prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — Kommittén harutarbelal förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837) och förslag tillförordning om ändring i patentkungörelsen (1967:838). Vidare har kommitténlagt fram förslag till lag om erkännande av utländskt avgörande m. m. medanledning av tillträde till den europeiska patentkonventionen ' Generaldirektören , ordförande, direktören , avdelningschefenGunnar , direktören , ingenjören ochbyrådirektören , ledamöter, samt numera avdelningschefen expeditionschefen , numera rådmannen ochpatenträttsrådet , experter; sekreterare numera patenträttsrådet sekreterare hovrättsassessorerna och . 1977/78:1 Del A 43 saml förstag till lagar om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rällen allutbekomma allmänna handlingar, i lagen (1946:816)om bevisupptagning ät utländsk domstol och i tagen (1971: 1078) omförsvarsuppfinningar. Det av kommittén i 1976års betänkande framlagda förstaget titt lagstiftning bör fogas vid protokolleti detta ärende som bilaga 1. Samarbetskonventionen med därtill hörandetillämpningsföreskrifter i de engelska och franska versionerna jämte avkommittén utarbetade översättningar till svenska bör fogas vid protokollet sombilagor 3 och 4. Vidare bör den europeiska patentkonventionen med därtillhörande tillämpningsföreskrifter och protokoll i de engelska, franska och tyskaversionerna jämte av kommittén utarbetade översättningar till svenska fogas vid protokollet som bilagor510. Patentpolicykommilténsarbete har bedrivits i nära samarbete med motsvarande kommittéer i ,och .' 1 fråga om de föreslagna ändringama i patentlagen ochpatentkungörelsen har de nordiska kommittéerna enats om i alit väsentligtlikatydande författningstexter. Yttranden över kommitténsbåda betänkanden har avgivits av , ,försvarets civilförvaltning, , , statskontoret,, juiidiska fakulteten vid ,lantbmksstyrelsen. , kommerskoUegium, patent- ochregistreringsverket, näringsfrihelsombudsmannen (NO), statens nämnd förarbetstagares uppfinningar, styrelsen för teknisk utveckling (STU), statens rådför vetenskaplig information och dokumentation (SINFDOK). regeringsrätten.Ingenjörsvetenskapsakademien, (),, . Svenskaindustriens patentingenjörers förening. ,Sveiiges hantverks- och industriorganisation. Stockholmshandelskammare, handelskammaren i . handelskammare, (CF-STF), i (LO),/SR och (). betänkandehar yttrande dessutom avgivits av Svenska ingenjörssamfundel och över 1976 årsbetänkande av överbefälhavaren, (). försvaretsforskningsanstalt (FOA) och . Efler den svenskaremissbehandlingen har överläggningar mellan berörda departement i de nordiskatänderna ägl rum i den 9 och i den 19-20januari 1977. ' har inte deltagit i det nordiskapatentlagstiflningssamarbetel. Med uttrycket "de nordiska ländema" avses därför i denna lagrådsremissendast , , och . 1977/78:1 Del A 44 2 Intemationellt samarbete på patentområdet 1 många länder hade lagtsgmnden till ett patentväsen, och under 1800-tatets första hälft skapades ettordnat patenlväsen i åtskilliga viktiga industristater. fick sinförsta patenllagsiiftning . Det var emellertid först i samband medindustrialismens genombrott som någon meraingående rättstig reglering kom titt stånd på detta omiåde. Då uppmärksammadesockså behovet av en intemationell reglering av patenträtten. avslutadesi en konvention för industriellt rättsskydd, härefter kallad Pariskonvenlionen.De stater som är anslutna lill konventionen bildar en union, den s. k.Paris-unionen. Unionens medlemsstater är förpliktade att i den omfattning somanges i konventionen bereda patenträttsligt skydd ål medborgare och företag iandra unionsländer. Pariskonventionenbehandlar det industriella rättsskyddet över huvud tagel, dvs. fömtom patentoch nyttighetsmodeller (s. k. Gebrauchsmuster) även industriella mönster ochmodetter, varumärken, firma och ursprungsbeteckningar saml frågor rörande undertryckandeav illojal konkurrens. Konventionen harreviderats vid återkommande revisionskonferenser. Sådana