prop · G10370 · 1977-12-31 00:00:00 — Somtidigare framhållits var detta fallet då beräkningen enligt "korgmetoden"först infördes. En numéraire-SDR harett guldinnehåll av . fint guld.Detta numera endast formellt gällande guldvärde av en SDR användes vidomräkningen. motsvarar värdet av . fint guld. Meddessa värden på SDR och Poincaréfrancs motsvarar en numéraire-SDR i runda tal15 Poincaréfrancs. Detta omräkningsförhål-lande användes när man uttrycktebegränsningsbeloppen i lufträttskonven-lionerna i SDR. 1 Warszawakonventionen i dessursprungliga lydelse och i dess lydelse enligt Haagprotokollet gjordes vidkonferensen, förutom vissa redaktionella ändringar, såvitt nu är i fråga ingaandra ändringar än de som betingades av de nya bestämmelserna omberäkningsenhet för begränsningsbeloppen. Ändringarna togs in i två protokollbenämnda a) "tilläggsprotokoll1 innebärande ändring av konventionen rörande fastställande av vissa gemensammabestämmelser i fråga om internationell luftbefordran, undertecknad i Warszawaden ", och b) "tilläggsprotokoll2 innebärande ändring av konventionen rörande fastställande av vissa gemensammabestämmelser i fråga om internationell luftbefordran, undertecknad i Warszawaden och ändrad genom det i avslutadeprotokollet". 1977/78:70 22 Tilläggsprotokollen är öppna förundertecknande av alla stater fram lill less att de träder i krafl. För attrespektive protokoll skall träda i kraft Tilläggsprotokollen har avfattatspå engelska, franska, ryska och spanska. Vid skiljaktighet mellan texterna ägerden franska texten vitsord. Protokollen i engelsk och fransk text jämteöversättning till svenska bör fogas till protokollet i della ärende sombilagorna I och 2. De nya bestämmelserna om SDR somberäkningsenhet för begränsningsbeloppen medförde vidare ändring avWarszawakonvenlionen i dess lydelse enligt ett i den 8 mars 1971avslutat ändringsprotokoll (det s. k. Gualemalaprotokollet), vilket ännu inteträtt i kraft. Dessa ändringar togs in i ett protokoll benämnt"tilläggsprotokoll 3 innebärande ändring av konventionen rörandefastställande av vissa gemensamma bestämmelser i fråga om internationellluftbefordran, undertecknad i och ändrad genomprotokoll avslutade i och i den 8mars 1971". De nya reglema om luftbefordran avpost och gods, som beslutades vid konferensen, togs in i ett fjärde protokoll.I detta togs också in de nya bestämmelsema om SDR som beräkningsenhet förbegränsningsbeloppen. Detta protokoll benämndes "Montrealprotokoll 4innebärande ändring av konventionen rörande fastställande av vissa gemensammabestämmelser i fråga om internationell luftbefordran, undertecknad i Warszawaden och ändrad genom det i avslutadeprotokollet". Vid en diplomatkonferens iMellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationens (IMCO:s) regi i november1976 antogs ett ändringsprotokoll till konvention om ansvarighet förskada orsakad av förorening genom olja. Vidare antogs vid samma konferens ettändringsprotokoll till konvention om upprättandel av en internationellfond för ersättning av skada orsakad av förorening genom olja.Ändringsprotokollen innebär att Poincaréfrancs ersätts av SDR somberäkningsenhet för begränsningsbeloppen i konventionerna. Vid omräkningen från Poincaréfrancstill SDR användes samma metod som när tilläggsprotokollen till de lufträttsligakonventionerna utarbetades. En SDR beräknades således motsvara . Metoden för omräkning lillnationellt mynt anges i ändringsprotokollet till konvention.Omräkningen skall ske till myntslaget i det land, där en s. k. begränsningsfondupprättats. Vidare skall omräkning ske på 1977/78:70 23 grundval av värdet av det landets mynt uttryckt i SDR, dendag fonden upprättades. Vid omräkningen skall den beräkningsmetod som valutafondenifrågavarande dag tillämpade för sin verksamhet och sina transaktioner användas.Det är således transaktions-SDR som avses. Stat, som inte är medlem avInlernationella valutafonden, skall omräkna på sätt staten själv bestämmer. Ändringsprotokollet ger möjlighetför vissa stater all göra förbehåll mol de nya bestämmelserna om beräkningsenhet.Denna möjlighet är öppen för stat, som inte är medlem av valutafonden och varslagstiftning inte tillåter användning av SDR. Sådan stat kan när den tillträderändringsprotokollet eller närhelst därefter förklara att begränsningsbeloppen inomdess territorium skall uttryckas i Poincaréfrancs. Omräkningen skall sedan skei enlighet med lagstiftningen i staten i fråga. 