prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — för arbetstagares uppfinningar avgerutlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten lillarbetstagares uppfinningar (ändrad 1976: 191). Nämnden består av ordförande ochsex ledamöter. Nämnden har en sekreterare som åtnjuter fast arvode. I övrigthar nämnden inte någon personal. 1977/78:100 Bilaga15 105 I förhållande till lidigare år begär nämnden en höjningav anslaget med . Antalet sammanträden i nämnden kan väntas bli flerunder budgetåret. Varje sammanträde medför arvodeskostnader av I . Dennakostnad kan med hänsyn till de ändrade reglerna väntas bli något högre äntidigare. Anslagetbör för /79 föras upp med ett oförändrat belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Jör arbetstagares iippjinningarför /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga15 106 Begreppet arbetsmiljö omfattar arbetets villkor i vidmening. Här inryms frågor rörande medbestämmande i arbetslivet, arbetarskydd,arbetstidsfrågor, arbetsanpassning, anställningsskydd och åtgärder för attfrämja anställning av svårplacerade. Det finns sålunda ett starkt sambandmellan människornas faktiska arbetsförhållanden och deras möjligheter attsjälva påverka dem. Vidare mäste insatser för en bättre arbetsmiljö innefattaätgärder som förbättrar möjfigheterna tillarbete för dem som av skilda orsaker står utanför arbetslivet, har en omfattande utbyggnad ochmodernisering skett av den lagstiftning som reglerar arbetslivets villkor, Isyfte att förnya och demokratisera arbetslivet har tillkommit lagen (1974:12)om anställningsskydd, lagen (1974: 358) om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen, lagen (1974:981) omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning, lagen (1976: 351) omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar,lagen (1976: 355) om styrelserepresentation för de anställda i bankinslitut ochförsäkringsbolag. En ny semesterlag (1977: 480) trädde i kraft den 1 januari1978 och från den Ijuli 1978 kommer arbetsmiljölagen att gälla. Som en ytterst viktig del i lagstiftningsarbetet träddelagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet i kraft , Medbestämmandelagen förutsätter att avtal träffasmellan arbetsmarknadens parter om fortsatt utveckling av medbestämmandet.Under år 1977 inleddes över hela arbetsmarknaden förhandlingar rörande sådanaavtal. fortsatte de omfattande utbildningsinsatser som påbörjades redanunder och till vilkastaten lämnar ekonomiskt stöd. Sedan avtal träffats mellan parterna kommerytterligare stora utbildningsinsatser att behövas för att förankra avtalen hosarbetsgivare och arbetstagare. Den nya arbelsrättskommittén (A 1976:02) lade i oktober1977 fram ett delbetänkande (Ds A 1977:4) om fackliga förtroendemän, möten påbetald arbetstid samt arbetslivsforskning. Kommittén föreslog att s. k,regionala förtroendemän tillsätts för att bevaka och stödja den fackligaverksamheten på små och geografiskt spridda arbetsplatser och att statenförsöksvis bidrar till kostnaderna för denna verksamhet. Betänkandetremissbehandlas f, n. Behovet av kunskaper på arbetsmiljöns och medbestämmandetsområde är omfattande. Som ett viktigt led i reformsträvandena har under1970-talet ökade resurser därför anslagits tillforskningen. Tillkomsten av arbetarskyddsfonden har möjliggjort en breddningav forskningen på arbetar- 1977/78:100 Bilaga15 107 skyddsområdet.Fondens programansvar vidgades ytterligare genom beslut i sambandmed medbestämmandelagen och omfattar nu hela arbetslivsområdet. Ett särskilt institut, centrum för arbetslivsfrägor,inrättades /77 med uppgift att forska kring förändringar iarbetsformer och arbetsorganisation. Genom initiativfrän arbetsmarknadens parter har ett antal större forskningsprojektigångsatts. har under stor enighet antagitarbetsmiljölagen (1977: 1160) som träder i kraft . Lagen är en ramlag med allmänt hållna bestämmelsersom arbetarskyddsstyrelsen skall utarbeta konkreta föreskrifter till. De grundläggande krav som skall ställas