prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningen förutsätterull föredrugunden och ordtorunde hur erfor-derligu kunskuper på sukområdet ochbrunschkännedom. De föriroendevuldu ledumöternus kännedom på det lokala planetom de skuttskyldigus situution och miljö ur därför enligt utredningen särskiltvärdefull, efiersom den kompletterur underiuget för ttixeringcn. Utredningenföreslår vidure alt regler införs om rätt all pukallu proportionellt vul. Dehärberördu beslummelsernu om vul uv leduniöter skull enligt förslugel las in i6 § 3 mom. Valbarhets-och behörighetsvillkor m. m. 113 § I mom. TL föreskrivs vissu allmännu kompelenskruv förordlor;mde och övriguledumöler och suppleunter i tuxeringsnärnnd. Till sådtinu funktionärer skullsålundu utses redliga och allmänt uktude personer som kun untus besitiu nödiginsikt och erfurenhet. Till ledumöler och suppleunter i särskildluxeringsnänind skull utses personer som besitter särskild insikt ocherfarenhet i laxeringsfrågor soni unkommer på nämnden. Utredningen föreslår atlsamma krav i fortsättningen skall ställas på ledumöler i lokul och särskildnämnd nämligen utt de kun untas besitiu erforderlig insikt i debeskaiiningsfrågor som unkommer på nämnden. Utredningenfrumhåller vidure ull leduniot eller suppleunt i luxeringsnämnd f n. tordevuru oförhindrad ull fullgöru sitt uppdrug även om han för taxeringsåret blivitmantulsskriven i annan konimun. Del kun förefalla tveksumt om en såduntillämpning uv bestämmelsernu överensstämmer med del grundläggande kruvet påledumoiens unknyining till kommunen. För en treårig mandatperiod unserutredningen en moisvurunde rättstillämpning bli direkt olämplig. Utredningenpåpekur ull enligt kommunatlugen skull konimunfullmäkiig eller suppleantomedelburt frånträdu sitt uppdrug om hun är kyrkobokförd ikommunen. Utredningen unser uv pruktisku skäl del dock inte lämpligt ull intorumoisvurunde regler för ledamot eller suppleant i taxeringsnämnd. En anknytninglill munttilsskrivningen fårunses vuru buttre. Utredningenföreslår sålundu uti ett uttryckligt förbud införs i 13 § 3 mom. för ledamoteller suppleunt i tuxeringsniimnd utt utöva sill uppdrug om hun för tuxeringsårunder munduiperioden blivit mantulsskriven i unnun kommun än den där hun valls.På grund uv bestämmelsen i 4 mom. blir hun i sådant full skyldig utt frånträduuppdraget. Förbudet kommer också atl gällu sådun ledamot eller suppleunt isärskild luxeringsnämnd som tor taxeringsår blivitmuniulsskriven i unnun konimun än den, där 1977/78:181 74 hun vults, även om båda dessu kommuner hör till summusärskilda laxeringsdisirikt. Kruvet i 6 § 2 mom. i dess toreslugnu lydelse uttminsl en ledumot skull i särskild taxeringsnämnd väljus för vurje kommun iluxeringsdistriktei, motiverur att ledumoien eller supptetinten i dessu fullskull frånträdu sill uppdrug. Utredningen tur vidure upp frågun om mun även iforisäli-ningen bör ge t u x e r i n gs t ju' n s t e m ä n uppdrug som luxeringsnämndsordförunde.Utredningen påpekar ;itt del mot en sådan ordning ofiu anförs ull den kun skupujävssiluulioner och en misstro hos de skullskyldiga beirälTunde denopartiska handläggnittgen uv dcrus besvärsärenden. Utredningen konsiuterar ull jävslYugornu i princip inte ärnågot specifikt problem för tuxeringsfunktionärer. Uppkommer en jävssiiutitionskall funktionären i frågu enligt vunligu regler uvstå frun ull hundlägguärendet. mening är det emellertid