prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — En övervägande del av lelefonabonnenlerna föredrar enligtutförda marknadsundersökningar knappsals framför fingerskiva, framför allt föratt nummertagningen underiättas. Knappvalsapparater kommer att erbjudaskunderna fr. o. m. . Apparalema kommer atl finnas i två utföranden,dels en s. k. impulsvalsapparat, dels en apparat med s. k. tonknappval.Införandel av apparater med tonknappval skapar förutsättningar för nyaautomatiska ijänster såsom kortnummer, medflyttning och aulomalisk väckning.Impulsvalsapparalen kan inte användas för dessa nya ijänster utan underlättarendast nummertagningen. För atl apparaler med tonknappval skall kunna användaskrävs all kunden är ansluten till en moderniserad eller kompletteradtelefonstation. Del kan vara en AXE-sia-tion eller en telefonstation av äldretyp som kompletterats med viss uirust- 1977/78:100 Bilaga 9 191 Denna komplettering beräknasvara genomförd . En ny generation abonnentväxlar, som baseras påmoderna elektroniska komponenter är under ulveckling. ELLEMTEL harkonslrueral en automatisk abonnentväxelmed beteckningen ASD 551 för 100-600 anknytningar. Växeln kräver betydligt mindre utrymme än äldre modeller ochhar kortare installations- ochprovningslider. Den är i sill grundutförande utrustad med de tjänster, som normalt ingår i en modern växel, och kandessutom enkelt utrustas för ettslort antal lilläggsfunktioner. är en prololypväxeli drift hos ELLEMTEL. Televerkel har startat egna fältprov medväxlar av denna typ i Slockholm och Malmö.Växeln inlroduceras på marknaden . största abonnentväxel, A 344, medgeranslulning av upp lill 9000 anknytningar. Ca 350 växlar av denna typ äri drift. Enligt verket skall elt företag meden A 344 kunna få tillgång till deviktigaste nya växelfunktionernautan all behöva byta ut hela växeln. Ett fältprov med tillsatser har startatsunder . Serieproduktion beräknas kunna påbörjas budgetåret1978/79. Den försia helelektroniska abonnentväxeln iSverige för anslutning av 500-7000 anknytningar avser televerkel attintroducera medbörjan . Växeln är datorstyrd och anpassad till den kommandeutvecklingen på telekommunikationsområdet. Växeln ger abonnenten möjlighetalt använda knappsatslelefoner och specialapparater. Tillverkningen kommer att ske vid egna verkstäder -. Bland nya tjänster som kommer atlerbjuda kan nämnas kon-ferensielefon.Den gör del möjligt för upp lill 10personer som sitter i samma rum attdelta i ett telefonsamtal. Konferenstelefon kommer att introducerasvåren 1978. har gjortprov i begränsad omfatlning med s.k. konferens-TV. Systemet lämpar sig bäst för konferenser mellan orter med långt inbördesavstånd. Provirafik med bl.a. och Nederiänderna har på-gåll.Erfarenheterna från den internationella provverksamheten kommer att behandlas inom ramen för del europeiskatelesamarbetet för atl uppnå rekommendationer för den framlidaverksamheten. På gmnd av etl ökat intresse hos företag ochinstitutioner för bredbands-överföring- bl. a. bildtelefon - planerar att integrera olikabredbandstjänster i ell gemensaml bredbandsnät. Etl provnät kommer atl upprättas i Slockholm och . Provnätetavses las i drift omkring . Fr.o.m. innevarande budgetår omfattar telegrafrörelsen endast telegramverksamheten.Telegramtrafiken är klart vikande. Bl.a. slopades lyxlelegrammen. Vidare kommer fortsäilningsvis lelegram atl iförsia hand avlämnas per telefon eller telex. Telegramarbelelkoncentreras