1 ändringsprotokollet har för vissafall meddelats en särskild föreskrift för omräkningen till nationellt mynt.Denna föreskrift gäller stat som inte är medlem av valutafonden. Sådan statskall vid omräkningen tillse att man så långt det är möjligt kommer fram tillsamma verkliga värde för begränsningsbeloppen som SDR-beloppen ger uttryck för.Sådan fördragsslutande stat skall, vid tillträdet till ändringsprotokolleteller när den statens nationella bestämmelser senare ändras, meddeladepositarien vilken beräkningsmetod man tillämpar. Bestämmelsen har tillkommitför att förhindra att stat som inte är medlem av valutafonden missbrukar denfrihet att själv bestämma omräkningskursen som protokollet medger. Någramotsvarande bestämmelser finns inte i de i antagna ändringsprotokollenpå lufträttens område. 1 fondkonvention hänvisastill konvention såvitt gäller definitionen av den användaberäkningsenheten och metoden för omräkning av denna enhet till nationellvaluta. Ändringsprotokollet till konvention innehåller därför i dettahänseende bara en ändring av hänvisningen. Protokollen är öppna för undertecknandetill . Ikraftträdandebestämmelserna överensstämmer medmotsvarande bestämmelser i grundkonventionerna. Det innebär attändringsprotokollet till konvention träder i kraft efter dendag då det tillträtts av nio stater, förutsatt att fem av dessa stater har etttanktonnage av minst 1 milj. ton vardera. Protokollen har undertecknats avSverige . Ikraftträdandebestämmelserna i 1971års konvention är relativt komplicerade och denna konvention har ännu inteträtt i kraft. Protokollen har upprättats påengelska och franska. De engelska och franska texterna till protokollen jämteöversättning till svenska bör fogas till protokollet i detta ärende sombilagorna 3 och 4. Reglerna om passagerarbefordran iden svenska sjölagen har utarbetats på grundval av ett konventionsutkast. Dettautkast resulterade med, såvitt nu är i fråga, obetydliga ändringar i enkonvention om befordran av 1977/78:70 24 passagerare och resgods till sjöss, som antogs vid endiplomatkonferens i (Aténkonventionen). har inte tillträttdenna konvention. Vid diplomatkonferensen i antogs ävenett ändringsprotokoll till Aténkonventionen. Genom detta infördes SDR somberäkningsenhet i stället för Poincaréfrancs. Vid nämnda diplomatkonferens varhuvudsyftet att gå igenom och revidera konvention om begränsning avredaransvaret. Denna revision ledde bl. a. till att begränsningsbeloppen höjdesoch att SDR infördes som beräkningsenhet. Frågan om tillträde till nämndakonvention övervägs f n. av sjöhigskommitte (Ju 1977: 16). Frågan om en revision av 1956 årskonvention om fraktavtalet vid internationell godsbefordran på väg hardryftats inom FN:s (). Bland de frågor som därvid kundekomma att tas upp har nämnts frågan om en ny beräkningsenhet förbegränsningsbeloppen i konventionen. En arbetsgrupp har behandlat frågan möle . Arbetsgruppen enades därvid om att föreslå en övergångfrån Germinalfrancs lill SDR efter samma mönster som användes i ochLondon. Frågan kommer att behandlas av ibörjan av . Om inget oförutsett inträffar kan man utgå från attarbetsgruppens förslag kommer all följas. Det är därför troligt att SDR kommeratt ersätta Germinalfrancs som beräkningsenhet för begränsningsbeloppen i 1956ärs konvention. 