prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Särskilt vill han dock stryka under behovet av snabb utbildningav personal för injustering av värme- och ventilationssystem. ProfessornIngemar har inte kunnat detaljgranska alla siffror. hardessutom koncentrerat sitt granskningsarbete titt avsnitten om värmeisolering,fönster, tälningsåtgärder och nya lokala energikällor. I dessa avsnitt harHöglund konstaterat god överensstämmelse mellan departementets och sina egnabedömningar. delar de bedömningar av teoretisk möjlig energibesparingoch motsvarande investeringsutgifter som redovisas i promeorian. villdock starkt understryka vad han tidigare anfört i remissvar - för alt dessabesparingar skall kunna nås i praktiken krävs, fömtom lämpliga styråtgärder, enmycket omfattande utbildningsverksamhet. DocentenArne Elmroth framhåller all han har detaljgranskat endast de byggnadstekniskaavsnitten. Elmroth delar de bedömningar av teoretiska sparmöjligheter ochkostnader som promemorian redovisar. Det har dock varit omöjligt för honom attkontrollera samtliga redovisade sifferuppgifter i detalj. Elmroth framhållervidare att bedömningsunderiaget för alternativ IV ärsämre än för övriga alternativ, varför han inte kan ta ställning till omalternativet är rimligt. Elmroth påpekar emellertid att han i allt väsenligtdelar bedömningarna i promemorian. Planverketframhåller i sin preliminära rapport och i sin slutrapport att en effektiv ochmedveten planering såväl i stort som beträffande de enskilda åtgärdernasgenomförande erfordras för att angivna sparresullal skatt uppnås. Tabell I.l Sparmöjligheter och samhällsekonomiska utgifterenligt departementspromemorians fyra alternativ Investeringar på grund av Netto TWh/år Brutto TWh/år 21 32 39 48 27 39 48 60 10 21 33 58 Departementspromemoriansresultat baseras också på fömlsättningen att genomförandet kan ske medinriktning på de mesl lönsamma åtgärdema. Jag återkommer till den frågan i detföljande. Departementspromemorianssparalternativ, den energisparande effekten av dem och de samhällsekonomiskautgifter som bör belasta själva energisparprogrammet framgår av följandetabell (tabell 1.1). Titt frågan om värdel från olika utgångspunkter av deninsparade energin återkommer jag i del följande. 1följande tabell (tabell 1.2) redovisas departementspromemorians uppgifter om delotala investeringarna, dvs. investeringsutgiftema inklusive samtligarenoveringsutgifter. Tillde i tabellerna redovisade investeringsutgifterna kommer underhållskostnaderpå ca 75, 220, 270 och . Jagfinner alt departementspromemorians bedömning av sparmöjligheter ochinvesteringsutgifter kan läggas till grund för beslut i frågan om vilketenergisparmål som bör väljas för den närmaste tioårsperioden. TabelH .2 Sparmöjligheter och totala utgifter enligtdepartementspromemorians fyra alternativ Totala investeringar vid genomlor- Prop.1977/78:76 13 1.2.2.2Antal byggnader som berörs Jagövergår nu till att beskriva i vilken ulsträckning byggnader och lägenheterblir berörda av energisparande åtgärder i olika sparalternativ. Ju högresparambition man väljer desto fter fastigheter kommer all beröras. Effekternaför brukarna är av olika slag. På fiera olika sätl kommer t. ex. värmeisoleringatt förbättra byggnadens kvalitet. Jag tänker då inte enbart på kvalilet frånenergihushållningssynpunkl utan också på frihet från drag, förbättradljudisolering samt reduktion av bullernivån i industrilokaler. 1 områden medstörande trafikbuller ger ofta treglasfönster en avsevärd förbättring avljudnivån inomhus. Jag vill med dessa exempel stryka under hur viktigt det äratt beakla de indirekta följderna av sparåtgärderna även om det primära syftetär att minska energiförbrukningen. Detkan emellertid också uppstå vissa olägenheter för brukarna. De är emellertid iallt väsentligt av övergående slag och gäller huvudsakligen de störningar somkan inträffa vid genomförandet av energisparåtgärderna. Det är självfalletangeläget att även sådana övergående olägenheter undviks så långt möjligt, bl.a. genom en god planering. Planverketframhåller vikten av att inte spoliera kultur- och skönhetsvärden av speciellnatur genom bl. a. utvändig titläggsisolering. Flera remissinstanser delarverkets uppfattning. 