prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — Klys understryker emellertid att en decentralisering avTV:s verksamhet måste avvägas så att goda förutsättningar skapas för teater-och annan kulturproduktion, såväl ute i landet som i . fårdock inte ta resurser från det kvalitetsutbud som rundradion bör sprida,framhåller Klys. Flera av de remissinstanser som ställer sig positiva utbyggnad av regionala nyhetssändningar i TV, nämligen länsstyrelserna iJönköpings, . och län saml , framhåller atl en tilldelning av erforderliga resurser för enutbyggnad av lokalradions verksamhet bör prioriteras framför en satsning påregional-TV. Några remissinstanser föreslår all vissa regioner ochproduktionsorter prioriteras. i förordar en ökad satsning påSödra distriktet, så att dess TV-produktion kan öka perår. Som skäl för en snabb utveckling av programverksamheten i Södra distriktetframhåller att produktionskapaciteten i i tekniskt ochlokalmässigt avseende är otillräckligt utnyttjad och att Södra distriktet harstora möjligheter att engagera artister inom bl, a. , i som avstyrkerförslaget om regionala nyhetssändningar framhåller företräden somhuvudort för TV-verksamheten i norra . kommun välkomnar utredningens förslag attVästerbotten skall bilda en egen med som huvudort. Kommunenframhåller att som universitetsstad och som säte för betydelsefull statligförvaltningsverksamhet tillsammans med länet i övrigt ger ett programunderlagsom väl kan hävda sig i en jämförelse med övriga Norrlandsregioner. i framhåller att i det fallstörre produktionsresurser för TV skall lokaliseras till en större ort i Norriandbör Luleås viktiga ställning beaktas. 3.2.4 Ny organisation för Utredningens förslag lill ny organisation för SverigesRadio innebär att det för den direkta programverksamheten skall finnas endasttre programenheter, nämligen ljudradion, TV S och TV R. Ljudradion skall enligt förslaget svara för riksprogram iradio och förfoga över en egen distriktsorganisation, skild från . Utredningen utgår från att - även med hänsyn tagen tillden föreslagna ökningen av regional ljudradioproduktion - ljudradion intebevarar egna kontor på samtliga de orter där nu hardislriktskontor. Prop.1977/78:91 67 de minsta produktionsorterna kan det visa sig rationelltatt i stället samarbeta med lokalradion eller med den regionala organisationenför TV. Även på orter där ljudradion väljer att upprätta distriktskontor börsamarbete i olika former kunna utvecklas beträffande lokaler, utrustning etc.Utredningen understryker att den nya ljudradioenheten måste organiseras så attdistriktens självständighet inte blir mindre än vad som f. n. är fallet. TV SochTV R skall enligt förslaget ersätta nuvarande TV Ioch T V 2. TV S skall svara för riksprogram i TV och ha produktionsresurser endasti , medan TV R skall svara för riksprogram och regionala program i TVoch förfoga över resurserna för TV-produktion utanför . TV:sdistriktsverksamhet förs i sin helhet till TV R och delas där upp på nioregioner. De två TV-enheterna bör enligt förslaget ha ett likartatprogramuppdrag men kommer med hänsyn till de olikartade organisationerna allfullgöra uppdraget under skilda betingelser. En viktig fråga förföretagsledningen blir att väga enheternas behov mot varandra. Inom TV R bör regionerna få ungefär samma självständigaställning som distrikten f.n. har. a. kostnadsskäl utgår utredningenfrån att ledningarna för TV-enhetema även framgent skall vara lokaliseradetill . I en reservation förordar ledamöterna ledningen för R förläggs lill . Centralredaktionen förutsätts upphöra och dess funktionerföras över på de nya programenheterna. bör enligt utredningen infogasi Ijudradioenheten. 