prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Ensamstående utan barn Makar utan barn Hushåll med 1-2 barn Hushåll med 3-4 barn Hushåll med 5 el. En höjning av de övre hyresgränserna medför, om dennedre gränsen bibehålls, att bostadsbidragets andel av bostadsutgiften kommeratt öka. Styrelsen anser det motiverat att t. v. bibehålla samma maximalabidragsnivå som f.n. Därför föreslår styrelsen att den nedre hyresgränsen höjsfrån 350 till . De föreslagna ändringarna syftar till att återhämta eftersläpningar ochkorrigera de förändringar i stödets inriktning som huvudsakligen är en följd avinflation. Någon real förstärkning av bidragen i förhållande till nivåtorde inte erhållas. Värdet av bidraget per barn har realt minskat avsevärtunder senare år. Styrelsen anser att en ökning av beloppet per barn börövervägas. För att undvika felaktiga utbetalningar avbostadsbidrag till egnahemsägare i vissa fall föreslår attbestämmelsen i 16 § förordningen om statliga bostadsbidrag beträffandeutbetalning till annan än bi-dragstagaren ändras så att bostadsbidrag tillegnahemsägare inte utan kommunens medgivande får utbetalas lill kreditgivare. 1977/78:100 Bilaga16 22 beslutade vid 1975/om fleraförändringar av bostadsbidragen (prop. 1975/76:145, CV 1975/76:25, rskr197.5/76:308), De ändrade reglerna har varit i kraft ,Också vid 1976/beslutade om viktiga reformer inom bostadsbidragssystemet(prop, 1976/77:100 bil, 16, CU 1976/77:18, rskr 1976/77:187), Dessa träder ikraft , De viktigaste ändringarna inför bidragsåret 1978gäller dels möjligheterna för folkpensionärer utan barn att få slatskommunaltbostadsbidrag när det är gynnsammare för dem än vad det kommunalabostadstillägget till folkpension är, dels förbättringar av bostadsbidragenför de föräldrar som inte har sina barn stadigvarande boende hos sig. Vidarehöjs inkomstgränserna för oreducerat bidrag med hänsyn till löneutvecklingen. En av de ändringar som gjordes varatt höja de övre hyresgränser upp till vilka slatskommunalt bostadsbidrag kanutgå. konstaterades att hyresutvecklingen hadevarit sådan atl en betydande del av barnfamiljerna hade bostadskostnader somöversteg de nya hyresgränserna och att denna utveckling kunde väntas fortsätta.Riksdagen beslöt därför (prop, 1977/78:61, CU 1977/78:7, rskr 1977/78: 88) attånyo höja dessa gränser för barnfamiljernas del. Höjningen kommeratt skeden Iapril 1978, redovisar i sin anslagsframställningatt antalet barnfamiljer med bostadsbidrag minskade med ca 72 000 mellan åren1975 och 1976, Antalet hushåll utan barn ökade däremot något. Styrelsenframhåller också att bidragsgivningen successivt förskjuts från familjer medtvå sammanboende föräldrar mot familjer med en förälder. Denna utvecklingstämmer enligt styrelsens uppfattning inte med de ursprungliga intentionernamed bidragsgivningen. Föregen del vill jag anföra följande. Bostadsbidragens syfte är tvåfaldigt. Dels är bidragetett fördelningspo-litiskl instrumentsom skall öka betalningsförmågan för dem som har låga inkomster eller mångabarn. Dels skall bidraget stimulera de hushåll som bor underotillfredsställande förhållanden att skaffa sig bättre bostäder. Flera undersökningar har visat att etl hushåll är mermottagligt för stimulansen i bostadsstödet om det har en ekonomiskgrundtrygghet som täcker de nödvändigaste levnadskostnaderna. Från såvälfördelningspolitiska som bostadspolitiska utgångspunkter finner jag det därförnaturligt att tyngdpunkten i bostadsstödet ytterligare förskjuts mot de hushållsom har en stor försörjningsbörda eller en låg inkomst. Detta i förening med kravet på stor återhållsamhetbeträffande statens utgifter har varit utgångspunkten för mina överväganden beträffandeförändringar inom bidragssystemet och för de förslag som jag lägger fram i detföljande. Bostadsbidraget,som är inkomstpröval. består av två delar. Prop.1977/78:100 Bilaga 16 k. statliga bostadsbidraget, utgår med . per barn och år. Den andra,det s. k. statskommunala bostadsbidraget, är beroende av hur storbostadskostnaden