prop · G103104 · 1977-12-31 00:00:00 — Dennu gällande lagen om rätt lill föräldraledighet är tvingande. Avtal som innebärall arbetstagares rättigheter enligl lagen inskränks eller upphävs är ogiltigt.För att underiätta en anpassning av lagens tillämpning till särskildabranscher, arbetsplatser och arbetslagargrupper har arbetsgmppen föreslagit attvissa av lagens regler görs dispositiva på så sätt alt avvikelser fär göras medstöd av kollektivavtal som träffas på förbundsnivå. De bestämmelser som på såsätt föreslås bli dispositiva är reglerna om underrättelselid i samband med begäranom ledighet samt om arbetstagarens skyldighet atl til! arbetsgivaren anmäla althan vill avbryta påbörjad ledighet och den tid efler vilken arbetstagaren eflersådan anmälan har rätt att återgå i arbele. Någon erinran mot delta har intekommit lill uttryck under remissförfarandet. Flertalet remissinstanser somföreträder arbelsgivarinlressen har emellertid ansett att lagen bör görasdispositiv också i vad avser reglerna om ledighelens föriäggning. Prop.1977/78:104 40 Deföreslagna reglerna om ledighelens föriäggning innehåller dels den för arbetstagarnagrundläggande rättigheten att fä ledigheten föriagd lill den dag eller de dagararbetstagaren begär, dels den med hänsyn till lagens syfte viktiga regeln att dellidsledigheli princip skall föriäggas så att en daglig arbetstidsförkortning kommer tillstånd. Ledighetens förläggning regleras däremot endast på detsättet alt arbetsgivaren inte utan arbetslagarens tillstånd fär förläggaledigheten till annan tid än arbetsdagens början eller slut. Del förutsättsdock all beslutet har föregåtts av överläggning med den anställde ellerförhandling med hans organisation. ,, Landsiingsförbundei och SAF anför atl en lagfäst rätt tilldaglig arbetstidsförkortning förlagd lill arbetsdagens början eller slutskulle medföra allvarliga svårigheter. Föregen del anser jag bestämmelserna om ledighelens föriäggning så väsentliga attde inte bör göras disposiliva på samma sätt som föreslås belräftande reglernaom underräiielseiid. Emellertid bör kollektivavtal kunna träffas angående dennärmare tillämpningen av förläggningsreglerna. Ett sådant kollektivavtal färdock inle leda till alt lagens syfte urholkas eller lill alt arbetstagarnasrättigheter allmänt sett sänks under den nivå som lagen garanterar Qfrarbetsdomstolens dom 1968 nr 26). Sådant kollektivavtal bör även kunna träffasangående den närmare tillämpningen av bestämmelserna om skydd mot försämring avanställningsvillkor och arbetsförhållanden. På samma sätt som gäller för annan arbelsrältsliglagstiftning av social skyddskaraklär bör kollektivavtalen på arbetstagarsidaningås eller godkännas på förbundsnivå. Det får dock förutsättas all de centralaparterna -sedan allmänna riktlinjer har dragits upp för anpassningen av lagen-delegerar åt de lokala parterna på arbetsplatsen att göra de särskilda anpassningarsom är lokalt betingade. Anställningsskyddslagens lurordningsregler tillämpast. ex. på detta sätt. Jagföreslår således att reglerna om underräiielseiid och den tid efter vilken arbetstagarenvid avbrott i ledighet fär återgå i arbete görs disposiliva på sätt arbetsgruppenhar föreslagit samt alt dessutom kollektivavtal får träffas på förbundsnivåangående den närmare tillämpningen av bestämmelserna om ledighelens föriiiggningoch skyddet mot försämring av anställningsförmåner och arbetsförhållanden. Ivad gäller reglerna om ledighetens föriäggning torde sådana kollektivavtal varasärskilt påkallade för de arbetstagare, som normalt har förskjulen arbetstideller har arbetstiden föriagd till annan tid än . Jag återkommer tilldetta i specialmoliveringen. Enligtnuvarande regler avses i lagen om rätl lill föräldraledighet med föräldrarbiologiska föräldrar samt fosterföräldrar och adoptivföräldrar. Som förälderanses även den med vilken föräldern är eller har varit gift eller har eller harhaft barn, om parterna stadigvarande sammanbor. Prop.1977/78:104 41 begreppär