1 fråga om den nuvarande teknikenheten föreslårutredningen att de delar som arbetar med programproduktion förs över till resp.programenhet. Teknikenheten bör bestå men med reducerade uppgifter, bl. a. medövergripande ansvar för den tekniska kvaliteten och den tekniska utbildningen. Vissa remissinstanser ifrågasätter behovet ochlämpligheten av omfattande organisatoriska förändringar av . i finner det intemotiverat med så stora och omvälvande ingrepp i organisationsom utredningen föreslår. Det finns enligt inte tillräckligtstarka skäl för att riva upp den organisation av som beslöts år1966, och som hunnit vinna stabilitet och lämplig form. Länsstyrelsenanser att i första hand behöver en mer praktisk och realistisklösning av företagets ekonomiska problem. Enligt överdriver utredningende organisatoriska problemen. Några remissinstanser, bl. a. länsstyrelserna i ochVästernorrlands län samt finner det mycket tveksamt att satsa på ettgenomförande av utredningens förslag till organisatoriska förändringar avSveriges Prop.1977/78:91 68 Radio med tanke på de ekonomiska konsekvenserna av ensådan omorganisation. i framhåller svårigheterna attpå förhand avgöra vilken organisationsform som skulle vara den lämpligaste förSveriges Radio med tanke på att det saknas inhemska jäinförelseobjekt och svårigheternaatt göra internationella jämförelser. påpekar att ändradeorganisationsformer säkeriigen kommer att medföra nya problem som inle kanförutses. Även konstaterar att del är svårt att finnarelevant underlag för analys av lämplig organisationsform för rundradion. Förelagelserfarenheter talar för att rundradion kan organiseras på olika sätt av vilkaflera kan vara likvärdiga när det gäller att uppfylla olika mål för verksamheten.Sveriges Radio betonar i delta sammanhang atl varje omorganisation medförproblem för produktionen, och atl detta i särskilt hög grad gäller för ettprogramföretag som , som är så beroende av de enskildamedarbetarnas kreativa prestationer. erinrar om att dennuvarande organisationen existerat i endast och att det tog flera åratt finna de samarbetsformer och administrativa rutiner som gör allorganisationen numera fungerar tillfredsställande. Mot denna bakgrundframhåller att innan mer omfattande omorganisationer företasbör det finnas garantier för atl den nya organisationen verkligen medföravsedda fördelar. Möjligheten atl uppnå de önskade resultaten genommodifieringar av organisationen bör först prövas, understryker företaget. KF anser att erfarenheterna av det nuvarande systemet förrundradio-verksamheten inte ger anledning till några förändringar av degrundläggande villkoren för rundradion. KF avstyrker de förändringar avorganisationen för som utredningen har föreslagit och förordarall den nuvarande organisationen bibehålls. Likartade synpunkter framförs avPressens samarbetsnämnd samt av lOGT-NTO och , sombetonar att den nuvarande organisationen kan förbättras ulan en omfattandeomorganisation. LRF anser att i stort bör behålla sinnuvarande organisation i avvaktan på att frågan åter aktualiseras i sambandmed att hela problematiken på etermedieområdet inom en överskådlig framtid tasupp till behandling. , och Industriförbundanser att större organisatoriska förändringar bör anslå i avvaktan på ettställningstagande till de altemativa organisationsformer för rundradioverksamhetensom aktualiseras av den senaste utvecklingen inom etermedietekniken. 1 syfteatt möjliggöra ett sådant ställningstagande föreslår SAF m. fl. organisationeratt det nuvarande radioavtalet föriängs med . Ett antal remissinstanser, bl. a. ,länsstyrelserna i och län. , ,och , understryker utredningens uppfattning atlljudradion bör få en självständigare ställning inom . 