1 fråga om begränsningsbeloppen ide internationella järnvägsfördragen och i tilläggskonventionen till CIVbörjade Centralbyrån i för internationellajärnvägstransporter underår1975 förbereda en övergång till en ny beräkningsenhet som inte är baserad påvärdel av guld. För avräkning järnvägarna emellananvänds en fiktiv myntenhet, den s. k. UlC-francen.Denna är i princip konstruerad på samma sätt som SDR. Den baserar sig dock istället på värdet av 17 europeiska valutor och reduktionstalet för var och enav dessa valutor har bestämts i förhållande till omfattningen av ifrågavarandelands järnvägstrafik. Vid introduktionen motsvarade UlC-francen värdet av enGerminalfranc enligl officiell omräkningskurs. Valet av ny beräkningsenhet förbegränsningsbeloppen i de inlernationella järnvägsfördragen och itilläggskonventionen står mellan UlC-fran-cen och SDR. Del är ännu för tidigtatt avgöra vilken av dessa beräkningsenheter som kommer att väljas. I avvaktan på nästa ordinarierevision av järnvägsfördragen och tilläggskonventionen har emellertid vid ettav järnvägsbyrän anordnat möte i 1977/78:70 25 utarbetats en tilläggsbestämmelse tilldem. Denna till-läggsbestämmelse reglerar förfarandet vid omräkning avGerminalfrancs till nationell valuta. Enligt tilläggsbestämmelsen skall defördragsstater som är medlemmar av göra dennaomräkning via SDR varvid en dragningsrätt skall svara mot tre Germinalfrancs.De fördragsslater som inte är medlemmar av valutafonden skall göra omräkningenpå sätt de själva bestämmer. Fördragsslater som inle är medlemmar avvalutafonden och vars lagstiftning inte lillåier användning av SDR skall räknaom Germinalfrancs lill nationell valuta via UlC-francs varvid en UlC-francskall anses motsvara en Germinalfranc. Tilläggsbestämmelsen kommer i en näraframtid att utsändas av järnvägsbyrån till fördragsstaterna för godkännande. för ekonomisktsamarbete och utveckling () pågår f. n. arbete som syftar till en revisionav och till-läggskonventionen. I samband med detta arbetebehandlas frågan om att införa SDR som beräkningsenhet förbegränsningsbeloppen. Vid en revision av konventionerna kommer SDR med störstasannolikhet att införas som beräkningsenhet. 6.1 Behovet av lagändringar Inom den transporträttsligalagstiftningen spelar bestämmelser om ansvarsbegränsning en central roll.Sådana bestämmelser finns också på oljeskadelagstiftningens område och iatomansvarighetslagstiftningen. De bygger i regel på internationellakonventioner i vilka ansvarsgränserna uttrycks i fiktiva beräkningsenheter somär baserade på värdet av en viss mängd guld av bestämd finhet. Dessaberäkningsenheter har använts i stället för en nationell valuta för att hindraatt växelkursförändringar i den använda valutan påverkar begränsningsbeloppensstorlek i andra valutor. I den svenska lagstiftningen har konventionernasbegränsningsbelopp i allmänhet uttryckts i samma värdeenheter som använts imoisvarande konvention. 1 ett par fall har dock begränsningsbeloppen uttrycktsi svenska kronor. Från slut ochfram till tillämpades ett system med fasta växelkurserbaserade på s. k. parivärden, vilka anmälts till Internationella valutafonden.Ett parivärde kunde visserligen ändras, men endast under i fondstadgan angivnaförutsättningar och efter fondens samtycke. Valutorna var i praktiken knutnatill dollarn, som i sin tur hade ett fast guldvärde. Guldpriset på den privatamarknaden motsvarade det fastställda dollarpriset på guld. 1977/78:70 26 Fram lill var del därförinte några svårigheter att räkna om beräkningsenheter i guld till nationellvaluta. Omräkningen kunde ske med hjälp av det fastställda dollarpriset på guldoch den fasta växelkursen gentemot dollarn för vederbörande valuta.Ulvecklingen inom det internationella valutasystemet medförde emellertid attdetta system efter hand utsattes för allt större påfrestningar. År 1968stoppades försäljningen av guld på den privata marknaden till det fastställdadollarpriset. Detta ledde till att två guldprisnivåer utvecklades. På denprivata marknaden bestämdes guldpriset hell av lillgång och efterfrågan. Enökande efterfrågan på guld för bl.a. tekniskt bruk medförde att priset på denprivata marknaden steg högt över det officiella guldpriset. 