prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Härtill kommer behovet avbidragsmedel för de övriga prototyper och demonstrationsanläggningar, l.ex.inom transport och samfärdsel och vissa energiproduk- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 177 tionsanläggningar,som f.n. stöds med statliga bidrag enligt nämnda förordning. Verkets fortsattautredningsarbete kommer att omfatta bl. a. prototyp- ochdemonstrationsanläggningar inom industrin. Resultatet av undersökningar som industriverket harutfört i samband med utredningen om industrins energihushållning tyder på attdet finns tekniska möjligheter att spara energi inom alla de branscher som harundersökts. Erfarenheterna från verkets bidragsverksamhet tyder dock på atlenergibesparande åtgärder har genomförts i mycket olika omfatlning i olikabranscher. Delta kan enligt verket bl. a. bero på att kunskapen om möjlighetemaatt spara energi varierar mellan olika branscher. disponerar /76medel för energirådgivning till framför allt mindre och medelstoraindustriföretag. Under /77 startade industriverket enförsöksverksamhet med en dags gratis konsulthjälp till sammanlagt ca 100företag i tre olika län. Under /78 fortsätter och utökar verketdenna verksamhet. Erfarenheterna är goda enligt verket. Mot bakgrund av erfarenheterna från verksamhetenhittills och från utredningen om industrins energihushållning föreslårindustriverket att rådgivningsverksamheten kompletteras med rådgivning frånbranschkunniga energikonsulter. Till en början bör försöksverksamhel bedrivasinom förslagsvis sågverksindustrin och glasinduslrin i samverkan mellanindustriverket och berörda branschorganisationer. Verksamheten kan enligt verketske inom ramen för anslaget Vissa utbildningsåtgärder i energibesparande syftem. Flera remissinstanser framhåller att industriverketsrapport ger värdefull information om energianvändningen och energihushållningeninom de undersökta områdena. Någraremissinstanser däribland delegationen för energiforskning ochenergisparkommittén framhålleratt industriverket i utredningsarbetet inte hartagit hänsyn till eventuella strukturförändringar inom industrin. i anser att det är angeläget även atl bedömaenergisituationen utifrån en eventuell förändrad och energisnålare teknik.Liknande synpunkter har anförts av . Flertalet av remissinstanserna har inle framfört någrainvändningar mol industriverkets bedömning av möjliga energibesparingar ochkostnader för energibesparande invesleringar. framhållerdock att industriverkels bedömning av möjliga energibesparingar är anmärkningsvärthög och menar att den av verket angivna besparingsnivån är något osäker.Tekniska fakulteten vid i anser atl industriver-12 1977178. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 178 ketinte har redovisat industrins möjligheter att använda alternativa bränslen ochatt de av verket redovisade oljebesparingarna därför är för låga. Några remissinstanser har kommenterat industriverketsbedömning atl möjlighelerna att minska elförbmkningen inom industrin är små. Energisparkonuuiitéii framhåller t, ex, attvarvtalsreglering av pump-och fläktmotorer kan innebära avsevärdaelenergibesparingar och föreslår att möjligheterna att påskynda en utvecklingmot effektivare metoder vid processreglering undersöks. Styrelsen för tekniskutveckling pekar på att det finns tekniska möjligheter att minskaelenergiförbrukningen. Att besparingarna bedöms bli små beror på att elenerginär lätt att hantera, har ett lågt pris och därför är attraktiv för företagen,menar att en höjning av priset på elenergi iförhållande till priset på värmeenergi snart torde komma och att en sådanhöjning måste leda lill att elenergiförbrukningen dämpas. Näringslivels energidelegation framhåller att åtgärderi industrin för bättre arbetsmiljö, rationellare drift och minskad totalenergikonsumtion ofta innebär övergång från olja till elenergi som energikälla. Valav styrmedel m, m. Flertalet remissinstanser däribland fullmäktige i riksbankenoch delegationen far energiforskning delar