identiskt med det som gäller enligt 4 kap, lagen (1962:381) om allmän försäkring(AFL)(jfr20 kap, 2 § samma lag). En remissinstans har tagit upp frågan om inte rätlen tillledighet för vård av barn bör tillkomma alla som sammanbor under äktenskapsliknandeformer. Genomall rätten till föräldraledighet föreslås bli i allt väsentligt frikopplad frånföräldraförsäkringen föreligger i och för sig inle något hinder mot alt -utanmotsvarande ändring i föräldraförsäkringen - utvidga föräldrabegreppei i dettasammanhang, Föräldrabegreppei är emellertid väl etablerat och starka skäl talarenligl min mening mot att nu utvidga detla begrepp, Familjestödsutredningenprövar f n, frågan om att eventuellt utvidga föräldraförsäkringen till attomfatta förut berörd gmpp, 1 likhet med arbetsgruppen anser jag att frågan omen utvidgning av föräldrabegreppei i samband med föräldraledigheten bör lasupp först i samband med att förslag läggs fram av familjestödsutredningen. Avgörandeför en förälders rätt till ledighet enligt de regler jag nu föreslår är, ilikhet med vad som gäller enligt den nuvarande lagen, all föräldern faktisktvårdar barnet genom atl ta hand om det . Därmedavses inte ett fortlöpande omhändertagande. En förälder måste även kunna ägnasig åt andra uppgifter som är förenade med familjens skötsel. En arbetstagare somanvänder ledigheten för annat ändamål än för vård av barn, t, ex. för all ägnasig åt annat förvärvsarbete, handlar i strid mot lagen. Sker det, förfallerrätten till ledighet och arbetsgivaren kan kräva att arbetslagaren återgår i arbelei full utsträckning. En arbetstagare som använder ledigheten för annat ändamålän för vård av bam riskerar också alt bli skyldig atl ersätta arbetsgivaren förekonomisk skada enligt allmänna rättsgrundsatser för avtalsbrott ianställningsförhållanden. I allvariigare fall, såsom då arbetslagaren medvetethar vilselett arbetsgivaren om syftet med ledigheten, kan fråga uppkomma omuppsägning eller möjligen, i myckel grava fall, avskedande. Arbetstagaren äremellertid oförhindrad att i samma omfattning som han eller hon gjort föreledigheten åla sig bisysslor, om dessa inle i nämnvärd omfattning hindrararbetslagaren från all la hand om barnet. Rätten lill ledighetföreslås bli mer omfattande än enligt den nuvarande föräldraledighelslagen ochi allt väsentligt fristående från föräldraförsäkringens ersättningsregler. Jagföreslår därför, i likhet med arbetsgruppen, att lagen om räll lillföräldraledighet upphävs och ersätts med en ny lag om rätt lill ledighet förvård av barn m. m. Den föreslagnautvidgningen av rätlen till ledighet för vård av barn torde innebära behov avett ökal anlal vikariatsanslällningar, 1 samband därmed uppkommande frågor liksomövriga frågor om den lagstadgade ledighetens anpassning till lagen omanställningsskydd, exempelvis frågan om turordning vid uppsägning på grund avarbetsbrist, är i och för sig desamma som föreligger vid tillämpningen av studieledighetslagen.Skulle dessa frågor visa sig kräva särskild lagreglering utöver den kolleklivavialsanpassningsom kan 1977/78:104 42 ske,bör detla kunna övervägas i samband med den beslutade översynen av ansnällningsskyddslagen. Arbetsmarknadensparter bör ges behövlig tid för all förbereda de anpassningsåtgärder somföranleds av de nu föreslagna reglerna om rätt till ledighet. Vidare börinformation ges om den föreslagna reformens innebörd, varvid särskilt skallbetonas alt del är värdefullt för barnen atl även fäderna i ökad utsträckninglar i anspråk rätten till ledighet. Viss lid bör stå till förfogande för dennainformation till arbetstagarna. Jag föreslår därför alt den nya lagen träder ikraft , 6Upprättat la|;förslag Ienlighet med vad jag nu har anfört har i samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetupprättats förslag lill lag om rätl till ledighet för vård av barn rn. m.Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Lagenom rätl till ledighet för vård av barn m. m. ersätter lagen (1976:280) om rätl tillföräldraledighet. Genom att ledigheten enligt den nya lagen föreslås bli meromfattande än rätten till föräldraförsäkring enligt 4 kap. lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) kan den senare lagen inle längre användas för att angede villkor som gäller för ledigheten. 1 förhållande till arbetsgruppens föirslaghar vissa ändringar av redaktionell karaktär gjorts. Vidare har bestämmelserinförts som möjliggör atl avtal träffas om den närmare tillämpningen av vissaregler. 1denna paragraf slås lill en början fast att arbetstagare har rätt till ledighetfrån sin anställning enligt lagens bestämmelser. 1 överensstämmelse med lagenom rätl till föräldraledighet men till skillnad från t, ex, lagen (1974:12) omanställningsskydd görs således inte undanlag för någon grupp av arbetstagare.Begreppet arbetstagare definieras inte i lagen utan avses ansluta till denpraxis som gäller inom arbetsrätten i övrigt (se prop, 1975/76:105 bil, 1 s,323 IT samt SOU 1975:1 s, 691 fl). Entörsta förutsättning för en arbetstagares rätl till ledighet är att arbetstagarenär förälder eller, såvitt gäller ledigheten före barns födelse, skall bli förälder,Föräldrabegreppei är oförändrat i förhållande till lagen om rätt till föräldraledighet.Sålunda är fosterförälder jämställd med biologisk förälder. Av 4 kap, 8 >! föräldrabalkenföljer vidare alt lagens bestämmelser också gäller adoptivföräldrar. Enligtandra stycket i förevarande paragraf anses vidare som Prop.1977/78:104 43 förälderden med vilken föräldern stadigvarande sammanbor och med vilken föräldern äreller har varit gift eller har eller har haft barn, Detla innebär liksom f n,att fier än två arbetstagare kan i lagens mening vara föräldrar till ett barnoch således göra anspråk på ledighet, under fömtsättning atl de lar faktiskvård om barnet. Om tvist skulle uppkomma, humvida en arbetstagare har rätl attfä ledighet i egenskap av förälder är detla en fråga som får lösas medutgångspunkt i det föräldrabegrepp som gäller enligt 4 kap, och 20 kap, 2 § AFL, Ytterligareen förutsättning för rätt till ledighet är normalt att arbetstagaren underledigheten verkligen har faktisk vård om barnet (jfr 3 §), Utgångspunkten förlagen är således alt bara den ena föräldern i allmänhet behöver ta ledigt frånsitt arbete. Det har emellertid inte ansetts möjligt eller lämpligt -bl, a, harföräldrarna sällan samma arbetsgivare - att föreskriva att endast en avföräldrarna har rätl till ledighet, 1 det fall all fier än två föräldrar begär ledighetför får det utredas vilka av dessa som verkligen lar faktisk vård ombarnet. Endast två föräldrar bör ha rätt lill ledighet. Genomkravet alt arbetstagaren skall vårda barn under liden för ledighet följer ävenatt arbetstagaren inte kan ta i anspråk ledigheten genom alt påbörja ett annalförvärvsarbete under den lid som ledigheten varar. Denna fråga har behandlats iden allmänna motiveringen (avsnitt 5,8), Lagenär i princip tvingande till arbetstagarens förmån. Ett enskilt avtal om atlvissa av lagens förmåner skall inskränkas eller helt bortfalla är således utan verkan.Enligt paragrafens andra och tredje stycken kan dock arbetsmarknadens partermed verkan för berörda arbetstagare träffa kollektivavtal dels om avvikelserfrån lagen på vissa punkter, dels om den närmare tillämpningen av vissabestämmelser. På det sättet kan lagreglerna ersättas eller kompletteras medbransch- eller arbeisplatsanpassade föreskrifter. Ett avtal varigenom enenskild arbetstagare för framtiden avstår från de förmåner som lagen garanterararbetslagaren är alltså ogiltigt, Lagen utgör däremot inte hinder mot enskildaavtal om bättre förmåner för arbetstagaren. Utan hinder av det anförda skalldet emellertid vara tillåtet för en enskild arbetstagare atl i visst fall avståfrån en rätt lill ledighet som redan har aktualiserats -1, ex, att avtalträffas mellan arbetsgivaren och arbetslagaren om alt en redan beviljadledighet skall uppskjutas - fömtsatt givetvis att överenskommelsen har ingåttsav fri