prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Deeuropeiska gemenskaperna (EG) Sedan den sista etappen av tullavtrappningengenomförts rådertullfrihet för de flesta industrivaror inom det västeuropeiska frihandelsområdesom omfattar EG- och EFTA-staterna. Till följd av särregler i frihandelsavtal med EG avvecklastullarna för vissa stål- och pappersprodukter i långsammare takt varigenom fulltullfrihet uppnås först respektive 1984. Särreglerna för dessa s. k. känsliga varor ger EGbl. a. möjligheter att så längetullavvecklingen pågår ta ut tredjelandstull i stället för preferenstull på denimport som överstiger vissa i avtalet fastställda kvantitetsramar, s. k. plafonder. Den högre tullentillämpas efter ett sådant beslut framtill varje års slut. 1975 och 1976beslöt kommissionen att tredjelandstull skulle tas ut för vissa överskridna plafonder. Även 1977 har någraplafonder överskridits ochkommissionen har beslutat att med verkan från den 4 resp. utlösa den högre tullen för treplafonder som alla inrymmer pappersprodukter. Avtalet förutsätter alt plafonderna skall ökasmed , EG haremellertid möjlighet att innehålla denna ökning om konjunkturella svårigheter kan åberopas. 1976 beslöt EG om ensådan s. k. frysning avfyra plafonder, varav tre inrymmer pappersprodukter och en stålprodukter. 1977års EG-förordning innehåller inalles elva plafonder, varav åtta inrymmer pappersprodukter och tre stålprodukter.Risk syns f. n. föreligga alt motsvarande beslut kommer att fattas för1978. De blandade kommittéerna för EEC och CECA-avtalen- frihandelsavtalens förvaltningsorgan - har sammanträtt i junioch december. , som haratt behandla frågor som sammanhänger med den praktiska tillämpningen avavtalens ursprungsregler, har sammanträtt . Sverige-EEC har fattal beslut om ändringar i ursprungsreglerna iprotokoll 3 till avtalet som följdav de ändringar i tullnomenklaturensom har rekommenderats av lullsamar-betsrådet (CCC) i . Vid blandadekommitténs Sverige-EEC möten har från svensk sida framförts önskemål om förenklade ursprungsregler, utvidgning av varuom-fatlningen i protokoll 2(livsmedelsindustriprodukter), samråd rörande tekniska handelshinder, offentlig upphandling och industripolitiskafrågor. Förslag har framlagts om regelbundna möten mellan ekonomiska experter från och . Ett förstasådant möte ägde rum i november.Synpunkter har vidare framförts på den negativa utvecklingen av handeln med jordbruks- och fiskeprodukter sedanavtalets tillkomst liksom på EG:stillämpning av särbestämmelserna för s. k. känsliga varor. 1977/78:100 Bilaga 14 De svenska importrestriktionerna för skor, somlikaså diskuterats med EG, avskaffades . har avförts från importbegränsningenav gummistövlar. EG:s stålprogram utvidgades till att omfatta bestämmelser om minimipriser och publicering av referenspriser,importlicensiering i övervakningssyftem. De svenska exportörerna har åtagit sig att respektera minimipriserna. Vid mötet med den blandadekommittén i juni 1977beklagades från svensk sida att , liksom övriga EFTA-länder med , inkluderats i licensövervakningssystemet. Samarbetet med EG utanför frihandelsavtalets ramhar utvidgats på vissaområden. Regelbundna samtal i sjöfartspolitiska frågor har inletts. Ett avtal om ömsesidiga fiskerättigheterhar undertecknats, varigenomsvenska fiskare tillförsäkras fortsatt tillgång till EG:s fiskevatten i . En skriftväxling ommiljövårdssamarbete mellan och EG har genomförts. Regelbundnamöten mellan ekonomiska experter från Sverigeoch EG har - som tidigare nämnts - inletts. Samarbetet på det teknisk-vetenskapliga området inom ramen förCOST-samarbetet (European Cooperationin the field of Scientific and ) har fortsatt. Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) De sista tullsänkningarna, inom ramen för EFTA-ländernasfrihandelsavtal med EG har med vissaundantag fullbordats. På österrikiskt initiativhölls med anledning bl. a. härav enkonferens mellan regeringscheferi . Mot denna bakgrund diskuterade regeringscheferna roll inom ramen för ekonomiskt samarbete och utveckling i och i väriden. Regeringscheferna varense om behovet av ett intensifieratsamarbete på ekonomins och handelns områden.EFTA-samarbetet borde stärkas. Handel och övriga ekonomiska förbindelser med EG borde vidareutvecklas påpragmatisk väg. Det ekonomiska ochkonjunkturpolitiska samarbetet borde aktiveras. Regeringscheferna bekräftade slutligen sin fasta anslutning lill en liberal världshandels-politik och förkastade protektionismen som enlösning på ekonomiska problem. beslöt attslutsatserna från Wienkonferensenskulle utgöra ett program på lång sikl för EfTA-länderna. Särskilt borde icke-tariffära handelshinderuppmärksammas. Former för ökadekonsultationer om ekonomiska frågor av gemensamt intresse borde ocksåstuderas. Ministrarna instruerade rådet vidare alt påtjänstemannanivå följa utvecklingenav de enskilda EFTA-ländernas ekonomiska relationer med EG. Ministermötel beslöt atl inrätta en kommitté avparlamentariker i EFTA-länderna att tjäna som ett rådgivande organ ifrågor som rör EFTA:s arbete. 1977/78:100 Bilaga 14 12 Underår 1977 har arbetet på atl avlägsna tekniskahandelshinder fortsatt. Iriand haranslutit sig till konventionen omömsesidigt godkännande av inspektionav läkemedelstillverkning. har anslutit sig till överenskommelsen om ömsesidigt godkännande av provning av gasapparater. Tvä nya överenskommelser om ömsesidigt godkännande avprovningsresultat har ingåtts . Det gäller lyftdon samteldningsapparater för flytande bränslen. Samrådet mellanEFTA-länderna har fortsatt i frågor av gemensamt intresse i frihandelsavtalen med EG. Detta gäller särskilt tillämpningenav ursprungsreglerna. Den industriella utvecklingsfonden på till förmån för trädde formellt i kraft den 1 februari1977. Fonden har beviljat lån för 38 projekt till ettvärde av ca 70 milj. kr. Genom en ändring avEFTA-konventionen kan av rådet bemyndigasatl införa, höja eller återinföra tullar på vissa varor. De svenska importrestriktionerna för skor, vilka behandlats i EFTA, avskaffades per den 1juli 1977. EFTA-länderna har avförts frånimportbegränsningen av gummistövlar. Samarbetet mellan EFTA-länderna och Jugoslavienintensifierades under år 1977.Arbetsgruppen träffades . Man diskuterade exportfrämjande åtgärder,tekniska handelshinder, industriellt samarbete samt turist- ochtransportfrågor. En särskild konferens om sysselsättning, ekonomisktillväxt och stabilitet hölls i inom ramen för den till EFTA knutna rådgivande kommittén. I konferensendeltog representanter för arbetsmarknadens parter saml ekonomi- ochhandelsministrarna från EFTA-länderna. Förhandlingar mellan och ometl multilateralt handelsavtal har inletts. Målet för förhandlingarna är attutsträcka det västeuropeiskafrihandelssystemet med industrivaror lill handeln mellan och . Inom har arbetet under år1976 fördjupats och vidareutvecklats.Samarbetet omfattar snart sagt alla samhällsområden, såsomenergi-, konsument-, regional- och miljöpolitik, jämställdhets- ocharbetsmiljöområdet samt turism. äger elt samarbele rum inomlagstiftnings- och kulturområdena samt i fråga om transport-, social- ocharbetsmarknadspolitiken. leds och samordnas arbetet i särskildaämbetsmannakommittér för varje område. Den bredd som kännetecknar det nordiskasamarbetet har föranlett Ministerrådetatt ta initiativ tillutarbetandet av ett sammanhållande program 1977/78:100 Bilaga 14 för hela det nordiska samarbetet.Ett förslag till sådant program har färdigställtsunder och föreläggs som ministerrådsförslag vid sessionen . Två andraministerrådsförslag har också under år1977 överiämnats till Nordiska rådet.Dessa gäller arbetsprogram på turistområdetoch miljövårdsområdet. Vidare har ministerrådet fastställt arbetsprogram för det socialpolitiska samarbetet,arbetsmiljöområdet och byggsektorn.Ett förslag till handlingsprogram förjämställdhet mellan kvinnor och män förbereds f n. undertecknades en överenskommelse omgränskommunalt samarbete mellanDanmark, , och . Genom denna överenskommelse skapas en formell gmndval för