1 oktober 1977uppgick guldpriset på den privata marknaden till per uns rentguld, vilkel motsvarar ungefär fyra gånger vad som får anses utgöra detofficiella dollarpriset på guld. Som en följd av den utveckling somjag har beskrivit uppstod i rättstillämpningen tveksamhet om vilketguldpris som borde användas vid omräkning av beräkningsenheter i guld tillnationella valutor. 1 två avgivna propositioner (1973:137 och1973: 140) förordades att omräkningen till svenska kronor skulle ske medutgångspunkt i det i noterade officiella guldpriset och den riklkurs fördollar som då hade anmält till Inlernationella valutafonden.Utvecklingen inom valutasystemet har emellertid medfört atttveksamheten rörande den rätta metoden för omräkning av beräkningsenheter iguld till svenska kronor ånyo ökat. Systemet med angivande av värdegränseruttryckta i guldenheter måste sålunda i praktiken numera anses närmast omöjligtatt tillämpa. Osäkerheten och svårigheterna kommer att öka ytterligare då deändringar i Intemationella valutafondens stadga somjag redogjort för(avsnitt 3) trätt i kraft. Enligt min mening är det uppenbarlatt av osäkerhet beträffande sättet för omräkning avberäkningsenheter i guld till svenska kronor måste leda lill betydandesvårigheter för berörda intressen. Tvister och förseningar kommer att blivanliga i samband med regleringen av ersättningar vid skador,försäkringsmarknaden kommer att möta svårigheter till följd av osäkerheten ifråga om begränsningsbeloppen osv. De föreslagna ändiingarna i valutafondensstadga kommer att öka benägenheten hos domstolarna att lägga guldpriset på denprivata marknaden till grund för omräkningarna. Fin sådan utveckling skulleleda till en fyr-dubbling av de tidigare gällande begränsningsbeloppen medkostnadsökningar för bl.a. transportörerna och anpassningssvårigheter förförsäkringsmarknaden som följd. Det är därför angeläget att så snart sommöjligt vidta åtgärder för att undanröja all osäkerhet i fråga om sätiet föromräkning av värdeenheter i guld till svenska kronor. Såsom framgår av min redogörelseför det hittillsvarande internationella revisionsarbetet har ändringsprotokollsom direkt återverkar på innehållet 1977/78:70 27 i svensk lag utarbetats på lufträttens och påoljeskadelagstiftningens områden. Det är angeläget att dessa ändringsprotokollsnarast följs av ändringar i den berörda lagstiftningen. Förutom den omedelbarabetydelsen av att dessa regler ändras kan ifrågavarande lagstiftningsåtgärderäven tänkas ge stadga åt omräkningsförfarandet inom andra delar av transporträtten. 6.2 Svensk anslutning till ändringsprotokollen Vid en konferens i år 1975antogs som tidigare nämnts (avsnitt 5.2) fyra olika ändringsprotokoll. De treförsta, som kallas tilläggsprotokoll 1-3, inför nya beräkningsenheter i resp.1929 års konvention om internationell luftbefordran (Warszawakonventionen),Warszawakonvenlionen i dess lydelse enligt 1955 i antagetändringsprotokoll (Haagprotokollet) och Warszawakonventionen i dess lydelseenligt Haagprotokollet och ett i avslutat ändringsprotokoll(Guatemalaprotokollet). Det fjärde protokollet, kallat Montrealprotokoll 4,innehåller förutom nya regler om beräkningsenhet ändringar av reglerna omgods-och postbefordran i Warszawakonventionen i dess lydelse enligt Haagprotokollet. Reglerna i den svenska luftfartslagen (1957: 297) omfraktförarens ansvarighet bygger såvitt nu är i fråga på Warszawakonventioneni dess lydelse enligt Haagprotokollet. Gentemot stater som har biträttWarszawakonventionen men inte Haagprotokollet gäller fortfarande lagen(1937:73) om befordran med luftfartyg, vilken bygger på den ursprungligaWarszawakonvenlionen. Guatemalaprotokollet innehåller bestämmelser omgrundläggande ändringar i Warszawakonventionens och Haagprotokollets regler ombefordran av passagerare och resgods. Montrealprotokoll 4 innehåller nyaregler om post- och godsbefordran. Inget av dessa ändringsprotokoll har ännuträtt i kraft och del är ovisst när så kommer alt ske. Frågan om en svenskratifikation av dessa protokoll är beroende av om de kan väntas få tillräckliganslutning från andra