är. Det statliga bostadsbidraget har varit oförändrat sedandet infördes den , Det bäringen anknytning till bostadskonsumtionen. Dess syfte är främstfördelningspolitiskt. Från mina utgångspunkter finner jag det naturligt attföreslå att en större del av bidragssumman läggs på denna del avbostadsbidraget framför allt med hänsyn till flerbarnsfamiljernas situation.Jag förordar därför att det statliga bostadsbidraget höjs , från 900kr, till , . Det statskoininunala bostadsbidraget utgår avbostadskostnaden mellan vissa gränser. Den nedre gränsen är för alla hushållstyper350 kr, . Den övre gränsen är anpassad lill bostadsbehovet hos olikastora hushåll. Fr,o.m. kommer de övre hyresgränserna att varaföljande: för ensamstående utan barn 600 för makar utan barn 700 för hushåll med I -2 barn 900 för hushåll med 3-4 barn 1075 för hushåll med 5 el. har föreslagit att de övrehyresgränserna höjs med i jämförelse med nivå och alt dennedre gränsen skjuts uppåt från . Om de övre hyresgränsernahöjs och den nedre gränsen bibehålls blir effekten en viss omfördelning avbidragen från barnfamiljer till hushåll utan barn. Jag har samma uppfattning som i frågaom den inriktning som del statskommunala bostadsbidraget bör ges. Enligt enundersökning som gjorde var det endast någrafå procent av bidragstagarna som hade bostadskostnader som var lägre än 400 kr.per månad. Den del av det statskommunala bostadsbidraget som hänför sig tillhyror . har följaktligen för de allra flesta hushåll ingenbostadsstimulerande effekt utan är i huvudsak ett allmänt konsumtionsstöd. Jagförordar därför all den nedre hyresgränsen höjs från . till 400 kr.Förändringen isolerad innebär att bostadsbidraget minskar med . per månad.Ettbarnsfamiljerna kompenseras för större delen av denna minskning genom attdet statliga bostadsbidraget höjs med . Hushåll somhar två eller flera barn får ett högretotalt bostadsbidrag än de har . Ett lägre bostadsbidrag får däremot endel hushåll som inte har barn. Minskningen kan dock inte i något fall uppgåtill mer än . Med hänsyn till bidragens bostadsstimulerande syfte ärdel angeläget att de övre hyresgränserna är anpassade till en aktuellhyresnivå. 1977/78:100 Bilaga 16 24 grundav bostadskostnadsutvecklingen anserjag att de övre gränserna bör höjas . De bör för de olikahushållslypema sättas till följandebelopp: Hushållmed 1 -2 barn 975 Hushållmed 3-4 barn 1 150 Hushållmed 5 el. De övre hyresgränserna för kommer därmedatl ligga i genomsnitt nivå. För barnfamiljernas delblir nivån högre och för hushåll utan barn högre. Genom de förändringar som jag har förordat kommerde maximala bostadsbidragen att öka för samtliga familjer med barn. Förhushåll som inte har barn blir maximibeloppen oförändrade. Jag redovisar deolika maximibeloppen i det följande: bidrag, kr. Ensamståendeutan barn Makar utan barn Hushållmed 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med5 barn För varje ytterligare barn Jag övergår nu lill att behandla reglerna förinkomstprövning av bostadsbidragen. Bostadsbidragen reduceras av inkomstenöver . för barnfamiljer och29000 kr. för hushåll utan barn upp till en inkomst av . Förde hushåll som har inkomster . reduceras bostadsbidraget med 24 %av inkomsten över detta belopp. Till grund för inkomstprövningen ligger i de flesta fall densenaste till statlig skatt taxerade inkomsten. För är utgångspunktenalltså den inkomst som bidragstagaren hade . hävdar att den väsentligasteanledningen till att antalet barnfamiljer som får bostadsbidrag har minskat ochtill att minskningen främst hardrabbat tvåförälderfamiljerna är att inkomstgränsema i bidragssystemet inte har följt inkomstutvecklingen. Sommått på inkomst använder styrelsen medelinkomsten för makar med barn.Styrelsen föreslår atl inkomstgränserna höjs inför på ettsådant sätt att eftersläpningenhämtas in. För barnfamljer börgränsen för oreducerat bidrag höjas med dels , dels ell belopp som motiveras av inkomstökning- 1977/78:100 Bilaga16 25 Den inkomstgräns vid vilken en skärpt inkomstreduceringsätter