ett utvidgat kommunalt samarbetei gränsområdet. De nordiska statsministrarna möttes i . På dagordningen stod bl.a. ekonomi- och sysselsättningsfrågor, den nordiska råvaru- och resursutredningen och ministerrådetsarbetsprogram. beslöt att verksamheteni den nordiska industrifonden skulledrivas vidare. har också beslutat att införa industrifonden samt Nordtest, nordiskastatistiska sekreteriatet, och nordiskakommittén för byggbestämmelser på ministerrådets allmänna budget fr. o. m. Arbetet på att skapa enstörre enhetlighet i finansie-rineen av det nordiska samarbetet kommeratt drivas vidare. allmänna budget för 1978fastställdes . Den omfattartotalt ca 49,4 milj. Nkr. (1976: 28,2 milj. Nkr), varav 10,6 milj. Nkr. avserutgifier för ministerrådets sekretariat i (1976: 8,4 milj. och 25 milj. Nkr. avser medel till projekt och 13,8 milj. Nkr. medel förinstitutioner (1976: sammanlagt 18,5 milj. Dessa senare medel avser projekt och institutionerpå nästan alla samhällsområden utomkultursektorn, för vilken ministerrådet har en särskild budget där medel för del anvisas underutbildningsdepartementets huvudtitel.Vid fastställandet av de indikativa ramarna har ministerrådet prioriterat forsknings- och utvecklingssamarbetet påenergiområdet, samarbetet på arbetsmarknadsområdet ocharbetsmiljöområdet. andel i budgeten uppgår till . för handel och utveckling () Liksom fallet varvid koncentrerades intresset underår 1977 främst till råvarufrågomaoch skuldbörda. Skuldfrågorna, som delvis hänskjutits till CIEC, fick ingen lösning där. De kommer att bli ett huvudämnevid ett möte på ministernivå med . Möjligen kommer också råvarufrågoma att tasupp vid detta möte. I enlighet med beslut från inleddes ett omfattandearbete inom ramen för ett sammanhållet program förråvaruför-handlingar(integrerade råvaruprogram). En gemensam fond för 1977/78:100 Bilaga 14 14 lagringav råvaror i prisutjämnande syfte har framför allt av betraktats som en nödvändig sammanhållande länk i det integrerade programmet. Även andra uppgifter för fonden, närmastav biståndsnalur, har diskuterats, såsom åtgärder för att minska u-ländernasensidiga beroende av enskilda råvaroreller för att öka möjligheterna tillvidareförädling av råvaror i deproducerande . En förhandlingskonferens om en gemensam fond hölls i två sessioner i mars-aprilrespektive , dock utan att man kom mycket närmare enöverenskommelse. pågår vidare en omfattandemötesverksamhet belräffande enskildaråvaror. Syftet är att fastställa förutsättningarna för, och i förekommande fall komma överens om,internationella åtgärder för alt söka stabiliserade i många fall stark fluktuerande priserna för råvaror. Dessa förhandlingaravses bli avslutade . En expertgrupp är sysselsatt med att utarbeta enkod för teknologiöverföring. Kodenskall behandlas vid en . De särskilda tullförmåner (s. k. tullpreferenser)för som infördeår 1972 omfattade en handel om totalt 773 milj. kr. jämförtmed 567 milj. kr. trädde vissa förbättringar avpreferenssystemet i kraft. Samtidigtavskaffades tullen på mest-gynnad-nationsbasis för bl. a. kaffe. Dessa åtgärder innebär att numera avden svenska importen från är tullfri. För de minst utveckladeländerna är motsvarande siffra . Importkontoretför u-landsprodukter (Import Promotion Office for Products from Developing Countries, IMPOD), vilket är underställthandelsdepartementet, har under år1977 fortsatt att bygga upp sin service och rådgivningsverksamhet. Den avriksdagen beslutade översynen av verksamheten har inletts. nåddes överenskommelse omett nytt internationelltsockeravtal. Efter undertecknande och ratificering beräknas avtalet trädai kraft under första halvårel 1978. FN:sekonomiska kommission för (ECE) Arbetet med olika handelspolitiska frågor harunder fortsatt inom ECE.Dessa aktiviteter syfiar bl. a. till alt undersöka möjligheterna att avveckla hinder för handeln inom regionen, framföralll i varuutbytet mellan statshandelsländernai öst och marknadsekonomierna i väst. Stort utrymme har ägnats diskussionerom detmultilaterala genomförandet av de avsnitt ur slutdokumentet från den europeiskasäkerhets- och samarbetskon-ferensen (ESK) som berör det ekonomiska samarbetet.