prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Däremot synes det intesannolikt att några mer betydande volymeffekter från devalveringen hunnit görasig gällande . Eventuella effekter av detta slag torde i allahändelser ha uppvägts av fördröjda för oförmånliga volymeffekterfrån de närmast föregående årens export- och importprisutveckling. Bytesförhållandet har antagitskomma att försämras med ytterligare 19771978. Detta utgör naturiigtvis liksom en belastning för handelsbalansen i löpande priser. Atthandelsbalansens underskott ändå bedöms sjunka med drygt 1 miljard kr.19771978 beror på en förutsedd, mycket kraftig förbättring av denfastprisbe-räknade handelsbalansen; förbättringen har beräknats bli av storleksordningen5 miljarder kr. TUl stor del har detta samband medden förutsedda nedgången i den inhemska efterfrågan, men även sänkningarna ide relativa priserna för svenska varor 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 76 som devalveringen medför bedömsverksamt bidra härtill. Ett avsevärt negativt inflytande påhandelsbalansutvecklingen 19771978 utgår från den minskande fartygsexporten.Om man räknar exkl. fartyg beräknas handelsbalansen sålunda förbättras med ca3,. Läget på deninternationeUa fraktmarknaden är fortfarande svagt. För tanktonnaget har raternavisserligen förbättrats något, men har för svenskt vidkommande ännu inte nåttnivåer som självklart motiverar ett uppbrott från upplagsplatserna. En ökadtonnageefterfrågan med prishöjningseffekter är säsongmässigtnormalt, men det kan inte uteslutas att även spekulationer i en föreståendeoljeprishöjning spelat viss roll. Det anses därför allmänt att den inleddauppgången blir av relativt kort varaktighet. Förhållandena är liknande förtorrlastton-naget i trampfart, dvs. frakterna har stigit något i samband med enviss ökning i tonnageefterfrågan . Även här gäUer emellertid vad beträffar svenskt totmage att fraktuppgången är alltför svag för atttillåta mer än driftskostnadstäckning. Inom Unjetrafiken, där fraktgodset ibetydande grad utgörs av bearbetade varor har läget däremot väsentligtförbättrats. Detta gäller i första hand för de linjer som trafikerarNordamerika, Godsbeläggningen rapporteras därifrån som mycketgod och man räknar allmänt med att denna situation skall bestå en tidframöver. Inte heller under1978 väntas alltså sjöfartkonjunkturen nämnvärt förbättras. Världshandelnväntas öka i volym 19771978 endast obetydligt mer än 19761977 eller medknappt , och då tonnageöverskottet är betydande, särskilt vadgäller tank- och bulktonnage, skulle det sannolikt krävas en betydligt snabbaretUlväxt för att åstadkomma en påtaglig förbättring. Intemationellaundersökningar visar emeUertid att världstankflottan nu börjat minska och attjämnvikt på marknaden skulle kunna uppnås . Dettaskulle, om bedömningen är riktig, innebära en successiv marknadsförbättring medbörjan kanhända . Enligt ännupreliminära beräkningar minskade nettoinflödet av utländsk valuta från denutrikes sjöfarten 1977 med ca 250 milj. kr. Bruttoutflödet synesdärvid.ha varit,ungefär detsamma som 1976 medan inflödet minskat ca 250 milj.kr. Sjöfartsnettot har med hänsyn till vad som ovan anförts antagits bli av ungefär samma storleksordning som 1977, dvs. ca 2 800 milj. kr. Nettoutflödet av resevalutaberäknas prehminärt ha uppgått till ca 1Den rapponerades av det svenska tanktonnagetupplagt. Motsvarande siffra för den samlade världstankflottan uppgickdå till endast . 