prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — För bidrag till kommunernas kostnader för vård i enskilthem samt för viss försöksverksamhet inom familjevårdens område beräknar jag förnästa budgetår . en ökning med . Vidare beräknar jag450 . för vissa informationskonferenser och viss ANT-verksamhet vidskolorna under nästa budgetår. Slutligen beräknar jag oförändrat anslag med . för vissa kostnader inom . Totalt beräknas för olikainsatser för narkotikamissbrukare under anslaget Bidrag till kommunalanykterhetsnämnder m. m. utöver vad som föreslås i åretsbudgetproposition. Bidrag till organisationer m. m. l977/7Sl:100(bil. 8p, J 7) föreslås ett preliminärt beräknat belopp av 8250 000 kn under anslaget Bidrag till organisationer m, m. Med hänvisning tillvad jag tidigare anfört beräknar jag ett ytterligare medelsbehov under anslagetav I 20D . Av anslaget avses , för bidrag tilllänksammanslulningar saml sammanslutningar för stöd och hjälp ål läkemedelsmissbrukarem, m. För bidrag till olika insatser av kommuner och frivilliga organisationersom ägnar sig åt rehabilitering av alkohol- eller narkotikamissbrukare m, fi,beräknar jag . När del gäller stödels inriktning bör särskiltbeaktas projekt som avser insatser för ungdomar i riskzonen för missbmk.Slutligen beräknar jag , som bidrag till försök med alternativabehandlingsformer för missbrukare bland ungdomsvårdsskoleelever. Medåberopande av vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1, godkänna den av mig förordadeändringen av grunderna för driflbi-dragen till behandlingshem ochinackorderingshem för narkotikamissbrukare, 2, lill Bidrag ti/I anordnande avvårdanstalter och Inackorderingshem m. m. under femte huvudtiteln /79 anvisa ett reservationsanslag av I , Prop.1977/78:105 57 3. till Bidrag lill driften avvårdanstalter och inackorderingshem m. in. utöver vad som föreslås i prop.1977/78:100 (bil. J 4) anvisa 2 900 000 kn för /79, 4. lill Bidrag till kommunalanykterhelsnämnder m. m. utöver vad som föreslås i prop. 1977/78:100 (bil. 8 p.J 5) anvisa 5 250 000 kn för /79, 5. lill Bidrag till organisationerm. m. under femte huvudtiteln för /79 anvisa ett anslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Redovisning från regeringens ledningsgrupp förnarkotikafrågor ISBN91-38-04059 X Gotab, 1978 TillStatsrådet och Chefen för Regeringenbemyndigade chefen för aU tillkalla ensärskild ledningsgrupp för narkotikafrågor. Medstöd av bemyndigandet tillkallades följande ledamöter, nämligenstatssekreteraren , tillika ordförande, statssekreteraren , förbundsdirektören , generaltulldirek-tören ,förbundsdirektören , generaldirektören ,generaldirektören , rikspolischefen , generaldirektörenBertil , generaldirektören och riksåklagaren . EfterOrrings bortgång har t. f generaldirektören närvarit vidledningsgruppens sammanträden. Föratt fortlöpande informera om ledningsgruppens arbete utsågs enpolitisk referensgrupp. I denna har (), (), () och () ingått. Somexperter i ledningsgruppen har deltagit hovrättsassessorerna ,och Axel , . Sekreterarei ledningsgruppen har varit byrådirektören och sekreterarenHans Lundborg. Sekretariatet har biträtts av forskningsassistenten i familjevärds- och informationsfrågor, av byråsekreteraren i utvärderingsfrågor samt av kanslislen i administrativafrågor. Ledningsgruppenför narkotikafrågor överiämnar härmed sin slutrapport. 1 Inledning........................................................ 11 1.1 Bakgmnd..................................................... .... 11 1.2 Arbetets uppläggning..................................... 11 1.3 Ledningsgmppensniopunktsprogram.................. 11 1.4 Slutrapporten............................................... 13 1.5 Uppföljning av ledningsgruppensarbete............. 13 1.5.1 Narkolikagruppen inom brottsförebyggande rådet 13 1.6 Tillbakablick................................................. 14 1.6.1 Missbrukets framväxt.............................. 14 1.6.2 Samhällets motåtgärder........................... 