successivt till Slockholm 1977/78:100 Bilaga 9 192 Övriga slalioner kommer all vara indragna . Framlidenför lelegrafslalionen i Göleborg skall prövas senasi 1980. Denna koncenlralionav lelegramlrafiken vänlas ge betydande rationaliseringsvinster.Telegramrörelsen har gett ell växande ekonomisklunderskön med förlusler på ca 10 milj. kr./år i början av 1960-lalel och ca 20milj. kr./år i början av 1970-lalel. Som en följd av redan be-sluiadomorganisalion av lelegramljänslen och planerade taxehöjningar beräknas docklelegraminiäklerna komma all läcka lelegramrörelsens särkoslnader senasi ibörjan av 1980-lalel. Telex rörelsenforisätter i liksom i andra länder atl utvecklas gynnsaml. Dennaulveckling kan dock på sikl komma atl dämpas något i och med evenluelllinförande av telefax (överföring av grafiskt material över telenätet) iteleverkets sortiment. Ökningen av antalet telexanslutningar var under1960-talel i genomsnitt . För 1970-talel beräknas ökningen uppgålill . har prognoserats all antalet telexabonnemang skalluppgå lill ca 15000. Under budgetåret1978/79 beräknas netto ca 900 nya telexapparaler bli inkopplade. Telexlrafikkan utväxlas med nära 1000000 abonnenter i ca 190 länder i samlligaväridsdelar. Telexskrivningar kan kopplas aulomaliskt lill ell 80-tal länderinom och utom . kommer en utrustning för lagring ochvidaresändning av telexmeddelanden, MUTEX. att tas i bruk vid telexstationen iSlockholm. Utrustningen medger bl. a. alt meddelanden till ett upptagetabonnentnummer lillfälligt lagras i utrustningen och utsänds lill abonnenlendå numret blir ledigt. Tjänsten kan utnyttjas vid skrivningar såväl inom landelsom lill utlandet. Samlliga telexabonnenter i landet får tillgång tilltjänsten. Den nya utrustningen och tjänsten innnebär betydande tidsbesparingarför abonnenterna. kommer den andra helelektroniskatelexstationen i nätet atl tas i drift i . Den första logs i drifl iMalmö . Stationen i skall vara huvudslation för telexabonnenteri . Den kommer atl bli en kombinerad station för lokal, nationelloch internationell trafik. De helelektroniska lelexstationerna erbjuderbeiydligi bättre drift-och underhållsfunktioner än tidigare slalionstyp ochmedger atl ett slort antal abonnenter kommer all erbjudas en rad nya funktioneroch tjänster. Dalakommunikalionsrörelsens uppgift är bl. a.aU ul veckla da-laöverföringstjänslen med hänsyn lill marknadens behov och önskemål saml alt tillhandahålla braoch tillföriitliga datakommunikationslänkar. Målsättningen är också altdataöverföringstjänsten utvecklas med hänsyn lagen till den internationellautvecklingen på området. Televerkel tillhandahåller på abonnemangsbasisdalaöverföringsljänster bestående av modemer och förbindelser dels i detallmänna telefonnätet, dels pä förhyrda ledningar. Terminalutrustningar försändning och mottagning av dala anskaffas av abonnenlerna själva. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 193 Del nuvarande lelefonnälel är mindre lämpligl fördalaöverföring eftersom det är utformat för talkommunikation. På sikl kommernälet på grund av den snabba tillväxten av dalaabonnenter inle alt kunnauppfylla alla de krav som ställs vid dataöverföring. Enligt riksdagsbeslut skall elt allmänl datanät byggasupp. Leverans av utrustning och inslallation beräknas påbörjas under senaredelen av . Abonnenter i det allmänna datanätet, som planeras i nordisktsamarbele, kommer all kunna koppla upp "samtal" till i