ungelägel utt de skattskyldiga hurförtroende för tuxeringsfunkiionärernus htindläggning uv de skuttskyldigustuxeringsärenden. Utredningen unser titt del från dennu synpunkt kun vurumindre lämpligt utt tuxeringsljänsiemän fungerar som ordförande. Fleraomständigheter tulur dock enligt utredningens mening mot utt införu ettgenerellt förbud för tjänstemän inom skatteudminislrutionen att vura ordförande.Utredningen pekar här på bl. u. kruven på ökude kunskuper hos ordförundenu iden nya orgunisutionen och på de svårigheter som redan f n. finns ull rekryterukunniga ordförunde utanför skutieudminislrutionen. Vidure framhållerutredningen atl ordförandeuppdragen är värdefulla för tjunstemunnen frånuibildningssynpunkt. Utredningen erinrar också i deltu summunhung om altlidigure förbud för vissu tuxeringsljänsiemän alt innehu uppdrug somluxeringsnämndsordförunde successivt lugits bort. Utredningen unser att bisyssleförbudei i 13 §stutstjänslemunnalagen (numeruö kup. 1 § lagen om offentlig anställ ning) börutgöra till räck lig garunii för ull tjänstemun inte ges uppdrug som ordförundeom det innebiir risk för utt förtroendet tor hans opurliskhet itjänsteutövningen minskar. Utredningen framhåller ull länsstyrelsernu måsteägnu dennu frågu särskild uppmärksum-het. Enligt utredningens mening är detuppenbart atl exempelvis skullechef, tuxeringsdirektöroch revisionsdirektör medhänsyn till deras funktioner inte bör kommu i frågu för uppdrag som ordförande. Mandatperiod för ordföranden m. m. Förslaget alt munduiperioden för ordförunden skallförlängas från ett till lämnas utan erinrun uv fiertuleiremissinstanser. Flera remissinstanser ställer sig emellertid tveksamma tilleller avstyrker förslaget. Prop.1977/78:181 75 FOR är av den bestämda uppfattningen alt en utökning uvmunduttiden till i kombinuiion med utt ordtorunden btirengugeradhelaårei kommer ull avsevärt hämma rekryteringen tiv ordföranden. Del finnssålunda enligt uniedning untu alt många kommer ull känna tvekan inför uttbindu sig för en så som bl. u. med hänsyn lill uti uppdragetär ett frilidsurbete. unser därför all ordförande även i fortsättningen börförordnas tor i tuget. i unser ull frågan omförlängning uv munduttiden för luxeringsnämndsordförunde bör närmure övervägas.Del torde enligt gå lättare att få duktiga funktionärer om deinte behöver bindu sig ål gången. Om någon funktionär skullevisa sig vara mindre lämplig är det också enklare ull inte förordnu hononi pånytt än att frånta honom förordnundet. Det kun vidare, påpekar ,av flera skäl vuru lämpligt att låta en funktionär bytu taxeringsdistriki. Ettbetydande antal laxeringsfunklionärer torde även i den nyu orgunisutionenutgöras av pensionärer. För dem är treårig mandattid mångu gånger olämplig. Liknunde synpunkter anförs av länsstyrelserna iÖstergötlands. och Skaraboigs län sumi lokala skattemyndigheterna iSkövde och , lokala skattemyndigheterna i och . Även förslugel att vid förfall förordföranden skutt hu rätt alt förordna ersättare för denne lämnas uiun erinrunuv flertalet remissinstanser. Flera remissinstanser förordar dock atl fråganom ersättare löses på annat sätt. FOR anser sålundu ull ersätture bör förordnas sumtidigtmed ull ordförunde förordnas och att ersättaren bör varu knuten lill viss ellervissa ordförande. Ersättaren bör enligt närvara vid taxeringsnämndensförsta sammanträde och ha rättighet ull närvaru vid övrigu summuniräden isyfte att