1977/78:91 69 , i , FPU ochSveriges författarförbund tillstyrker att ljudradion skall ha en egendistriktsorganisation, skild frånTV:s resp. lokalradions regionalaorganisation. En majoritet av remissinstansema, bl. a. länsstyrelserna iÖstergötlands, , , , , Gävleborgsoch . , SverigesRadio, Lokalradio, ochJournalistklubben vid RadiolRadio i , avstyrker en egendistriktsorganisation för ljudradion. Genomgående anförs att en sådandubbelorganisation är överflödig och innebär ett dåligt resursulnytljande. ifrågasätter också lämpligheten av atti rådande samhällsekonomiska läge upprätta en parallell regional organisation.Knappa resurser i förening med önskemålet om en målmedveten satsning påregionala program talar enligt frågan inte bör avgöras somutredningen föreslagit. Förbundet förordar alt erfarenhet avlokalradion avvaktas innan frågan prövas igen. framhåller atl en uppdelning avdistriklsverksamheten på radio och TV måste vägas mot de ekonomiska ochprogrammässiga fördelar som en sammanhållen dislriktsorganisalion erbjuder. anser att regionindelningen förden föreslagna TV R bör sammanfalla med distriktsindelningen för ljudradion. Några remissinstanser, s&som länsstyrelserna iUppsala, och . och Lokalradio, anser att en utbyggnad avlokalradion är att föredra framför en särskild distriktsorganisation förljudradion. Utredningens förslag atl lokalradion övertar ljudradionsdi-striktskontor på de mindre produktionsorterna och att lokalradion därvidkan anlitas för produktion av program för rikssändningar tillstyrks av statenskulturråd, länsstyrelserna i , , , ,och . , ,Lokalradio, och frikyrkoråd, FPUoch ABF. i understryker vikten av atttillräckliga resurser ställs till lokalradioverksamhetens förfogande på deorter där lokalradion även ska producera program för rikssändningar. i anser alt lokalradion i mångasammanhang torde kunna överta en del av ljudradioverksamheten från de nuvarandedistrikten med tanke på den kännedom om lokala och regionala frågor som finnshos lokalradions medarbetare. Angående utredningens uppfattning atl ljudradion börutveckla ett tekniskt och administrativt samarbete med lokalradion resp. TV Rpå de orter där ljudradion har egna distriktskontor, konstaterar författarförbundalt ett sådant samarbete förefaller rimligt, men att det inte Prop.1977/78: 91 70 får förhindra utvecklingen av ljudradions egendistriktsorganisation. Enligt förbundets bedömning är det avgörande villkoretför att en sådan utveckling ska komma till stånd, att tillräckliga personellaresurser avsätts för ljudradions dislriktsorganisation. Ett antal remissinstanser, som avstyrker förslaget om ensärskild distriktsorganisation för ljudradion, anser att ett samarbete mellanljudradion och lokalradion kan drivas längre än vad utredningen föreslagit. i län framhåller att lokalradion börges viktiga uppgifter för den regionala produktionen av ljudradioprogram.Därtill ifrågasätter om inte lokalradion kan överta helaansvaret för den regionala och lokala programproduktionen för rikssändningarinom ljudradion. i föreslår att ljudradionsdistriktsorganisation slopas och att dess arbetsuppgifter övertas avlokalradion. Större ekonomiska resurser måste ställas till lokalradions förfogande. och förordaratt lokalradion byggs ut, så att den även kan producera program förljudradions rikssändningar, Lokalradio ställer sig mycket positiv tillutredningens förslag om riksproduktion inom lokalradions ram. Som skäl för ensådan verksamhet anför företagel bl. a. att lokalradion har ett tätare fältnätän distrikt och förfogar över en lättrörlig teknik. Omlokalradion får överta distriktsproduktionen av ljudradioprogram, skulle densamhällsekonomiskt ofördelaktiga dubbeltäckningen av länen dessutom undvikas.En förutsättning för produktion av riksprogram inom lokalradion är att lokalradionges avsevärt ökade resurser. Ett oavvisligt villkor för sådana utökadeuppgifter för lokalradion är emellertid att ett framtida övertagande avriksproduktionen inte äventyrar lokalradions forlsalla etablering, dess egenartoch självständighet, understryker Lokalradio. Under förutsättning att lokalradion tillförs väsentligtökade resurser, bör det enligt ABF vara möjligt alt till lokalradion överföraflertalet av de uppgifter som distriktsorganisationen för ljudradionsriksprogram har. En sådan lösning skulle innebära en förstärkning ochstimulans för lokalradion och begränsa kostnaderna för Radiosdislriktsorganisalion, framhåller ABF. Några remissinstanser ställer sig tveksamma till enmedverkan från lokalradions sida i produktionen av riksprogram. i finner utredningensförslag