prop · G10317 · 1977-12-31 00:00:00 — 1911/18:17 Regeringens proposition om samarbete mellan staten och pådataområdet m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag som syftar till attmöjliggöra ett samgående meUan AB:s Datasaabdivision och StansaabElektronik ÄB i ett av staten och gemensamt ägt bolag. Bolagetavses bli upprättat genom att ombildas varefter tilldetta bolag förs huvuddelen av den verksamhet som f. n. drivs inom Datasaabdivisionen.Förslagen grundar sig på ett villkorligt avtal mellan staten och . I propositionen föreslås att 75 milj. kr. anvisas för attteckna aktier i det gemensamt ägda bolaget. Vidare föreslås att ABfår ett bidrag om 45 milj. kr. för utvecklingsarbete vid Datasaabdivisionen underår 1977. Slutligen föreslås i denna del att staten tecknar borgen för lån somdet blivande databolaget kan komma att ta upp till ett belopp av högst 350milj. Hälften av aktierna i ägs f. n. avSveriges . Avtalet med förutsätter att statenförvärvar dessa aktier. 1 propositionen föreslås att anvisar 35 milj.kr. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Äntonsson, Mogård, ,, , , , , , Proposition om samarbete mellan staten och ABpå dataområdet m. m. (Stansaab) och Datasaabdivisionen (Data-saab)vid () har en ledande ställning inom den svenskadataindustrin. Stansaab ägs till hälften av vardera ochSveriges Investeringsbank ÄB. Stansaab har sin verksamhet i huvudsak förlagdtill och sysselsätter ca 1 350 personer. Verksamheten är koncentreradkring tillverkning av dataterminalsystem och större datasystem för vissatillämpningar, bl. a. flygtrafikledning. Datasaab har huvuddelen av verksamheten förlagd tillLinköping och samt en mindre del till . Divisionen sysselsätterca 3 000 personer, inkl. försäljningsbolag, och har tyngdpunkten i sin tillverkninginom områdena datasystem samt industriell och militär elektronik. Diskussioner om ett närmare samarbete mellan Stansaab ochden del av Datasaabdivisionen som arbetar inom området datasystem har förtsunder . inleddes förhandlingar mellanföreträdare för industridepartementet och om ett sådant närmaresamarbete. nåddes enighet om huvuddragen i en blivandeöverenskommelse. Förhandlingarna har slutligen resulterat i att parterna den 21september 1977, med förbehåll för regeringens godkännande, slutit ett såsomhuvudavtal betecknat avtal om samarbete på dataområdet. Avtalet innebär bl. a.att Stansaabs och Datasaabs rörelser skall föras samman i ett av staten och Saab-Scaniagemensamt ägt bolag. Till huvudavtalet hör ett likaledes med förbehåll förregeringens godkännande träffat konsortialavtal som reglerar verk- 1977/78: 17 3 samheten i det nya bolaget. jämte det därtillfogade konsortialavtalet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.För alt avtalet skall kunna genomföras fordras att staten övertar Investeringsbankensaktier i . Ett avtal om överlåtelse av dessa aktier har, med förbehållför regeringens godkännande, träffats . 2 Uppbyggnaden av den svenska dataindustrin tillhör pionjärländerna inom dataområdet. Vidmitten av planerades vid överläggningar mellan representanter förmilitära myndigheter, statliga forskningsorgan och näringsUvet en framtidautveckling inom dataområdet. Är 1948 inrättades efter riksdagsbeslut (prop. 1949: 80, SU1949: 79, rskr 1949:157) matematikmaskinnämnden som bl.a. lät bygga den törstasvenska matematikmaskinen kallad BESK (binär elektronisk sekvenskalkylator).Verksamheten inom matematikmaskinnämnden gav impulser till utveckling avdatamaskiner inom industrin och universiteten. () och i byggde maskiner som hadeinspirerats av BESK. övergick en stor del avmatematikmaskinnämndens personal till det privata näringslivet och initiativeti fråga om utveckling av datamaskiner i övergick till industrin. Bland de svenska företag som drev datortillverkningenvidare under slutet av 1950- och början av 1960-talen kan nämnas (Facil), och Standard Radio & TelefonAktiebolag (SRT). Inom Telefonaktiebolaget påbörjades en utvecklingav datorer för företagets telefonstationssystem. Den största delen av beställningarna till dataindustrinunder detta inledningsskede var militära beställningar av såvälutvecklingsarbete som maskinutrustning. De militära beställningarna möjliggjordeäven utveckling av civila produkter såsom dator D21. I början av år 1963avvecklade Facit sin tillverkning av stora datorer. De tre kvarvarande storatillverkande industrierna inom dataområdet, . och ,har i stort varit dominerande vad beträffar tillverkning av datorer i Sverige.