in bör enligt styrelsen höjas i samma mån. För hushåll utan barn bör enuppräkning ske med . utöver kompensation 1977. För egen del anserjag aft en viktig förklaring till attantalet barnfamiljer med bostadsbidrag minskade och tillförskjutningen från två-förälderfamiljer till familjer med endast en förälderär reallöneutvecklingen . Den medför givetvis att behovet avbostadsstöd blir mindre Mot bakgrund av min allmänna syn på bostadsbidragenssyfte förordar jag att endast inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag förbarnfamiljer räknas upp. Jag anser att den bör höjas med . till 38 000kr. Höjningen motsvarar den genomsnittliga löneökningen mellan åren 1976 och1977. Jag ber att avslutningsvis få la upp vissa frågor somrör administrationen av bostadsbidragen. Enligt vad jag har erfarit är det inte ovanligt att detvid kommunernas kontroller visar sig att det har betalats ut för mycketbostadsbidrag. Krav på återbetalning uppstår då, vilkel vållar besvär förbidragstagaren och merarbete för den ansvariga myndigheten. Anledningen tillkraven på återbetalning är ofta att bidragstagaren har haft en väsentliginkomstökning sedan senaste taxering. Enligt gällande regler skall en väsentlig inkomstökningföranleda att storleken av bostadsbidraget skall bestämmas med hänsyn till enberäknad bidragsgrundande inkomst för det kalenderår för vilket bostadsbidragskall utgå. Del ankommer på att bestämma hur stor en inkomstökningskall vara för alt anses väsentlig i förordningens mening. Styrelsen harföreskrivit att inkomsten skall anses ha ökat väsentligt om bruttoinkomstenför det kalenderår för vilket bostadsbidrag skall utgå har ökat med mer än20000 kr. i förhållande tillbruttoinkomsten under det år som taxeringen avser. Därutöver har styrelsenföreskrivit att ansökan om bostadsbidrag skall avslås eller beviljatbostadsbidrag dras in, om summan av den bidragsgrundande inkomsten och helaökningen överstiger vissa belopp. För har dessa belopp varitendast . högre än den högsta inkomst vid vilken bostadsbidrag upphöratt utgå för den aktuella hushållstypen. Sislnämnda regel har lett lill attäven mycket måttliga inkomstökningar har förorsakat att bostadsbidrag skulleupphöra att utgå. Trots den informalion som har lämnat om deregler som gäller har uppenbarligen många hushåll inte känt till atl de harvarit skyldiga att anmäla den inkomstökning som de har haft. Bostadsstyrelsenhar därför höjt beloppet lill . Detta lordekomma att minska antalet återkrav. Enligt min mening skulle det underlätta både förbidragstagaren och för det ansvariga administrativa organet, om sådanainkomstförändringar som 1977/78:100 Bilaga 16 26 skallpåverka det utgående bostadsbidraget kunde komma till förmedlingsorganens kännedom utan att bidragstagaren behövde anmäla dem. Bostadsstyrelsenhar på regeringens uppdrag prövat möjligheterna för förmedlingsorganen all få tillgång till uppgifter från försäkringskassorna om den sjukpenninggrundande inkomsten. Uppgifternaskulle användas i kontrollsyfte meninte automatiskt läggas till grund för omprövning av bidragen. Styrelsenredovisade sitt uppdrag den 30seplember 1975 i en skrivelse lillbostadsdepartementet. Till skrivelsen var fogade yttranden över förslaget.Flertalet remissinstanser tillstyrkte det. Datainspektionen avstyrkte dock med motiveringen att det från integritetssynpunktinte kan accepteras att denallmänna försäkringens ADB-register används för andra ändamål än föradministrationen av försäkringen. Jag villför anmäla att jag avser att närmare överväga de möjligheter till kontroll av den bidragsgrundande inkomsten sombostadsstyrelsen har anvisat och de betänkligheter mot förslaget somhar anförts av bl. a. datainspektionen. Minsträvan är att finna ett enkelt system som tillgodoser både angelägna krav på skydd för den personliga integriteten ochkrav på tillförlitlighet i deuppgifter som läggs till grund förkontrollen. För att bidrag inte skall utgå i sådana fall dådet är hell klart att familjens standard trots låg laxerad inkomst