har hållits i Brysselår 1900,1 1911, i , i . i år1958 och i . En ny revision förbereds f.n., och enrevisionskonferens kan förväntas äga mm . Den vidStockholmskonferensen antagna konventionstexten innebär dels en ändring avkonventionens materiella bestämmelser (art. 1-12), varigenom i konventioneninfördes vissa bestämmelser om s. k. uppfinnarcertifikat, dels en revision avde administrativa bestämmelserna och slutbestämmelserna (art. 13-30). Sverigeär bundet av Stockholmstexlen. fr. o. m. såvitt avser art.13-30 och fr. o. m. såvitt avser art. 1-12 (prop. 1969: 34och 1969: 168). Pariskonventionenomfattade från början endast elva stater. tillträdde ochSverige konventionen. anstöt sig och Fintand . Äv destora industriländema anslöt sig . , år1899 och . Den1 var 87 stater medlemmar i . Samtliga europeiska staterutom och tillhör unionen. Konventionen bygger påtvå huvudprinciper. Den ena är att den som är medborgare i ett unionsland iövriga unionsländer skall åtnjuta samma förmåner beträffande det industriellarättsskyddet som dessa tänders egna medborgare, s.k. nationell behandling.Likställd med medborgare i unionsland är den som har hemvist i eller driverrörelse i sådant land. 1977/78:1Del A 45 andra huvudprincipen är att i varje unionsland ett visstminimiskydd alltid skall tillkomma dem som är berättigade enligt konventionen -dvs. medborgare m.fl. i övriga unionsländer - även om de egna medborgarna inle åtnjuter motsvarande rättigheter. På detpatenträttstiga området innefattar minimiregler i första handbestämmelser om rätt titt viss prioritet. Den som i behörig ordning har ingivitansökan om skydd för en uppfinning i ett unionsland kan inom tolvmånader söka skydd i annat unionsland med den verkan att den senareansökningen i prioritetshänseende bedöms som om den hade ingivits vid dentidpunkt då den första ansökningen gjordes. Prioritetstiden inverkar inte påpatenttidens längd. Vidare föreskrivs att uppfinnaren har rätt att nämnas somsådan i patentet. Enligt konventionen får patent inte vägras ellerförklaras ogiltigt på grund av att i den inhemska lagstiftningen föreskrivsförbud för etter begränsningar i fråga om försäljningen av den patenteradeprodukten eller produkt som har erhållits med det patenterade föifarandet. Vissaregler ges om vad som får föreskrivas i nationell lag rörande förverkande avpatent och meddelande av tvångslicens. Provisoriskt skydd skall ges åtuppfinningar avseende varor, vilka utställs på intemationella, officiellaeller officiellt erkända utställningar. Slutligen ges bestämmelser om undantagfrån patentskyddet för användning av patenterade anordningar på samfärdsmedd, somtillhör annat unionsland och som tillfälligtvis eller inkommer i unionsland, samt omtidsfrister i samband med begäran om konventionsprioritel, meddelande avtvångslicens och erläggandeav avgifter. VidPariskonventionens lillkomst upprättades en intemationell byrå förunionens administration, 'Tntemationetla byrån för skydd av den industriellaäganderätten". 1 samband med tillkomsten av en konvention för skydd avlitterära och konstnärliga verk , den s. k. Bemkonven-tionen, upprättadesen motsvarande byrå för administration av den union som bildas av de statervilka tillhör den konventionen, "Byrån för den internationella unionenför skydd av litterära och konstnärliga verk". Byråema förenades år 1893och går under namnet "De förenade intemationella byråema förskydd av den intellektuella äganderätten" ("Bu-reaux InternationauxRéunis pour ta Protection de la Propriété Intellectu-ette". BlRPl fick sitt sätei . avslutades också en ny konvention om upprättande av envärldsorganisation för den intellektuella äganderätten, (). harar 1969 tillträtt dennakonvention (prop. 1969: 34), i det följande benämnd . Den 1mars 1977 hade 76 medlemsstater. har tillsyfte att genom samarbete ländema emellan och med andra intemationella organisationer främja skyddet avden intellektuella äganderätten ialla länder och härigenom uppmuntra skapande verksamhet samt