orealistiskt med hänsyn till lokalradions knappa personella resurser.Länsstyrelsen understryker att lokalradion bör ges ökade resurser för atlmöjliggöra fler och bättre program av lokal och regional art, vilket inleutesluter att vissa lokalradioproduklioner kan visa sig vara av intresse ocksåför riksprogrammen. i anser att frågorna rörandelokalradions samarbete med ljudradions distriktsverksamhet ärotillräckligt belysta och förordar alt de ytterligare utreds. Länsstyrelsenfinner den lämpligaste lösningen vara att ljudradion samarbetar med TV förrikssändningar och att lokalradion inriktar sig på sändningar inom sitt egetområde. Enligt uppfattning bör lokalradion endast undanlagsvisbidra med nyhetsinslag i riksprogrammen. i framhåller att en eventuellmedverkan från lokalradions sida i ljudradions riksprogram bör ske likformigtöver hela landet och förordar att frågan om lokalradions förhållande tillljudradions distriktsverksamhet närmare belyses innan några principiellabeslut fattas i frågan. ifrågasätter också om lokalradion ska gesuppgifter inom riksradion innan verksamheten stabiliserats och utvärderats. vid /Radio iMalmö understryker utredningens uppfattning att programenheten för ljudradioäven fortsättningsvis bör svara för riksprogrammen i radion. Klubben konstateraratt det vore ödesdigert att ändra inriktning och målsättning för lokalradion,verksamhet kommit i gång i hela landet. I syfte all hävda distriktens självständighet inom ljudradioenhetenförordar utredningen all distrikten tillförsäkras samma ställning somredaktionerna nu har. Denna uppfattning delas av och . tillägger att ljudradionsorganisatoriska ledning också bör innehålla företrädare förljudradioproduktionen i regionema. Utredningens förslag, att enheten för ut lands programmeni framtiden integreras i ljudradioenheten, avstyrks av iÄlvsborgs län och . i menar att enheten förullandsprogrammen bör bestå som en självständig enhet med tanke på dessspecifika verksamhet och med hänsyn till att verksamheten ärskattefinansierad. påpekar att frågan om ullandsprogramenhetensmedverkan i ljudradions programpolitiska och övriga professionella diskussioninte gäller enhetens organisatoriska placering. Det är snarare en fråga om deömsesidiga åtaganden och kontaktvägar som utvecklas mellan enheten förutlandsprogrammen och övriga programenheter å ena sidan och centralaförelagsin-slanser å den andra sidan. kommer att eftersträva altpersonalen inom enheten för utlandsprogrammen i större utsträckning fårmöjlighet att delta i arrangemang av betydelse för programarbetet. De avutredningen framförda önskemålen kan således tillgodoses utan organisatoriskaförändringar varför utlandsprogrammen bör beslå som en självständig enhet. Utredningens förslag att dela upp televisionens nuvarandeprogramverksamhet inom TV I och på två nya programenheter, TV ,avstyrks av majoriteten av remissinstanserna. Prop.1977/78:91 72 ret, RRV, , länsstyrelserna i ,, , , , , ,, , , , och län.Svenska kommunförbundet. , , , Folkets husföreningarnas riksorganisation, KF. , , , , , , , , , , och , , , , . , ,lOGT-NTO och , , , , , . Genomgående ifrågasätter man förslagets organisatoriskafördelar och decentraliseringseffekter. i konstaterar t. ex. allutredningens lösningar på organisationsproblemen inte är särskiltgenomgripande eller följdriktiga i förhållande till principuttalanden och målformuleringaroch atl förslagets decentraliseringseffekler är blygsamma. Folkets husföreningarnasriksorganisation anser att de riktlinjer som utredningen angivit för denföreslagna nya organisationen bäst motsvaras av förhållandena inom dennuvarande organisationen. Länsstyrelserna i och samtSveriges författarförbund menar att utredningen inte framlagt vägande skäl föralt en ökad regional produktion inte skulle kunna genomföras inom nuvarandeorganisation. framhåller atl de fördelar som utredningenanfört för sitt förslag, nämligen ökad samordning av distriklsverksamheten ochökat distriktsinflytande över sändningsbesluten, inte