är sähög att bidrag inte behövs finns enspärregel i 1 § förordningen (1976:263) om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer. Enligt 4 § förordningen (1976:262)om statskommunala bostadsbidrag tillbarnfamiljer m.fl. och 10 § förordningen (1977:392) om statskommunala bostadsbidrag tillvissa folkpensionärer m.fl. skall den tillämpasäven i fråga om slatskommunalt bostadsbidrag. När det gäller slatskommunalt bostadsbidrag till folkpensionärer m.fl. är del som är det beslutandeorganet i alla frågor av betydelseför rätten till bidrag, således äveni sådana ärenden där spärregeln skalltillämpas. När det gäller bostadsbidrag till barnfamiljer och andra hushåll utan barn än folkpensionärer är detförmedlingsorganet i kommunen somfattar beslutet, dock inte i de ärenden där spärregeln är aktuell. Sådana ärenden avgörs av länsbostadsnämnden.Förmedlingsorganet skall med eget yttrande överiämna ärendet till nämnden. Jag anser att kommunens förmedlingsorgan ifortsättningen bör göra den bedömning som krävs när spärregeln skall tillämpasi fråga om bostadsbidrag tillbarnfamiljer och andra hushåll utan barn än folkpensionärer. Jag förordar att beslutanderätten i ärenden av dettaslag enligt förordningarna omstatliga bostadsbidrag tillbarnfamiljer och statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl.läggs på kommunernas förmedlingsorgan. har i sin anslagsframställningföreslagit att bostadsbidrag till egnahemsägare inte utan kommunens medgivande skall få betalas ut direkt tillkreditgivare. Anledningen till förslaget är atl felaktigheter har visat sig kunna uppstå i sådana fall. då bidragstagaren harflyttat från egnahemmet utan attanmäla flyttningen tillförmedlingsorganet. 1977/78:100 Bilaga16 27 Ettpåpekande om risken för sådana fel har gjorts av . Möjligheten att fä bostadsbidraget utbetalat direkltill kreditgivaren har kommit till för att förenkla för bidragstagaren attbetala lånekostnaderna. Enligt min bedömning måste de risker sombostadsstyrelsen har nämnt vara utomordentligt små. Jag är därför inte bereddatt tillstyrka förslag. De ändringar i reglerna för bostadsbidrag som jag harförordat bör träda i kraft den . Nettokostnaderna för de föreslagna förändringarnaberäknar jag till 114 milj. kr. Av dessa koslnader faller 57 milj.kr. på /79. Utgifterna för innevarande budgetår kommer enligt deberäkningar som kan göras att uppgå till ca I 640 milj. kr. Anslagsbehovet under /79 beräknar jagtill 1 785 milj. kr. Jag har därvid tagit hänsyn till helårseffekten av dehöjningar av de övre hyresgränserna som görs . Från anslagetbör betalas kostnaderna för information till allmänheten rörandebostadsbidragen och för studier av bostadsbidragens effekter. Det bör ankommapå regeringen alt meddela bestämmelser om dispositionen av medel för dessaändamål. Med hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslår att 1. godkänna den höjning av det statliga bostadsbidraget som jag har förordat. 2. godkänna de ändringar i fråga omhyresgränser för slatskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer och hushållutan barn och till folkpensionärer m.fl., som jag har förordat. 3. godkänna den ändring iinkomstprövningsreglerna som jag har förordat. 4. godkänna den ändring som jag harförordat i fråga om beslutanderätten i vissafall. 5. till Bostadsbidrag iii.ni. för /79 anvisa ettförslagsanslag av I . B 4.Räntebidrag m. m. 1976/77Ulgift 2 255 234602 1977/78 Anslag 2 560000000 1978/79 Förslag 3 345 000000 Från anslaget bekostas utgifter för räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen (1974:946. omtryckt 1976:788, ändrad senast1977: 738), bostadslånekungörelsen (1967:552, omtryckt 1973:534. ändrad senast1977:334) och förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibe- 1977/78:100 Bilaga16 28 sparandeåtgärder i bostadshus m.m. samt för eftergift av räntelån m.m. enligträntelånekungörelsen (1967:553, omtryckt 1976:790, ändrad 1977: 335). Frånanslaget bekostas även utgifter för ersätlning lill kommun enligt 33 § i 1962års