Är 1971 överfördes dataverksamheten vid SRT tUl ett nybildat företag, , med SRT, och det statliga SvenskaUtvecklingsaktiebolaget som ägare. Parallellt med tillverkningen och utvecklingen av storadatorer och datasystem har datatekniskt utvecklingsarbete och tillverkning förandra tillämpningar pågått i . Ett exempel härpå är kontorsdatautrustningfrån Facit, som dock överlät större delen av denna rörelse till ,efter att tidigare ha överlåtit en mindre del till Stan- 1977/78:17 4 Ett annat exempel är den verksamhet inom bankdataområdet som drivs av . Saab-Scanias verksamhet inom området stora datoreröverfördes till ett med Sperry gemensamt ägt bolag, UnivacAB. 3 Utvecklingstendenser inom dataindustrin Karakteristiskt för marknaden inom dataområdet är desssnabba tillväxt. har dataindustrin vuxit med ca 10 %per år i penningvärde. Denna snabba tillväxt kommer troligtvis inteatt avta . Samtidigtsom datamarknaden expanderar karakteriseras branschen av en snabb tekniskutveckling, främst inom komponentområdet. Det är i huvudsak denna utvecklingsom gjort den moderna datatekniken möjlig- Utvecklingeninom komponentområdet karakteriseras f. n. främst av att stora s. k.integrerade kretsar introducerats, dvs. kretsar som i sig innehåller tusentalskomponenter sammanförda i en enda enhet med en yta av några kvadratmillimeter.Dessa integrerade kretsar används för olika ändamål, t. ex. minnen och s. k.mikroprocessorer, dvs. kompletta datorer med utomordentUgt små fysiskadimensioner. Dennateknik anses komma att leda till ett radikalt nytänkande vad gällerkonstruktion och produktion av datorer och datasystem. Den ökade komplexitetenhos de enskilda komponenterna, varav datorerna byggs upp, kommer att leda tillsänkta komponentkostnader och ett minskat behov av produktionskapacitet perproducerad enhet, vilket möjliggör ständigt ökande prestanda vid konstantprisnivå. Sett ur den synvinkeln ställer sig den nya tekniken fördelaktig ochden utnyttjas därför nu av alla tillverkare av datautrustning. Därmed sker entyngdpunktsförskjutning från tillverkning av datautrustning till mera pro-gramvaruorienteradverksamhet, såsom exempelvis anpassning av datasystem till speciellatillämpningar. Marknadsföringenär en viktig funktion för alla branscher. Beträffande dataindustrin är dettaförhållande särskilt utpräglat p. g. a. komplexiteten hos de produkter sommarknadsförs. Kunderna måste ges ett större mått av stöd än vad som är falletför de flesta andra produkttyper för att rätt kunna använda det datasystem deköper. Detta förhållande accentueras av tyngdpunktsförskjutningen motprogramvara, och de på marknaden konkurrerande företagens position kommer sannoliktatt i allt högre grad vara beroende av en framgångsrik marknadsföring ochkvaliteten hos de system och den programvara som företagen kan tUlhandahålla. 1977/78:17 5 Datasaab med till verksamheten hänförligaförsäljningsbolag inom sysselsätter ca 3 000 personer. Av dessaär ca 2 000 anställda vid anläggningar belägna i huvudsak i ,och . Omsättningen var 429 milj. kr. Det är huvudsak dendel av Datasaabdivisionen som är belägen i och samt den därtillhörande europeiska försäljningsorganisationen som berörs av det aktuellasamarbetet. Datasaab har bedrivit en kontinuerlig utveckling av såvälaffärs- som terminalsystem, och särskilt ett omfattande utvecklingsarbete vadbeträffar bankterminalsystem. Med början har bolaget sålt ettstort antal bankterminaler bl. a. till sparbankerna i . Även militär ochindustriell