kräver en så omfattandeorganisationsförändring som TV R skulle innebära. En\'\g,i statskontorets uppfattning är radioulredningensförslag i fråga om den regionala verksamheten huvudsakligen regionalpolitisktmotiverade. Statskontoret ifrågasätter lämpligheten av att genomföra sådanasatsningar inom rundradioverksamheten och att finansiera dem med mottagaravgifter.En regionalpolitiskt betingad merkostnad borde enligt statskontorets mening istället finansieras genom särskilda statsanslag. Uppfattningen att förslaget om TV S och TV R inte innebärnågra organisatoriska fördelar framförs också av bl. a. ochSACOISR, som finner förslaget till ny kanalorganisalion vara en konstlad formav decentralisering. FPU anser däremot att förslaget innebär ett slagsdecentralisering, men ingen maktspridning, eftersom organisationens tyngdpunktkommer att ligga kvar i . understryker alt bildandet avTV S skulle medföra av- Prop.1977/78:91 73 finner detsynnerligen orationellt atl bryta upp de arbetsgrupper som växt fram sedaninförandet av tvåkanalsystemet. Om TV S/TV R-förslaget genomfördes skulle programproduktionen,enligt bedömning, komma att lida skada under lång tid.Liknande synpunkter framförs av . Åtskilliga remissinstanser, däribland länsstyrelserna iKristianstads, och , KF, ochlOGT-NTO och anser atl den av utredningen föreslagnaomorganisationen kommer all bli myckel kostnadskrävande och ta attgenomföra. Ett antal remissinstanser, såsom ,i och , framhåller att denföreslagna kanalorganisalionen skulle medföra stora planerings- och samordningsproblem.Kulturrådet menar att ett införande av TV R innebär avsevärda svårigheter ochomfattande administrativt arbete. De fortlöpande avgörandena avresursfördelningen mellan programenheterna, som åsyftar att skapa likvärdigaförutsättningar, kan också medföra risker för konflikter kanalerna emellan. Länsstyrelserna i och saml SverigesRadio framhåller all distriktens nuvarande självständiga ställning kan kommaatl minska i TV R, genom atl de skulle inordnas under en central enhetsledning.Genom TV R får distrikten endast möjlighet att placera sina program i en kanalmot nuvarande två. Även detta innebär en minskad rörelsefrihet för distrikten.I samma riktning uttalar sig LO, LRF, FPU och . Ett antal remissinstanser, däribland länsstyrelserna iSödermanlands, och . och , menar atl en kanaluppdelning enligt TV S/TV R innebär atl konkurrensenmellan kanalerna upphör eftersom en förutsättning för en sådan konkurrens äratl programenheterna arbetar under samma villkor och med samma inriktning. Flertalet remissinstanser ifrågasätter också om någraprogrammässiga fördelar står att vinna på en uppdelning av programverksamhetenpå TV R och TV S. Statskontoret konstaterar alt den föreslagna ökningen avden regionala programproduktionen och TV R knappast kommer alt leda till någrapåtagliga förbättringar för publikens del. Administrativa förändringar somskulle kunna medföra en ökad mångsidighet motverkas av kraven på ökad planeringoch samordning. För att åstadkomma en ökning av andelen regionaltproducerade program behövs i första hand förstärkta ekonomiska och personellaresurser, inte organisatoriska förändringar, framhåller länsstyrelserna iUppsala, och . 1 samma riktning uttalar sigven- Prop.1977/78:91 74 Föreningen , och . Många remissinstanser framhåller som en nackdel med enkanaluppdelning enligt utredningens förslag, atl det skapas en konstladmotsättning mellan och landet i övrigt. Det kan bli svårt atl undvikaatl den ena kanalen får karaktär av landsortskanal och den andra av Stockholmskanal,vilket enligt skulle kunna innebära en utvecklingmot en olycklig spaltning av de tittarkategorier som resp. kanal når. Dettaskulle strida mot målsättningen med ett likarlat programuppdrag. Länsstyrelseni uttrycker farhågor för att dominerandeställning inom programverksamheten skulle komma att permanentas inom ett systemmed TV S och TV R. Det finns enligt risk för att TV S uteslutandehämtar sitt material från källor