påarbetsmiljöförhållandena anges i lagen. Arbetsmiljön skall varatillfredsställande med hänsyn till arbetets natur och den sociala och tekniskautvecklingen i samhället. Arbetet skall anpassas till människansförutsättningar i såväl fysiskt som psykiskt avseende. Man skall sträva efteratt anor-dna arbetet så att arbetstagaren själv kan påverka sinarbetssituation. Tillsammans med annan lagstiftning om arbetslivet, framföralltmedbestämmandelagen, skall arbetsmiljölagen ligga till grund för strävandena atlskapa säkra arbetsmiljöer och att varje människa skall kunna uppleva sittarbete som meningsfyllt. Jämfört med den nu gällande arbetarskyddslagen fårarbetsmiljölagen elt vidare tillämpningsomräde. Den skall gälla för sä gott somalll arbete. Familjejordbruken förs in under lagen. Ensamföretagare kommer attomfattas av lagen genom att de skall följa skyddsföreskrifter om maskiner ochannan teknisk utrustning samt om farliga ämnen. Verksamheten inom försvaretförs i princip in under lagen. skall gälla elever fr, o,m, ärskurs 7 samt värnpliktiga och vårdtagare. Lagstiftningen skall liksom i huvudsak vara förebyggande. Regeringen har utfärdaten arbetsmiljöförordning. Enligt denna får arbetarskyddsstyrelsen långtgåendebefogenheter att i generella föreskrifter ställa krav pä prövning avarbetsprocesser, arbetsmetoder eller anläggningar innan de tas i bruk.Styrelsen kommer att kunna kräva godkännande innan kemiska produkter, maskinereller annan teknisk utrustning börjar användas. Likaså skall det bli möjligtatt utfärda föreskrifter om märkning och fortlöpande kontroller. Arbetsprocess,arbetsmetod, teknisk anordning el-er kemisk produkt skall i vissa fall kunnaförbjudas. Arbetarskyddsstyrelsen kommer ocksä i betydligt större utsträckningän att kunna meddela direkt straffsanktionerade föreskrifter. Skyddskommittéernas och skyddsombudens ställning stärks ytterligare. Bl, a. får deökade möjligheter att medverka redan pä planeringsstadiet. Skyddsombuden färstörre möjligheter att ingripa mot ensamarbete. Också när det gäller att fullfölja talan kommer nyaregler. Bl, a, skall huvudskyddsombud eller om sådant inle finns, annat skyddsombud få föra talan mot beslut avyrkesinspektionen och arbetarskyddsstyrelsen. 1977/78:100 Bilaga15 108 En omfattande informationsinsats av såväl lång- somkortsiktig karaktär genomförs för att sprida kännedom om den nyalagstiftningen. Inom kommer en broschyr attinarbetas som - förutom lagtexten och verkställighetsförordningen - äveninnehåller kortfattade kommentarer till dessa, I samband med atl lagen träder i kraft genomförarbetarskyddsstyrelsen i samråd med arbetsmarknadens parter och andra intressenteren informationskampanj. Dessutom kommer en mängd informationsåtgärder som ärmer direkt anpassade lill det informationsbehov som uppkommer när den nya lagenskall tillämpas i arbetslivet. Som exempel på sådana ätgärder kan jag nämnainformation som är direkl anpassad efter olika verksamhetsområden ellerbranscher. Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter skall i betydligt slörreutsträckning än f. n. kunna delas ut gratis. Fram till hade ca ,tagits i anspråk ur arbetsmiljöfonderna. Fonderna, som tillkom genom obligatorisk avsättning av vinstmedel för är1974, har använts för extra arbetsmiljöinsatser i större företag, exempelvisför förbättring av ventilation och för bullerdäm-pande åtgärder. Lånegarantierna för arbetsmiljöförbättringar användsför att underlätta finansieringen av akuta arbelsmiljöålgärder i mindre ochmedelstora företag som saknar egna arbetsmiljöfonder. Lånegarantier hade vidutgången av utgått med 145 milj. kr, till företag med sammanlagtungefär 36 000 anställda. Garantierna förlängs nu till att gälla under hela är1978. En utvärdering skall ske av systemet med länegarantier till arbetsmiljöförbättrandeåtgärder. En proposition (1977/78:74) med förslag till eltinformationssystem för arbetsskador behandlas f.n. av riksdagen.Informationssystemet föresläs genomföras fr. o. m. den . Detkommer att innebära