fä kontinuitet i tuxeringsnämndens arbete vid förfall för ordförande. Även lånsslyrelsen i , lokalaskattemyndigheterna i , och samt Föreningen anser att ersättare bör förordnus i sumtligu nämndersiimtidigt som ordförunde utses. Lokala skattemyndigheten i anser också att länsstyrelsenredan från början bör förordnu ersätture för ordförunden. Såväl den ordinarieordföranden som ersättaren har då möjlighet ull i sumråd planera uppläggningav arbetet, inptanering uv ledighet m. m. Enligt myndigheten bör man inteförord na en personlig ersättare för vurje ordförunde uiun i stället bör förhelu tuxeringsperioden utses några ersätture för ordförundena i eil störreantal nämnder. Liknunde synpunkter anförs uv övrigu lokala skattemyndigheter iMalmöhus län. Lokala skattemyndigheterna i sumt län unser att taxeringsnämnden bör kunnu inom sig utse ledamot ull föraordet vid förfall för ordförunden och föreslår ull bestämmelsernu i 62 § ändrusi enlighet härmed. Prop.1977/78:181 76 Förslaget;itl unlulet föriroendevuldu ledumöler i surskild nämnd får vara högst tolvtill antalet kritiserus uv någru remissinstanser. Enligtkammarrätten i är detta ullttbr mångu ledamöter och urbetet inämndernu kan befurus bli tungrott. De föriroendevuldu ledumöternus kännedompå det lokulu plunet om de skuttskyldigus situation kan visseriigen vura nyttigmen värdet bör enligt ktimmurrätten inte överdri-vus. Länsstyrelseni anser ull åtta valda ledamöter i ullmunhel är tillräckligt.I konsekvens härmed bör mun enligt länsstyrel.sen inte införu den föreslugnubestämmelsen ull i särskild luxeringsnänind minsl en leduniot skull väljus förvurje kommun som ingår i luxeringsdistriktei. påpekur utt länethur elvu kommuner och att aniulei skutlskyldigu i kommunernti vurierurkrufiigt. Även med muximulu tolv ledumöler i särskild luxeringsnämnd blir deolika kommunernus skutlskyldigu proponionellt sett mycket olika repre.scnlerudei en särskild laxeringsnämnd vurs verksamhetsområde omfuttur heki länet.Länsstyrelsen trumhåller ull det blir nödvändigt, om mun skull kunnu ulnyttjufördelurnu med brunschvis grunskning, utt låtu någrti särskildutuxering.sdistrikt omfaltu helu länet. Den iniegrerude grunsk-ningen avfåmunsbolag och deras delägure, vilku kun bo vur som hel.st i länet, näru nognödvändiggör summu suk. Enligi kun mun med fördel låtu enleduniot representera mer än en konimun för att få en fultödigurerepresenlution från de största kommunernu. finner det också vuruUV myckel stort värde om lundstingel ges möjlighet utt välju ledumöler ochsuppleunter i särskildu taxeringsnämnder. Mun bör enligt helstföreskriva, all ledamöter i särskild luxeringsnämnd skall väljas uv landstingetsförvuliningsutskott niir mer än en konimun ingår i luxeringsdistriktei. Enföljd uv deltu blir ull mun lx)r slopu de föreslagnu bestämmelsernu i 4 § omull särskilt tuxeringsdistrikt får omfuttu högst tolv kommuner och i 6§ om atlminst en ledamot skatt i .särskild nämnd väljas för vurje konimun som ingår iluxeringsdistriktei. Liknundesynpunkter unförs uv länsstvrelsen i . Även iStockholms län uvsiyrker förslugel utt minst en ledumol skull väljus för vurjekommun som ingår i luxeringsdistriktei. Liinsstyretsen påpekur utt samtligutuxeringsdisirikt i länet tor tuxering av uktiebolug, ekonomiska och ideellaföreningar Siimt slifielser omfuttur länets samtliga 23 kommuner. Enligtlänsstyrelsens mening förutsätter inrättandet av branschnämnder