att modemisera och effektivisera skötseln avParis- och Bernunionema un- Prop.1977/78:1 Del A 46 der fullt hänsynstagande till deras oberoende.Organisationen har sitt säte i . har ett sekretariat, som ikonventionen benämns den internationella byrån. Denna förestås av engeneraldirektör. Enligt PariskonventionensStockholmstext utgör intemationella byrå sekretariat för Parisunionenoch har i huvudsak samma uppgifter för unionens räkning som tidigare åvilatBlRPl. Så länge det finns medlemmar av Paris-eller Bemunionen som inte hartillträtt , skall intemationella byrån och generaldirektörenutöva de funktioner som tillkommer BlRPl resp. dess direktör. Som nämnts syftarPariskonventionen till att ge medborgare i fördragsslutande stat och vissadärmed jämställda personer vissl minimiskydd. Detta borde leda titt ett visstförenhetligande av patenträtten i de fördragsslutande statema. Möjlighetema attinom konventionens ram få till stånd en harmonisering av den materiellapatenträtten har emellertid visat sig vara blygsamma. Redan den omständighetenatt Pariskonvenlionen har titlträtts av ett mycket stort antal stater medförgivetvis stora svårigheter att genomföra ändringar i konventionen. Härtillkommer att de stater som är medlemmar i står på mycket olikautvecklingsnivå i industriellt avseende, och förslag att införa regler sominnebär en förstärkning av palentinstitutet kan ofta inte godtas av länder medmindre utvecklad industri. Vid , där i huvudsakmateriella patentfrågor behandlades, uppnåddes föga i form av praktiskaresultat. Det har vidare visat sig vara en nackdel att revisionskonferensernaäger rum med förhållandevis långa mellanrum. De nu angivna förhållandena harmedfört att arbetet på en haririonisering av patenträtten har kommit all ägarum inom andra organ än Parisunionen. Efter andra världskrigethar ett omfattande arbete på det patenträttsliga området ägt rum inomEuroparådet. tillsattes en expertkommitté för patentfrågor. Kommitténsarbete tedde tämligen snabbt titt avslutandet av två europeiska konventioner,konvention angående patentfor-maliteier och konventionangående internalionell patentklassificering.' Båda dessa konventioner harvunnit allmän anslutning från Europarådels medlemsstater. Formalitetskonventionenanger de krav i formellt avseende som de fördragsslutande statema maximalt fåruppställa beträffande ansökningshandlingamas beskaffenhet. Genomklasstficeringskonventionen skapas ett enhetligt system för klassificering avuppfinningar. Sistnämnda konvention har utvecklats vidare. Vid en diplomatiskkonferens i ombildades konventionen till ett fördrag, till vilket alla Parisunionens medlemsstaterfår ansluta sig. Strasbourgöverenskommelsen om in-lemalionellpalentklassificering. Överenskommelsen, som trädde i krafl ' Konventionstextema finnsintagna i SÖ 1957:97 resp. SÖ 1957: 98. ' Konventionstexten finns intagen i SÖ 1973:42. 1977/78:1 Del A 47 , administreras av . Den Imars 1977 hade överenskommelsen titlliättsav 24 stater, bland dem . , och samt flertaletövriga västeuropeiska stater. De stater som har lillträtt Strasbourgöverenskommelsen harsagt upp ktassificeringskonvenlionen. Arbetet inom Europarådetledde vidare till en europeisk konvention om förenhetligande av vissadelar av patenträtten, den s.k. lagkonventionen. Konventionen, som innehållervissa regler om palenlerbarhei, nyhetshinder, uppfinningshöjd och patentkrav,bygger på de erfarenheter som hade erhållits dels under det nordiskalagstiftningsarbete som då pågick, dels under det nedan berörda arbetet inomEG på att få till ständ ett gemensamt marknadspatent. Lagkonventionen har inteträtt i kraft. Endast Iriand har tillträtt konveniionen. Den harundertecknats av . , ,, . Nederländema, , och Sverige.Riksdagen har godkänt lagkonventionen (prop. L'U 1967:53, rskr1967:325). men har inte ratificerat konveniionen. Anledningen härtillåterkommer jag till senare (avsnitt 8.3). lade en inomEuroparådets expertkommitté tillsatt arbetsgmpp fram ett relativt omfattandeförslag till dets