eller har ingen erinran motindustriverkets bedömning att bidrag bör lämnas för att stimulera företagen attgenomföra energibesparande investeringar. Styrelsen för teknisk utveckling och understryker dock att bidrag till energibesparande åtgärder bör utgåendast . Delegationen för energiforskning betonar vikten av attförelagens struktur- och produktionsförhållanden beaktas vid bidragsgivningen.Delegationen pekar på att det samhällsekonomiskt sett är den totalaenergibesparingen under investeringens livstid och inte den årliga besparingensom bör jämföras med investeringskostnaden förden energibesparande åtgärden. Tekniska fakidteien vid i efteriyseren diskussion om möjligheterna att med andra medel t. ex. taxesättning,ransonering och avgifter påverka företagens energiförbmkning. Några remissinstanser är tveksamma till bidrag somstyrmedel. TCO menar att andra möjligheter bör prövas och framhåller att det ärnödvändigt att fastställa normer för användningen av energi iindustriella processer. framhåller all (I 1976:05) har till uppgift att bl.a, undersöka olika medel att påverkaenergikonsumtionen. Verket framhåller att behovet av ekonomiskt statligt stödlill energibesparande åtgärder i näringslivet påverkas av den framtidaulformningen av övriga styrmedel. Med hänsyn tillden osäkerhet som f n. föreligger om effekten av olika medel att styraindustrins energiförbrukning bör, enligt Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 179 verket,viss försiktighet iakttas beträffande slöd i form av direkta bidrag. Verketföreslår att lån övervägs som alternativ till bidrag. Flera av remissinstanserna bl, a. , och Ångpanneföreniiigen anser att bidragentill energibesparande investeringar bör kompletteras med lån. Näringslivetsenergidelegation framhåller att det förhållandet att lånemedel ställs tillförfogande utan att belasta företagens reguljära kreditförsörjning många gångerkan möjliggöra att en investering kommer lillstånd. Fullmäktige I menar att frågan om behovet av förstärktsäkerhet i form av statlig garanti för lån till energibesparande investeringarär ofullständigt belyst. Inte heller har utredningen enligt fullmäktige visatatt det skulle vara mer betungande med direkt utlåning från en statlig fond änutlåning från kreditinstitut efter erhållande av statliga garantier. Omgaranlilån ändå blir aktuella bör, understryker fullmäktige, lånen inordnas ikreditinstitutens normala utlåning och inte få en prioriterad ställning. Energisparkotnmittén föreslår att bidrag och lån skallkunna kombineras. Bidragets sloriek i förhållande till lånet förutsätts kunna variera från fall till fall och bl.a.göras beroende av lånevillkoren. En sådan stödform ger enligt kommittén slörstamöjliga flexibilitet. Kommitlén framhåller bl. a. också att det vidprojeklering av anläggningar alltid föreligger risk för att marginellaenergibesparande investeringar inte kommer med. Mot bakgmnd härav föreslårkommittén att en generell möjlighet till bidrag för energibesparande åtgärdervid nyanläggningar övervägs. Kommittén lägger också fram förslag om statligtstöd till kostnader för förprojektering av energisparprojekt. Flertalet remissinstanser delar eller har ingen erinranmot industriverkets förslag att bidragets storlek - avseende åtgärder inomindustrins processer - även i fortsättningen skall uppgå till högst avkoslnaderna för den energibesparande investeringen. Näringslivetseuergidelegaiion menar dock att utredningen inte klart visar att den meständamålsenliga bidragsgränsen ligger vid utan att en höjning av gränsenbör övervägas. föreslår att bidragets storlek varierasmed konjunkturiäget. Liknande synpunkter anförs av bl. framhåller att förhållandena rörandeindustriella processer är så varierande från företag till företag att högstabidragsandel inte bör fastställas i förväg. Kostnaden för energibesparande investeringar inom olikasamhällssektorer Ingen av remissinstanserna har någon erinran motindustriverkets bedömning att besparingseffekterna av energibesparandeinvesteringar är betydligt