1 departementspromemorian har i bedömningarna avalternativen därför hänsyn tagits till alt en viss del av byggnadsbeståndetinte bör bli föremål för tittäggsisotering ens i det högsta alternativet. Jagvill starkt betona att speciella hänsyn bör tas titt kulturhistoriska värden,skönhelsvärden och speciella miljövärden i övrigt. Jag finner promemoriansbedömningar i dessa avseenden rimliga. Tabell 1.3 Åtgärdade lägenheter i I OOO-tal underentioårsperiod enligt PM Energisparande åtgärder i befintligbebyggelse - teknik och ekonomi upprättad inom S = Småhus,F = Flerbostadshus Tabell 1.4 Åtgärdadelokaler i miljoner m-' byggnadsvolym Detantal lägenheter och den lokalvolym som enligt departementspromemorian berörsav olika åtgärdstyper redovisas i följande tabelter(tabell 1.3,1.4 och 1.5). Antaletlägenheter i småhus uppgick till 1,47 miljoner och antalet lägenheter ifierbostadshus till 2,06 miljoner. Uppgifterna om lokalbeståndet och omindustritokalernas omfattning är mycket osäkra. 1 departementspromemorianuppskattas lokalbeståndets volym till ca 400 mUjoner m inklusiveindustrins kontor, medan industrins övriga uppvärmda byggnadsvolym uppskattastill 225 miljoner m. En stor andel av byggnadsbeståndet blir som framgår av deredovisade tabellerna berörda av åtgärder även i de lägre sparalternativen.Åtgärder 5;om ingår i de lägsta alternativen är ofta betydligt enklare attgenomföra. 1.2.3Ulgångspunkier för val av energisparprogram 1departementspromemorian redovisas en metod att beräkna lönsamheten av enviss energisparåtgärd. Tabell1.5 Åtgärdade industrilokaler i miljoner m byggnadsvolym därvidbegreppet besparingskostnad som uttrycker kostnaden i öre per kWh förenenergisparåtgärd. Besparingskostnaden beräknas med utgångspunkt i antaganden omräntan, energiprisutvecklingen, åtgärdens invesleringsulgift, underhålls- ochdriftskostnader samt åigärdens livslängd. Beräkningarnai departementspromemorian baseras på en real kalkylränta på 4 96. Jag anser ettsådant krav på real förräntning vara rimligt som gmnd för mina fortsattabedömningar. Deenergisparande investeringarna i byggnadsbeståndet får effekter som sträckersig långt in . Anlagandel om den framtida ulvecklingen avenergipriset liksom förulsättningar om räntan får därigenom slor betydelsesåväl för bedömningen av den totala lönsamheten som för prioriteringen mellanolika åtgärder. Utvecklingen är mycket svårbedömd. Enligt min mening är detklart att en stigande prisnivå är ett riktigt antagande. Idepartementspromemorian förutsätts en ökning av energipriset i fastpenningvärde på . Jag finner detta vara ett lämpligt antagande att nuutgå från. Jagfinner beräkningsförutsättningarna i departementspromemorian rimliga även iövrigt. Ombesparingskostnaden beräknas lill ett lägre belopp än dagens energipris så äråtgärden lönsam i snäv bemärkelse. I promemorian framhålls dock att ombesparingskoslnaden är högre än dagens energipris kan ålgärden ändå varasamhällsekonomiskt lönsam med hänsyn dets till att annars outnyttjade resurserkan användas, dets till de negativa effektema för samhället och den enskilde aven alltför stor energiförbrukning. De negativa effekterna består avmiljöföroreningar, utnyttjande av knappa naturresurser, slort importberoendem. Vid bedömningen av den samhällsekonomiska lönsamheten bör dessutomtillgången på resurser beaktas. Om bristsituationer uppkommer skulle programmetväsentligen fördyras. Tabell 1.6 Investeringsutgifter, underhållskostnad samt marginell besparingskostnad vid varierande besparingsnivå 1977/78:76 16 Detär enligt min mening angeläget att i första hand genomföra de åtgärder som ärsamhällsekonomiskt mest lönsamma, även om en bedömning av samhällsekonomisklönsamhet inte är den enda utgångspunkten för valet av åtgärder inom ramen förett visst energisparprogram. Ipromemorian görs en uppdelning av besparingsåtgärder efter lönsamhet men ocksåefter åtgärdernas effekter för den enskilde och för samhället i stort. 