vilja. Arbetsgivaren får t, ex, inte ha begagnat sig av arbetstagarensberoende ställning. Somnärmare harberörts i den allmänna motiveringen krävs formellt att de avvikandekollektivavtalen har på arbetstagarsidan ingåtts eller godkänts på förbundsnivåeller att de centrala parterna har överiämnat viss kollektivavtalsanpassning tilluppgörelser på lokal nivå. De regler från vilka avvikelse får göras med stöd avkollektivavtal är underrältelsetiden före ledighet enligt 7 § Prop.1977/78:104 44 förstaslycket samt arbetstagarens skyldighet enligt 9 § andra stycket att lill arbetsgivarenanmäla alt han vill återgå i arbete liksom den tid, efter vilken arbetstagarenvid sådan anmälan har rätl att återgå i arbele. Sådana kollektivavtal kan innehållaregler som innebär mera långtgående skyldigheter för den anställde, t, ex,längre underrättelsefrister, och som således kan upplevas som en försämringfrån den enskilde arbetstagarens sida. Häri ligger en skillnad mot dekollektivavtal som får träffas om den närmare tillämpningen av bestämmelsernai 8 § om ledighetens föriäggning och i 11 § om arbetstagares skydd motförsämrade anställningsvillkor eller arbetsförhållanden. Ett kollektivavtal ide senare fallen får nämligen inte leda lill alt arbetstagarnas förmånerallmänt sett sänks under den nivå som lagen garanterar eller till atl lagenssyften urholkas, Detla är en följd av atl kolleklivavtalsanpassningen endastkan avse den närmare tillämpningen av lagregeln, inte lagregeln som sådan. Desärskilda fömtsättningar som gäller för dessa kollekiivavtal kommer jag attberöra i specialmotiveringen till lagmmmen i fråga, 12 § tredje stycket behandlas arbetsgivarens rätt att tillämpa sådana kollektivavtalsorn nu har berörts även på arbetstagare som inte är medlem av denavtalsslutande arbetstagarorganisationen. En förutsättning för detla är attarbetstagaren sysselsätts i arbete som avses med kollektivavtalet och atl arbetstagareninte omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. Reglernaom lagens dispositiviiet har förebilder i annan likartad arbelsrältsliglagstiftning, 1denna paragraf ges de grundläggande bestämmelserna om omfattningen av rätten tillledigliet. Arbetstagare har räll till hel ledighet från anställningen så längearbetstagaren vårdar barn som inte har uppnått ålder.Arbetstagaren har vidare räll till partiell ledighet genom förkortning avarbetstiden lill tre fjärdedelar av normal arbetstid - normall - så länge arbetstagaren vårdar barn som inte har fyllt ellerdärefter inte har av slutat del förslå skolåret. Med första skolårels utgångavses normalt den dag då den andra skolterminen enligl fastställd skolplan är avslutad.Rätt till dellidsledighel finns även under tid då barnet är under ett och etthalvt år. Det förhållandet alt en arbetstagare exempelvis först har varit heltledig medför inte atl han föriorar rätten att därefter få dellidsledighelunder en annan period under kalenderåret. Han kan dock inte utan arbetsgivarenssamtycke utnyttja olika ledighetsformer under en och samma ledighelsperiod (sevidare specialmotiveringen till 6 §), Rätten lill ledighet ärinte knuten lill ett visst barn utan till det förhållandet att arbetstagarenvårdar något barn, vars ålder understiger de angivna Prop.1977/78:104 45 åldersgränserna.Beträffande innebörden av begreppet "vård av barn" se avsnilt 5,8 iden allmänna motiveringen samt specialmotiveringen lill I §, Rätten till den nubeskrivna ledigheten är till skillnad från gällande bestämmelser inte knuten tillfömtsättningen att ersättning utgår enligl föräldraförsäkringen. Liksombeträffande den rätt att förkorta arbetstiden i samband med att särskildföräldrapenning utgår som kommer att gälla fr, o. m, avsesmed normal arbetstid den arbetstid som är normal inom den bransch eller på denarbetsplats där arbetstagaren är anställd. Paragrafen omfattar ocksåarbetstagare vars arbetstid är ojämnt fördelad eller förlagd tillovanligare lider. Därvid skall göras en genomsnittsberäkning per