större inom industrin än inom bostadssektorn.Lantbrukarnas riksförbund framhåller att de redovisade uppgifterna ominvesteringskostnader och besparingar för energibesparande ätgärder inom olikasamhälls- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 180 sektorer visar att storuppmärksamhet bör ägnas möjligheterna atl spara energi inom industrin. Liknande synpunkter anförs av bl. a. planverketoch Näringslivets energidelegation. Energisparkommitténerinrar om atl vissa energibesparande ålgärder inom bostadssektorn kan genomföras till kostnader motsvarande desom industriverket har redovisat för industrin. Delegalionenför energiforskning menar att industriverkels bedömning att investeringskostnaden per årlig sparad energienhet är ca tio gångerhögre inom bostadssektorn än inomindustrin väl stämmer överens med de uppskattningar som har gjorts i sambandmed delegationens studie 2000 (EFA-2000).Även sedan hänsyn har tagits till atl livslängden normalt är kortare hosutrustningen inom industrins processer äninom byggnadssektorn kan enligt delegalionen investeringskostnaden per årlig sparad energienhetberäknas uppgå till ungefär tre tillfyra gånger högre belopp inombyggnadssektorn än inom industrins processer.Med utgångspunkl i nämnda kostnadsuppgifter kan fördelningen av det statligastödet till energibesparandeålgärder diskuteras. Delegationen framhåller dock att inriktningen avbesparingsåtgärderna måste bestämmas utifrån vilka mål avseende bl. a. sparadenergi som gäller för energipolitiken. har målet varit att sparaenergi i alla former. Är i stället målet att spara framför allt lättolja kan detta exempelvis motivera atl manaccepterar betydligt högre investeringskostnad per sparad energi-enhet förbyggnadsbeståndet som uppvärms med lätt eldningsolja än för exempelvisindustrin där tjock olja används. Liknande synpunkter framförsav . Prototyper och demonsirationsanläggningar, information, rådgivning m. m. Remissinstansernahar inte framfört någon erinran mot industriverkets bedömning att behovet av anslagsmedel för bidrag till prototyper och demonstrationsanläggningar inomindustrin uppgår till ca 40-50 milj.kr. LO framhåller att allmänna näringspolitiska synpunkteroftast är viktigare än energiaspekter för att bestämma lämplig anslagsram försiödet. Även TCO betonar vikten av att inte bara energiaspekter blir avgörandeför hur demonslrationsanläggningarna ulformas. Effekter på bl. a. arbetsmiljö bör också beaktas. Energisparkommitténmenar atl möjligheterna alt höja delmaximala bidraget som f. n. uppgår till50% av investeringskostnaden bör undersökas. Delegationen förenergiforskning pekar på alt frågor rörande fördelningen av ansvaret förutveckling och demonstration av ny teknik påenergiområdet och rörande samordningen mellan energiforskningsorganenoch industriverket måste studeras. Liknande synpunkter anförs av bl.a. styrelsen för teknisk utveckling och . förslag attkomplettera pågående rådgivningsverksam- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 181 helinom energiområdet med rådgivning från branschkunniga energikonsulter bemöts positivt av remissinstanserna, TCOanser dock att energipolitiken bör utformas så att det ligger iföretagens eget intresse att spara energi.Det bör därför i princip ankomma på branschorganisationerna och företagen att svara för kostnaderna förenergikonsulter. Organisationen är dock beredd att acceptera stafligt stöd försådana konsulter under ett uppbyggnadsskede. menaratt en del av arbetsmarknadsutbildningenborde kunna inriktas på energifrågor. Näringslivets energidelegationframhåller atl om medvetandet om energihushållning skall höjas i förelagen krävs att motsvarande sker i samhällel iövrigt. Det är väsentligt att skolan deltar i detta informations- ochutbildningsarbete. understryker vikten avsamråd mellan verket och industriverketså att inte sådana energibesparande åtgärder stöds med bidrag som inte bedömslämpliga från miljösynpunkt. Arbetarskyddsstyrelsen framhåller att som villkor för genomförande av energibesparande