elektronik har tagits fram inom divisionen. Äv de av Datasaab tillverkade affärsdatasystemen kannämnas D15, som är ett minidatorbaserat affärsdatasystem, och D12, ett mikroda-torbaserataffärsdatasystem för små och medelstora företag. Datasaab har av affärsdatasystemmarknadeni och genom dotterbolag av den övriga Europamarknadenpå detta område. Till Datasaabdivisionen är knutet ett tiotal dotterföretaghuvudsakligen i . Dotterbolagen tillhandahåller programvara samt marknadsföroch ger service åt Datasaabs produkter. Något tekniskt utvecklingsarbete avnämnvärd omfattning utförs icke vid dotterbolagen. Datasaab har, inkl.försäljningsbolagen, ca 1 100 man som marknadsför och ger service åt dessvarusortiment. Stansaab bildades som ett av , SRT och SvenskaUtvecklingsaktiebolaget till lika delar ägt bolag. SRT överlät sedermera sindel i Stansaab till de övriga aktieägarna. Investeringsbanken övertog år 1976de aktier som ägdes av . Stansaab har från starten haft en snabb tillväxt.Aren 19711974 ökade Stansaabs orderingång med medeltal . Företagetomsatte omkring 270 milj. kr. och har ca 1 350 anställda. Företaget harhittills visat ett ekonomiskt resultat utan större över- eller underskott. Stansaab utvecklar, tillverkar och marknadsför bl. a.datasystem för flygtrafikledning och patientövervakning samt dataterminaler förskilda ändamål. Stansaabs system för kontroll av civil luftfart är en utvecklingav det system som Stansaab har utvecklat för det svenska försvaret.Den första större civila lufttrafikkontrollanläggningen som Stansaab 1977/78:17 6 levererat är installerad vid . Stansaabhar en dominerande ställning på den svenska marknaden för civilalufttrafiksystem och är även på den internationella marknaden en av de störreleverantörerna av sådana system. Stansaabsandra stora produktgrupp är dataterminalsystem. Stansaabs dataterminaler äranpassade för att användas tillsammans med stora datorer. Dataterminalersvarade för av Stansaabs försäljning och förväntasutgöra en ökande andel av bolagets verksamhet . 6 Utredning om samarbete DatasaabStansaab Enligt överenskommelse mellan min företrädare ochordföranden i har undersöktmöjligheterna att öka samarbetet mellan Datasaab och Stansaab. Undersökningenredovisades i en rapport . 1 undersökningen har ingått en omfattandegenomgång av Stansaabs och Datasaabs verksamheter. a. har företagensställning på sina resp. marknader, deras inre organisation och deras planeringför perioden 19751980 analyserats. Vidundersökningen har även de områden som kan tänkas orsaka problem vid ettnärmare samarbete mellan Stansaab och Datasaab klarlagts. 1rapporten konstateras att både Stansaab och Datasaab har god konkurrenskraft påde av dem valda marknaderna. Mot bakgrund av företagens ringa storlek ansesdock deras chanser att överleva på lång sikt vara begränsade. Vidare påpekasatt det eftersom datorområdet betraktas som vitalt för svensk industriskonkurrensförmåga är viktigt att speciellt intresse ägnas dessa företagsverksamhet. 1rapporten anges flera alternativa vägar att trygga de två företagens fortsattaverksamhet. Ett samgående bedöms dock som den mest rationella lösningen. Ettsådant antas leda till en rationalisering såväl vad gäller produktsortiment somi fråga om forskning och utvecklingsarbete. Detta tillsammans med denomständigheten att bolagens planering och produktutveckling inneb'är att deinom en snar framtid blir konkurrenter, föranleder utredarna att ge en starkrekommendation till Datasaab och Stansaab att gå samman i ett bolag. Det som huvudavtal betecknade avtalet mellan staten och Saab-Scaniasyftar till att utveckla samarbetet mellan parterna inom dataområdet och attsamordna de av Stansaab och Datasaab bedrivna verksamheterna, inom ettgemensamt ägt bolag, i avtalet benämnt Databolaget. Prop.1977/78:17 7 Avtalet innebär i huvudsak följande. Databolaget, somskapas genom ombildning av Stansaab, skall inleda sin verksamhet den 1 januari1978. Stansaab har f. n. ett aktiekapital om 60 