1977, en ökningmed ca 800 milj. kr. Ser man till bruttoströmmama ökade utflödet medca och inflödet med . Bruttoutflödet på ca 5,7 miljarder kr.innebar en ökning även i volym, . Inflödet däremot ökade endast obetydhgti volym. Det förefaller troligt att den svenska devalveringen inte i nämnvärdomfattning påverkat den svenska utlandsturismen . Effektema beräknasuppträda först och då sannolikt innebära endast en liten neddragning avden reala ökningstakten. Enligt sällskapsresestatistiken ökade antaletavresta passagerare med charterflyg under de tre första kvartalen 1977med jämfört med . Trots en beräknadgenomsnittlig prisökning för turistresor på 19771978räknar researrangörerna med ett visst ökat resande och planerar ettnågot större programutbud jämfört med . Inflödet av resevaluta har i volymantagits bli oförändrat 19771978. Omräknat i löpande priser skulle dettainnebära att nettoutflödet av resevaluta skulle öka med ca 550 milj. kr.till ca 4 550 milj. kr. Under posten övriga tjänster förs en mängd olikatjänstetransaktioner. Dessa domineras emellertid av en förhållandevisliten grupp, som tUUka i stort leder postens utveckling. TUl denna grupp räknasi första hand transaktioner rörande företagsadministration, provisioner samtentreprenader, montage etc. Postens totalsaldo beräknas preliminärt uppgå till ca . mot 2,9miljarder kr. 1976, en tillväxt sålunda i negativ riktning med ca 600milj. En i huvudsak trendmässig framskrivning av bruttoströmmarna för 1978ger ett nettoutflöde i storleksordningen . Transfereringarna till och från utlandet 1977resulterade enligt preliminära beräkningar i ett negativt saldo på ca 6250 milj. kr. En ytterligare förskjutning i negativ riktning med ca 2miljarder kr. Gåvobiståndet till var länge ledandeför postens utveckling men genom den omfattande svenska upplåningen utomlandshar räntebetalningarna kommit att spela en alltmer dominerande roll. Dessaberäknas 1977 ha uppgått till ca . och antas öka med ytterligare ca . 19771978 vid enberäknad nyupplåning, netto under loppet av 1977 på drygt 17 miljarderkr. Gåvobiståndet till uppgick till . 1977 ochhar beräknats till ca . Kapitaltransaktionernamellan och utlandet beräknas preliminärt ha resulterat i enmycket omfattande nettokapitalimport, ca . Kapitalbalansen hardärigenom förstärkts med . , varav ca 10miljarder kr. förklaras av ökad långfristig nettoupplåning utomlands. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 78 fördubblats och hauppgått tiU i runt tal 20 mUjarder kr. Närmare hälften härav faller på svenskastaten. Av tablån nedan framgår hur nettotransaktionerna med utlandetfördelade sig. Kapitaltransaktioner,netto Milj. kr. Kortfristig upplåning för finansiering av Statens ochbankernas transaktioner resulterade som synes i ett ökat nettoinflöde 19761977på nära , i huvudsak ett resultat av ökad upplåning. Övrigatransaktioner, kommunala och privata, innebar däremot ett minskat nettoinflödepå tillsammans ca . Den kommunala upplåningen i egen regiberäknas ha minskat 1976 1977 med ca 100milj. och den privata med ca 400 milj. kr. Övriga långfristigakapitaltransaktioner huvudsakligen fartygskrediter gav ett ökatnettoutflöde på ca 600 mUj. Resterande kända kapitaltransaktioner,direktinvesteringar och kort kapital, förändrades endast obetydligt. Valutareservenstotala förändring 1977 har uppskattats till ca . varav ca 300milj. är att hänföra till effekten av kursförändringar. Resultatet avkända transaktioner avseende varor, tjänster, transfereringar och kapital motsvarar emeUertid ett nettoutflöde på ca . Differensen, vUkenkonstituerar den s. k. restposten, kom därmed att uppgå till ca 7,5 miljarderkr. 4.1Sammanfattning av industriproduktionens utveckling av dramatiskt fallande efterfrågan,minskad produktion och mycket snabbt stigande lager inleddes en återhämtning iindustrikonjunkturen . Den blev mycket kortvarig. Redan motslutet av året föll exportefterfrågan ånyo som också den inhemskaorderingången försvagades mer deciderat än . Fallet i totalaorderingången avtog huvudsakligen som en följd av en någotförbättrad exportefterfrågan. Industrins samlade orderstockar, som reduceratskraftigt under främst 1975, fortsatte likafuUt att decimeras , ävenom takten avtog . Ser man enbart till verkstadsindustrin minskadedess orderstockar mer än för industrin i dess helhet. Industriproduktionen drogs återigen ned under hösten1976 när det stod allt klarare att efterfråge itvecklingen var vikande.Anpassningen av produktionen blev emellertid långsam färdigvarulageruppbygg-naden accelererade ånyo. Produktionsutvecklingen under1977 blev mot denna bakgrund påtagligt kontraktiv. Tabell4:1 Industriproduktionens utveckling 19751978 Procentuellvolymförändring från föregående år -14,6 -2,9 -11,0 -6,9 -10,3 -4,9 -16,0 -10,0 -42,9 210, 220, 290 Övriga gruvor och mineralbrott -5,9 -2,9 -1,3 -0,5 -4,4 -0,5 -21,2 -5,5 -10,2 -8,1 -18,0 Pappers- och pappindustri m.m.