åtgärdermåste gälla att arbetsmiljön inle försämras genom åtgärderna och attfömtsättningarna för fortsalt förbättring av arbetsmiljön bibehålls. I skrivelse har 1974 årsirädgårdsnäringsutredning (Jo1974:09) framhållit bl.a. att bidragenligt kungörelsen (1974:250) om statsbidragtill energibesparande åtgärder inomträdgårdsförelag utgår för energibesparandeåtgärder avseende endast befintliga växlhusanläggning-ar. Utredningen pekar på att denna regel i mångafall leder till att små, orationellaoch onödigt bränslekrävande växthusenheter bevaras i stället för att ersättas med nya mer energisnåla enheter.Utredningen hemställer därför attkungörelsen ändras så att statsbidrag kan utgå även för att uppföra nyaenergisnåla växthus till den deldessa ersätter äldre enheter som rivs. Efter remiss haryttranden i denna fråga avgetts av lantbmksstyrelsen, statens industriverk.Svenska lantarbetareförbundet, frukt- och grönsaksdistributörer,och . Slutens Industriverk framhåller att det i deflesta fall blir billigare att göra växthuseller andra produktionsanläggningar energisnåla om detla görs vid anläggningensuppförande än om det görs i ett senare skede och atl det därför enligt verket inte finns skäl att bevilja statsbidrag förenergibesparande åtgärder vidnyanläggningar. Statsbidrag skulle intebeviljas för åtgärden ifråga omreglerna enligt förordningen (1975:422) om statsbidrag lill energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m.tillämpades. avstyrker utredningens förslag. Övrigaremissinstanser är positiva lill förslaget. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet De uppgifter som statens industriverk ochlantbmksstyrelsen har lämnat belräffande bidragslägel m.m. den 1 juli 1977sammanfattas i följande sammanställning (milj. Av Beviljade och av Inneliggande anvisade me-industriverket ansökningar del t. o. m. tillstyrkta bidrag om bidrag /77 - Åtgärder i företagens bvggnader, processer, m. m. - Prototyper och demonstra- tionsanläggningar m. m. - Åtgärder i trädgårds- Vanliga åtgärder avseende företagens byggnader, vartillbidrag har beviljats, är förbättring av isolering och av värme- ochventilationssystem, anslulning till fjärrvärme och övergång till eldning medfasta bränslen. Inom företagens processer är de vanligasle åtgärdernaåtervinning av värme ur gaser, vätskor, luft m.m., övergång till eldning medfasta bränslen samt pann- och ugnsbyten. En stor del av stödet till prototyperoch demonstrationsanläggningar har gått tillolika projeki inom pappers- och massaindustrin för att pröva ny energisnålteknik inom branschens industriella processer. Bidrag har också lämnats bl. a.för att pröva en ny metod att framställa råjärn och till den kemiska industrinför att pröva en ny teknik vid klor-alkaliframställning. De vanligaste åtgärderna avseende trädgårdsnäringensbyggnader är by-le av värmepannor och förbättring av värmeinstallaiioner samtinvesteringar i isolerande skuggningsanläggningar och installationer förautomatisk klimatreglering. I anslagsframställning för /79 anförstatens industriverk i huvudsak följande. Fram till hade bidrag beviljats ochtillstyrkts för ca 3 100 projeki med sammanlagda bidrag om ca 279 milj, kr. Vidsamma tidpunkt fanns dessutom inneliggande ansökningar om bidrag på sammanlagtca 136 milj. kr. avseende ca 580 projeki. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 183 En stadig ökning av antalet inkomnabidragsansökningar har skett under /77 vad avser åtgärder inomindustriella processer samt prototyper och demonsirationsanläggningar. I syfte att få till stånd tidigareläggningar av företagens energibesparande investeringar och därmed få fram beställningar till industrin av maskiner och utrustning beslöt (prop.1976/77:95 bil. 3, NU 1976/77: 38,rskr 1976/77: 298) alt ett tillägg på skulle utgå, utöver de normalabidragen på högst , för energibesparande åtgärder inom industriella processer. Som villkor för tilläggetgällde att maskiner och annan större utmstning för åtgärden skulle beställasföre den och levereras före . anvisade- utöver tidigare anvisade medel -100 milj. kr. för bidrag lill energibesparande åtgärder inom industriellaprocesser och nämnda tillägg. Möjligheten att erhålla tillägget har enligt industriverket lett till ett myckel slort antal förfrågningar och ansökningar om bidrag och fillägg. Verketkonstaterar att införandet av det särskildatillägget har möjliggjort tidigareläggning av åtskilliga energibesparandeinvesteringar inom industrin. I och med att forsknings- och utvecklingsprogrammeninom energiforskningen har börjat geresultat har ett ökat behov av stöd till prototyper och demonstrationsanläggningar börjat framträda. De projekt för energibesparing inom näringslivetsbyggnader och industriella processer, vartill bidrag hade beviljatseller tillstyrkts den , beräknasmedföra en sammanlagd årlig energibesparing av ca 344000 toe (tonoljeekvivalenter) varav ca 45 000 toe avser besparingar i näringslivetsbyggnader. Härutöver beräknas 70000 toe sparas genom övergång från olja tillkol. Erfarenheterna vid bidragsgivningen pekar, enligtverket, på alt investeringskostnaden för att spara ett ton olja ligger omkring2000 kr. för energibesparandeåtgärder i näringslivet. Verket framhåller att denna kostnad är väsentligtlägre än kostnaden för t. ex. flertalet energibesparande åtgärder inomdet befintliga bostadsbeståndet. Gmndregeln vidverkets bidragsgivning är dels att energibesparingen skall vara av en viss minsta storlek i förhållande till investeringen, dels att bidragets storiekbegränsas till vad som fordras föratt företaget skall välja den energibesparande lösningen. Bidrag utgår såledesinte för åtgärder som är så lönsamma att de kommer till stånd ulanbidrag. När det gäller prototyper och demonstrationsanläggningarskall bidraget kompensera dels deextra kostnader som en första anläggning medför jämfört med enanläggning som uppförs enligt konventionell teknik, dels risken för etl sämre utfall än beräknat hosutrustningen. Del är av stor belydelseatl erfarenheterna kan dokumenteras väl, vilket ofta leder till relativt omfattande utvärderingsprogram. Verket kan inte bedöma i vad mån de under våren1977 tillämpade generösare bidragsreglerna har påverkat bidragsbehovet under budgetåret 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 184 1977/78.Verket konstaterar dock att kännedomen om möjlighetema att erhålla bidrag till energibesparande åtgärder är utbredd i näringslivet och atl verkets handläggning av bidragsärendena kan ske iden takt som ansökningarna kommer in. Verket framhåller vidare alt del /78 bör ha tillräcklig erfarenhet från bidragsverksamheten föralt öka sin initierande ochuppsökande verksamhet. Mot den bakgrunden finns det anledning att räkna med atlnu disponibla medel är helt utnyttjade genom fattade beslul om bidrag vid innevarande budgetårs utgång. Verket framhåller att redan om ett relativt litet antal mycket stora projekt aktualiseras kommer disponibla medel, inkl. de bemyndiganden som verket har att belasta även efterföljande budgetår, att utnyttjashelt. Det sistnämnda gäller särskilt beträffande anslagspostenPrototyper och demonstrationsanläggningar. Utvärdering av bidragsverksamheten bör ske /79. Verket avser att redovisa detta i en särskild rapport ochdärvid bl. a. lämna en bedömning av hur bidragsbehovet kan komma att utvecklasefter nämnda budgetår. Vad avser stödet till prototyper och demonsirationsanläggningar kan en betydande ökning av bidragsbehoven väntas efterhand som satsningarna inom energiforskningsprogramrnets ram ger resultat. Detfinns enligt verket anledning att tro att disponibla medel underanslagsposten Prototyper ochdemonstrationsanläggningar kommer att utnyttjas helt under /78. För att hålla oförändrad volym /79 erfordras under sådana förhållanden ca 70 milj. kr.i anslagsmedel under nämnda post /79. Under innevarandebudgetår får industriverket, enligt bemyndigande, fatta beslut om bidrag tillenergibesparande åtgärder inom näringslivet och till prototyper och demonstrationsanläggningar m. m.som, inberäknat löpande