en enhettig lösningav åtskilliga lagfrågor utöver dem som upptagits lagkonvention, delsen ny konvention, avsedd att utöka och ersätta den numera omoderna formalitetskonventionenmed en konvention angående palentansökningar. Förslaget avsåg att åstadkommaen långtgående enhetlighet såväl i fråga om de krav i formellt avseende som enpatentansökan skall uppfylla som i fråga om handläggningen avpatentansökningar. Det bör nämnas att detta förslag utgjorde det viktigasteunderlaget för motsvarande bestämmelser i samarbetskonventionen och deneuropeiska patentkonventionen. Det patenträttsligaarbetet inom kom att läggas åt sidan isamband med alt det inom BlRPl inleddes arbete pä att få till ständ ettvärldsomfattande patentsamarbete. Syftet var att minska det dubbelarbete somäger rum när samma uppfinning patentsöks i flera länder. Arbetet inom BIRPlledde till den 1970 avslutade samarbetskonventionen, som harundertecknats av 36 stater, däribland . Samarbetskonventionen har ännuinte trätt i kraft. Den har hittillstillträtts av tio stater, bland dem och . Inom Europeiskagemenskapen (EG) hade redan är 1962 lagts fram förstag om att införa ettenhetligt marknadspatent meddelat av ett för EG-staterna gemensamt europeisktpatentverk. Sedan de dåvarande medlemmarna i Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA) hade framfört önskemål om ell vidare europeiskt patentsamarbete,inteddes en konferens om ett europeiskt palentsamarbele. Konferensensarbete inriktades på att få litl stånd en "yttre" konvention om ettgemensamt europeiskt patentverk. Genom en "inre" konvention skulleEG-staterna kunna för sitt 1977/78:1 Del A 48 vidkommande införa en ordning enligt vilken deleuropeiska patenlverket för dem skulle meddela ett enhetligt regionalt patent istället för patent i de enskilda EG-staterna. Detta europeiskapatentsamarbete resulterade europeiska patentkonvention, som harundertecknats av 16 europeiska stater, däribland . Enligt dennakonvention bildar de fördragsslutande statema en europeisk patentorganisationmed ell gemensamt patentverk. Detta patentverk kan meddela patent (europeisktpatent) för en eller flera av de fördragsslutande staterna. Om en gruppfördragsslutande stater har iräffal överenskommelse därom, kan europeisktpatent för denna grupp meddelas som regionalt patent. Fömtsättningarna för attfå europeiskt patent regleras helt i konventionen. Beträffande det meddeladepatentet gälter däremot i princip att det skall i varje stat för vilken det harbeviljats medföra samma rätt och följa samma beslämmelser som eit i den slalenmeddelat nationellt patent. Konventionen har ännu inte trätt i krafl. Den harhittills tiltlrätts avFörbundsrepubliken . Mellan EG-staterna har år1975 avslutats en inre konvention av det slag som j£ig nämnde,konveniionen om europeiskt patent för den gemensamma marknaden (Convention forthe , Community Patent Convention), i detföljande benämnd marknadspatentkonventionen. Enligt denna konvention skalleuropeiskt patent i princip meddelas endasl för samtliga EG-stater gemensamt iform av ett marknadspalent. Den rätt som ett marknadspatent skall medföraregleras i marknadspatentkonventionen. Denna konvention har ännu intetillträtts av någon stal. I denna redogörelse förintemationellt samarbete på palentområdet bör också nämnas intemationellapatentinstitutel i , som tillkom genom en överenskommelse mellanBelgien, , och . Institutet har främst litl uppgift att utföra nyhetsgranskningav patentansökningar åt patentmyndighetema i de stater som är anslutna tillinstitutet. Institutet utför även nyhetsgranskningsuppdrag åt institutioneroch enskilda i samtliga stater som tillhör Parisunionen. Förutom nyssnämndafyra stater är , , , och anslutnatill institutel. Vid institutet finns f n. ca 400 tekniska granskare. Tanken på ett nordiskt patentsamarbete är mycketgammal. Så tidigt som diskuterades vid ett nordiskt juristmöte iKöpenhamn möjligheten alt få till stånd överensstämmande patentlagar i denordiska ländema. Officiella överläggningar