1allernaliv I, II, 111 och IV ingår huvudsakligenåtgärder med en besparingskostnad på högst per kWh, per kWh, 10öre per kWh respektive per kWh. I följande tabell (tabell 1.6) redovisasden marginella besparingskostnaden. Medbegreppet marginell besparingskostnad avses utgiften för den sista sparadekilowattimmen. Den marginella besparingskostnaden anger således hur storkostnaden blir för den dyraste ålgärden vid varje besparingsnivå. Förgenomsnittsbyggnaden är besparingskostnaden betydligt lägre. Deinvesteringar som skatt belasta den samhällsekonomiska kalkylen innefattarendast den del av totalutgiften för åtgärderna som är förknippad medenergisparandet. Sålunda ingär inte t. ex. den del av renoveringsuigiften viden byggnadsteknisk ålgärd som ändå skulle ha fordrats för att hålla byggnaden igott skick. 1 de fall då renoveringsåtgärden tidigareläggs av energisparskälhar dock en räntekostnad beaktats. Den har beräknats med hänsyn till denåterstående livslängden hos byggnadsdelen ifråga. Investeringsutgifter ochkostnader har beräknats exklusive mervärdeskatt. Enligtpromemorian kan man således spara ca med en marginellbesparingskostnad pä ca per kWh. Invesleringsutgifien för ett sådantprogram är . exklusive renoveringskostnader och 37 miljarder kr.inklusive renoveringskostnader. Defyra alternativ som departementspromemorian redovisar är också noggrantanalyserade med hänsyn till utgifter och krav på resurser samt effekter iövrigi. Trotsdet omfallande underiag som har tagits fram och den omsorgsfulla beredning somhar skett finns det naturligtvis en kvarstående osäkerhet i de användaförutsättningarna. Det är inte heller möjligt att förutse vad den tekniskaulvecklingen kan innebära för energisparandet. Mot dennabakgrund anser jag det av utomordentlig vikt att inte ge programmet förenergibesparingar i byggnader en sådan bindande utformning all inle reellamöjligheter finns att ändra inriktningen till följd av ny kunskap och nyaerfarenheter. Samhällets energisparpolitik måsle därför kännetecknas av en höggrad av nexibililel och öppenhet för förändringar. Närjag i det följande redovisaren program förenergihushållning i befintligbebyggelse harjag valt en sådan inriktning av de energisparande åtgärderna attde koslnader och insatser, som samhället och enskilda måste göra, blir så litekännbara som möjligt vid ett givet energisparmåt. Prop.1977/78:76 17 uppfattningatt det därvid är väsentligt att beakta inte bara de direkta penningutläggenulan också andra effekter för fastighetsägare och hyresgäster. Som exempel påsådana effekter vitt jag nämna inverkan på vår miljö samt förbättratinomhusklimat. Defördelar och insatser som inte mäts i kronor och ören kan tillsammanlagna blilika beydelsefulla som energibesparingen för den enskilde fastighetsägaren ochför hyresgästen. Jag anser därför att det är angeläget att dessa bieffekterbeaklas vid bedömningen av energisparandets inriktning. Enligtmin mening bör energisparande åigärder prioriteras efter kostnad. Därvid böräven andra faktorer än de direkta penningsuttäggen beaktas. 1departementspromemorian visas emellertid att de åtgärder som kan utföras medsmå direkta penningutlägg per sparad kWh i allmänhet ger små uppoffringar iövrigt. De innebär små störningar för de boende. Talning av fönster ärexempelvis en mycket lönsam åtgärd som också ger fördelar i form av bättreljudisolering. Genomförandet medför dessutom knappt några störningar.Hänsynstagande till dessa andra effekter har därför i mycket ringa utsträckningbehövt leda till en förändring av den prioritering mellan olika åtgärder somman skulle göra om man enbart tar hänsyn till de direkta penningutläggen. Ett undantagär förbättring av fönsters värmeisolering i samband med byte eller ombyggnad avfönster. Denna åtgärd har i departementspromemorian förts in i de lägrealternativen trots att den haren relativt hög