Årssessionen dominerades av denna fråga. 1977/78:100 Bilaga 14 De amerikanska restriktionerna mot specialstålimporten,som infördes äralltjämt i krafl och utsikterna att de skall upphävas eller lindras inågon mer betydande omfattning förefaller små. Den starka opinionen i för ytteriigareskyddsåtgärder inom stålområdet har lett till ett politiskt tryck på den amerikanska administrationen att vidtaåtgärder för att minska stålimporten. De förhandlingar om ett nytt långtidsavtal förhandeln med , som inleddesunder , har fortsatt . Förhandlingar om nya handelsavtal medRumänien och har inletts. Från svensk sida har härvid, som en uppföljning av den europeiskasäkerhets- och samarbetskon-ferenseni , föreslagits att avtalen skall innehålla avsnitt om bl. a. underlättande av affärskontakter, ömsesidiginformation och upprättande av företagsrepresentation.Sedvanliga årsförhandlingar har förts med , , , , och Kinainom ramen för bilaterala handelsöverenskommelser med dessastater. Inom ramen för de samarbetsavtal som harmed ett antal harkommissionsmöten ägt rum med och . En ny handelsöverenskommelsemed undertecknades , Ett femte möte med ensvensk-japansk blandad kommission har hållits. beslöt att regeringenskulle tillsätta en utredning om förbudmot kapitalexport till ochNamibia i samband med företagsinvesteringardär. Regeringen utsåg enparlamentarisk utredning och fastställde direktiv för denna. Utredningensarbete påbörjades i september år1977. Regeringen utsåg vidare en särskild utredare med uppdrag att leda överläggningar med närmastberörda företag i syfte att åstadkommaen begränsning av dessas verksamhet i och i förekommande fallNamibia. Begränsningsavtal avseende handeln med vissatekovaror har, liksom tidigare, gälltbelräffande , , , Republiken , , , , , ,och . Varu-mässiga ändringar har här genomförts. Härutöverregleras importen av vissa tekovarorfrån och genom i administrerade importkontingenter.Som nya begränsningsländer har tillkommit Sri Länka och med vilka avtal ingicks respektive november. Vidare begränsas liksom tidigare tekoimport frånstatshandelsländerna. har fört förhandlingar medett antal länder i syfte att få till stånd ett bättre utformat skydd för svensktekoindustri. Avsikten är att gå övertill ett system med avtal som täckersamtliga känsliga varor på konfektionsområdet, dvs. i princip de varorinom kapitlen 60-62 i den svenska tulltaxanför vilka övervakningslicensieringinfördes . 1977/78:100 Bilaga 14 16 möter en växande konkurrenspå väridsmarknaden vilket tagit siguttryck i sjunkande export och minskande marknadsandelar. I det uppkomna läget är det viktigt att staten,företagen och de anställda tillsammansarbetar på att förbättra del svenska näringslivets internationella konkurrenskraft. Det är nödvändigt att deexportfrämjande åtgärderna ges en annandimension än lidigare. 1 detta sammanhang har exportråd (SE) enviktig funktion att fylla. uppgift är att planera, samordna ochgenomföra åtgärder för att främja export. exportråd inrättades genom ellavtal mellan svenska staten och allmänna exportförening (SAE). trädde ett nytt och inte tidsbegränsat avtal i kraft (prop.1975:1 bil. 12; NU 1975:9; rskr 1975:72). exportråd leder och förvaltarhandelssekreterarorganisationen. Handelssekreterarnasuppgift är att öka den svenska exporten genom specialiserad kommersiell service särskilt i fråga om marknadsföring.Organisationen består av 27 kontor och en handelsavdelning varav 24 kontor ärlokaliserade i i-länder och 3 kontor i . En handelsavdelning vid beskickningeni är under inrättande. har beslulal alt medanledning av regeringens propositionom åtgärder för atl främja de mindre och medelstora företagens utveckling (prop. 1977/78:40) godkännavissa riktlinjer för att stödja de små och medelstora företagensexportansträngningar. har exportpotential särskilt i sina mindre och medelstora företag. För stöd