ochspecialnämnder i regel att laxeringsdistriktet omfattar helu länet. Någrubetänkligheter hur veterligen inte riktuts mot det förhållandet ull aktiebolag,föreningar och slifielser taxeras av tunsnämnder i , vilketsystem erfurenhetsmässigt fungerur väl. loreslår sålundu, ull denskull ägu rätt utt i erforderlig omfultning bildu tuxeringsdistrikt, somomfuttur mer än 12 kommuner samt atl förvaltnings- Prop.1977/78:181 77 utskott väljer taxeringsnämndsledumöternu i utlu distriktsom omfuttur mer än en kommun. i län uliular sig ocksåför an lundstingel även i fortsättningen bör utse ledumöler i särskildunämnder. i påpekar ull denföreslugnu nyu bestämmelsen i 6 § om utt vul UV leduniot skatt vuraproportionellt i vissa full inte får någon betydelse när endast en ledamotskull väljus. i tillstyrkerförslugel, ull tedamöternu skatt väljas uv primärkommunerna i stället för uvtundstingskommun i de fatt taxeringsnämndens arbetsområde omfattar fierakommuner. Enligt mening bör alltid minst två leduniöter utsesuv varie kommun. För ull någonortskännedom skutt kunnu tillföras nämnden,börarbetsområdena inte vara större än sex kommuner, varigenom del blir möjligtalt utse två ledumöler från vurje kommun. i frumhåller ull enförutsättning för meningsfullt tekmunnainfiytande är att ledumöterna när deltaär möjligt utses blund personer som är bosutta inom luxeringsdistriktei.Bestämmelse härom bör enligt mening inskrivus i TL. Svenska kommunjörbundet påpekur utt tillämpning uvproportionellt valsätt enligt förslaget i 6 § tåler sig svårligen förenu medkruvet eller önskemålet i 13 § om ull ledumöler i luxeringsnämnd skatt ägakännedom om olika grupper UV skutlskyldigu inom luxeringsdistriktei och omdisirikiets oliku delur. Ifråguvarande bestämmelse i 13 § synes därför böra utgå. i unser ullkvulifikutionskruven på ledumöler och suppleunter i särskild luxeringsnämndbör sällas högre än för sådana funktionärer i lokul nämnd i likhet med vud somf n. gäller. i anser ull förslugel titt ändring i13 § I mom. ställer kruv som i vissu fult är svåru utt uppfyttu och anser ullnuvurunde lydelse av lagrummet är bättre. Uttalanden i samma riktning görs avFöreningen la.xeringsrevisorer. Länssiyrelsen i och Föreningen anseratt kravet pu svenskt medborgurskupbör slopas somvutbarhetsvitlkor. 1 slättet bör kruv på vulburhet i kommunen stätl;)s upp. Kammarrätten i unser ull bestämmelsen i 14 § 2mom. om hur man får fytlu tuckun i fall då varken ledamot etter suppleantkommit titt summaniriide är otidsenlig och rimmar iitu med nämndernas uppgifieroch befogenheter i den nya orgunisutionen. Enligt kummurrättens mening börföreskrifien mönslrus ut. Av summu mening är lånsslyrelsen i . Frågun o ni t u x e r i n gs t ju n se m a n bör fåförordnunde som luxeringsnämndsordförunde diskuteriis uv en stort untutremissinslunser. Det hett övervägunde unlulet av de.ssu instanser biträder Prop.1977/78:181 78 projektets uppfuttning utt det inte bör finnas någotgenerellt förbud för ijänslemän inom skulteförvaliningen ull vuru ordförunde itaxeringsnämnd. Lånsslyrelseni beionur vikten av utt kvutificerude personer äverfortsättningsvis kun rekryteras som ordförande i de särskilda taxeringsnämnderna.Då erforderlig kunskap återfinns främst inom skaiteadministru-lionen är detungeläget utt dess personat inte onödigtvis diskvalificeras frånordförandeuppdrag. Endusi där kombinationen av ordförandeskap och ordinurieurbetsuppgifter