länder. Härvidlag är främst inställning tillprotokollen av avgörande betydelse. bör därför, liksom flertalet andraländer gör, avvakta utvecklingen i innan man tar ställning till frågan omtillträde till dessa båda protokoll. Två av de ändringsprotokoll som antogs vid den tidigarenämnda diplomatkonferensen i innebär ändringar av konventionersom ligger till gmnd för svensk lagstiftning, nämligen konvention omansvarighet för skada orsakad av förorening genom olja, som ligger till grundför lagen (1973: 1198) om ansvarighet för oljeskada till sjöss, och 1971 årskonvention om upprättandet av en internationell fond för ersättning av skadaorsakad av förorening genom olja, som ligger till grund för lagen (1973: 1199)om ersättning från den internationella oljeskadefonden. Tilläggsprotokollen 1 och 2 till de lufträttsligakonventionerna och de i 1977/78:70 28 antagna ändringsprotokollen till 1969 och 1971 årskonventioner på oljeskadeområdet innebär att de i konventionerna angivnabeloppsgränserna uttrycks i de av användasärskilda dragningsrätterna (SDR) i stället för i guldfrancs. Protokolleninnehåller också klara regler om hur omräkningen från SDR till nationellavalutor skall ske i länder som är medlemmar av valutafonden. Protokollenundanröjer därför framtida osäkerhet angående sättet för omräkning avbeloppsgränserna till nationell valuta. Som jag har framhållit ärdet av vikt att de nya beräkningsreglerna blir internationellt vedertagna såsnart som möjligt för att undvika en utdragen period utan säker grund föromräkning av guldfrancsbeloppen. De nuvarande reglerna om fraktförarensansvarighet vid lufttransport kan av de skäl som jag anförde beräknasförbli oförändrade under ännu någon tid. Vid nordiskadepartementsöverläggningar har enighet nåtts om att de nordiska ländema snarastmöjligt bör tillträda såväl tilläggsprotokoll 1 och 2 till de lufträttsligakonventionerna som de båda Londonprotokollen till 1969 och 1971 årskonventioner. bör därför nu tillträda dessa protokoll. Frågan omtillträde till tilläggsprotokoll 3 och Montrealprotokoll 4 bör däremot anstå. Vid antogs ocksåett ändringsprotokoll till en antagen konvention om transport avpassagerare och bagage till sjöss. Denna konvention har ännu inte tillträtts avSverige och protokollet saknar därför f. n. intresse för svensk del. 6.3 Ändringar i den lufträttsliga lagsUftningen De ändringar av den lufträttsligalagstiftningen som behövs vid ett svenskt tillträde till tilläggsprotokoll 1och 2 är av endast teknisk natur. 1 luftfartslagen anges de påWarszawakonventionen i dess lydelse enligt Haagprotokollet grundadeansvarsbeloppen i svenska kronor. Beloppen bygger på det guldvärde på svenskakronor som gällde vid lagens ikraftträdande och i händelse av tvist skallansvarighetsgränserna beräknas med utgångspunkt från guldvärdet fördomen. Dessa belopp bör nu bytas ut mot de belopp i SDR som anges itilläggsprotokoll 2. Vidare bör införas en definition avbegreppet "särskild dragningsrätt" och en bestämmelse om sättet föromräkning av SDR till svenska kronor i enlighet med vad som angesitilläggsproiokoll 2. Lagen om befordran med luftfartygär visserligen upphävd men den kan som tidigare nämnts i vissa fall blitillämplig på internationell trafik. Ursprungligen var lagen tillämplig påsäväl inrikes som internationell trafik. I fråga om internationell trafikinnehåller lagen en särskild bestämmelse enligt vilken de i lagen angivnabegränsningsbeloppen skall avse kronor i guld. Denna bestämmelse bör nu utgåoch ersättas med en uppräkning av de belopp i SDR som anges i tilläggsprotokollI. 1977/78:70 29 protokollets definition av SDR och anvisningar föromräkning av SDR till nationellt mynt bör tas in i lagen. 