princip vilkensom helst av övriga abonnenter i nätet om de berörda abonnenlerna så önskar.Uppbyggnaden av nätet kommer att ske successivt. Samlidigl somirafikkapa-cilelen ulökas byggs drifl- och underhållssyslemet ul så atl enrationell drifl av nälel möjliggörs. Under försia delen av 1980-lalel skallnätet enligi planema lillföras utrustning för ett antal ijänster som kräver meromfattande tillgång lill processor- och minneskapacitet i nälet. Automatuppringare för datasamlal över det allmännatelefonnätet kommer att inlroduceras. Knappsalsapparat som dataterminal ochtillhandahållande av dalalerminalutruslningar är tjänster som också kan bliaktuella. En ijänsl som f n. befinner sig på provstadiel är "computerconferen-cing" där meddelanden via dalaöverföring lagras i en dator.Meddelandet kan sedan vidareförmedias ulan krav på geografisk närhet ellertidspassning. View-dala är en annan inlressanl ijänsl där del allmännatelefonnälel kan utnyttjas för överföring av information från en centralinformationsbank till en TV-apparat. Vissa prov med View-dala beräknas kommaatl utföras . Larmdivisionen har hand om televerkels larmverksamhel. Larmdivisionensom bildades omfattar en larmavdelning för de cenlralafunktionerna och larmgrupper vid 19 av landets 20 teleområden. Den lokalalarmverksamheten i Slockholm ombesörjs av den centrala larm-avdelningen.Larmdivisionen svarar för försäljning, inslallation och underhåll avlarmanläggningar till bl. a. statliga förvaltningar, kommuner, landsting,banker, försäkringskassor, privatpersoner m.fl. kunder. Larmdivisionen skallvidare svara för larmskyddel för försvaret och vissa statliga företag ochmyndigheter. För atl satsningen inom larmområdet skall bli framgångsrik krävsgod marknadsföring, flexibel och beslutssnabb organisation och kortaleveranstider. speciella fördelar i konkurrensen är en teknisktkunnig personal, en organisation som täcker hela landel och elt gottförtroende hos kunderna. Verksamheten kommer att präglas av fortsattuppbyggnad och konsolidering. tillhandahåller så gott som all radiokommunikations-utrustning till svenska fartyg, mestadels genom uthyrning men ivissa fall också genom försäljning. Den radioulruslning som installeras ombordblir alltmer komplicerad och därmed dyrare. Delta beror huvudsakligen påinternationellt skärpta tekniska krav, framtvingade av den hårdare konkurrensenom tillgängligt frekvensutrymme. 13 1977/78. 1977/78:100 Bilaga9 194 Under /77 utrustades på försök etlfartyg för satellitkommunikation. Försöken kommer alt uividgas någol underinnevarande budgetår då ytteriigare ett fartyg utrustas försatellitkommunikation. får därigenom teknisk erfarenhet somunderlag för ett kommande ställningslagande fill engagemang i eltinternationellt maritimt syslem. Om en övergång till satellitsystem bedöms somekonomiskt lämplig kommer stora investeringar att krävas i slutet av1970-talet. 1 gengäld kan de nu krafligl ökande personalkostnaderna förkustradioexpeditionen på sikl begränsas. Ulbyggnaden av den manuellamobillelefontjänsten, MTD, fortsätter i syfte att eliminera täckningsluckorfrämsl i Norriand och för att tillgodose behovel av trafikkanaler påbasstationer med alltför låg trafikkapacitet. Antalet abonnemang ökar med ca 2000 och överstiger f n. Två nya betjäningscentraler (i Göteborgresp. Karistad) togs i drift . Härigenom erhålls tillräckligkapaciiei för MTD-tjänsten fram till den tidpunkt då den automatiska