avsevärt förbättrade möjligheter att genom analys av olikatyper av risker i arbetslivet få underlag för bedömningar ochställningstaganden när det gäller insatserna för att skapa entillfredsställande arbetsmiljö. Arbetet inom utredningen om företagshälsovården och denyrkesmedicinska verksamheten fortgår. Utredningen skall bl.a. behandla utbyggnadstaktenför företagshälsovården, ulbildningen av personal för företagshälsovården ochfrågan om en ulbyggnad av de yrkesmedicinska klinikerna. Etl delbetänkande sombehandlar den yrkesmedicinska verksamheten förbereds. Utredningenhar till uppgift att utvärdera erfarenheterna av nu gällandedistriktsindelning saml avge förslag som detta ger anledning till. Det lokala skyddsarbetet har vidgats under senare äroch kraven på insalser har ökat kraftigt. har arbetarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen fått omfattande förstärkningar. Tillkomsten avarbetsmiljölagen medför ytterligare ökad efterfrågan på insatser bl. a. ifräga om inspek- Prop.1977/78:100 Bilaga 15 109 tionsverksamhetsamt toreskrifts- och forskningsarbete. En fortsatt utbyggnad av styrelsensoch yrkesinspektionens resurser är därför nödvändig. Arbetarskyddsverketföreslås ITi 80 nya tjänster och medel för bl.a. upplysning, utbildning ochinstrument. Därutöver har'medel motsvarande 29 tjänster ber-äknats för detför-eslagna informationssystemet om arbetsskador, 1 huvudsak motsvarandeuppgifter utförs nu av . Skyddsaspekten var tidigare ett av de starkaste motiventill att genom lagstiftning genomförda arbetstidsretbrmer. haren arbetstidsförkortning allt mer kommit att framstå som en möjlighet altåstadkomma en standardförbättring för löntagarna. De reformer som genomförtseller förberetts irnder 1970-lalet har dels varit generella och delsselektiva. Exempel på allmänna arbetstidsförkortningar är den lagstadgade40-tim-mars arbetsveckan samt den fr, o, m, gällande rätten till femveckors semesterledighet. Särlösningar har hittillsmotiverats främst utifrån arbetets art och den enskilde arbetstagarensförhållanden. Genom avtal mellan arbetsmarknadens parter har ocksä vikligaarbetslidsreformer uppnätts, I strävan att förändra arbetslivet och öppnaarbetsmarknaden lör nya grupper av arbetstagare har arbelslidslVägorna fått endelvis ny roll. Genom lagstiftning och avtal har en individuell anpassning avarbetstiderna för vissa grupper möjliggjorts. Sä är fallet meddeltidspensionsreformen som trädde i kraft den , Deltidspensionsreformenmedför dels att arbetstagare som uppnått 60 ärs älder kan trappa ned sinarbetstid, dels att fler personer kan vara kvar i arbetslivet. utnyttjar ungefär 30000 arbetstagare möjligheten till dellidspensionering.Den lagstadgade rätten till ledighet för studier möjliggör en kombination avarbete och vidareutbildning. Inom prövas f.n. frågan om enlagstadgad rätt till deltidsarbete vidvård av minderåriga barn. Försöksverksamhet med flexibel arbetstid har genom avtalmöjliggjorts inom den statliga sektorn. fattade beslut om ändring iden allmänna arbetstidslagen. Ändringen innebar generellt skärpta regler förövertidsuttag. Inom pågår arbetet med alt anpassalagen (1970:943) om arbetstid m. m. i husligt arbete till arbetsmiljölagen och den allmänna arbetstidslagen. För all skapa överblick över pågående torändringar iarbetstidsfrägor och ta intiativ tillanalyser av förutsättningar för och effekter av kommande arbetstidsförkortningartillsattes delegationen (A1974:09) för arbetstidsfrägor, 1 delegationen är arbetsmarknadenshuvudorganisationer företr-ädda. Inriktningen av delegationens fortsatta arbetebygger pä re- 1977/78:100 Bilaga15 110 missbehandlingenav den presenterade rapporten (SOU 1976: 34) Kortare arbetstidNär? Den nya semeslerlagen trädde i kraft den I januari1978. Därmed förlängs semestern frän . Arbetstagare färrätt till semesterledighet redan under det första anställningsåret och rättentill ledighet förutsätter inle längre att arbete utförts under ett tidigare år.Semesterlön utgår däremot som lidigare endast