tilldessa företag föreslås insalser i form avuppsökande verksamhet såsom exportträffaroch företagskonsultationer, undersökande verksamhet, såsom subventionerade marknadsundersökningar vidhandelssekreterarkontoren ochexportfrämjande verksamhet i form av fier säljresor och exportchefer att hyra. Mot bakgrund av allmänekonomiska lägeföreslås i övrigt en förstärkning avde exportfrämjande åtgärderna i form av projektmedel för marknader och branscher som exportrådskall prioritera under kommande budgetår. Eftersom det därutöver kan bli nödvändigt att med kort varsel vidta ytterligare exportfrämjande åtgärder föreslås atten resursreserv ställs till regeringens disposition. För att tillmötesgå en ökad efterfrågan på svenskttekniskt och administrativtkunnande från utvecklingsländer, skall i enlighet med beslut ettaktiebolag bildas. Bolaget skall ställa svensk kompetens och kapacitet inom hela tjänstesektorn tillförfogande för utvecklingsländer. Bolaget skall till karaktären vara ett konsultföretag och drivasefter affärs- 1977/78:100 Bilaga 14 17 Det skall ägas gemensaml av staten och näringslivet. Anslagen till exportfrämjande åtgärder m. m. föreslås höjda med 14,7 milj. kr. () verksamhet 1976/77 I () verksamhet ingårförutom normal affärsmässig garantigivning (n-garantier) även garantigivningpå särskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för ekonomiskautveckling (u-garantier). beslöt höja ramarnaför nämndens verksamhet till . 6 miljarder kronorreserverades för u-garantigivning.Vid samma tillfälle godkändes även en röriig kredit i om 400milj. för att täcka eventuella påfrestningar på EKN:s likviditet i sambandmed skuldregleringar. Denna kredit har under det gångna budgetåret ejbehövt utnyttjas. Vid budgetårets slut uppgick EKN:s totalagarantigivning till , varav förn-garantier och föru-garantier. Engagemanget för n-garantier bestod av i ingångna garantiförbindelser och 13,6 miljarderkronor i form av utfästelser omgaranti. För u-garanlier var i förbindelser och 2,5 miljarder i utfästelser. Per den 30juni 1977 haderegeringen bemyndigat EKN att lämnagarantier till ett högsta belopp av19 miljarder kronor för n-garantier och4 miljarder för u-garantier. Ramutnyttjandet uppgick då till för n-garantier och föru-garantier. Utestående n-garan\\förbindelser ökade under1976/77 jämfört med föregående år medan u-garantiförbindelserna stegmed hela 81 96. Två tredjedelar avdet samlade försäljningsvärdet på de affärer som omfattas av garantiförbindelser hänförde sig lill varugruppen verksladsprodukter. Garantiförbindelserna för skogsprodukter ökade något till medan entreprenad- och konsulttjänsternas andel sjönk till 1696. Östländernas andel av uteståendeförbindelser under n-garantisystemet kvarstod oförändrad vid (med som största enskilda land), medanu-ländernas andel sjönk något till . Mer än hälften av allagarantiförbindelser gällde affärer med en kredittid överstigande . Knappt hälften av utestående förbindelser underu-garantisystemet avsåg export till medan gällde Mellan- och ,En kraftig nedgång skedde för länderna på den senare kontinenten från åretinnan. Per uppgick utestående förbindelser avseende export till u-länderbeloppsmässigt till totalt 4,6miljarder kronor, varav utfärdats som n-garanti och som u-garanti. Utfästelser om garanti ökade något och uppgick vidårets slut till 16,2 miljarderkronor, varav 13,7 miljarder under n-garantisystemet och 2,5 1977/78:100 Bilaga 14 18 Under verksamhetsåret utbetalade EKN 129,4 milj.kr. i skadeersättning medan 29,2 milj. kr. Föriuster i samband meduteblivna betalningar från Nordkoreasvarade för största delen av skadefallen på garantier för politisk risk ellerrisk på offentlig köpare. Kommersiella skadefall har medfört utbelalningarav sammanlagt 1,7 milj. kr. 1,1milj. avfördes som definitivföriust på grund av att fordringarna ej ansågs indrivningsbara. EKN:s premieintäkter uppgick /77 till 81,8 milj. kr. jämfört med 67 milj. kr.