uppenbart kun ledu titt minskat förtroende för opartiskheten ivederbörundes tjänsteutövning börordförundeskup ej kommu i frågu. Även frånutbildningssynpunkt ärdet värdefullt att personalen bereds möjlighet att ålasig ordförandeuppdrag på fritid. Länssiyrelseni Göieboigs och län frumhåller också ull kravet på goda kunskuper hostaxeringsnämndens ordförande är stort. Om kravet sättes för lågt, kommernämnden lätt un domineras uv den tjänslemun som biträder nämnden meddekturutionsgranskningen. För ull få frum tillräckligt med erfurna och kunnigaluxeringsnämndsordförunde måste enligt mening även tjänstemänkunnu förordnas. Atl vissa angivna tjänstemän på regional nivå inte bör kommu ifrågu för förordnande som luxeringsnämndsordförunde ligger i sakens natur.Länsstyrelsen unser ull summu begränsning även bör gälla motsvarande tjänstemänvid lokal skattemyndighet. Skälet härför är inte främst deras funktion inomadministrationen utan all de är chefstjänstemän för deklarationsgrunskurna. Liknande synpunkter anförs av länsstyrelserna iKristianstads, , och . lokalaskattemyndigheterna i och Jögderier, /SR, . Några remissinstanser diskuterar närmare om vissukutegorier uv tjänstemän utöver dem som utredningen hur nämnt bör utesluiusfrån ordfö-randeuppdrug. Kammarrätten i ifrågusälter sålundu om inte ocksåtjänstemän närmast under det högsta skiktet bör uleslutus. iGävleborgs län anser ull kretsen uv tjänstemän som inte bör komma i fråga föruppdrag som ordförande i laxeringsnämnd bör utökas med domare hoslänsskutierutt sumt chefen förden blivande processenheten. ifrågasättervidure om del är tämptigt atl ge sådant uppdrag titt chef förmervärdeskalteenhei och chef för lokal skutlemyndighei. iVästmanlands län finner del uppenburi ull chef för processenhei inte bör fåförordnunde som ordförande och unser ull detta mångu gånger också är olämpligtäven för taxeringsinten-deni. JK hyser från principiell synpunki siurku betänklighetermot all taxerings-tjänstemän förordnus som luxeringsnämndsordförunde. JK ärmedveten om de svårigheter som f. n. föreligger i frågu om rekryteringen uvkunskupsmäs- sigt kompetenta ordförande utanför skutteadminisirutionen.Reduceringen Prop.1977/78:181 79 UVunlulet luxeringsnämnder bör å undru sidtm i någon mån öku viilmöjlig-heiernublund tänkburu kundiduter. Att kunskupsmussigi kompeieniu ordförunde behövssom motvikt mot de föredrugunde tjänstmännen, vilka får antagas få en betydandeerfarenhet uv luxeringsurbeiei i skilda nämnder, unser JK uppenburi. EnligtJK:s mening får dock svårigheterna med att rekrytera sådunu ordförande inteinnebära ull man därigenom förringur riskerna i fråga om förtroendete förordförandens opartiskhet. JK unser utt man i största möjligu utsträckning börsöka förordna andra un tuxeringsljänsiemän som ordförunde. ÄvenSvenska företagares riksförbund anser ull luxeringsnämndsordförun-denu i förstuhund rekryteras blund personer ulunför skulleudminisiruiionen och uttskatteijänstemän endust i unduntugsfuti tilldelas sådunu uppdrug. Deltu ärnaturligt, för ull luxeringsnämnd i den frumtida orgunisutionen skutt kunnu fåden siurku och fristående ställning som är önskvärd. Förbundet unser uttfurhågomu för utt svårigheter skull uppstå un rekrytera kompetentu ordförundeuiunför skulteadminisirutionens personul är överdrivna. Genom alttaxeringsperioden förtängs och ordförunde själv besparas merparten uvgransknings- och utredningsarbetet bortfuller en stor del uv motståndet mot uttåtaga sig ordförundeuppdrug. LRFfrumhåller ull principen ull gransknings- och utredningsarbetet belräffundedekiurulionerna skull görus av tjänstemän tätt innebiir all också besluten iprukiiken fiyttus över från tuxeringsnämnden titt tjänstemännen. 