= -20,4 -5,7 -0,1 Järn- och stålverk' -7,3 -4,2 -13,0 -12,7 38./.3841 -2,3 -5,0 -1,4 -9,8 -20,0 -2,5 -5,2 -2,0 -1,7 -0,6 -4,5 -0,6 ' Inkl.hyvlerier och träimpregneringsverk. smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. *Inkl. ferrolegeringsverk. »Inkl.dryckesvaru- och tobaksindustri. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 80 produktionen ha minskat nära 5 %19761977. I första hand är det inom de exportdominerade basindustrierna som destarkaste driftsinskränkningarna skett. Däribland kan särskilt nämnasgruvorna, massa-industrin och stålverken vilkas produktionsvolym 1977underskred med meUan 13 och . Även inom verkstadsindustrin ochvarven sjönk produktionen kraftigt. För 1978fömtses en förstärkning av exportefterfrågan som bUr någotmer markerad. Den inhemska efterfrågeutvecklingen beräknas dock bli fortsattfallande framför allt som följd av lagerinvesteringarnas negativa inverkan samten nedgång i näringslivets investeringar. Under dessaförutsättningar beräknas produktionen minska ytterligare något 1978. Nedgångenväntas dock inskränka sig tUl ca 1/. Därvid beräknas en visshöjning av produktionsnivån ske . Produktionsökningar 19771978förutses främst för skogsindustrierna medan inom verkstadsindustrin, varvenoch gruvorna produktionsaktiviteten beräknas avta. Produktionstillväxten inomövrigsektorn och livsmedelsindustrin väntas bli blygsam. 4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher De svenska järnmalmsgruvorna fick vidkännasminskade exportleveranser 19761977 efter ökningen året innan somorsakades av en tillfällig uppgång i stålkonjunkturen. Mot slutet av 1976började således ut-skepprungen av svensk järnmalm åter minska och denna trendhar inte brutits under loppet av 1977. Den återhämtning av den internationellastålkonjunkturen som man så sent som i början på 1977 trodde skulle komma tillstånd i slutet har uteblivit. Detta har medfört att stålproduktioneninom CECA-länderna har minskat betydligt 1976 1977 och därmed ävenavsättningsmöjligheterna för svensk järnmalm. Exportvolymminskningen 19761977skattas sålunda med viss osäkerhet till . I kvantitetstermer tordedetta innebära en järnmalmexport på knappt 20 milj. ton 1977. Även deninhemska malm-konsumtionen har minskat betydhgt 19761977. Neddragningen avproduktionen 19761977 bedöms därmed stanna vid . Trots denna kraftigaproduktionsminskning har järnmalmslagren fortsatt att öka, detta gäUer såväl deinhemska som de svenskägda lagren på kontinenten. Ökningen kan dock hänförastill . Lagren beräknas vid slutet av året uppgå till ca 15milj. ton, inkl. utlandslagren. Avsättningslägetför den svenska järnmalmen kommer sannolikt inte att förbättras under loppet av1978. De förhoppningar om en gradvis förstärkning av stålkonjunkturen under1978 som man tidigare hyste har vid det här laget förbytts i en merpessimistisk syn. 1 Preliminär nationalbudget 81 nen bedöms nu i stort ligga kvar på1977 års låga nivå. Någon större tillväxt av malmefterfrågan fömtses därförinte . Det beräknas dock finnas utrymme för en blygsam ökning av densvenska malmexporten med ett par procent 19771978. En viss successivavtrappning av de svenskägda utlandslagren bedöms komma till stånd under loppetav 1978. För hemmaleveranseraas del fömtses en viss minskning även 19771978.Någon ytterhgare uppbyggnad av malmlagren inom landet torde knappast varasannolik. Antages dessa malmlager bli i stort sett oförändrade under 1978beräknas ovanstående leveransprognoser innebära att en relativt betydandeminskning av produktionen måste komma till stånd. Återhämtningen avden svenska exporten av trävaror som påbörjades stannade uppredan under andra halvåret 1976. Penning- och kreditpolitiken som i flertaletavnämarländer lättat blev