milj. kr.Databolaget avses få ett aktiekapital om 360 milj. kr. Av ökningen avaktiekapitalet skall staten teckna 150 milj. kr. Härav skall 75 milj. kr.inbetalas kontant inom efter aktieteckningen, dock inte förrän ijanuari 1978, och återstående 75 milj. kr. skall likaledes teckna aktier för 150 milj.kr. Betalningen härför skall erläggas genom kvittning per avfordran som uppkommer genom överlåtelse till Databolaget av Datasaabs rörelsemed tillgångar och skulder. Om Datasaabs rörelse inte värderas till minst 150milj. skall det felande beloppet erläggas kontant senast efteraktiekapitalökningen. Överlåtelsen omfattar större delen av den verksamhet sombedrivs inom Datasaab jämte därtill hörande tillgångar, rättigheter,skyldigheter och förpliktelser samt samtliga aktier i de bolag som kan anseshöra till Datasaab med undantag för aktierna i ,. Överlåtelsen omfattar inte den rörelse som Datasaabdivisionen bedriver iJönköping och som avser i huvudsak industriell och militär elektronik och elektro-mekanik. Avtalet reglerar ingående hur värdering av Datasaabstillgångar och skulder skall gå till. Den skall ske genom inventering ochvärdering, vilken skall granskas av två av parterna utsedda värderingsmän. Kandessa inte enas om värdet av någon post skall tvisten hänskjutas till en tredjeopartisk värderingsman. Parterna skall träffa överenskommelse om vilken personalinom Datasaab sotn skall beredas anställning inom Databolaget. görvissa åtaganden beträffande sysselsättning av övrig berörd personal. Databolaget skall från överta samtliga deavtal som träffat för Datasaabs räkning. För att underlätta ett samgående med ochsäkerställa att det tekniska utvecklingsarbetet vid Datasaab under år 1977fortgår i normal omfattning skall staten till utbetala ettutvecklingsbidrag om 45 milj. kr. Bidraget skall utbetalas senast 60 dagarefter det att regeringen godkänt huvudavtalet. För utvecklingsarbetet inom Databolaget skall staten lämnabolaget ett utvecklingsstöd om 32,5 milj. kr. under åren 19781981.Stödet för skall utbetalas detta år. Vidare skall staten och åren 19781981 var försig åriigen tillskjuta 37,5 milj. kr. TUlskottet för skall utbetalasunder juli månad. Uppkommer förluster som inte täcks avtillskotten skall de ersättas av parterna till lika stora delar. Ägarna skalldessutom gemensamt ikläda sig ett borgensansvar till ettsammanlagt belopp av högst 700 milj. kr. 1977/78:17 8 loppet inkluderar av Investeringsbanken och Saab-Scaniaper ställda borgensförbindelser. skall meddela staten omman definitivt godkänner avtalet sedan förhandlingar enligt lagen (1976: 580)om medbestämmande i arbetslivet (ändrad : 532) slutförts, och detförutsätts att sådana förhandlingar skall ha slutförts även inom Stansaab föreden nämnda tidpunkten. Det till huvudavtalet hörande konsortialavtalet innebär ihuvudsak följande. Databolagetskall ha ett aktiekapital av 360 milj. kr., vUket skall ägas av staten och Saab-Scaniamed hälften vardera. skall bestå av sex ledamöter med tvåsuppleanter, arbetstagarledamöterna oräknade. Vardera parten skall nominera trestyrelseledamöter och en suppleant. Beslut i bl. a. följande frågor förutsätterenighet mellan parterna, nämligen ändring av bolagsordningen, ändring avbolagets aktiekapital, vinstutdelning, ändring av lokalisering av bolagetsverksamhet, större investeringsprojekt, avtal om överlåtelse eller förvärv avrörelse eller rörelsegren, bildande eller nedläggning av dotterföretag,tillsättande och entledigande av verkställande direktör samt väsentligförändring av bolagets verksamhet. Databolagets verksamhet skall bedrivas enligtaffärsmässiga grunder, varvid en hög konsolideringsgrad skall eftersträvas. Avtalet innehåller också vissa bestämmelser omkonkurrerande verksamhet. Dessa innebär för Saab-Scanias del i huvudsak attföretaget förbinder sig att med undantag för viss i en bilaga angivenverksamhet som företaget bedriver inte ta upp utveckling, marknadsföringm. m. inom områden där Databolaget arbetar. Databolaget skall å sin sida underen tid av inte utan medgivande ta upp verksamhet av det slag som Saab-Scaniaenligt bilagor redan bedriver. träder i kraft somhuvudavtalet. Det gäller t. o. m. och förlängs därefterautomatiskt med varje gång, såvida det inte sägs upp av någon avparterna senast före avtalstidens utgång. Avtalet kan bringas att upphöra om parterna intelyckas uppnå enighet vid upprepade tillfällen i frågor där enighet förutsättsmellan parterna, om de grundläggande förutsättningarna för avtalet ändraseller om part bryter mot bestämmelserna i avtalet. Om avtalet sägs upp skallden part som har sagt upp avtalet erbjuda den andra parten i Databolaget attlösa in sina aktier. 1977/78:17 9 Enligt avtalet mellan staten och Investeringsbankenöverlåter banken samtliga sina aktier i till staten för enköpeskilling av 35 milj. kr. Staten åtar sig dessutom att befria Investeringsbankenfrån borgensansvar för dels hälften av de län på tillsammans 45 milj. kr. som Stansaabhar i Investeringsbanken, dels Stansaabs förpliktelser gentemot Götabankenintill ett belopp av . Skulle Investeringsbanken innan regeringenhar godkänt avtalet bevilja Stansaab ytterligare lån skall staten ikläda sigborgensansvar för dessa lån intill ett belopp av högst 70 milj. kr. Utvecklingen inom dataområdet har under de senastedecennierna gått mycket snabbt. Under har dataindustrinvuxit med i fast penningvärde. som datamarknadenhela tiden expanderar genomgår teknikområdet en mycket snabb utveckling. Det som för tillfället utmärker dataområdet ärintroduktionen av den s. k. mikroprocessorn. Förutom att mikroprocessorernakommer att påverka konstruktion och produktion av datorer kommer de även attinnebära att olika tillverkares produkter kommer att få i stort sett liknandeprestanda. Dataindustrin kommer troligtvis att förskjutatyngdpunkten i sin verksamhet från tiUverkning av datorer till marknadsföringoch anpassning av datasystem till speciella användningsområden. Endatortillverkares marknadsposition antas därför till stor del beropå den system- och programvara han kan tillhandahålla och den marknadsföringsom han har. Datortillverkning i förekommer huvudsakligen vidTelefonaktiebolaget , Datasaabdivisionen (Datasaab) vid Saab-ScaniaAB () och Stansaab Elektronik ÄB (Stansaab). Ett stort antal företagsaluför dock datasystem för olika tillämpningar varvid den centrala datornlevereras från något annat, ofta utländskt, företag. De svenska leverantörernaav datautrustning har i betydande utsträckning slutit samarbetsavtal medutländska företag. Den internationeUt verksamma dataindustrin domineras avstora mulitnationella företag. 1 de flesta länder har samgående genomförtseller planerats mellan mindre enheter för att möta den allt hårdare konkurrenseninom dataområdet. Dessutom förekommer i de flesta länder med inhemskdataindustri av någon större omfattning betydande statliga subventioner tilldataindustrin för att möta det starka konkurrens- tl 1977/78. 1977/78:17 10 trycket på den internationella marknaden. Den svenskadataindustrin befinner sig därför i ett svårt konkurrensläge. Mot dennabakgrund har överläggningar och förhandlingar ägt rummellan staten och om ett samarbete inom dataområdet, vilket leddefram till en principöverenskommelse . Som ett resultat av defortsatta förhandlingarna träffades , med förbehåll förregeringens godkännande, ett huvudavtal mellan staten och om samgåendemellan Datasaab och Stansaab. Avtalet reglerar de väsentiiga villkoren för samgåendet.Ett kompletterande konsortialavtal har likaså träffats . 