i den mån sådan lön har tjänatsin. Semesterlön beräknas pä all under intjänandeåret förfallen lön. Rättigheterna förbättras därmed i betydande grad för bl. a. nyanställda,kort- och deltidsanställda. Genom att kollektivavtal kan träffas ommedbestämmande i frågor om semesterförläggningen har arbetstagarnas inflytandeförstärkts. tillsatteregeringen en ny semesterutredning med uppgift all bl. a. undersökamöjligheterna att utvidga rätten att tjäna in semester vid arbetslöshet,arbetsmarknadsutbildning m. m. Andra frågor avser möjligheterna att överförasemester vid byte av anställning och rätt att tjäna in semester vidföräldraledighet med särskild föräldrapenning. Utredningen skall ocksä pröva ivilken utsträckning fondsystem behöver inrättas för administration ochbetalning av semesterlön. För att målet arbeie åt alla skall kunna förverkligasäven för de eftersatta grupperna pä arbetsmarknaden behövs bl. a. särskildasysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiska insatser för arbetshandikappade.Den f. n. låga efterfrågan på arbetskraft totalt sett har temporärt medfört enkraftig förstärkning av detta behov. Inom anslaget Särskilda åtgärder för arbetsanpassningryms åtgärder som är avsedda alt på olika sätt stödja och ge arbetshandikappademöjligheter lill arbete. Av de arbetssökande vid arbetsförmedlingenregistreras ca 11 9? Del innebär att ca24000 personer med arbelshandikapp är aktuella på förmedlingen. Av dem blir ca15 9? föremål för någon form av åtgärd under månaden. Ca 75 9? kvarstår somaktuella vid månadens slut och av dessa har ca 509? varit anmälda mer än tremånader. Dessa personers behov av en i ökad grad individualiserad service ärbärande motiv för en förstärkning och effektivisering av arbetsförmedlingen. Insatserna för de arbetshandikappade måste i allt högregrad inriktas mot åtgärder förlagda till arbetsplatserna på den reguljäraarbetsmarknaden. Detta gäller såväl arbetsförberedande som platsförmedlandeåtgärder. Om arbetsmarknaden skall kunna göras tillgänglig för fler måsteockså arbetet i större utsträckning än nu anpassas till de arbetssökandes förutsättningar.Detta med avseende på arbetet och arbetmiljön i vid betydelse.Anpassningsgrupperna är här ett viktigt hjälpmedel som måste utvecklas och gesökat stöd. 1977/78:100 Bilaga15 111 Flera av de i anslaget Särskilda åtgärder förarbetsanpassning ingående delprogrammen berörs av pågående utredningsarbete. antog förslag till nyorganisation för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m.m. (prop.1977/78:30. AU 1977/78:16. rskr 1977/78:74). Den nya organisationen för skyddatarbete innebär bl. a. att verkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler,industriella beredskapsarbeten och hemarbete samordnas under regionalastiftelser med landstingskommunerna och staten som sUftelsebildare, för skyddat arbete tillsätts nu för att utforma den nyaorganisationen. För den yrkesinriktade rehabiliteringen har genomnämnda beslut uttalat sig för en samordning av verksamheten under ett statligthuvudmannaskap. Den närmare utformningen av organisationen övervägs avsysselsättningsutredningen och en särskild organisationskommitté. Förslag frånsysselsättningsutredningen beräknas lämnas i ett delbetänkande omarbetshandikappade , De här redovisadeorganisationsförändringarna beräknas träda i kraft tidigast , avlämnade utredningen omnäringshjälp betänkandet (SOU 1977: 22) Arbete med näringshjälp med förslagtill ny utformning av näringshjälpen. Remissbehandlingen har nyligenavslutats. fick sommaren 1977regeringens uppdrag att ocksä överväga frågan om arkivarbetets framtidautformning och inriktning. Utredningen väntas lämna förslag i nämndabetänkande om arbetshandikappade , Utredningen kommer då ocksåatt ge förslag till en rad ytteriigare ålgärder för att förbättra dearbetshandikappades möjligheter till arbete. För att underlätta anpassningsgruppernas ocharbetsförmedlingarnas möjligheter till insatser på den reguljäraarbetsmarknaden föreslås för nästa budgelår bl, a, en