris och för en tvåårigkris. 2.7.6 Behov av produklion vid total avspärrning Utredarenhar i sina antaganden om krisimportens omfattning utgått från de miljöexempelsom används i del ekonomiska försvarets långsiktsplanering. Krisimporienuppgår enligt dessa exempel på beklädnadsområdet lill . Utredaren harvarierat dessa importantaganden och även utfört beräkningar för importnivåerna48, 28 och 18 96 av den normala. Han har emellertid även belyst konsekvensernaav en fullständig avspärrning . Det visar sig atl med ell sådantanlagande är produktionskapaciteten i fråga om lätt konfektion, vävning ochspinning otillräcklig. Detla gäller i särskilt hög grad spinning. FBUbedömde i betänkandet Kläder och skor att kapaciteten inom landet ifråga om beredning dvs. färgning, impregnering m. m. av väv, var tillräckligfrån försörjningsberedskapssynpunki. Mot bakgrund av alt beredningskapacitetensedan dess förändrats relativt litet anser utredaren alt det inte finnsanledning att frångå FBU:s bedömning i detla avseende. Han betonar emellertidatt beredning av textilvaror förutsätter beredskapslagring av textiirärger ochtextilkemikalier. Prop.1977/78:42 27 Inomindustrin erfordrar många arbetsuppgifterall skyddande arbetshandskar av läderanvänds. Dennormala förbrukningen uppgår till ca 8 milj. par medan ÖEF uppskattarkrisbehovet till ca 6 milj. par . Deninhemska tillverkningen uppgår till endast ca 0,3 milj. par per år.Produktionen kan dock ökas genom atl läderkonfekiionsindustrins kapacitet las ianspråk. Motbakgrund av det av ÖEF angivna tillförselbehovel i en kris uppskattar utredarenproduktionsbehovet för en treårig kris till mellan 7 och 14 milj, par och fören tvåårig kris lill mellan 5 och 9 milj, par. Enligtutredaren bör om möjligt en löpande produklion av ungefar nuvarande omfattningvidmakthållas. 2.8Några olika metoder att tillgodose försörjningsberedskapen på tekoområdet Utredarenför etl i huvudsak principiellt resonemang om olika metoder all lillgodoseförsöriningsberedskapen på tekoområdel. Han konstaterar atl beredskapen i deolika förädlingsleden kan upprätthållas antingen genom produklion ellerberedskapslagring och diskuterar efler vilka principer en avvägning mellanvidmakthållande av produklion och beredskapslagring kan ske. Enligtutredaren bör beredskapslagring inte ske av varor som i tillräcklig omfattningtillverkas eller kan tillverkas i landet. Vidareframhålls att även om beredskapslagring bedöms behöva ske i någol produktled,behöver inte delta innebära alt hela del beräknade behovel anskaffas underfredsförhållanden. I den nuvarande beredskapsplaneringen beredskapslagrassåledes endast 2/3 av behovel medan återstoden planeras att anskaffas vid eneventuell försämring av den säkerhetspolitiska situationen. Utredarenframhåller att fördelen med beredskapslagring är att investeringar iberedskapslager kan återvinnas om man finner all man vill ge beredskapen enannan inriktning. En produktionskapacitet som upprätthålls ger å andra sidanobegränsad uthållighet om tillgången på råvaror är säkrad. Omman i etl förädlingsled önskar vidmakthålla en produktion som normall inte ärlönsam kan della ske på olika säll. Utredaren nämner"inmalningslvång", importrestriktioner, driftstöd, konsumlionsstödoch investeringsstöd. Bortsett från investeringsstöd kan enligt utredaren dessastödformer bedömas medföra större eller mindre handelspolitiska störningar ochdessulom minska incitamentet till effektivitet i tekoindustrin. Om dengrundläggande orsaken till bristande konkurrensförmåga är alt söka ietl högt 1977/78:42 28 kostnadslägekommer de synliga och osynliga kostnaderna att bli alll större. Närkostnaderna för atl vidmakthålla en tillräcklig löpande produktion framstår somorimliga kan man tvingas övergå lill en kombination av löpande produktion ochkapacitet i malpåse. Om man på ett tidigt stadium förutser en sådan utvecklingkan del vara rationellt all omgående välja denna lösning. Detenligt utredaren största problemet med en sådan lösning är möjligheten alt ien krissituation ha säker tiUgång på personal som kan sällas in för alt snabbifö igång produklion. Avslulningsvisdiskuterar utredaren former för de ingripanden som kan behövas för attupprälthålla försörjningsberedskapen. Detär enligt utredaren väsentligt alt en genomtänkt strategi utformas över hurförsörjningsberedskapen skall på tekoområdel med dess olikadelbranscher. Denna bör innehålla valda lösningar i slort, bl. a, i fråga omberedskapslagring samt omfattning av löpande produktion och malpåselagdkapacitet i olika led.