ägde rum , men dessa leddeinte till något resultat. Samarbetet återupptogs men avbröts av andraväridskriget. På initiativ av det gemensamma nordiska utskottet för ekonomisktsam- 1977/78:1 Del A 49 arbete tillsattesunder en nordisk kommillé med uppdrag att verkställa enförberedande utredning angående möjlighelerna till en nordisk palentgemenskap.Kommittén, som var sammansatt av danska, norska och svenska delegerade,slutförde sill arbete . då likalydande betänkandenavgavs till vederbörande myndigheter i . och (för Sverigesdet Nordiskt patenlsamarbete. SOU 1952:43). Kommittén lade huvudvikten vid attundersöka möjlighelerna för en nordisk palentgemenskap på del administrativaområdet och redovisade i sina betänkanden olika länkbara lösningar. I förstahand förordades ett syslem med nordiska patent till näimare utredning. Sedan kommitténsbetänkande hade remissbehandlals i vantig ordning, behandlades frågan om ennordisk patentgemenskap vid Nordiska rådels andra session i . vilkettedde till att rådet hemställde hos regeringarna i . ochSverige all försöka genomföra ett system med nordiska patent. Finlandvar då inle representerat i rådet men inbjöds senare att delta i detutredningsarbete som kom titt slånd med anledning av rådets hemställan. Härefter tillsattes kommittéer i . Fintand.Norge och för fortsatt utredning rörande frågan om nordiska patent.Kommittéerna avgav ett dagtecknat slutligtbetänkande Nordisk patentlovgivning (Nordisk utredningsserie : 6) medförstag till nya patentlagar för . och , utkasttill överenskommelse rörande nordisk patentansökan samt ulkasi litl tillämpningsföreskrifteri anledning av den nya lagstiftningen. Enligt kommitténs förslagskulle den som ville erhålla patent i de nordiska tänderna kunna vända sig meden patentansökan, s. k. nordisk patentansökan, till endast ett av de nordiskapalentverken. som i stort sett ensamt skulle behandla ansökningen enligt sammaregler som gäller för nationella ansökningar och meddela patent även fördeövriga länderna. Arbetsbelastningen vid de nordiska palentverken var under1960-lalel myckel betungande. Ett syslem med nordiska palentansökningarframstod då som en möjlighet att snabbi genomföra den rationalisering avarbetet vid dessa patenlverk som det hade visat sig vara svårt att få tillstånd vid de enskilda patentverken. Det beräknades att ett sädant system skulle medföra en betydande arbetsbesparingför de nordiska palentverken. Efter remissbehandling av1963 års betänkande saml nordiska överläggningar i ämnet på departementsplanetoch behandling av kommittéernas förslag i Nordiska rådel framlades förfolkrepresenlationerna i . Fintand, och propositioner medförstag lill ny patentlagstiftning. Sedan lagförslagen med vissa ändringarhade antagils i de fyra länderna är 1967. trädde den nya lagstiftningen i krafti samtliga länder . Genom denna lagsliftning erhölls enlångtgående rättslikhet i Noiden pä detta område. För del innebar dennya lagstiftningen en genomgripande revision av den svenska palenliälten, 4 1977178. Prop.1977/78:1 Del A 50 För att systemet mednordiska palentansökningar skatt förverktigas krävs alt särskildöverenskommelse därom ingås mellan de berörda länderna. Någon sådanöverenskommelse har inteträffats, och de bestämmelser i de nordiska patentlagarna som rör dylikapalentansökningar har därtor inle trätt i kraft. Sedan de nya nordiskapatentlagarna hade antagits , har frågor rörande nordisktpatenlsamarbete behandlats i flera medlemsförslag till Nordiska rådel. Bl.a.väckies förslag om alt rådet skulle rekommendera regeringarna iDanmark. , och alt snarasl sälta beslämmelserna omnoi'diska palentansökningar i kraft. juridiskautskott avgav ijanuari 1973 belänkande över della förslag, I utlåtandetberördes del inlernationella samarbeie som hade resulterat isamarbetskonventionen. Vidare nämndes de förslag lill en europeiskpalenlkonvenlion och en konvention om marknadspalent som hade utarbetats ieuropeiskt samarbeie. Utskottet framhöll därefier. all del vid