ökning av antaletpersoner i halvskyddad sysselsättning och förbättrade bidragsvillkor försärskilda anordningar pä arbetsplatsen samt arbetsbiträde. Fortsattajusteringar föreslås även i fråga om stödet till handikappade för inköp avmotorfordon. Den försämrade arbetsmarknadssituationen har som tidigare berörtsmedfört en ökad efterfrågan på bl, a, skyddat arbete. Antalet platser iarkivarbete har mot denna bakgrund ökats med 500, 1976/77Utgift 56 761062 1977/78Anslag 69420000 1978/79Förslag 85 742 000 Arbetarskyddsstyrelsen är central myndighet förarbetarskydds- och arbetstidsfrågor, däri inbegripet arbetsmedicinska frågoroch frägor rörande 1977/78:100 Bilaga15 112 dencentrala tillsynen på arbetsplatserna enligt produktkontrollagslift-ningen.Styrelsen är chefsmyndighet för yrkesinspektionen. Arbetarskyddsstyrelsen leds av en styrelse. Dennautgörs av en generaldirektör, en överdirektör och nio ledamöter somrepresenterar bl.a. parterna på arbetsmarknaden. Inom styrelsen finns treavdelningar, nämligen tillsynsavdelningen, arbetsmedicinska avdelningen ochadministrativa avdelningen. Beräknad ändring 1978/79 + 23 882 000 (175 000) Vissa kostnader för utbildning av företagsläkare i social- Upplysning m. m. på arbetar- arbetsskador m. m. Uppdragsverksamhet m. m. ' Härutöver har medel motsvarande 14 tjänster beräknatsför det nya informationssystemet omarbetsskador. Inkomster, som redovisas på driftbudgetens inkomstsidaunder Uppbörd i statens verksamhet, beräknas /79 till 3 820000kr, (1977/78 till ,). 1, Pris- ochlöneomräkning , 2, O-alternativet kan uppnås genom enindragning av ett 30-tal tjänster. Detta skulle leda till en minskning avforsknings- och föreskriftsarbetet, 3, Tlllsvnsavdelningeii behöver trotsde senaste årens resurstillskott 1977/78:100 Bilaga15 113 förstärkasför att man skall kunna möta kraven i den nya arbetsmiljölag som träder i kraftden , Arbetsmiljölagen får ett utökat tillämpningsområde iförhällande till nu gällande arbelarskyddslag. Därtill kommer alt lagen bliren ramlag som översiktligt anger kraven pä olika arbetsmiljöfaktorer. De merdetaljerade tillämpningsbestämmelserna skall utarbetas vidtillsynsavdelningen. Ökade resurser behövs därför främst för föreskriftsarbeteinom ett stort antal områden. Kraftiga förstärkningar behövs för samordningoch effektivisering av yrkesinspektionens verksamhet och tillsynsavdelningensinsatser i samband därmed. Samordningssektionen måste omorganiseras till byrå.En fortsatt förstärkning av byråernas ledningsfunktioner är nödvändig, Tolaltberäknas behovet inom avdelningen till en överingenjör, tvä bitr,överingenjörer, två avdelningsdirektörer, 26 byrådirektörer, fembyråingenjörer, en ingenjör, en byräsekretera-re, sex assistenter och åttaassistenter/kansliskrivare ( + . Arhetsinedicinska avdelningen behöver förstärkas för att möjliggöra ytterligare forskning och utbildning pä arbetsmiljöomrädel. Vid avdelning en i bör sektionen för fysikalisk yrkeshygien med hänsyn till dess centrala roll inom arbetsmedicinen tillföras en professorstjänst och organiseras om till en särskild enhet. Den medicinska enheten i övrigt mäs te tillföras ytterligare resurser när det gäller såväl yrkesmedicin som yrkes- dermalologi. Den föreslagna yrkestoxikologiska enheten mäste byggas upp. Vidare behöver de kemiska och tekniska enheterna tillföras tjänster för metodforskning och analysverksamhet. Vid den arbetsfysiologiska en heten fordras förstärkningar för bl. a. undersökning av kemiska och fysika liska faktorers inverkan på människan under arbete. Pä den arbetspsykolo- giska enheten behövs ökade resurser för såväl den psykosociala som den psykofysiologiska och experimentella verksamheten. Vid arbetsmedicins ka filialen i bör en viss utbyggnad ske av bl. a. de kemiska, tekniska och arbetsfysiologiska enheterna. Totalt beräknas behovet av tjänster inom avdelningen till en professor, tre forskningsassistenter, nio förste forskningsingenjörer, en apotekare, en dokumentalist, tvä psykologer, en forskningsingenjör, 13 ingenjörer, en intendent, en assistent, en förste la boratorieassistent, en instrumenttekniker, två laboratorieassistenter, en materialredogörare och fyra assislenter/kansliskrivare. Vidare bör tre tjänster som instilutionsbiträde omvandlas till tjänster som laboratorieas sistent (+4530000 kr,). 