14 1.7 Uppskattningarav missbrukets omfattning......... .... 16 2 Lägesbeskrivning- vårdbehov............................ .... 17 2.1 Inledning..................................................... .... 17 2.1.1 Syftet med lägesbeskrivningen.................. .... 17 2.1.2 Arbetsformer......................................... .... 18 2.1.3 Vissa definitioner.................................... .... 18 2.2 Bedömning avmissbruksläget.......................... .... 19 3 Förebyggandeåtgärder - information................... .... 21 3.1 Förebyggandeåtgärder................................ 21 3.1.1 Inledning.............................................. 21 3.1.2 Nuvarande situation................................ .... 22 3.1.2.1 Generella åtgärder.......................... .... 22 3.1.2.2 Åigärder för ungdomar iriskzonen...... .... 23 3.1.3.......................................................... Utvecklingsarbeteoch projektverksamhet 24 3.1.3.1 Arbetsmarknadsinsatser................... .... 24 3.1.3.2 Försök med fritidsverksamhet........... .... 25 3.1.3.3 Projekt inom skolans område............. .... 25 3.1.3.4 Arbetsgmppens förslag omsärskilda åtgärder pä skolans område 25 3.1.3.4.1 Åtgärder för att befrämja enpositiv skolgång och fritid för elever i riskzonen .... 26 3.1.3.4.2 Åtgärder föratt underlättaövergången frånskola till arbetsliv......... .... 26 3.1.3.4.3 Åtgärder för att stimulerasocial och emotionell utveckling hos elever i riskzonen.......................... 27 3.1.3.4.4 Åtgärder för att ökavuxenkontakterna för ungdomar i riskzonen 27 3.1.4Ledningsgruppens överväganden och förslag 28 3.2 Information................................................ 29 3.2.1 Bakgmnd.............................................. .... 29 3.2.2 Information med samhällsstöd................... 30 3.2.2.1 Skolan......................................... 30 3.2.2.2 narkotikaupplysning (CAN) 31 3.2.2.3 ().............. 31 h-nämnden................................... .... 32 Nämndenför alkoholfrågor............... 32 3.2.2.5 ()....... 32 3.2.2.6 Nykterhetsorganisationer m. fl.......... .... 33 3.2.2.7 Ungdomsorganisationer.................... 33 3.2.2.8 Övrigt.......................................... 33 3.2.3 Informationsbegreppet............................ .... 33 3.2.4 Redovisning av överläggningarmed ungdomsorganisationer m. fl 34 3.2.4.1 Informationsklimat -informationspolitik 35 3.2.4.2 Bidragen från statensungdomsråd..... 35 3.2.4.3 Metoder och medel iinformationsarbetet 36 3.2.4.4 Organisationemas behov avservice i informationsfrågor 36 3.2.4.5 Utvärdering och uppföljning.............. 37 3.2.5.......................................................... Ledningsgruppensöverväganden och förslag 37 3.2.5.1 Information på skolans område.......... 38 3.2.5.3 Samordnat informationsprojektpå .... 40 3.2.5.4 Utvärderingar ochundersökningar om opinionsläget 40 4Behandling av narkotikamissbmkare..................... ... 41 4.1 Inledning..................................................... ... 41 4.2 Narkomanvårdens utveckling........................... 41 4.3 Nuvarande vårdkapacitet................................ ... 42 4.4 Den särskilda narkomanvården -ledningsgmppens överväganden 43 4.4.1 Akut- och korttidsvård............................ ... 43 4.4.2 Öppen vård........................................... ... 44 4.4.3 Behandlingshem...................................... 44 4.4.4 Mindre behandlingsenheter....................... 45 4.4.5 Efteirvård.............................................. 45 4.4.6 Ytteriigare synpunkter............................. 46 4.5 Ledningsgmppensförslag............................... 47 4.5.1 Behandlingshem..................................... 47 4.5.2 Öppen vård........................................... 49 4.5.3 Förändringar av vissastatsbidragsregler m. m 50 4.5.3.1 Familjevårdshem............................ 