landsomfattande mobil telefontjänsten,NMT, införsår 1981. Övergången till ett automatiskt mobiltelefonsystemmotiveras främst av de kraftigt stigande koslnaderna för det personalintensivamanuella expeditionssättet. Den tekniska utvecklingen på elektronikområdel harnu gjort att de komplicerade funklioner som ingår i ett aulomatiskl syslem kanlillgodoses inom ramen för god ekonomi. Ulformningen av den aulomaliska tjänslensker i nordiskl samarbele. Elt gemensaml systemprov genomfördes . Den nya tjänsten mobil sök ning, MBS, tas i drifl 1978. Tjänstenkommer att fungera som etl personsökningssystem, där man över hela landet frånden egna telefonapparaten kan nå en person, utrustad medpersonsökningsmottagare. Ljudradiosändarna som skall sända ut söksignalerförses med kompletterande utmstning. Efter genomförd ändring avmodulationsförfarandel kan nu stereo och MBS sändas utan inbördesstörningar. För MBS-tjänslen gäller, all skall tillhandahålla denfasla utrustningen medan radioleverantörerna svarar för försäljning tillkunderna av den mobila utrustningen. skall typgodkänna den mobilautrustningen. frekvensförvaltninghar lill uppgift alt fördela och reglera användningen av radiofrekvensutrymmelutifrån tekniska och ekonomiska utgångspunkter. Vidare åligger det verket attägna sig åt avstör-nings- och kontrollverksamhet. Del alll iniensivare utnyttjandet av frekvensutrymmet har medfört attbättre och modernare utmstning erfordras för kontrollverksamheten. Av tabell T 2 framgår ulvecklingen av televerketsrörelse under budgetåren 1975/76 och 1976/77 mätt i antalet telefonapparater, telex-och modemanslutningar, samtalsmarkeringar, lelegram och lelexmarkeringar. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 195 Telefonapparater(.) Telexanslutningar(.) Modemanslulningar för datakommunikation (.) minuter i utländsk trafik 5422 800 11 169 5 673 400 11898 '4,7 -31,4 -16,2 24 559000 22 690000 ' Hänsyn har inle tagils till att markeringsintervallen ivissa fall har förlängts. Antalet anställda i televerkel uppgick den 1 januari1977 till 42 597, vilket innebar en ökning med 1 083 personer. Medelsförbrukningenunder budgetåren 1976/77-1978/79 För budgetåret1976/77 beräknadesmedelsförbrukningen i prop. 1975/76:100 bil. 8 till 843.5 milj. kr.Investeringsramen höjdes genom regeringsbeslut under budgelårel ochförbrukningen uppgick enligt verkets bokslut lill 849,7 milj. kr. För budgetåret1977/78 räknar televerkel med enmedelsförbrukning av 879,5 milj. kr. För budgetåret1978/79 räknar med enmedelsförbrukning av 1 071.5 milj. kr. enligt det investeringsprogram somredovisas i del följande. Av tabell T3 framgår faktisk resp. beräknadmedelsförbmkning budgetåren I91b/ll- 1978/79 med fördelning på rörelsegrenarsamt för dessa gemensamma objektsgrupper. Medelsförbrukningen för telefonrörelsen budgetåret1978/79 har beräknats mol bakgrund av den förväntade expansiva utvecklingen.Den totala medelsförbrukningen för anläggningar, som hell kan hänföras till telefon- Prop.1977/78:100 Bilaga 9 196 -1978/79 1976/77 Utgift 1978/79' - Div. byggn.och fastigh. - Diverse och oförutsett ' Beloppen har beräknats efter ijuli månad 1978 anlagenmaterielpris-och lönenivå. rörelsen, har beräknalslill 787,8 milj. kr. och är avselt att fördelas på följande sätt. TelefonstationsbyggnaderLokallinjenät Förbindelseanläggningar Kopplingslekniska anläggningar äger nästan samtliga byggnader som rymmerteleteknisk utmstning. Behovet av