1 och med uttspecialister granskur dekturutionernu och lämnar förslag titt laxeringar kommerlekmunnen i tuxeringsnämnden utt i sior utsträckning känna sig bundna av derasförstag. Detta ställer i sin tur storu krav på luxeringsnämndsordförunden.Denne måste därför enligt förbundet stå fri och självständig mot lokuluskutlemyndigheten resp. . Om ordförundenu rekryterus frun dessumyndigheter föreligger påtagliga risker för iniressekonfiikt. Det är sålunduenligt torbundet troligt utt taxeringsnämnds-ordförandena i viss utsträckningkommer ull hämius frun grunskarnu. Även om inte formetlu jävssiluulionerbehöver inträfiu kommer ulttid ett slugs detikatessjuv ull vuru för hunden. Detkun, påpekur förbundet, inte vuru tätt ull ibland vura toredrågande utanbestuisruil och ibtund vuru ordförunde med bestuisrätt uiun att påverkas uvsina kolleger och ull påverku dessu. I vart fult torde del vuru svårt ullvinnudeskuitskytdigas förtroende för ttixeringsnämn-dens oväld vid sådanturvut. Det är därför enligt förbundets uppfuttning uteslutet utt rekryteruluxeringsnumndsordförundenii ur skuiiemyndighe-ternas tjänsiemannukrets. Fleruremissinstanser tur upp frågun om u r vod e ri n ge n uvtuxerings-numndsordforundena. Länsstyrelseni påpekur ull en väsentlig anledning titt svårigheten att fåpersoner utanförskulteadministralionen att ta uppdrug som ordförunde i luxeringsnänindär utt urvodet är ulltför lågt och ull dess storlek inte blir känt förräniefierhund. Länsstvrelsen förutsutter därför att urvodenu Prop.1977/78:181 80 titt ordförundenu i tuxeringsnämndernu ses över så uttordförundenu får en skälig ersättning försitt urbete och fördel stora unsvursom i del nyusystemei kommer ull åvitu dem. Vidtire bör gesmöjlighet atl redun före tuxeringsurbetets börjun ge ordförundenu bindundebesked om vilket arvode som minst sku kunnu påräknus. Liknunde synpunkter anförs av länsstyrelserna iKopparheigs och . Någru remissinslunser diskuterar ersullningsfrågun medutgångspunkt i ordförundens urbetsrätisligu st ;i Ilning. FOR unserdel sålundu diskulubell huruvidu rollen som ordförunde skull innehus i form uvett tortroendeuppdrug och påpekur bl. u. un rätten till semesterersätiningpåverkus härav. Förbundet unser ull dennu viktiga fråga bör penetrerus i detfortsuitu uiredningsurbetet. Därvid bör enligt förbundet beukius atlordföranden i den nya tuxeringsorgunisationen kommer att hu en roll som mer äntidigare blir tik en domures. Förbundet unser all någrti frågor som rörordtorundens ställning bör lus upp redun . Sålundu finner förbundet det myckelungetägei ull ordförundenu vid övergång till den nyutuxeringsorganis;itionen,gesrätiult förhundtuomurvoden och ersättning förkoslnuder i sumband med luxeringsurbeiei. Ett kruv från förbundets sida ärockså utt en urvodesram bör vuru känd för vur och en som hur ull la ställningtitt ett uppdrug som ordförunde. Förbundet unser vidure utt utredningen grovtunderskultat ordförandens utbildningsbehov och vilt med skärpa framhållanödvändigheten uv utt ordförunde likväl som andru funktionärer inom iuxeringsorganis;itionenerhåller den utbildning som krävs för uppgifien. Förbundet