överläggningarmed justitieministrarna i . och hade fåll bekräftat attgenomförandel av systemet med nordiska palentansökningar inte längre varpraktisk politik. Utskollet ansåg alldella syslem troligen aldrig skulle komma att förverkligas och att debestämmelser i de nordiska patentlagarna som rör della system kunde förväntasbli upphävda vid lämpligt lillfälle. Vid sin 2l:a sessionantog Nordiska rådel på förslag av juridiska utskottet följande rekommendation: "Nordisk Rådhenstiller til legeringerne under arbejdel med de europeiske patentkonventionerog lealiseringen af PCT-planen at fortstette samarbejdet og opretholde dengensidige orientering om udviklingen pä palentområdet for i videst muligtomfång al bevaie den ensartade nordiska patentlovgivning." 1977/78:1 Del A 51 3 Huvuddragen av gällande rätt De gmndläggandepatenträttsliga bestämmelsema finns i patentlagen (1967:837).Verkslällighelsföreskrifter litl denna lag ges i palentkungörel-sen (1967:838).Med stöd av kungörelsen har patentverket utfärdat vissa föreskrifter avhuvudsakligen formell karaktär (patentbestämmelser). 1 instruktionen förpatent- och registreringsverket (1965:658) ges vidare i åtskilliga avseendenföreskrifter rörande handläggning av patenlärenden. Slutligen reglerasförfarandet i andra instans i en särskild tag. lagen (1967: 840) om patent- ochregistreringsverkets besvärsavdelning. I proposition 1976/77:96 har emellertid förestagits allbesvärsavdelningen skall ombildas lill en fristående förvaltningsdomstol,patentbesvärsrätten. Som förut nämnts tillkomden nu gällande palenllagstiftningen i de nordiska tänderna efter ettomfattande nordiskt samarbete, som ledde titt en långtgående rättslikhet iNorden på detta område. Med undantag av de straff- och processrättsligareglerna överensstämmer sålunda denna lagstiftning i . , Norgeoch i allt väsentligt inte bara när det gäller sakinnehållet utan äveni fråga om avfattningen av de enskilda bestämmelserna. På grund av deolikheter som råder mellan de straff-och processrättsliga systemen i de olikatänderna var det emellertid inte möjligt alt få titt stånd en lika storöverensstämmelse i fråga om de straff-och processrättstiga reglerna. Patentlagen inleds med enbestämmelse om att den som har gjort en uppfinning, som kan tillgodogörasindustriellt, eller den till vilken uppfinnarens rätt har övergått, har rättatt efter ansökan erhålla patent på uppfinningen. Patent innebär ensamrätt attyrkesmässigt utnyttia uppfinningen enligt vad som föreskrivs i patenttagen (I §första stycket). Det gmndläggande kravetför palenlerbarhei är sålunda att det skall vara fråga om en uppfinning som kantillgodogöras industriellt. Därjämte görs vissa ytteriigare avgränsningar avdet patenterbara området. Patent meddelas inte på uppfinning vars uinyitiandeskulle strida mot goda seder etter allmän ordning. Vidare undantas växtsorter'och djurraser samt väsentligen biologiskt förfarande för framställning avväxter eller djur. Patent får dock meddelas på mikrobiologiskt förfarande etteralster av sådant förfarande (I § andra stycket). Vidare gäller i fråga omuppfinning som avser livs- eller läkemedel förbud mot att meddela patent påsjälva alstret till dess regeringen förordnar annal (punkt I iövergångsbestämmelsema till patentlagen). 1 2 § första stycketpatentlagen föreskrivs som fömtsättning för att patent skall kunna meddelasatt uppfinningen väsentligen skiljer sig från vad som har blivit känt föredagen för patentansökningen. Häri ligger dels ett krav på nyhet, dets ett kravpå s.k. uppfinningshöjd. Nyhetskravetinnebär att uppfinningen inte får avse något som redan är känt. ' Den som har framställt enny växtsort kan emellertid enligt växtförädlarrättslagen (1971: 392) få ensamrättatt yrkesmässigl utnyttja sorten. Prop.1977/78:1 Del A 52 finningshöjd innebär all uppfinningen inteendast måste vara ny utan även måsle innefatta en sådan utveckling av teknikenatt den väsentligen skiljer sig från vad som redan är känt. I andra stycketanges vad som skatt anses känt.