återigen stramare. Räntenivånhöjdes i flertalet länder vilket givetvis påverkade bostadsbyggandet i höggrad. I och Danmark sjönk detta drastiskt under loppet av 1976men även i och kom bostadsbyggandet att minska markant.Trävamimporten till de åtta största importörländerna kom likafullt att öka medomkring 19751976. Den väsenthga förklaringen till att importtillväxtenblev så pass omfattande var att den starka lageravveckling i importör- ochförbrakarleden som försiggick upphörde . Obalansen mellan utbudoch efterfrågan var framträdande. Produktionsbegränsningar vidtogsvisserhgen inom bl. a. svensk och finsk sågverksindustri men störreproducentländer, däribland och , ökade sin produktion ochdärmed sitt utbud. Priskonkurrensen kom härigenom att totalt sett hårdna påeuropamarknaden. De priser de svenska producenterna på grund av sin höga kostnadsnivåsåg sig tvingade att ta ut resulterade också snabbt i betydandeandelsförluster. Dessa kan på våra största huvudmarknader beräknas ha uppgåtttUl omkring 13 1/. De första ryskautbuden leveranser tydde emellertid på en betydligt fastareprisutveckling än 1976. De ryska trävampri-sema stramades åt somi stort sett samma kvantitet som imder 1976 bjöds ut på marknaden. Detfortsatt expansiva bostadsbyggandet i väntades medföra ettminskat tryck från på europamarknaden. Under loppet av 1977 blev detemellertid allt klarare att någon begränsning av utbudet från inte varatt vänta. DärtUl stärktes den kanadensiska trävamindustrins konkurrenskraft genomden kraftiga deprecieringen av den kanadensiska dollarn under loppet av 1977.De finska försäljningspriserna, som justerades ned iförhållande till de svenska, kom också efterhand att sjunka ytterligare. Dennautveckling har sin gmnd i den efterfråge- 6 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 82 situation som rådde i Västeuropaunder . Bostadsbyggandet, som i flertalet länder stagnerat under andrahälften av 1976, fortsatte att utvecklas tämligen svagt under första halvåret1977. De efterfrågestimulerande åtgärder som vidtogs inom ramen för denallmänt restriktiva penningpolitiken var aUtför begränsade för att i någonhögre grad stimulera bostadsbyggandet. Den återhämtning som i bl. a.Storbritannien kunde noteras var ändock intetillräcklig för att generera en ökad trä varuef terf rågan. Totalt sett komimporten till de åtta största importörländerna att minska med omkring 5 %19761977. Den svenskadevalveringen medförde en ökad konkurrenskraft för sågverken.Orderingången kom härigenom återigen att öka. Exporten avträvaror beräknas ändock preliminärt ha minskat med i volym 19761977trots den ökade aktiviteten . De svenskaexportpriserna beräknas ha ökat med mellan helårsgenomsnitten1976 och 1977. Under loppet av1978 väntas aktiviteten på den västeuropeiska trä varumarknaden stiga. I hög grad väntas detta gälla , där diskontosänkningen tUlsammans med de stimulansåtgärder som vidtogs för att öka byggandet bör leda; till en ökad efterfrågan . Den marknadsutveckling som fömtses för totalt sett ligger väl i linje med den prognos som lades fram av de olika västeuropeiska medlemsländerna i Com- mittee . Utbudet på den västeuropeiska marknaden för utsågs bli i stort sett oförändrat jämfört med ;' ligen fömtser sänkt trävaruproduktionunder 1978 men pro duktionsbegränsningen blir sannolikt inte större än den i ef terf råge minskning som förutses från . Mot bakgrund av denna éfterfråge- och utbudsprognos kommer priskonkurrensen att bli oförändrat hård . Något utbud från har ännu inte gjorts men vissa indikationer tyder på att prissänlcninga därifrån kan vara att vänta. När det gäUer är osäkerheten desto större be roende på den kanadensiska dollarns vidare utveckling. De kanaden siska producenternas kostnadsläge möjliggör emellertid en effektiv priskonkurrens varför övriga mindre exportländer i fortsättningen får räkna med att placera sina kvantiteter först efter . Den svenska exporten av trävaror har mot denna bakgrund beräknats öka i volym 19771978, huvudsakligen till följd av deri' väntade