lorutsuiter ullutredningen i sitt forisutta urbete mer i deiulj anger hur ordförundenusutbildningsbehov skall tillgodoses. EnligtFöreningen förefaller det med hänsyn till de nyu lugarnupå arbeisräitens område mindre troligt ull någon i frumtiden skulle åtugu sigförordnunde som ordförande uiun ull själv kunnu inverku på exempelvisersättningens storlek; semester m. m. Redun i dug utgör förordnunde uvordförunde en av större åierkom-munde problem bl. u.Ijeroende på ull ingen på förhund vet vilken ersättning som slutligen kommeratl utgå för ett redan utfört arbete. För atl motverka deltu synes delföreningen mera i tiden ull unse ordförundeskupet i taxeringsnämnd .somurvodesun.ställning. Härigenom hur möjlighet utt direkt påförfrågun unge urvodeis storlek i förekommunde full uppräknat medsemesierersuiining. Liknunde synpunkter unförs uv lokala skaiiemyndigheierna iMalmö och fögderier. Lokala skallemyndigheten i fögderi unser ullordförundeupp-drugei kommer ull krävu så stor urbetsinsuts att det bör åviludeltidsijänst-görunde ijänsteniän. Prop.1977/78:181 81 Förarbetet i taxeringsnämnden med deklarationsgranskning och därmed sammanhängandeuppgifier gäller delvis skilda regler beroende på om taxeringsinspektörbiträder nämnden eller ej. 1 taxeringsnämnd som intebiträds av taxeringsinspektör-dvs. huvudsakligen lokal nämnd - är det iprincip ordföranden som svarar för granskningen och föredragningen. Han skallvidare bl. a. tillhandahålla blanketter, lämna deklarationsupplysningar, taemot deklarationer och expediera beslut m. m. (7 §). I sådan nämnd skall dockäven kronoombud granska deklarationerna. Vissa deklarationer far efterlänsstyrelsens medgivande granskas av kronoombudet ensam. Denne skall också iövrigt biträda ordföranden under taxeringsarbetet (9 §). med biträde av taxeringsinspektör ombesörjer denne väsentlig delav arbetet med granskning och föredragning. Hun sköter också vissa kontuktermed de skattskyldiga och expeditionella göromål (10§). 1 sådan nämnd harordföranden till huvudsaklig uppgifi att leda nämndens arbete. Han skall vidarebl. a. granska deklarationer i den utsträckning som behövs för en noggrann ochtillföriitlig taxering (8 §). Z,oA:a/skattemyndighet skall sortera inkomna deklarationer och efter anvisningar avskattechefen välja ut de deklarationer som skall behandlas av särskild nämnd.Skattemyndigheten skall i övrigt medverka vid taxeringsarbetet i förstainstans. a. kontrollerar lokal skattemyndighet att taxeringsnämndensbeslut är tekniskt korrekt och fullständigt, så att databehandling är möjlig.Upptäcks materiella fel sänds deklarationen åter till svarar också för att fel som upptäcks vid databehandlingenblir rättade. De nämnda uppgifterna hänger samman med att lokal skattemyndigheti regel ombesörjer längdföringen av taxeringsnämndens beslut. medverkar också i arbetet med att fordra in felandedeklarationer. a. brukar skuttemyndigheten sändu ut erinringaromdeklarationsskyldigheten och hjälpa till med anmaningsförfa-randet. Bestämmelsernaom sortering, längdföring m. m. var tidigare intagna i 16 § 1 mom. Fr. o. m.1978 års taxering gäller enligt detta lagrum alt lokal skattemyndighet ochlänsstyrelse skall medverka i taxeringsnämnds arbete i enlighet med föreskrifiersom meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer (prop.1976/77:138, SkU 1976/77:49, SFS 1977:416). Sådana föreskrifier har meddelats i6 § TK (SFS 1978:22).