6.4 Ändringar i lagstiftningen om oljeskada till sjöss konvention om ansvarighetför skada orsakad av förorening genom olja ligger som tidigare nämnts tillgrund för lagen om ansvarighet för oljeskada till sjöss. I denna lag angesbegränsningsbeloppen i guldfrancs liksom i konventionen. Ändringsprotokollettill konventionen gör det möjligt att i stället införa SDR som beräkningsenhetoch ange de olika begränsningsbeloppens storlek uttryckta i SDR. Även i detta fall är det fråga omen teknisk justering utan ändring i sak. Bestämmelserna om francs börutmönstras och begränsningsbeloppen anges i SDR. En definition av SDR ochanvisningar för omräkning bör även tas in i lagen. konvention om upprättandetav en internationell fond för ersäitning av skada orsakad av förorening genomolja har införlivats med svensk rätt genom att vissa delar av konventionengjorts till svensk lag. Lagen om ersättning från den internationellaoljeskadefonden hänvisar sålunda till artiklarna 1-131 konventionen och föreskriveratt de med vissa inskränkningar skall gälla som svensk lag. Denna hänvisningbör nu ändras lill att avse konventionen i ändrat skick. Även detta är endasten teknisk anpassning som inte innebär någon ändring i sak av gällandebestämmelser. 6.5 Ikraftträdande av lagändringarna Som framgår av vad jag tidigareanfört (avsnitt 3) har beslutat upphäva debestämmelser i fondens stadga som gör guldet till gemensam referensenhet förparivärdesystemet och till värdeenhet för SDR. Det officiella guldprisetavskaffas därigenom. Beslutet kan väntas träda i kraft under första halvåret1978. Syftet med dessa ändringar är att åstadkomma en successiv minskning avguldets roll i valutasystemet. På grund av nyssnämnda ändringar kommer guldfrancsbestämmelsernai de internationella konventionerna inte att kunna tillämpas på det säll som äravsett. Omräkning kan givetvis alltid ske på grundval av guldpriset på denprivata marknaden, men en sådan tillämpning av guldfrancsbestämmelserna kanknappast vara rimlig, eftersom den skulle leda till all begränsningsbeloppensvärde i nationell valuta under en mellantid från ikraftträdandet av ändringarnai valutafondens stadga till dess ändringsprotokollen trätt i kraft mednuvarande guldpris på den privata marknaden skulle bli högre änenligt ändringsprotokollen. Ändringsprotokollen harbestämmelser om ikraftträdande som gör att det kan komma att dröja avsevärd tidinnan ändringarna blir bindande för . Det gäller i synnerhet i fråga omändringsprotokollen till de lufträttsliga konventionerna. Dessa prolokollträder nämligen i kraft först då Prop.1977/78:70 30 de ratificerats av 30 stater. Om de av protokollenföranledda ändringama i den svenska lagstiftningen sätts i kraft först dåändringsprotokollen blir bindande för , kommer syftet med lagändringarnatill en del att förfelas. Av skäl somjag har redovisat skullenämligen ikraftträdandet av ändringarna i så fall komma att föregås av en tidunder vilken tveksamhet skulle råda om sättet för omräkning av guldfrancs tillsvenska kronor. Ändringsprotokollen syftar somjagtidigare har framhållit inte till någon materiell ändring av de berördakonventionerna. Syftet med protokollen är endast att anpassabegränsningsbestämmelserna i berörda konventioner till den nya situationen inomdet internationella valutasystemet. Protokollens lösningar återspeglar sålundavad som enligt de aktuella konferensernas mening i den nya situationen fåranses bäst motsvara de nuvarande guldfrancsbestämmelserna. Då införandet av SDR som beräkningsenhet sålunda inteförutsatts påverka det materiella innehållet i de berörda konventionerna ochdå det är väsentligt alt den nya beräkningsmetoden blir tillämplig så snart sommöjligt finner jag att de lagändringar, som föranleds av ändringsprotokollen,bör sättas i kraft utan dröjsmål och utan att avvakta protokollens ikraftträdande. Av vad jag nu har sagt följer attlagändringarna, även sedan protokollen trätt i kraft, bör tillämpas också iförhållande till sådana stater som är bundna av de ursprungliga konventionernamen som ännu inte tillträtt protokollen. 6.6 Tolkningen och tillämpningen av kvarvarande intereviderade guld-francsbestämmelser Somjag har anfört kommerguldfrancsbestämmelser inte att kunna tillämpas på det sätt som är avsett, dåändringarna i Internationella valutafondens stadga trätt i kraft.