beslut, innebär åtaganden om högst 25 milj. kr.för /79 och 15 milj. kr. Verket räknar med att behöva ta i anspråk nämndabemyndiganden. föreslår att verketfår bemyndigande att under /79 ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med bidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet och till prototyper och demonstrationsanläggningar vilken,inberäknat löpande beslut, innebär åtaganden om högst 25 milj. kr. under /80 och högst 15 milj. kr.under /81. Mot bakgrund av bl. a. de utredningar omindustrins energihushållning som verket har genomfört hemställerindustriverket att sammanlagt 220 milj. kr. - 150 milj. kr. för Åtgärder iföretagens byggnader, processer m.m. och 70 milj. kr. för Prototyper ochdemonstrationsanläggningar m. m. - anvisasförde bidrag till energibesparandeåtgärder inom näringslivet som administreras av verket. Av beloppet bör enligtverket en ram på ca 5,5 milj. kr. avsättas för att bestrida industriverketsutgifter för administration, information, utredning och uppföljning avseendebidragsverksamheten. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 185 Sedan stödet lill energibesparande åtgärder iträdgårdsnäringens byggnaderinfördes och fram till den hade ca 330 trädgårdsföretag erhållit bidrag för sådana åtgärder.Detla antal utgör av totala antalet företag med uppvärmdaväxthus. Efterfrågan på bidrag har ökat efter hand somoljekrisens verkningar för branschen har mildrats och investeringsbenägenheten till följd av förbättrad lönsamhet har ökat. Med hänsyn till att av lotala antalet företag med uppvärmda växthus ännu inte hade fått bidragoch antagligen inte heller hadevidtagit några mer kostnadskrävande energibesparande ålgärder torde efterfrågan på bidrag enligt styrelsenfortsätta alt öka. Besparingseffekternainom trädgårdsföretagen är enligt styrelsen avsevärda. Beviljade bidrag fram lill , 7 milj. kr.,beräknas leda till en årlig oljebesparingpå ca 11 000 m' eldningsolja. Styrelsen föreslår att 4 milj. kr. anvisas för bidrag till energibesparande åtgärderinom trädgårdsnäringens byggnader under /79. Styrelsenframhåller vidare att högsta bidragsbelopp f n. utgör . Med hänsyn tillkostnadsutvecklingen sedan detta belopp fastställdes och till förekomsten av nya mer kostnadskrävande meloderför energibesparing föreslårstyrelsen att högsta bidragsbelopp höjs till . Styrelsen föreslår vidare att en förträdgårdsnäringen ny form av slöd införsför att underlätta introduktion av ny i praktisk drift, oprövad teknik. Stödetskall kunna ulgå för åtgärder som avser framtagande av prototyper ochdemonstrationsanläggningar för att pröva ny energisnål teknik för trädgårdsnäringen. Styrelsens förslag läggs fram motbakgmnd av att arbete pågår med allfå fram ny teknik för energibesparing inom trädgårdsnäringen. Som exempel nämner styrelsenframtagandet av invändiga reflekterande gardiner, permanenlisolerade hus medtäckmaterial av dubbelfolie med övertryck mellan folierna, användning avsolfångarytor för att Ullgodogöra sig överskottsenergin från undernatten, utnyttjande av värmepump m, m. Bidraget bör enligt styrelsen utgå medhögst av godkänd kostnad. Styrelsen begär att 1 milj, kr. anvisas för sådantstöd under /79. Tolalt begär sålundalantbruksstyrelsen 5 milj. kr. för /79. Sedan stödet till energibesparande investeringar inom näringslivet m. m. infördesvåren (prop. 1974:69, CU 1974:21, JoU 1974:19, rskr 1974:180, rskr 1974:196) har anvisatsammanlagt 518 milj. kr. för sådant stöd och för administration m.m. avstödet. Av beloppet har 100 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 186 anvisats på lilläggsbudgel 111 för /77 med anledning av propositionen om vissa industri- ochsysselsättningsstimulerande ålgärder (prop. 1976/77:95 bil. 3, NU 1976/77:38,rskr 1976/77:298), Av de anvisade medlen har 408 milj, kr, beräknalsför ätgärder i näringslivelsbyggnader och processer m, m., 100 milj, kr, för att ta fram prototyper och demonstrationsanläggningar m,m, och 10milj, kr, för åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader.