prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — Myndigheterna måste vara så uppbyggda all de effektivt kan lösasina uppgifter och anpassa verksamheten till nya förhållanden. Metoderna förplanering och styrning av den offentliga verksamheten bör ge slalsmakterna vidamöjligheter all prioritera mellan olika insatser. Mot den bakgrunden är enöversyn av budgetarbetets metoder och beslutsun-deriag motiverad. a. atl undersöka hur de kunskaper och erfarenheter som finns inommyndigheterna bättre skall kunna las till vara i arbetet för effektivitet ochutveckling i statsförvaltningen. Detär enligl min mening lämpligt att i detta syfte pröva ett bredare grepp än detsom anvisades i direktiven till besparingsutredningen. En ny utredning bördärför tillsättas för att söka förbättra metoderna för att planera, prioriteraoch hushålla med statens resurser. Utredningsuppdraget bör dock ej inbegripastatliga bolag och affärsverk. 1 samband med att denna kommitté tillkallas börbesparingsutredningens uppdrag upphöra. Detligger i sakens natur all ett målinriktat och långsiktigt reformarbete tenderaratt medföra budgetmässiga bindningar. Därför är det angelägel att planeringengenomförs och beslut fattas på grandval av beslutsunderiag där även meralångsiktiga samhällsekonomiska och stalsfinansiella effekter vägs in. Det finnsemellertid också andra orsaker som medverkar till alt s. k. automatikuppkommer. Statsutgifter är en följd av politiska beslut. Dessa har faltals föralt lösa problem som förelåg när beslutet togs. Bland de samlade utgifter somriksdagen beslutar om utgörs merparten av fortsatta anslag för attfinansiera redan pågående verksamhet. Underiaget för beslut lasfram genom ett omfattande arbete bl. a. inom det offentliga utredningsväsendet,myndigheter och departement. Inom budgetprocessens ram sker en gransk ning avutredningarnas och myndigheternas bedömningar och förslag. Det hör dock tillundantagen att delta resulterar i en genomgripande omprövning av pågåendeverksamheter. Arbetet koncentreras i stället till prövning av förslag om nyaeller utvidgade verksamheter. Orsakerna härtill är flera. a. är detmaterial myndigheterna eller utredningarna presenterar sällan så utformat atleffekterna av alternativa resursinsatser kan bedömas. Vidare medger lidspresseni budgetarbetet inte en tillräckligt ingående prövning av alla verksamheter. Kommitténbör med dessa utgångspunkter analysera de förhållanden som medverkar till attautomalikuppkommer och diskutera olika tillvägagångssätt föratt undvikaalltför omfattande bindningar i statsbudgeten och därmed vidga den framtidapolitiska handlingsfriheten. DelII B: 11 Skr 1977/78:103 248 Ettbesläktat problem utgör de tillkommande anslagsbehov i anslutning till tidigarebeslutade åtgärder som ofta anmäls i myndigheternas anslagsframställningar.Följdkostnader av delta slag kan ställa betydande anspråk på statens resurser.Det ligger i isakens natur alt statsmakterna vid viktigare beslut har svårt altföratse alla de konsekvenser av ekonomisk och annan art som åtgärderna kommerall leda till, men det är angelägel all så många effekter som möjligt ärklariagda när avgörande ställningstaganden skall ske. Kommittén bör övervägahur beslutsunderiaget inför stalsfinansiellt väsentliga beslut skall kunnaförbättras. Detär vidare angeläget att beslutsfattarna ges vidgade möjligheter atl bedöma deoffentliga åtgärdernas inverkan på förvaltningsarbetet och på kontakternamellan myndigheter och medborgare. Kommittén bör överväga vilka förbättringar ibeslutsunderlaget som behövs föratt motverka krångliga och omständligahandläggningsrutiner i förvaltningen. Engod hushållning med statens resurser kräver atl de erfarenheter som efler handvinns av det offertliga regelsystemets verkningar och av den verksamhet sombedrivs i offentlig regi tas till vara. Detta sker f n. på fiera