1huvudavtalet har vissa riktiinjer överenskommits för samarbete i ett gemensamtägt bolag som i avtalet benämns Databolaget och som omfattar nuvarande Stansaaboch den större delen av Datasaab. innebär i huvudsak följande. Databolaget, som skapas genom ombildning av Stansaab,skall inleda sin verksamhet . Stansaab har f. n. ettaktiekapital om 60 milj. kr.. Databolaget avses få ett aktiekapital om 360milj. Äv ökningen av aktiekapitalet skall staten teckna 150milj. Härav skall 75 milj. kr. inbetalas kontant inom efteraktieteckningen, dock inte förrän , och återstående 75 milj. kr.erläggas senast . Saab-Scaniaskall likaledes teckna aktier för 150 milj. kr. Betalningenhärför skall erläggas genom kvittning per av fordran somuppkommer genom överlåtelse till Databolaget av Datasaabs rörelse. För attsäkerställa att det tekniska utvecklingsarbetet vid Datasaab fortgår i normalomfattning skall staten till utbetala ettutvecklingsbidrag om 45 milj. kr. Bidraget skall utbetalas senast 60 dagarefter det att regeringen har godkänt huvudavtalet. Vidare skall staten för attsäkra utvecklingsarbetet inom Databolaget lämna bolaget ett utvecklingsstöd om32,5 milj. kr. Staten ochSaab-Scania skall dessutom, , var för sig årligentillskjuta 37,5 milj. kr. Uppkommer under dessa år förlustersom inte täcks av tillskotten skall de ersättas av parterna till lika storadelar. skall ägarna vidare ikläda sig borgensansvar förDatabolagets upplåning till ett sammanlagt belopp av högst 700 milj. kr., inkl.borgen som har ställts före . De närmare förhållandena mellan staten och Saab-Scaniasåsom delägare i Databolaget har reglerats i ett , medförbehåll för regeringens godkännande, träffat konsortialavtal. Avtalet gälleri och förlängs därefter automatiskt med varje gång, om inteavtalet sägs upp senast före avtalstidens utgång. 1977/78: 17 II i vissa väsentiiga frågor, som anges i avtalet,förutsätter enighet mellan parterna. Avtalet kan bringas att upphöra i förtidbl. a. om parterna vid upprepade tillfällen inte har lyckats nå enighet ifrågor som kräver sådant. Part som har sagt upp avtalet skall erbjuda den andraparten att lösa in sina aktier. I avtalet har även tagits in vissa bestämmelser somreglerar Saab-Scanias och Databolagets rätt att driva konkurrerande verksamhet.Dessa innebär i huvudsak följande. förbinder sig att inte utanmedgivande ta upp sådan verksamhet som Databolaget bedriver, med vis.sa angivnaundantag som avser verksamhet som redan pågår inom . Databolaget fårå sin sida inte ta upp konkurrens med denna redan påbörjadeverksamhet. Den personal inom Datasaab som behövs för Databolagetsverksamhet skall beredas anställning i detta företag. För övrig berördpersonal har gett vissa sysselsättningsgarantier. Förhandlingar enligt lagen om medbestämmande i arbetslivethar förts med arbetstagarorganisationerna i Stansaab och . Sedanförhandlingarna har slutförts inom har företaget i skrivelse den17 oktober meddelat att definitivt godkänner avtalet. Efterslutförda förhandlingar med berörda arbetstagarorganisationer har Stansaab iskrivelse meddelat att hinder icke föreligger mot fullföljandeav avtalet vad gäller Stansaab. Avtalet med förutsätter vidare att statenövertar Investeringsbankens aktier i . Med anledning härav har, medförbehåll för regeringens godkännande, avtal träffats med Investeringsbanken omöverlåtelse av bankens aktier till staten. Avtalet innebär att staten övertar samtliga bankens aktieri Stansaab för en köpeskilling av 35 milj. kr. Vidare åtar sig staten att befriaInvesteringsbanken från borgensansvar för dels ett belopp av 22,5 milj. kr.avseende lån som Stansaab har i Investeringsbanken, dels Stansaabsförpliktelser gentemot intill ett belopp av . Skullebanken innan regeringen godkänt avtalet bevilja Stansaab ytterligare lån skallstaten ikläda sig borgensansvar för dessa lån intill ett belopp av högst 70milj. För egen del vill jag beträffande det föreslagnasamarbetet anföra följande. har en industriell tradition och ettutbildningsväsende som ger svensk industri utmärkta förutsättningar att arbetainom dataområdet. Härtill kommer att den snabba administrativa utvecklingeninom svensk offentUg och enskUd förvaltning tidigt skapade en stark inhemskefterfrågan pä datatekniska hjälpmedel. Även inom försvaret tog man tidigtflera initiativ till utveckling av datasystem. Dessa omständigheter torde ha bidragit till att svenskindustri påbörjade kommersiell aktivitet på dataområdet.