arbetad veckaeller per den arbetslidsperiod som förekommer inom branschen eller påarbetsplatsen. Denna beräkning får bilda utgångspunkt för tillämpningen avberäkningsreglerna om avkortning av arbetstiden. Del får vidare ankomma påarbetsmarknadens parter att inom de olika avtalsområdena klara ut vad som böranses som normal full arbetstid vid tillämpning av lagen. Vad härefter gällerutläggningen av den förkortade arbetstiden, ligger i begreppet"förkortning av arbetstiden" atl avkortningen i princip bör tas ut ,dvs. spridas över arbetsveckans samtliga dagar. Detla stämmer bäst överens medreformens syfte. Frågan om föriäggningen av arbetstidsförkortningen berörsnärmare i specialmotiveringen lill 8 §. Enligtlagen om rätl till föräldraledighet i dess lydelse fr. o. m. den 1 januari 1978kommer en arbetstagare att ha rätt till hel ledighet dels före barnsfödelse, dels i viss utsträckning för tid efterdet atl barnet har fyllt eu och etthalvt år. Sådan ledighet kan förekomma i samband med att arbetstagaren uppbärföräldrapenning i samband med barns födelse (4 kap. 2 § AFL) eller i sambandmed adoption av barn (4 kap. 7 § AFL) saml vidare i samband med atlarbetstagaren uppbär särskild föräldrapenning (4 kap. 11 § AFL). I fråga om dellidsledighelkommer arbetstagare enligl lagen om räu till föräldraledighet i dess lydelsefr. o. m. , utöver rätt lill fjärdedelsledighet, att ha rätttill förkortning av arbetstiden lill hälften av normal arbetstid i samband medatt halv särskild föräldrapenning (4 kap. 14 och 16 §§ AFL) utgår för sådantändamål. Vidare föreligger redan nu rätl till förkortning av arbetstiden tillhälften i samband med att halv föräldrapenning utgår enligl 4 kap, 3 § AFL,Någon ändring i rätten till sådan hel och halv ledighet har inle gjorts. Dettaslås fast i 4 §, om än med en något annoriunda konstruktion . Avsärskilt intresse härvidlag är rätlen lill hel och halv ledighet i samband medatt arbetstagaren uppbär särskild föräldrapenning för sådant ändamål. Rätten tillsådan ledighet föreligger så länge arbetstagaren vårdar barn som ej har eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat Prop.1977/78:104 46 Ledigheten kan utgå som hel ledighet under maximalt tre månadereller halv ledighet . Tilldenna paragrafs första stycke har ulan saklig ändring förts över bestämmelsernai lagen om rätt till föräldraledighet om viss minsta anställningstid för rätl tillledighet (3 § samt den fr o, m, gällande 8 §), 1 de fallkvalifikationstid inte fordras för rätt till ledighet (nuvarande 4 och 6 §§)har deUa särskilt angivits i den nya lagtexten. Enligtparagrafens andra stycke har arbetstagare rätt lill ledighet förtillfällig vårdav barn under lid då han uppbär föräldrapenning enligt 4 kap, 8 § AFL. En förutsäuningför sådan ledighet är således att föräldrapenning utgår. Däremot krävs inte attarbetslagaren har varit anställd viss minsta tid. Föräldrapenning för tillfälligvård av barn kommer enligl 4 kap. 9 § AFL i dess lydelse fr. o. m, den Ijanuari 1978 att för föräldrarna sammanlagt utgå i omi familjen finns ett barn, om i familjen finns två barn och 18 dagarom i familjen finns tre eller flera barn. Därvid räknas med halvföräldrapenning som . Genom alt rätlen till ledighet i detta fall ärknuten till föräldrapenningen kan det - liksom vid ledighet enligt 4 § - finnasett behov för arbetsgivaren alt få reda på det antal dagar som en arbetstagarehar rätt atl vara ledig. Sådan information kan ges av den allmännaförsäkringskassa som handlägger arbetstagarens föräldraförsäkringsförmåner. Enligtparagrsifens tredje stycke har en kvinnlig arbetstagare, oberoende av rätten tillersättning enligl föräldraförsäkringens förmånssystem eller regeln omkvalifikationstid, alltid räu alt vara ledig i samband med barnsbörd underminst före och efter nedkomsten. Den ledighet som här avsesär hel ledighet. Rätt till ledighet efter nedkomsten är inte beroende av atlkvinnan vårdar barnet. Regeln har tillkommit för atl svensk lagstiftning