tillbyggnader och nybyggnader av verketsstationer styrs av allmänhetens ökande efterfrågan på teletjänster. Investeringsprojektenframgår av tabell T4. Tabell T 4.Investeringsplan för telefonstationsbyggnader (milj. Typ: N = Nybyggnad, T= Tillbyggnad, O = Ombyggnad Typ Investeringskostnad milj. kr. Fak- Beräknad tisk för 1976/ 1977/ 1978/ 77 78 79 ställande År/ mån 1977/78:100 Bilaga 9 197 Tranered (MÖTE) 1977/78:100 Bilaga9 198 För televerkels produklion av teleljänsler krävs delslerminalulruslning-ar hos abonnenlerna såsom lelefonapparaler ochabonnenlväxlar, dels ell lokallinjenäl som förbinder terminalulrustningarna medlokalslationerna. För lokallinjenälel har medelsbehovet beräknals lill 379,0milj. Under denna rubrik redovisas behovel av medel för deförbindelseanläggningar som ingår i mellanorisnätel, dvs. anläggningar somförbinder olika telefonstationer, samt del i de internationellaanläggningar som erfordras för trafik med utlandet. En långsiktig plan har upprättats för ulbyggnaden avdet befintliga riks-linjenätel. Genom atl successivt anpassa ulbyggnaden enligtdenna plan till irafikens utveckling kan de förväntade förbindelsebehoventillgodoses på det från teknisk och ekonomisk synpunkt bästa sättet.Medelsbehovet för förbindelseanläggningar har verket beräknat till 95,1 milj.kr. Invesleringsbehovel för kopplingslekniska ulrustningarbestäms i huvudsak av trafik- och abonnenlökningen. Några tecken till mättnadkan ej skönjas vad gäller . En fortsatt utbyggnad är därför nödvändig.Härtill kommer atl en stor del av befintlig stalionsutruslning är föråldrad ochmåsle ersällas med modern uirusining. Vidare ställer kunderna krav på nyateletjänster, vilkel successivt kräver större investeringar. För kopplingstekniska anläggningar beräknar televerkelbehovet för budgelårel 1978/79 lill 236,5 milj. kr. Den beräknade medelsförbmkningen för telexrörelsenunder /79 är 15,4 milj. kr. Beloppel behövs för att tillgodoseden ökande efterfrågan på lelexljänster. Medelsförbrukningen avses fördelas påföljande sätt. Den beräknade medelsförbmkningen fördatakommunikationsrörelsen uppgår lill 35,8 milj. kr. Beloppel skall användasför ulbyggnad av del allmänna dalanälel som beslulat om. Medelsförbrukningen för kommersiell radio /79 är beräknad lill 5,0 milj. kr., fördelad på följande sätt. 1977/78:100 Bilaga9 199 Kustradionälet har under 1970-talel hela lidenomstrukturerats och moderniserats. Den kustradiolrafiken expedierasfrån kustradiostationerna i , och . Om övergånglill satellitsystem bedöms vara ekonomiskt lämpligl kommer stora investeringaratt krävas . Den landmobila radion utgörs av den manuellamobiltelefontjänslen, MTD, den aulomaliska landsomfattandemobiltelefontjänslen, NMT, och mobilsökning, MBS. Vad de olika tjänsternainnebär har redogjorts för i del föregående. Medelsförbrukningen för frekvensförvaltning /79 uppgår till 0,6 milj. kr. som fördelas på följande sätt. milj. kr, Avslömingsverksamhet 0,3 De senaste årens ökade krav på en såväl fysiskt sompsykiskt god arbetsmiljö har för del inneburit stora satsningarbl. a. på förbättring av förhållandena för fältpersonalen. Tillkomsten avvälutrustade arbelscentraler innebär stora fördelar för de anslällda och förteleverkel. 1 anslutning till arbetscenlralerna anordnas personalutrymmen,centralgarage och lokaler för arbetsledning. För byggande av arbelscentralerbegär 79.4 milj. kr. Fördelningen av objeki framgår av tabell T 5. Arbelel med all införa en ny förrådsslruktur inomleleverkels maleriel-division fortsätter planenligt. 