efter- frågeökning som förutses . Exportpriserna väntas bli i stort sett oförändrade under loppet av 1978. Den svagautlandsefterfrågan tiUsammans med en vikande hemmaefterfråganmedförde én fortsatt återhållsam trävamproduk-tion . Preliminärtberäknas produktionen hä minskat med Bil.1 Preliminär nationalbudget 83 51/i volym 1976:1977. Även väntas herhmaefterfrågan blifortsatt svag. En viss uppbyggnad av trävarulagrén tillsammans med denförutsedda exportökningen beräknas medföra en produktionsök-nmg på drygt 2 1/197.7-1978. ExportorderingångentiU pappersindustrin steg täwligen kxattigt efterdet markanta fallet . Fallet fortsatte en bit in på 1977, för attunder; vändas i en uppgång. Orderingången låg sedan kvar på istort sett oförändrad nivå för att mot slutet av 1977återigen tillta. Den intemationellaefterfrågan av papper och papp kom således att försvagas mot slutet av 1976.Förenta staternas inhemska pappersefterfrågan steg dessutom under 1976långsammare än den nordamerikanska produktionen, vUket medförde att ettbetydande produktionsöverskott bjöds ut på europamarknaden tiU starktreducerade priser, och i hård konkurrens med den svenska exporten. En begynnandeprisuppgång avstannade därmed och mot slutet äv 1976 tenderade priserna t. o.m. En mer normaliserad lagersituation i förbrukarleden ikombination med en efterhand stigande konsumtionstillväxt i och iFörenta staterna, ökade successivt utrymmet för den svenska pappersexportenunder . Exportleveran-serna komdärför att stiga med i volym jämfört med motsvarande period 1976iPriserna uppehölls relativt väl, om än på en förhållandevis låg nivå. Det torde nu ståklart att de möjligheter till relativprisändringar som den svenskadevalveringen gav tillfälle till utnyttjades på varierande sättbland branschföretagen, beroende på produkternas skiftandemarknadsförutsättningar. Prisutvecklingen för vissa papperskvaliteter mellanaugusti och september antyder sålunda att företagen, i olika utsträckning,kunnat höja priserna i svenska kronor. Detta innebär att prisnivån för papperoch papprodukter beräknas ha stigit med 19761977. Exportlcveransema.kom att totalt sett öka med i volym. Den inhemskapappersefterfrågan har varit svag, huvudsakhgen som en följd av denprivata konsumtionens svaga utveckUng samt den låga pappersförbrukningen inomindustrin. Produktionen kom under dessa omständigheter att endast öka med i volym . Kapacitetsutnyttjandet inom pappersindustrin sjönk emellertidytterligare då betydande kapacitetstillskott tiUkom . Pappersbrukenutnyttjade i genomsnitt endast av sin teoretiska produktionskapacitetunder 1977. Som fömtses ikapitlet om det internationella konjunkturläget kommer BNP-tillväxten iVästeuropa att obetydligt överstiga tillväxt. Följaktligenkan någon kraftig internationell efter-frågeförstärkning av papper och pappinte heUer påräknas . 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen En ljuspunkt i sammanhanget ärdock bedönrmingen om en fortsatt relativt hög tillväxt i Förenta staternasekonomi. Detta skulle iimebära, att det nordamerikanska pappersutbudet i störreutsträckiung än under 1977 fåravsättning på den inhemska marknaden och därmed bidrar till att öka utrymmet för svensk export på den västeuropeiska markna den. Devalveringen av kronan bör också ha gett de svenska bruken större möjligheter till priskonkurrens med dessutom utsikter tiU bättre lönsamhet för en del papperskvaliteter. Det bör därmed också bli möjligt att i viss utsträckning återta tidigare förlorade marknadsandelar i . Mot denna bakgrund har de svenska exportlcveransema antagits stiga med i volym 19771978. Den inhemska efterfrågan avpapper och papp torde även under 1978 blifortsatt svag, med hänsyn till utvecklingen av såväl privat konsumtion som den samlade industriproduktionen. Sålunda beräknas hemmaleveranserna även förbh fortsatt låga. TiUsammans med en försiktig lagerpolitik i företagen innebär detta att produktionen av papper och papp antas öka med i volym 19771978. Detta medför att kapacitetsutnyttjandet i