ävenformellt skall uppfylla kravet i den europeiska sociala stadgan om möjlighet viloperiod om sammanlagt före och efler barnsbörd. Ledighetensförläggning m. m. 1enlighet med vad som anförts i den allmänna motiveringen harjag funnit periodindelningav ledigheten mest lämpad för att skapa ordning vid ledighetens föriäggning. Fågrund härav har föreskrivits att ledighet enligl 3 och 4 §§ saml 5 § tredjestycket skall få delas upp på sammanlagt två perioder per kalenderår. Därvidskall en period som har påbörjats ett kalenderår hänföras lill del året även omperioden sträcker sig in över ett annat Prop.1977/78:104 47 kalenderår.Detta innebär att en arbetstagare, som under visst kalenderår avslutar en undertidigare kalenderår påbörjad ledighet, har räll till två nya perioder det året.Föriänger en arbetstagare en tidigare påbörjad ledighet underdel nyakalenderåret skall han dock anses ha tagit en period i anspråk, vilket innebäratt en föriängning måste föregås av underrättelse enligt 7 §. En arbetstagareskall inte under en och utan arbetsgivarens samtycke kunna ta utolika former av ledighet. En arbetstagare som exempelvis i direkt anslutningtill hel ledighet fortsätter med fjärdedelsledighet skall därför anses hatagit två perioder i anspråk, om inle annat har överenskommits. 1 övrigt skallen period anses förbrukad, när arbetstagaren återgår i arbete, vare sig dettasker vid den planerade tidpunkten eller med tillämpning av bestämmelserna i 9 §om rätten att avbryta påbörjad ledighet. Avbrott i påbörjad ledighet skall dockinle medföra att en period förbrukas om arbetstagaren under ledigheten blirsjuk eller lar semester. Avbrott skall inte heller anses föreligga omarbetstagaren på arbetsgivarens begäran tillfälligt inträder i arbete för atlsedermera återgå till föräldraledigheten. Byteren arbetstagare arbetsgivare har arbetstagaren, sedan arbetstagaren har uppnåUden i 5 § första stycket föreskrivna anställningstiden, rätl att dela uppledigheten på nya perioder. Ledighetenligt 5 § andra stycket för tillfällig vård av barn är inle begränsad tillvisst antal perioder. Enarbetstagare som vill utnyttja sin rätt lill ledighet enligt 3 och 4 §§ samt 5§ tredje stycket skall underrätta arbetsgivaren om detta föreledighetens början. 1 samband med underrättelsen skall arbetstagaren även uppgehur lång lid ledigheten är avsedd atl pågå. Därigenom understryks vikten avatt arbetsgivaren fär sådana besked alt han kan vidta de planeringsåtgärder somerfordras inför ledigheten. Avskäl som har angivits i den allmänna motiveringen (avsnitt 5,4) har underrätlelsefristenför ledighet enligt 3 och 4 §§ samt 5 § tredje stycket satts . Möjlighet finns dock alt ivissa situationer göra undanlag från denna frist. Till underrättelsetiden förledighet i samband med barns födelse finns i gällande lag knuten enundantagsregel, enligt vilken underrällelsetiden får underskridas om behovet avledighet föranleds av sjukdom hos den andre föräldern eller annan omständighetsom arbetstagaren inle har kunnat råda över (5 § 3 st. lagen om rätl tillföräldraledighet). Enligt specialmotiveringen till del berörda lagrummet (prop.1975/76:133 s. 62) avses med annan omständighet bl. a. för tidig födsel ellerandra komplikationer under graviditetens senare del som kvinnan inte harkunnat förutse. Någon undantagsregel från underrätlelsefrislen inför ledighet isamband med särskild föräldrapenning föreligger f n, inte ulanarbetstagarens behov av ledighet utan 1977/78:104 48 iakttagandeav underräiielseiid, t, ex. vid sjukdom, tillgodoses genom rätten lill ledighetför tillfällig vård av barn. Undantagsregelnenligt förevarande paragraf gäller all ledighet, således även ledighet isamband med särskild föräldrapenning. De undantagssituationer som åsyftas ärförutom de ovan beskrivna även sådana som hänger samman med barntillsynen. 1 analogimed nu gällande undantag kan nämnas det fallet att föräldrarna har planeratbarntillsynen med utgångspunkt i aU en förälder arbetar sextimmarsdag.