besparingskostnad. Att åtgärdenfinns med i de lägre altemativen beror på att störningarna vid genomförandet ärringa men också på att åtgärden leder titt förbätirad ljudisolering ochförbättrat inomhusklimat. Detär också väsentligt att skilja mellan samhällsekonomisk och privatekonomiskkostnad för en energisparande ålgärd. Med den sistnämnda avser jag de kostnadersom bärs av fastighetsägaren och hyresgästerna. Den samhällsekonomiskakostnaden blir väsentligen lägre än den privatekonomiska i ett läge då vi kananvända oss av outnyttjade resurser i form av arbetskraft och industriellkapacitet. Jag kommer sedan att visa alt det finns oulnyttiad kapacitet förnärvarande. Även måste vi räkna med konjunkturmässiga ochsäsongmässiga svängningar i efterfrågan på resurser för andra ändamål. Jag kommeri det följande att föreslå riktlinjer för genomförandet som möjliggör enanpassning av resursinsatsen regionalt och tidsmässigt. Delta bör innebära attkapacitetsutnyttjandet kan öka även på sikl. Den samhällsekonomiska lönsamhetenär därför bätlre än vad de redovisade lönsamhetstalen anger. Lönsamhetstalenkan ej direkt jämföras med de rena produktions- och distributionskostnadernaför energi som i departementspromemorian beräknas vara i genomsnitt straxunder . Den samhällsekonomiska kostnaden för energi skall bl. a. inkluderakostnaderna för negativa effekter på miljön. Priset är dessutom enmedelkostnad. Kostnadema för den energi som tillföres de enskilda byggnadernaliksom kostnaderna för den energi som förbmkas inom dessa varierar avsevärt. 2 1977/78. 1977/78:76 18 Visserligenär ett kalkylpris på energi en av förutsättningarna för att man skall kunna draen klar gräns mellan samhällsekonomiskt lönsamma och olönsamma åtgärder. Genomatt beräkna besparingskoslnaderna per kWh kan man emellertid rangordnaåtgärderna efter relativ lönsamhet och få ett undertag för bedömningen avalternativens lönsamhet. Sammanfattningsvisvill jag framhålla att man bör ta hänsyn till flera faktorer vid bedömningen aven åtgärds lönsamhet. Besparingskostnaden bör beaktas och avvägas mol densamhällsekonomiska energikostnaden. Besparingskostnaden beräknas så attnuvärdet av investerings- och underhållskostnaden relateras titt nuvärdet avenergibesparingarna vägda med hänsyn titt antagandet om prisutvecklingen påenergi. Dessutom bör investeringsutgifter och arbetskraftsbehov samteventuellt behov av utbildning av denna arbetskraft beaktas. Jagfinner att dessa faktorer beaktats i de bedömningar som görs idepartementspromemorian. Jag finner också alt de besparingsmöjligheter,kostnader och effekter i övrigt, som redovisas i promemorian kan utgöraunderlag för vat av energisparprogram. 1.2.4Resursbehov och Ullgängliga resurser 1.2.4.1 Arbetskraft och utbildning Eftersamråd med chefen för vill jag anföra följande. 1departementspromemorian uppskattas ökningen av arbetskraftsbehovet förenergisparande åtgärder till totalt ca 10 000 personer i alternativ I,ca 20 000 i alternativ II, ca 30 000 i alternativ III och ca 50 000 ialternativ IV. Omkring hälften av detta arbetskraftsbehov avserbyggnadsarbetare. Behovet av byggnadsarbetare kan ställas i relation till entotal sysselsättning inom byggnadsverksamheten på drygt 300 000personer. Enligt bedömningarna i promemorian, vilka stämmer överens med vadSvenska byggnadsarbetareförbundet har anfört, är det yrkesgruppernaträarbetare, rörmontörer och ventilationsmontörer som i första hand kommerattberöras. Andra yrkeskategorier som berörs är främst grovarbetare, elektriker,takläg-gare, plåtslagare och murare. Vidare krävs ett stort antal konsulter,bl. a. flera hundra VVS-konsutter för projekteringsarbete i samband medprogrammets genomförande. Byggnadsverksamhetenkännetecknas av relativt stora säsongmässiga svängningar. Vidare kansysselsättningsläget variera inom ganska vida marginaler mellan olika regioner.1 några län och inom vissa yrkeskategorier är arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna stor. För t. ex. träarbetare har däremotantalet arbetslösa