50 4.5.3.2 Statsbidrag vid vård i enskiltvårdhem/enskilt barnhem 50 4.5.3.3 Försöksverksamhet vid vissainackorderingshem 4.5.3.4 Ändradnivå på driftbidragen till behandlingshem ochinackorderingshem.................... 5' 5 Familjevård(vård i enskilt hem)........................... 52 5.1 Inledning..................................................... ....... 5.2 Bakgrund..................................................... .... 52 5.2.1 Familjevårdens omfattning........................ .... 52 5.2.2 Utrednings- och utvecklingsarbete............. .... 53 5.3 Projektgruppensarbete.................................. .... 54 5.3.1 Arbetets inriktning.................................. .... 54 5.3.2 Problemområden..................................... 54 5.3.3 Behov av utveckling................................ 56 5.34 Behov av samarbete och samverkan.......... 56 5.3.5 Ekonomiska och praktiska frågor för familjehemmen... 57 5.4 Ledningsgmppensöverväganden och förslag....... 58 5.4.1 Projektgmpp för familjevård...................... .... 58 5.4.2 Försök med utveckladfamiljevård i 59 5.4.3 Kartläggning och utveckling avfamiljevård i län...................................................... .... 60 5.4.4 Försök med konlrakleradefamiljehem pä 61 5.4.5 Stöd till RFHL för försök medgårdsverksamhet/familjevård i och .......................................................... .... 61 5.4.6 Kostnader m. m...................................... .... 62 6 Utbildning....................................................... .... 62 6.1 Bakgmnd...................................................... .... 62 6.2 Nuvarande situation....................................... .... 63 6.2.1 Krävande arbete.................................. .... 63 6.3 Uppläggning av utbildningen............................ .... 65 6.4 Ledningsgmppens förslag................................ .... 67 7 Utvärderingav narkomanvården.......................... 67 7.1 Inledning...................................................... 67 7.2 Bakgrund...................................................... 67 7.3 Nuvarande situation....................................... 70 7.3.1 Behandlingsforskningens läge................. 70 7.3.2 Försöksverksamhet................................. 71 7.3.3 Kartläggning av vårdresurserna.................. 71 7.3.4 Kartläggning avbehandlingsforskningen....... 71 7.3.5 Dokumentation avforskningsrapporter......... 72 7.4 Utvecklingsarbete -aktuella forskningsbehov...... 72 7.4.1 Uppföljning............................................ 72 7.4.2 Tillämpad forskning.................................. 73 7.4.2.1 Vårdkedjan.................................... 73 7.4.2.2 Studier kring avgiftning ochabstinens 73 7.4.2.3 Akut- och korttidsvård.................... 73 7.4.2.4 Motivationsforskning....................... 73 7.4.2.5 Marginalkonflikter............................ 74 7.4.2.6 Jämförelse mellanbehandlingsalternativ 74 7.4.2.7 Olika typer av droger....................... 74 7.4.2.8 Social uppföljning........................... ..... 74 7.4.2.9 Kriminalvårdsfrågor.......................... ..... 74 7.4.2.10 Vård med stöd av LSPV................... ..... 75 7.4.3........................................................... Teoretiskastudier 75 7.5 Ledningsgruppensöverväganden och förslag....... ..... 76 8 Missbrukamassituation på arbetsmarknaden.......... ..... 77 8.1 Inledning...................................................... ..... 77 8.2 Bakgmnd...................................................... ..... 78 8.2.1 Arbetsmarknadens utveckling.................... ..... 78 8.2.2 Missbmkarnasarbetsmarknadssituation....... ..... 78 8.2.3 Särskilda problem i dagens läge.................. 80 8.2.3.1 Den offentliga sektorn..................... 80 8.2.3.2 Kontakter mellan behandlingshemoch arbetsliv 80 8.2.3.3 Arbetsförmedlingens resurser............ ..... gl 8.3 Utbildnings- ocharbetsmarknadsåtgärder............ 81 8.3.1 Gmndläggande utbildning.......................... .... 81 8.3.2 Val av utbildning ochyrkesinriktning............ .... 82 8.3.2.1 Utredningskurser............................. .... 82 8.3.2.2 Folkhögskolor................................. .... 83 8.3.2.3 Praktik- och pryoverksamhet............. §4 8.3.2.4 Kontakt med fackligaorganisationer.... 84 8.4 Ledningsgruppensöverväganden och förslag........ 85 8.4.1 Effektivare resursutnyttjande.................... 85 8.4.2 Rekommendationer beträffandebehandlingshemmen... 86 8.4.3 Förslag tillarbetsmarknadsåtgärder............. .... 87 8.4.4 Uppföljning och utveckling........................ .... 87 8.4.5 Kostnader.............................................. .... 88 9 Polis,tull och rättsväsen.................................... .... 88 9.1 Polisens verksamhet inarkotikabekämpningen..... 88 9.1.2 Utbildning............................................. 90 9.1.3 Internalionella insatser............................ 90 9.1.4 Statens kriminaltekniskalaboratorium......... 91 9.2 Tullens verksamhet inarkolikabekämpningen....... 91 9.3 Beslag......................................................... ... 92 9.4 Narkotikastrafflagen....................................... 93 9.5 Åklagarväsendet........................................... 95 9.6 Domstolsväsendet......................................... 95 9.7 Ledningsgruppensställningstagande.................. 96 10.2 Vidtagna åtgärder......................................... 98 10.3 förslag......................... ... 99 10.4 Ledningsgmppens övervägandenoch förslag....... ... 104 11.1 Bakgrund..................................................... ... '06 11.2 Ledningsgruppens övervägandenoch förslag....... ... 108 Sammanfattning................................................. ... '10 Kommittédirektiv................................................ ... 121 Lägesbeskrivning -vårdbehov............................... ... 123 Stockholmslän................................................ ... 123 Uppsalalän..................................................... ... 127 Södermanlandslän........................................... ... 127 Östergötlandslän............................................. ... 128 Jönköpingslän................................................. ... 129 Kronobergslän................................................ ... 130 Kalmarlän...................................................... ... 131 Gotlandslän.................................................... ... 132 Blekingelän.................................................... ... 133 Göteborgsoch län................................... ... 138 Älvsborgslän................................................... ... 143 Skaraborgslän................................................. ... 144 Värmlandslän.................................................. ... 145 :;län............................................ 148 Enkättill kommunema.......................................... 156 1mars 1977 tillsatte regeringen en särskild ledningsgmpp för narkotikafrågor.Med hänsyn till den allvariiga narkotikasitualionen fick ledningsgruppen iuppdrag atl föreslå och initiera ytteriigare insatser mot narkotikamissbruketoch verka för en samordning på detta område.' Efter åtta månaders arbete läggernu ledningsgruppen fram sin slutrapport med ett niopunktsprogram motnarkotikamissbmket. Samtidigtmed ledningsgmppen tillkallade regeringen en särskild utredare (1977:04) föratt göra en kartläggning av narkotikamissbrukels omfattning. Ledningsgruppensarbete har haft karaktären av en aklionsutredning. För alt fä en bild avnarkotikasitualionen och behovet av olika insatser mot missbruket harledningsgmppen arrangerat regionala överiäggningar i alla län. Vid dessa hardeltagit politiker och tjänstemän från kommuner, landsting och andra berördamyndigheter och organisationer. Som en följd av överiäggningarna har i 15 länsärskilda regionala arbetsgmpper bildats med uppgift att närmare preciseralägel och komma med förslag om åtgärder. I ledningsgmppens och de regionalaarbetsgruppernas regi genomfördes