1 samband med detta kommersuccessivt arbetsuppgifter atl överflyttas från förrådskontoren lilllokalförråden. Som ett led i denna utveckling har eucentralförråd med helautomatisk höglagerdel tagits i bruk i . Vidareskall förrådsverksamheten i föriäggas lill och . Lokalförråd ärunder byggnad i och . För byggande av förrådsan- 1977/78:100 Bilaga9 200 Investeringsplan för arbelscentraler (milj. Typ: N = Nybyggnad. t. o. m. 1976/ 1977/ 77 78 -År/ mån 1977/78:100 Bilaga 9 201 läggningar begär 48,8milj. Fördelningen på objeki framgår av tabell 76. Investeringsplan för förrådsanläggningar (milj. Typ: N = Nybyggnad, T= Tillbyggnad, O = Ombyggnad Summa 1 + 11 Den förestående övergången från elektromekanik till elektronik innebär att lokaler måsle iordningställas förden nya tillverkningen innan denkonventionella tillverkningen hartrappats ned i sådan omfatlning atl nödvändiga produktionsytor kunnatfriställas. Under övergångsperioden 1978-1985uppstår därför elt utökat lokalbehov som kraven på flexibilitetkommer att vara särskilt stora. För objektsgruppen har verkel begärt23,9 milj. kr. enligt tabell T 7. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 202 Tabell T 7.Investeriugsphin för verkstadsbyggnader (milj. Typ: N = Nybyggnad, T =Tillbyggnad, O = Ombyggnad -Fak- Beräknad tisk för 1.0. 1976/ 1977/ 1978/ 77 78 79 Byggnader avsedda all påbörjas /79 , verkstadsfastighet , höglager ,höglager Summa I + I1 Diverse byggnader och fastigheter Uppförandet av teleskolan i fortsätterplanenligt och den beräknas vara färdigslälld under senare delen av år 1978.Kostnaden för /79 beräknas uppgå till 10,1 milj. kr.Datacentralen i beräknas bli klar . Koslnaderna /79 beräknas till 11,8 milj. kr. För /79 föreslaget belopp för övrigabyggnader, 17,8 milj. kr., är bl. a. avsett för ombyggnad av lunchrum ifastigheten i (1,0 milj. ), för uppförande även ny kursgård iRyssevik i närheten av (2,5 milj. ), för lillbyggnad avkurslokalen i (0,5 Prop.1977/78:100 Bilaga 9 203 ), för ombyggnad av bl.a. försäljningslokaler i (1,2 milj. )och för tillbyggnad av kontorshus i (2.7 milj. För inköp av fastigheter har använt ca 7,7milj. under /77. En fullständig redogörelse för förvärvenhar lämnats i anslagsframställning. För budgelårel 1977/78beräknas inköpen till 4,5 milj. kr. För budgelårel 1978/79 begär förändamålet 6.9 milj. kr. a. avseende inköp av fastigheter i Nässjö.Hässleholm och . För objektsgruppen sammanlagt begär /79 46.6 milj. kr. har beräknat medelsbehovel under dennarubrik till 7,5 milj. kr. för /79. Detta belopp överstiger denanbefallda planeringsramen för verksamhetsplanen med 0,7 milj. kr. Beloppelavser ökade medel för modernisering av reservtelefonslationer. Investeringarnaför försvarsberedskap bör avskrivas genom anslagpå driflbudgelen. Medelsförbrukningen för försvarsberedskap vidteleverket fördelar sig på följande anslagsposter. ombesörjer överföring av Radiosutlandsprogram lill kortvågssändare i och samt utsändning avprogram från dessa. har erhållit medel fr.o.m. /77för all påbörja komplettering av antennsystem i och för attförbättra effekliviteien och driflsäkerhelen. Elt nyti antennsystem avsesuppföras vid Hörbystationen för alt ge förbättrad mottagning främsl isvår-nådda områden som och östra samt för atl ge reservmöjligheter.