på vissa orter varit lägre än antalet lediga platser. Såvittnu kan bedömas utgör emellertid inte bristen på träarbetare eller andrabyggnadsarbetare något hinder för 1977/78:76 19 energisparandeåtgärder med den stegvisa uppbyggnad av programmet som jag kommer att föreslå.Om brister uppkommer i enstaka orter eller län, kan del finnas anledning tillåterhållsamhet där. Iframtiden bör de energisparande åtgärderna utformas så att de aktivt bidrartill en utiämning av konjunkturmässiga och säsongmässiga svängningar i olikadelar av landet. Underde har antalet sysselsatta i byggnadsverksamheten gått nerkraftigt, främst på grund av det minskade bostadsbyggandet. prognos kan antalet sysselsatta i byggnadsverksamheten väntasfortsätta att minska . Med en antagen ökning av bostadsbyggandetväntas dock sysselsättningen inom byggnadsverksamheten komma att öka någotunder första . Ca 20 000 byggnadsarbetare har under desenaste åren pensionerats medan minst lika många har övergått till annanverksamhel. Det är osäkert i vilken utsträckning dessa kommer att återgå tillbyggnadsverksamheten vid en ökning av antalet arbetstillfällen där. Planverketframhåller i sin rapport vikten av en kompetent drift och skötsel avbyggnadernas anläggningar för ventilation och uppvärmning. En radremissinstanser delar den uppfattningen. Det energisparprogram somjag härförestår bygger på en rad åtgärder som är beroende av kontinuerlig skötsel ochdrift för att deras energiegenskaper skall vidmakthållas. Även de tillämpningsföreskrifterlitl byggnadsstadgan, som redan införts i Svensk Byggnorm avseende nybyggnader,bygger på den förutsättningen att kompetenta fastighetsskötare eller särskilddriftpersonal finns att tillgå för skötsel av något större anläggningar. 1 ingen organiserad utbildning etter vidareutbildning förfastighetsskötare. Jagkommer i det följande att förorda uppbyggnad av resurser för en omfattandeteknisk rådgivning och besiktning. Stora utbildningsinsatser för byggnads- ochVVS-tekniker erfordras för att möjliggöra en sådan uppbyggnad. Eftersamråd med statsrådet vilt jag anföra följande. Detkommer att föreligga ett stort utbildningsbehov även om vi kan räkna med attenergisparprogrammet kommer att sysselsätta människor som ärarbetslösa och som redan har den behövliga utbildningen. Utbildningsbehovet börtillgodoses såväl genom insatser inom ramen för gymnasieskolan som inom ramenför arbetsmarknadsutbildningen. Behovetav åtgärder inom gymnasieutbildningen för att tillgodose det aktuellautbildningsbehovet får prövas fortlöpande. Jag kan vidare meddela attskolöverstyrelsen har inkommit till med skrivelse ominrättande av en drift- och underhåltsteknisk linje för bl. Dessa frågor kommer att behandlas i samband medbudgetproposition för /79. Inomutbildningsdepartementet bereds även frågan om drift- och underhåltstekniskutbildning inom de tekniska högskotorna. 1977/78:76 20 Såvittavser arbetsmarknadsutbildningen vitt jag efter samråd med arbetsmarknadsministernerinra om att behovet av kurser för olika yrken bedöms åriigen i de s. k.ramplanerna. I3essa utarbetas länsvis i samråd mellan arbetsmarknads- ochskolmyndigheter samt arbetsmarknadens parter för att sedan samordnas för helarikel. Enligt huvudregeln är AMU-kurserna förbehållna dem som är eller löperrisk att bli arbetslösa, men titt bristyrkes-utbildningen har alla vuxnatillträde. Om rekryteringsproblem skulle uppstå när det gällerenergisparprogrammet ankommer del på att pröva ombristyrkesutbildningen kan utvidgas utöver nuvarande omfattning. Jagkommer vidare att föreslå regeringen att i budgetpropositionen för budgeiåret1978/79 beräkna medel för sådana fortbildningskurser som bör komma titt ståndför att ge redan yrkesverksamma vidareutbildning i energisparfrågor. Eftersamråd med chefen för industridepartementet vill jag anföra följande. Vihar en betydande överkapacitet i en stor del avbyggmaterialindustrin. Detta har stor betydelse för möjligheterna att satsa påenergisparande åtgärder. Dedelar av byggmaterialinduslrin