drygt 90överläggningar om narkotikasitualionen ute i landet. Centralt har ett 10-talarbetsgrupper arbetat med olika frågor. Ledningsgruppen börjadesitt arbete med att genomföra fem kontaktmöten (hearings) med representanterför polisen i , medicinska experter och forskare, ideellaorganisationer, personal inom narkomanvården samt personal inom kriminalvården.Sistnämnda kontaklmöte hölls på kriminalvårdsanstalten utanförSödertälje. Enligt direktiven lillledningsgmppen skulle arbetet slutföras ijanuari. Ledningsgruppensförslag till regeringen innefattar följande niopunktsprogram: -Insatser för att intensifiera del förebyggande arbelel och informationen 'Ledningsgruppens direktiv se bilaga 1 - Kraftig förstärkning avvårdresurserna för narkotikamissbrukare - Särskild satsning påfamiljevård inom missbmksområdet - Särskild utbildning förbehandlingspersonal - Ökad forskning och utvärderingav pågående behandlingsarbete - Åigärder för att förbättramissbrukarnas arbetsmarknadssituation - Insatser mot narkotikaproblemeninom kriminalvården - Fortsatt hög prioritet förnarkotikafrågorna i polis- och lullarbetet Föratt nå framgång i arbetet med atl bekämpa narkotikamissbruk krävs samtidigaåtgärder inom en rad områden. Några enkla lösningar finns inte. Syftet med atttillsätta en gmpp med den breda sammansättning som ledningsgmppen haft harvarit att försöka läcka alla de områden som krävs för att de samlade insatsernai narkotikabekämpningen skall bli effektiva. På flera områden harledningsgruppen funnit att del inte är nya metoder eller nya medel som krävsutan främst ett effektivare samarbete mellan alla berörda organ i samhället. Ledningsgmppenhar varit enig om atl den allvariigaste bristen i samhällets åtgärder motnarkotikamissbmket är eftersläpningen i vårdutbyggnaden. Detla har särskiltundersirukits från polisens och tullens sida. Tyngdpunkten i ledningsgruppensarbete har därför legal på vårdområdet och ledningsgruppen förordar en kraftigförstärkning av vårdresurserna, som nära nog innebären fördubbling av antaletplatser på behandlingshem, förstärkning av den öppna vården samt satsning påfamiljevård m. m. Omfattande åtgärder förordas inom kriminalvården.Ledningsgruppen förordar också atl narkotikafrågorna ges fortsatt högprioritet inom polis- och tullverksamheten. Ledningsgruppensförslag, framför allt på vårdsidan, bör ses som en kortsiktig nödvändig uppmstningav vårdresurserna. På återstår många frågor att lösa. Detta gällerexempelvis narkomanvårdens roll i den integrerade socialvård som kan komma attgenomföras på grundval av socialutredningens betänkande (SOU 1977:40). Härtillkommer frågan om vård ulan den enskildes samtycke, vilken f n. övervägs i ensärskild arbetsgrupp inom (se närmare kap. 4).Arbetsgruppen beräknas vara klar med sitt arbete . Frågan omdimensionering av vården av narkotikamissbrukare på bör övervägasnärmare sedan utredningen om narkotikamissbmkets omfattning har redovisat sittuppdrag. Sambanden mellannarkotikabrottsligheten samt den organiserade och den ekonomiska brottslighetenhar inte tagils upp särskilt inom ledningsgruppen. Regeringen har nyligenuppdragit åt brottsförebyggande rådet, BRÅ, att göra en översyn avlagstiftningen på området. BRÅ har bildal en styrgrupp och tre arbetsgrupperför atl fullgöra uppdraget. En av arbetsgrupperna har till uppgift all utredaden organiserade brottsligheten, lill vilken bl. a. räknasnarkotikahanteringen. Detotala statliga kostnaderna för de åtgärder ledningsgruppen föreslår motnarkotikamissbruk uppgår till ca 32 milj. kr. Kostnaderna för olika insatserredovisas i bilaga 4. Irapporten ges först i kapitel 2 ett kortfattat sammandrag av resultaten från deregionala överiäggningar ledningsgsruppen genomfört. 1 bilaga 2 redovisas dessalän för län. I kapitlen 3-11 redovisas varje åtgärdsområde i niopunkts-programmetför sig. Rapporten avslutas med en sammanfattning. 