bostadslånekungörelse (1962:537, upphävd 1967:552). Vidare bekostas frånanslaget utgifter för räntebidrag för vissa lån, som har beviljats föranordnande av studentbostäder, enligt bestämmelser meddelade den 24 april1975. Räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningenutgår med belopp som motsvarar skillnaden mellan den verkliga räntekostnadenför bottenlån och bostadslån inom låneunderlaget för bostäder och engaranterad ränta beräknad på ursprungligt belopp av samma lånedelar. Vid ombyggnadav flerfamiljshus kan räntebidrag utgå för markkostnader även om de inle ingåri låneunderlagel. Den garanterade räntesatsen för av lånetidenär om lånet avser småhus som skall bebos av låntagaren, i vissa fall omlånet avser ombyggnad av flerfamiljshus som ägs av låntagare som har möjlighetatt göra avdrag vid inkomstbeskattningen för del av ombyggnadskostnaderna och3,i övriga fall. Den garanterade räntan skall höjas på visst sätt av lånetiden. Räntebidrag utgår även för hus med paritetslån ellernominellt lån enligt bostadslånekungörelse. Vidare utgår räntebidrag för hus färdigställda efter år1957 med statligt lån enligt 1962, 1957 eller, i fråga om flerfamiljshus, 1948års kungörelser, om låntagaren inte har räntelån. Räntelån som avser tid efter utgången av är 1974efterges med undantag av belopp som motsvarar amortering på det statligabostadslånet eller motsvarande lån. Enligt 33 § bostadslånekungörelse ellermotsvarande äldre bestämmelser har kommun rätt att under vissa förutsättningarav statsmedel få ersättning med fyra femtedelar av vad kommunen har eriagt föratt täcka förlust som har uppstått vid förvaltning av allmännyttigt företagtillhörigt hus, vilket har uppförts, ombyggts eller förvärvals med stöd avbostadslån. Räntebidrag för vissa lån som har beviljats förstudentbostäder ulgår med belopp som motsvarar skillnaden mellan faslställdaannuiteter och den verkliga räntekostnaden. Under /77 uppgick utgifterna underanslaget till ca 2 255 milj. kr., varav ca 1 485 milj. kr. avsåg räntebidragoch ca 764 milj. kr. eftergift av räntelån. Dessutom utbetalades 6,1 milj. kr.i ersätlning lill kommuner som i vissa fall hade täckt förvaltningsföriuster iallmännyttiga företag. Räntesubventioner utgick under första halvåret 1977till 1 273 000 lägenheter, varav 285 000 i småhus. Flertalet var lägenhetermed pariletslån el- Prop.1977/78:100 Bilaga 16 29 lerräntelån, 558000 resp. 500000. Antalet lägenheter med lån enligt bostadsfinansieringsförordningenvar ca 63000, en ökning med ca 52000 vid jämförelse med , Anslaget för /78 uppgår till 2 560 milj,kr. Styrelsen beräknar utgifterna för detta budgetår till 2820 milj, kr, och för /79 till 3 115 milj,kr. Utgifterna för de båda budgetåren fördelas på följande sätt (milj, kr,). Nya hus (1974: 946) (1967:552, 32§) Övriga hus (bl. lån enligt äldre kungörelser och för vilka låntagaren avstått från räntelån) ' Inom parentes anges aktuell författning m, m. tar i sin anslagsframställning uppvissa räntebidrags-frågor. För småhus som skall bebos av låntagare är dengaranterade räntesatsen , För småhus som hyrs ut är denmotsvarande räntesatsen 3,, Om en låntagare, som bebor sitt småhus, önskar hyra utdetta, krävs medgivande från länsbostadsnämnden. Sådant medgivande kan lämnasför , i regel högst , utan ändring av lånevillkoren. Är detfråga om permanent uthyrning skall bostadslånet sänkas från till avlå-neunderiagel. sänks också den garanterade räntan från till3,, Såväl uthyrning som uthyrning permanent, i det senare fallet med ändring avlånevillkoren, medför enligt ekonomiska fördelar förlåntagaren. Dessa kan ibland vara anledningen till uthyrning. anser att bestämmelserna omräntebidrag inte bör få främja en permanent uthyrning av småhus och föreslårdärför att bestämmelserna ändras så att, vid medgivande till permanentuthyrning av ett småhus med äganderätt, den garanterade räntan inte ändras. tar också upp frågan om räntebidragtill förbättringar och ombyggnader av småhus med ett låneunderiag på högst25000 kr, I sådana fall