som har väsentlig överkapacitet är beroendeav en ökning av byggnadsverksamheten om nedläggningar och ökad arbetslöshetskall kunna undvikas . Å andra sidan kan satsningen påett omfattande energisparprogram medföra en kapcitetsbrist inom vissadelbranscher inom byggmaterialindustrin. Departementspromemorian visar att dentrånga sektorn inom byggmaterialindustrin under det närmasle året ärmineralullsproduktionen. Utbyggnader av kapaciteten genomförs emellertid förnärvarande varför problemen kommer att kunna elimineras. efter 1978kommer således samtliga berörda byggmaterialbranscher att ha tillräcktigkapacitet för en verksamhet inom ramen för sparalternativ 111 utan alt vare sigimportbehovel ökar eller exporlmöjligheterna minskar. Detta gälleräven medhänsyn till industriverkets prognos om utvecklingen av byggnadsverksamheten iövrigi, som bl. a. innebär att ca 64 000 lägenheter lärdigstälts och70-72 1985. Förvissa material, exempelvis tätningslisier, ärden lekniska livslängden så kortatt industrin kan räkna med att en hög efterfrågenivå skall kunna upprätthållaskonlinueriigt. För annal malerial är livslängden så lång all återinvesteringarinte blir aktuella under byggnadens återstående brukstid. Om genomförandetaktenär mycket hög kan förelagen därför komma att erfara en nedgång i efterfråganefter . De måste då räkna med att en det av den utmstning, somanskaffas nu inte kommeratt kunna utnyttjas titts den är försliten.Produktionen kan därför komma att belastas med extra höga 1977/78:76 21 avskrivningskostnader.Jag vill dock peka på möjligheten att utveckla en exportmarknad förenhögklassig svensk energisparteknik, vilket kan bidraga till en hög produktionsnivå,även efter det att energisparprogrammet minskat i omfattning. Genomförandet avett ambitiöst energisparprogram under en kort tidsrymd erbjuder vidaremöjligheter att effektivisera produktionen av vissa slag av byggnadsmaterialavsedda för energisparande ändamål. Jagvill starkt stryka under betydelsen av att industrin försitt utvecklingsarbeteoch sin investeringsplanering har kännedom om den framtida allmännainriktningen och omfattningen i grova drag av de energisparande åtgärderna.Detta är ett av skälen titt att jag i del följande finner det lämpligt attföreslå ett sparmål beträffande del befintliga byggnadsbeståndet . Detta kan tyckas i viss mån strida mot vad jag har anfört omkravet på fiexibititet i programmets genomförande. Det råder emellertid intenågon avgörande motsättning mellan dessa två krav. All produktion sker underviss osäkerhet om framtida efterfrågan. Investering miljarder kr. 80-70 -60 -50 -40 -30 -20 -10 ---- T----- 1----- Illl Besparing O 10 20 30 /år netto Samband mellan energibesparing och investeringsutgift exklusive mervärdeskatt p.g.a. energisparprogram. Prop.1977/78:76 22 Departementspromemoriansbedömning av investeringarna vid olika sparprogram kan illustreras med följandetvå diagram. Det första diagrammet (figur 1.1) redovisar de investeringar sombör belasta en samhällsekonomisk kalkyl nämligen de merkostnader som blirföljden av energibesparingarna. Flera av de energisparande åtgärder som kankomma i fråga innebär utbyte eller renovering av befintligabyggnadsdelar, exempelvis fönster och fasadbeklädnad. I de fall dessarenoveringsåtgärder och ersättningsinvesteringar ändå skulle ha genomförts vidsamma tidpunkt tUlkommer enbart den eventuella merkostnaden för ett dyrareersättningsmaterial eller en dyrare konstmktion. I de fallersättningsinvesteringen skulle ha utförts tillkommer enräntekostnad. Jag finner denna bedömning rimlig. 1det andra diagrammet (figur 1.2) visas de totala investeringsutgifternaexklusive mervärdeskatt för genomförande av energisparmål på olikaambitionsnivå. Detta diagram innefattar således exempelvis också utgifter förfasadrenoveringar trots att dessa skulle ha kommit till stånd även omenergisparprogrammet inte genomförs. Den del av de energisparande Investering miljarder kr. 80-70 -60 50 -40 30 -20 -10 - " ' ' ' ' ' Besparing O 10 20 30 /år netto