1.5 Uppföljningav ledningsgrupens arbete Föratt de av ledningsgmppen föreslagna åtgärderna skall ge avsedda resultat krävsell intensivt uppföljningsarbete från de berörda huvudmännens ochmyndigheternas sida. Ledningsgruppen föreslår atl del sekretariat som arbetatundergruppen behälls fram till för atl medverka i del arbetesom blir en följd av ledningsgmppens förslag. Ledningsgruppen bör sammankallasen eller före för att följa upp arbetet. 1.5.1Narkotikagruppen inom brottsförebyggandet rådet (BRÅ) InomBRÅ finns en särskild narkotikagrupp med bred representation från berördamyndigheter. Det förefaller lämpligt att t. v. fortsättersitt arbete med att följa missbrukssituationen i landet och vid behov initieraråtgärder. För detta ändamål föreslås att en sekreterare på heltid knyts tillnarkotikagruppen. En viktig uppgift för narkotikagruppen bör vara att arbetaför en effektivare samordning mellan berörda verk, myndigheter ochorganisationer. Narkotikagmppen börlämpligtvjs utökas med representanter förAMS saml LO, TCO och /SR. börjadeinom den av regeringen tillsatta sinverksamhet. Nämnden har bred sammansättning. Tyngdpunkten i nämndens arbetekommer atl vara alkoholpolitisk verksamhet med hänsyn till behovet av insatserpå det området. På bör det övervägas om nämnden också skall ta uppnarkotikafrågor och drogfrågor i ell bredare perspektiv. BRÅ:s narkotikagruppbör söka finna effekfiva former för samarbete med nämnden i syfte att på längresikt underiätta ett integrerat arbete med alkohol- och narkotikafrågor. Vad gäller de regionalaarbetsgmpperna som bildats ute i länen i anslutning till ledningsgruppensarbete är det önskvärt att dessa fortsätter sitt arbete med attsamordna och effektivisera insatserna mot narkotikamissbruket. Respektivearbetsgmpper bör överväga hur arbetet med dessa frågor därefter på lämpligtsätt kan överföras lill redan befintliga samrådsorgan. Narkotikamissbruketär ett förhållandevis nytt problem i . Det ojämförligt störstamissbruksproblemel har varit och är fortfarande alkoholmissbruket. Centralstimulerandemedel började användas medicinskt under mitten av 1930-talel. Preparaten varinte receptbelagda, vilket medförde ell oralt missbruk av dessa. Då det stodklart atl det förelåg risker för vanebildning och missbruk avcentralstimulantia infördes recepttvång och vissa medel avfördes frånmarknaden. Under 1940-lalet och början av 1950-lalet förekom inte någon störreförändring av missbrukssituationen. Antalet missbrukare uppskattades till ca200 personer och missbmket var i huvudsak koncentrerat till Stockholmsregionen.Dessa missbrukare tillhörde ofta gruppen sjukvårdspersonal. fas inleddes när preludin introducerades som avmagringsmedel på marknaden.Missbruk av detta medel, i stor utsträckning i form av ett injektionsmissbruk,ökade kraftigt . Preludin förklarades därför som narkotikumär 1958. Missbmket av centralstimulantia fortsatte dock att öka. Först underbörjan av 1970-lalet torde en viss stagnation ha skett av delta missbruk. Under mitten av 1960-taletbörjade även olika typer av hallucinogena droger och lösningsmedel som LSDresp. thinner missbrukas i större omfattning. Undersenare delen av 1960-lalet gjorde polisen och tullen alll fier beslag av cannabis.Missbruk av cannabis hade varit en förhållandevis okänd företeelsei . Cannabismissbmket fick en vid spridning, framförallt bland skolungdom i hela landet. Utvecklingen med ökandemissbruk av opiater, först morfinbas och därefter heroin, berörs nedan (avsnitt1.7). Dettilltagande narkotikamissbmket föranledde dåvarande medicinalstyrelsen alt år1965 tillsätta en expertgrupp med uppgift atl undersöka situationen. Dennaexpertgrupp ombildades till narkomanvårdskommiltén. Underår 1967 avlämnade narkomanvårdskommittén två delbetänkanden. Kartläggning ochvård (SOU 1967:25) och Kontrollsystemet (SOU 1967:41). På gmndval av dessa tvåbetänkanden beslöt om införande av statsbidrag för allstimulera utbyggnaden av vården för narkotikamissbrukare. beslötriksdagen om en ny narkotikastrafflag, vilken bl. a. innehöll en höjning avstraffet för grovt narkotikabrott till