Även Karlsborgsstationen avses förses med reservanlenn. De tre befintligasändarna är i drift praktiskt taget dygnet runt under myckel ogynnsammadriftförhållanden. Detta medför hårt slitage som orsakat driftstörningar ochavbrott. Visserligen har den äldre sändaren i använts, men med så lågeffeklivitel att det kan befaras all en slor del av dessa sändningar varil avringa värde. Sändaren är även föråldrad och ned-sliten. varför den ej ulgörnågon godlagbar reserv. Del bedöms nu som 1977/78:100 Bilaga9 204 nödvändiglall anskaffa en fjärde 500 kW sändare om del nuvarande programutbudet skallkunna bibehållas och långvariga driftavbrotl undvikas. Det är således angelägetatl inköpa en sådan sändare för placering vidHörbyslalionen. Den beräknas då kunna tas i bruk under /80.Anskaffning av anlenner och sändare bör bedrivas pa-rallelll. För huvudsakligen antenn- och sändarkompletleringarberäknar fr. o.m. /79 invesleringskostnadema lill13,3 milj. kr. Av deua belopp kommer 4,6 milj. kr. allfalla på budgelårel 1978/79. Televerkel har tillsall energisparledare och grupperför alt övervaka till-lämpningen av förordningen om ålgärder för all minskaförbmkningen av energi. Verkel har redan ulbildat personal i ekonomiskpanndrifi och planerar regelbunden ekonomilrimning av oljepannor. Dellaberäknas medföra en minskning av oljeförbmkningen inom verkel med ca 1 000m/år. För all uppnå denna besparing fordras dock vissa investeringar. Planeringenav energibesparande ålgärder är f. n. främsl inriktad på husbyggnads-ochVVS-områdena (7,0 milj. ), tilläggsisolering av fastigheter (0,4 milj. ),aulomalisk lemperalurreglering av fasligheler som inrymmer aulomaliskalandväxlar (3,0 milj. saml vissa övriga åtgärder. Totalt beräknasinvesteringsbehovet för energibesparingsåtgärder under /79 uppgåtill 13,1 milj. kr. har föreslagit en postför diverse och oförutsett. Denna post har upptagils till 3,0 milj. kr., eller samma belopp som verkel enligibemyndigande av regeringen under budgelårel 1977/78 får la i anspråk för sådanaarbelen och anskaffningar som inte ingår i del av föredraganden förordadeinvesteringsprogrammet. har i sin anslagsframställning lämnatsedvanlig redogörelse för användningen av denna anslagspost under budgetåret1976/77. Televerkels invesleringsplanering måsle på grund av dentekniska kom-plexilelen hos anläggningarna ske på relalivl lång sikt.Beställningar av teleutrustningar måsle ske före leveranstidpunkten.Träffade avtal kan inle förskjutas vid kostnadsökningar eftersom tillverkningenav materielen redan påbörjats. Del är vidare förenat med stora svårigheter attsnabbt anpassa arbetsstyrkan lill den lägre anläggningsvolym som följer av enkostnadsökning. investeringar omfattar ochmot den ovan angivna bakgrunden är det praktiskt tagel omöjligt för televerkelatl exakt anpassa den årliga medelsförbrukningen till den för budgetåretmedgivna ramen. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 205 Televerkel föreslår därför all verkel vid behov fårutnyttja upp till 30 milj. kr. av nästkommande budgetårs medgivna förbmkningför alt balansera del löpande årets förbmkning samt rätt atl intill 30 milj.kr. få utnyttja under ett budgelår icke ianspråktagna medel del nästkommandebudgetåret. har avgett det yttrande överbl.a. anslagsframställning som redovisas under rubriken (s. 61). Affärsverksdelegationen har avgett del yttrande överbl.a. anslagsframställning som redovisas under rubriken (s. 184). genomfördes med statsmakternasgodkännande en ny organisation för televerkel.