5, Adininistraliva avdelningen har intebyggts ut så att den tillfredsstäl lande kan svara mot de krav som verkets expansion i övrigt medfört. Årets anslagsframställning präglas därför av en betydande satsning på admini strationen och särskill på personaladministration och utbildning. Som sty relsen tidigare framhållit är det angeläget att personalsektionen omvandlas till byrå. Uppbyggnaden av en särskild fristående biblioteks- och doku mentationsfunktion bör påbörjas, Ytteriigare resurser behövs för hand läggning av ärenden rörande särskilda arbetarskyddsprojekt, allmänt ut- 8Riksdagen 1977/78. 1977/78:100 Bilaga15 114 redningsarbetesamt för ekonomi- och driftfunktionerna. Den nya lagstiftningen inomarbetsmiljöområdet som träder i kraft kommer att ställa stora krav pålagbyrån. Den bör därför utökas avsevärt, Åven arbetstidsbyrån,planeringsenheten, utbildningssektionen, informationssektionen och detinternationella sekretariatet behöver förstärkas. Totalt beräknas behovet avtjänster inom avdelningen till en byråchef, sex avdelningsdirektörer, fembyrådirektörer, en pressombudsman/redaktör, elva förste byråsekreterare, tioassistenter, en tryckeriföreslåndare, 21 assislenter/kansliskrivare, enbilförare och en materialförvaltare ( + . 6, För bl, a, vikariatstillägg, medel för extra personal och lärare,expen ser, upplysning m, m, på arbetarskyddets område, personalutbildning, för söksverksamhet med miljöinformation och tillhandahållande av förfalt- ningstryck behövs ytterligare medel (+19312000kr,). Influtna medel för försålt publikalionstryck bör få disponeras av styrelsen. För uppbyggnad av ett informationssystem för arbetsskador ras medel ( + . Arbetarskyddsverkel har i sin anslagsframställning intekunnat ta hänsyn till avtal om löner m. m. för , vilka träffats underandra mellan och statstjänstemännenshuvudorganisationer. Under budgetarbetet har därför de beräkningar avlönekostnaderna som arbetarskyddsverket gjort justerats och redovisas med andrabelopp än som framgår av anslagsframställningen. Den kraftiga utbyggnad av arbetarskyddsstyrelsen sominleddes /72 har resulterat i att antalet tjänster fram tillinnevarande budgetår i del närmaste fördubblats för att nu uppgå till 484.Därtill kommer ca 100 personer som avlönas genom forskningsanslag m. m. Dennautbyggnad har gjort det möjligt att satsa mer på forskning, att ökaproduktionen av föreskrifter samt att intensifiera informations- ochutbildningsverksamheten. har medvetenheten om arbetsmiljöns belydelseför människans hälsa och säkerhet ökat och de anställda fåll förbättradehandlingsmöjligheter. Detta har lett till atl kraven från arbetslivet påinsatser vuxit snabbare än styrelsens kapacitet. Som framgått av den kortfattade redogörelse förinnehållet i arbetsmiljölagen som jag inledningsvis lämnat, får styrelsenväsentligt utökade arbetsuppgifter och befogenheter inom en rad områden. Detgäller exempelvis det utökade tillämpningsområdet, de nya reglerna omförhandsbedömning och om fullföljd av talan. Förväntningarna påarbetsmiljölagen är stora vilket medfört ytteriigare krav på insatser avstyrelsen som bl. a. skall utarbeta tillämpningsföreskrifter till den nyalagen. 1 styrelsens uppgifter ingår också rådgivning och information till yrkesinspektionen och till arbetsgivare,arbetstagare, leverantörer, branschorganisationer m.fl. 1977/78:100 Bilaga15 115 denforskning som bedrivs inom styrelsen utgör underiag för föreskrifts-ochtillsynsarbetet. Regeringen har till överlämnatförslag till informationssystem om arbetsskador (prop. 1977/78: 74). Ipropositionen har föreslagils att arbetarskyddsstyrelsen skall vara huvudmanför systemet. Detta innebär att styrelsen ställs inför en rad nya uppgifter.