året innan. Den internationella utvecklingen hardrivit fram enökad kredilkonkurrens där de storaexportländerna i syfte att balansera sina importöverskott erbjuder köparna allt längre kredittider och lägre räntor. Dennaexportsatsning har i betydande grad riktats mot öst- och , avvilka många fått en successivt försämradbetalningsförmåga på grund av lågkonjunktur och prishöjningar på importvaror. Utvecklingen har medfört kraftigt ökaderisker för EKN:s garantiverksamhet,som följd dels av ökade antal åtaganden och dels dessas ökade storlek och koncentrationen till ett låtal länder. EKN:s säkerhetsreserver uppgick vid verksamhetsåretsslut endast till av utestående garantiförbindelser undern-garantisystemet och under u-garantisystemet. Varken EKN:s kursgarantisystem, som infördes eller dess invesleringsgaraniisystemhar utnyttjats under det gångna årel. deltar aktivt i pågående arbeie atli en överenskommelse fastställariktlinjer för statligt subventionerade exportkrediter. turistråd bildades som enstiftelse av svenska staten, svenskakommunförbundet och landstingsförbundet. Det började sin verksamhet den1 . Rådet har till uppgift att som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder föratt främja marknadsföringav turism i . Därvid skall i första hand behovet av semester ochrekreationsresor i och i de övriganordiska länderna för de nordiska ländernas medborgare tillgodoses. turistråd skall vidare söka ta tillvaramöjligheterna till ett växande valutainflöde från utländska turister och därvidsärskilt beakta marknadsföring av ledig kapacitet. Turistrådets uppbyggnadsfas är nu avsl u tad ochför verksam / 79 kanstörre delen av resurserna inriktas på kraftfulla externa åtgärder. verksamhet föreslås ett anslag om 24,8 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 14 Det ekonomiska försvaret bygger i alltväsentligt på det fredstida samhälletsresurser. Planläggning och övriga beredskapsätgärder i fred inriktas på att göra det möjligt att vid krig, avspärrning och iviss utsträckning även andra krisertillhandahålla de varor och tjänster som behövs för landets försörjning och försvar. Det ekonomiska försvaret innefattar alla de personella och materiella resurser samt all den verksamhet i övrigt som krävs för attuppnå en tillfredsställandeförsörjningsberedskap. Sålunda ingår beredskapsätgärder som bl. a. berör råvaruproduktion,industriell förädling, handel, försörjning med energi och arbetskraft,iransportverksamhet, väghållning, posl- och bankväsende m. m. En vägledande princip i beredskapsplaneringen äratt den som ansvarar för en vissfördel ekonomiska försvaret betydelsefull verksamhet i fred också bör ha ansvar för denna verksamhet i kris och krig.Härigenom möjliggörs en smidig övergång från freds- till kris- och krigssamhälle.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF) svarar för den nödvändiga samordningen och för sådana åtgärder som inte faller inom annanmyndighets ansvarsområde. har inom det ekonomiskaförsvarel bedrivits försök medlångsiktsplanering. Dessa har omfattat perspektivstudier (fas 1 och 2) och programplanering för det ekonomiskaförsvarel. Efter förslag av regeringen godkände idecember 1976 ett avtal mellan statenoch om upprätthållande av viss produktion och produktionskapacitet i fråga om gummistövlar.(Prop. 1976/77:16; FöU:4; rskr 1976/77:31.) I syfte att aktualisera beslulsunderiaget införett eventuellt förnyat ställningstagandetill frågan omförsörjningsuthållighet och försörjningsstandard på beklädnadsområdettillkallades en särskild utredare. Utredaren överiämnade idecember 1976 promemorian (Ds H 1976:7) Skor i kristid. a. mot bakgrundhärav framlade regeringen förslag lill om mål för försörjningsberedskapen påskoområdet och om den produktion sombör upprätthållas i fråga om läderskor. Vidare lämnades förslag om vissa statliga stödåtgärder för attfrämja en viss omstrukturering av skoindustrin.Förslagen godtogs av (prop. 1976/77:85; FöU 1976/ 77:11; rskr.1976/77238). ÖEF har med skrivelse lillregeringen lämnal rekommendationerför den fortsatia planeringen av ekonomiskl försvar.