i . Ett flertal remissinstanser, däribland , Folkets husföreningarnas riksorganisation, LO och , uttrycker farhågor för atl TV R kan bli en andrahandskanalmed mindre möjligheter än TV S alt fullfölja sitt programuppdrag. finner det diskutabelt om enprofilering som utgår från att program framställs regionalt leder till detönskade målet om en ökad mångsidighet i programutbudet. Enligt förbundetsuppfattning finns det risk för atl de regionalt producerade programmen blir ettandrahands-val, som kommer i fråga endast när andra och bättre altemativsaknas. Remissopinionen förordar i stället genomgående en lösning,där en ökad andel regionalt producerade program fördelas på de båda nuvarandekana-lema. Denna uppfattning framförs av statskontoret, ,länsstyrelserna i , , , , ,, , , , och Jämtlandslän. , , , , , riksidrottsförbund.Svenska handelskammarförbundet, , , , folkpensionärers riksförbund.Pressens samarbetsnämnd, , och . och understrykeratl den regionala produktionen för riksprogrammen bör vara integrerad med övrigariksprogram. FPU och poängterar att de bådaTV-programenheterna bör arbeta efter samma regler. i framhåller att sändning avregionall producerade program i de båda nuvarande kanalerna ökar distriktensmöjligheter till bredd och mångfald i produktionen, vilket anserlämpligare än specialisering. i län, som avstyrker förslagetom TV S/TV R, har i och för sig intet att erinra mot en uppspaltning avtelevisionens ka- Prop.1977/78:91 75 naler på en rikskanal och en regional kanal, underförutsättning att den regionala kanalen samordnas med radions verksamhet, vadavser såväl organisation som distriktsindelning. i anser att den mest angelägnauppgiften f. n. är att åstadkomma en omfattande decentralisering avprogramproduktionen. Enligt bedömning kräver en sådandecentralisering endast vissa begränsade modifieringar av den nuvarandeorganisationen. i förordar all de regionalaprogramdistrikten ges ell ökat inflytande och ansvar i fråga omprogramverksamheten inom ramen för det nuvarande systemet. Enligtlänsstyrelsens uppfattning förutsätter en sådan lösning en avsevärd samverkanoch planering mellan programenheterna och distrikten. framför likartade synpunkter och förordaren utveckling av nuvarande organisation som ger ökat inflytande och ökadsjälvständighet för distrikten. Den viktigaste förutsättningen för attdistrikten ska få en stark ställning är deras möjligheter atl bedriva enomfattande produktion av god kvalitet (3.2.3). Några remissinstanser diskuterar andraorganisationsalternativ för TV. och framhåller att kanalkonkurrensen inom Radiosnuvarande organisation medfört en rad nackdelar för publiken. föreslår därför en lösning där de olika produktionsenheternainte är bundna till en speciell kanal. De nuvarande programredaktionerna kan behållas,men sändningstider och sändningskanal ska avgöras av en koordinationsenhet,som är fristående från de olika redaktionerna. anseratt produktionsenheterna/redaktionernas starka knytning till en viss TV-kanalbör omprövas. Utvecklingen av de två TV-kana-lerna måste gå mot ökad samordningoch mindre konkurrens med bibehållen integritet i programproduktionen. SAF, , och , som i ett gemensamt yttrande förkastar förslaget om TV S/TV R,anser atl en i och för sig befogad reform av bör syfta lill enhöjd kvalitet på programproduktionen samt därigenom tillgodose konsumenteniasönskemål i ökad utsträckning. Del väsentliga är inte var i riket programmenproduceras, ulan alt de produceras av flera programbolag som har möjlighet attkonkurrera med varandra om program för olika TV-kanaler och andra avnämare. De remissinstanser, som ansluter sig till utredningensförslag om en omstrukturering av TV:s nuvarande kanaler till TV S och TV R, ärlänsstyrelserna i , och . centralråd och frikyrkoråd, MUF, ,och . i län vill starkt understrykabehovet av alt Sveri- Prop.1977/78:91 76 ges Radio omorganiseras på ett sådant sätt att denregionala organisationen får ökade resurser och en självständigare ställningän f. n.