kan bostadslånet fördjupas och borgenbehöver inte ställas. Denna lånemöjlighet är en ersättning för den typ av för- 1977/78:100 Bilaga16 30 bätiringslånsoiu t,o, m, /66 kunde beviljas småhusägare sum inte varpensionärer eller handikappade och där den räntefria stående delen kunde utgörahögst . Enligt styrelsen var denna låneiuöjlighet till enbörjan av stor betydelse i samband med mindre men angelägna förbättringar.Under senare år har den förlorat väsentligt i intresse. Till detta har bidragiti första hand kostnadsutvecklingen. En annan omständighet är att räntebidraginte ulgår. Styrelsen erinrar om det höga räntelaget och att det vid allumbyggnad av flerfamiljshus med stöd av bostadslån utgår räntebidrag, anser att räntebidrag bör utgå vidombyggnader av småhus som sker med stöd av bostadslån även om låneimderlagetinte upp går till . Då erhålls samma regler som för fleifamiljshus.Vidare blir inte skillnaden i fråga om kapitalkostnad så stor mellan den somkan få förbättringslån och den som med hänsyn till inkomst- och förmögenhetsförhållandenär hänvisad till bostadslån. I konsekvens härmed bör enligt styrelsen, i fall dåbostadslån för ombyggnad kombineras med energisparlån, räntebidrag utgå ävenför energi-spariånet, trots att den sammanlagda godkända kostnaden, såvittgäller bostäder, till äventyrs inte överstiger . Innan jag går in på förslag tar jagupp vissa särski/da ränlebidragsfrågor. Räntebidrag utgår med belopp som svarar mot skillnadenmellan de faktiska räntekostnadernaför bostadslån och bottenlån inom läneunderlaget för bostäder och en garanteradräntenivå för dessa lån. bostadspolitiskabeslut (prop. CU 1974:36, rskr 1974: 372) i fråga om räntebidrag ochgaranterade räntenivåer hade bl, a, till syfte att skapa neutralitet i frågaom kapitalkostnader mellan olika besittningsformer och att utjämnakapitalkostnaderna mellan hus som har uppförts . Räntesubventionerna omfattar f n, I 273 000 lägenheterfärdigställda , varav 988000 i fleifamiljshus och 285 000 ismåhus. var det totala räntebidragsunderlaget ca 56miljarder kr. för hyres- och bostadsrältshus och ca , för småhussom bebos av låntagaren. Räntebidragen kan för /78 beräknasuppgå till närmare 2900 milj, kr,, varav ca 2 200 milj, kr, för hyres- ochbostads-rättshus och ca 700 milj, kr, för småhus som bebos av låntagaren. Kapitalkostnaderna för hus med räntesubventionerbestäms i allt väsentligt av en garanterad ränta och bostadensproduktionspris. Den garanterade räntan är förhyres- och bostadsrättshus och för småhus som bebos av låntagaren, I vissa fall är räntan för hyres- och bostadsrättshusvid ombyggnad , För hyres- och bostadsrättshus räknas räntan upp med 0,15procentenhe- 1977/78:100 Bilaga16 31 tervart och ett av och därefter med 0,2 enheter. För småhus sombebos av låntagaren räknas räntan åriigen upp med 0,2 enheter. Dennaupptrappning sker i enlighet iried det i det föregående omtaladebostadspolitiska beslutet , Efter skatteavdrag ökar småhusägarnaskapitalkostnader med omkring 0,1 enhet åriigen. Uppräkningen innebär attkapitalkostnaderna stiger med inemot åriigen för nya hyres- och bostadsrättshusoch för småhus som bebos av låntagaren. har kostnadsökningarna ibostadsbyggandet varit stora, Underde två har byggprisstegringenåriigen överstigit , Jag kommer senare att lämna en redogörelse förbyggprisutvecklingen under anslaget IV: 12, Lånefonden förbostadsbyggande. som byggprisökningarna har medfört stora ökningar avkapilalkoslnaderna i nyproducerade bostadshus har kapitalkostnaderna förbeståndet av bostadshus med räntebidrag ökat i endast begränsad omfattning.Som jag nämnde uppgår ökningen till för beståndet. Denna utvecklingär även på kort sikt etl hot mot räntebidragssystemets syfte att utjämna kapitalkostnadernamellan olika årgångar av hus. Enligt min mening måste nyproduktionenskapitalkostnadsvillkor förbättras i förhållande till vad som gäller för redanbyggda hus. Det bör ske genom att räntesubventionerna minskar för redan byggdahus och ökas något för nyproducerade bostäder.