pappersindustrin även förblir fortsatt lågt. Efterfråganpå pappersmassa i var relativt svag , med hänsyn till densnabba uppdragnmgen av pappersproduktionen. massaimport komsåledes att endast öka med , vUket får betraktas somblygsamt. Den svenska massaindustrins exportleveranser ökade med endast 4 1/ Tabell 4: 2 Försörjningsbalans för rundvirke 19761978 Fastmätt utan bark (barr- och lövträ) gående år, 1 000 kbm -13,0 -6,0 -20,0 -13,0 -12,0 -31,0 -6,5 -5,0 -8,0 -12,0 1 Preliminär nationalbudget 85 i volym ,vilket således innebar ytterligare mark nadsförluster. Västeuropaspappersindustrier har befunnit sig i ett kärvtekonomiskt läge, vUket medfört att tidigare höga kvalitetskrav på råvaran pappersmassan aUtmer ersatts med krav påbilligare och lägre massakvaUteter. Därmed har också pappersindustrinsefterfrågan på returpapper efterhand ökat starkt, vilket successivt medfört ettminskat importbehov av massa. Inblandningsprocenten returpapper vidpapperstUlverkningen har exempelvis i och stigit tUl ca50 %. var dessutom, som en följd av de nordamerikanskapappersbrukens otillräckliga massaefterfrågan,utbudet av biUig kanadensisk pappersmassa betydande i . Deeuropeiska pappersbruken bedrev i denna situation en återhållsam inköpspolitik sannolikt motiverad av för-väntnmgar om prisfall på massa. Råvarulagrenbottenskrapades härigenom, och följden blev att importen av massa tUlVästeuropa inte ökade i en omfattning som motsvarade uppdragningen avpappersproduktionen. Denna marknadsutveckling utövade en stark press på prisnivån,och massaprisema föll också successivt under loppet av 1976. De svenska bmken,som i likhet med övriga nordiska massaleverantörer strävade efter att undvikaett prissammanbrott på exportmarknaderna, bibehöll dock prisema oförändrade.Följden blev en svag svensk exportieveransutveckling meUan 1975 och 1976.Andelsförlusterna torde därför huvudsakligen kunna förklaras av desvenska massaleverantöremas prispolitik. Trots en fortsattproduktionstillväxt i såväl den nordamerikanska som europeiska pappersindustrini början av 1977 förbättrades inte läget för den svenska massaexporten.Marknadsutrymmet begränsades fortfarande av att stora kvantiteternordamerikansk pappersmassa såldes i , vilket under våren 1977medförde ytterligare prisjusteringar nedåt. Även de svenska leverantörerna tvingadesnu i högre grad anpassa sina priser nedåt. Tredjekvartalets fortsatt svaga leveransutveckUng kan ha påverkats av spekulationerunder sommaren om en kommande svensk devalvering. Redan med tanke på derabatter som redan givits utländska köpare samt omfattningen av de svenskamassalagren, var dock förväntningar om ytterligare svenska prissänkningar iviss mån förklarliga. Prisutvecklingen antydersålunda att de svenska bruken i varierande omfattning utnyttjade devalveringeni augusti till att sänka massaprisema i utländsk valuta. Dessutom förekom förvissa kvaliteter ytterhgare nedjusteringar av exportpriset utövernedskrivningsprocenten. Volymmässigt innebar trots detta även fjärde kvartaleten svag leveransutveckling. De svenska exportleveranserna kom sålunda attminska med ca 11/i volym tUl 1977. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 86 Produktionstakteni den svenska massaindustrin, som alltsedan andra halvåret 1975 legat på enförhållandevis hög nivå avtog . Trots detta ökade lagren avpappersmassa ånyo kraftigt under 1976 och uppgick /1977 tiU ca 1,5milj. ton, vUket motsvarar ca 3 månaders massaproduktion. loppet av 1977 ledde den svaga leveransutvecklingen och den svåra lagersituationen till ytterligare produktionsnedskärningar. Därmed kunde lagren reduceras. Produktionen föll tiU .1977 med i volym. Efterfrågan påpappersmassa väntas efterhand stiga i . Detta skulle förden svenska massaindustrin innebära att leveransutvecklingen har möjligheteratt förbättras jämfört med , varvid vissa marknadsandelar kan kommaatt återvinnas. Antagandet förutsätter dock en mer balanserad massamarknad änunder 1977 och är därför i hög utsträcknmg beroende av marknadsutvecklingen iNordamerika.