sätt.Myndigheterna är genom 2 § aUmänna verksstadgan (1965:600) förelagda atl inomsitt verksamhetsområde uppmärksamt följa förhållandena inom landet saml, såvittmöjligt, i de andra nordiska länderna och utlandet i övrigt. Myndigheternaskall också vidta eller hos regeringen föreslå de författningsändringar ellerandra åtgärder som bedöms lämpliga. Riksrevisionsverkel och riksdagensrevisorer bidrar genom sina revisionsrapporter lill all belysastatsförvaltningens arbete. Inom de offentliga utredningama utförs periodisktanalyser av de statliga och kommunala insatserna på skilda områden avsamhällslivet. Remissförfarandet är en väsentlig informationskälla. Även genomforskningen framkommer resultat av värde för att bedöma de offentligaåtgärdernas effekter. Kommitténbör granska den utvärdering av offentliga insatser som f n. bedrivs och prövavilka insatser som är motiverade för atl skapa ett förbättrat beslutsunderlag.Ofta behövs bedömningar från flera olika håll. A ena sidan är det angeläget allprövningen av en myndighels verksamhet inte enbart ankommer på myndighetensjälv. A andra sidan är det av värde alt erfarenheter och konslraktiva uppslaginom myndigheten las till vara. Genom reglerna om medbestämmande påarbetsplatserna öppnas nya kanaler för alt nyttiggöra uppslag och synpunkterfrån de anställda. Med den offentligasektorns tillväxt blir del alll viktigare all fortlöpande anpassamyndigheternas arbete till medborgarnas föränderiiga behov och anspråk. Debeslutsfattande politiska organen har alt pröva den offentliga verksamhetensmål, inriktning, omfattning och kvalitet. Därutöver måste det på myndighetsnivåfinnas instrament för atl registrera förändringar i omgivningen. Stegradekostnader bör i många situationer leda till att verksamhetens ambitionsnivåomprövas och det måste finnas en beredskap att notera inle endast nya ochväxande behov utan även sådana förändringar som innebär att de problem som harpåkallat offentliga insatser blivit mindre brännande eller att medborgarnasefterfrågan på vissa offentliga tjänster har börjat vika. Kommittén börundersöka vilka metoder som lämpligen bör användas inom statsförvaltningen föratt avläsa förändringar i kostnader, efterfrågan och behov. Förändrade prioriteringarkan leda till atl verksamhelsvolymen inom vissa områden behöver krympas ellerges en ny inriktning. Kommittén bör överväga vad som kan göras för attunderiätta en organisatorisk anpassning 249 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B: 11 avförvaltningen i sådana situationer. Härvid bör uppmärksammas alt planering isådana fall ställer andra krav än planering för tillväxt inom ramen föroförändrade uppgifter. I endel fall har det ansetts rimligt atl den som drar nytta av det offentligastjänster också helt eller delvis direkt deltar i finansieringen av verksamhetengenom att betala en avgift. Genom att avgiftsbelägga tjänster får man också elli vissa avseenden bättre mått på allmänhetens behov av den ifrågavarandeverksamheten. Utformningen av de offentliga taxorna spelaren betydelsefull rollför inriktningen av den offentliga verksamheten och för möjligheterna atl byggaul den offentliga servicen. Kommittén bör därför överväga de offentligataxornas roll för utvecklingen av statsverksamheten. Enrad frågor kring styrningen och planeringen av den statliga verksamheten hartidigare behandlats av budgelutredningen, vars betänkande (SOU 1973:43) f n.bereds inom . Den kommitté som bör tillkallas bör itillämpliga delar utnyttja del material som redovisats av budgetutredningen. Kommitténbör under arbetets gång samråda med decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01),utredningen (Kn 1976:05) om kontakterna mellan medborgare och samhällsorgansaml utredningen (Kn 1976:06) om minskad statskontroll över kommunerna ochlandstingskommunerna. Den bör beakta utländska erfarenheter inom de områden somkommittén skall behandla och dra nytta av de kunskaper som har vunnits inomcentrala administrativa organ. Statskontoret, och statenspersonalnämnd bör kunna anlitas för särskilda utredningsuppgifter. Denkommiué som bör tillkallas bör vara pariamentariskt sammansatt. Berördafackliga organisationer bör knytas till kommittén. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen bemyndigarchefen för budgetdepartementet alltillkalla en kommiué med högst sju ledamöter med uppdrag alt utreda frågan ombättre metoder för planering och hushållning i statsförvaltningen, attutse en av ledamöterna att vara ordförande, allbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver allersättning till ledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, attkostnaderna skall belasta sjunde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. DelII U:l Skr 1977/78:103 250 Tilläggsdirektiv till utredningen om den gymnasiala utbildningen Den5 bemyndigade regeringen dåvarande statsrådet atttillkalla elva ledamöter med uppdrag att utreda den gymnasiala utbildningen.Samma dag biföll regeringen också statsrådels förslag lill utredningsdirektiv.Med utgångspunkt från regeringens bemyndigande har sedermera elva ledamöterlillkallals och ordförande och huvudsekreterare utsetts. 1.De tidigare utfärdade direktiven bör i allt väsentligt kunna ligga till grundför utredningens arbele. Jag finner det emellertid nödvändigt all utredningenhärutöver också beaktar följande omständigheter. Ellvikfigt mål för utbildningspolitiken och en utgångspunkt för arbetet med enreformerad gymnasieskola måste vara att såvitt möjligt alla ungdomar kan ges ensådan utbildning inom gymnasieskolan atl de lären fast grund föryrkesverksamhet och/eller för fortsatta studier på högskolenivå. Relativtlångtgående förändringar av olika gymnasiala utbildningars innehåll ochutformning kan därvid bli aktuella. Det är bl.a. väsentligt att gymnasieskolanutformas så att det inom alla studievägar finns både yrkesförberedande ochstudieförberedande inslag. Samtidigtärdet angeläget att elevernas studiemotivation kan upprätthållas genom helastudiegången. Gymnasieskolan måste därför även innehålla såväl ihuvudsak yrke:sinriktade som till övervägande del studie-förberedandealternativ. 1arbetet på att utreda hur yrkesförberedande inslag skall kunna läggas in i denu rent studieförberedande utbildningslinjerna bör utredningen särskilt beaktakonsekvenserna för högskolans behörighetssystem. fastställdegenom beslut (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179) principerna förbehörighet och antagning lill högskoleutbildning. De särskilda behörighetskrav,:5om skall gälla fr.o.m. den då högskolereformen träder i kraft,uttrycks som kunskapskrav motsvarande ämneskurser inom främst de treårigagymnasieskolelinjerna. har vidare fastslagit, atl det för varjehögskoleutbildning skall finnas minst en gymnasieskolelinje som ger fullständigbehörighet. Kommittén bör i sittarbete beakta, alt denna principiella uppbyggnad av det nya behörighetssyslemelfår anses fastlagd för den tid som f n. kan överblickas. De utvecklingslinjer somskisseras i direktiven är i vissa avseenden mycket vitlsyftande. vad som anförs om samverkan mellan gymnasieskolan,arbetsmarknadsutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen liksom tankenpå en kontinueriig intagning till utbildning. 251 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Del II U:2 Dessaomständigheter slryker under betydelsen av att utredningen i ett första skedeöverväger länkbara lösningar av de stora övergripande frågorna. Det är härvidsannolikt inte möjligt att inom ramen för en och samma principlösningtillgodose alla de skilda krav och önskemål som reses i samband med engymnasieskolereform. 1 ett principbetänkande bör därför alternativaprinciplösningar presenteras och de pedagogiska, ekonomiska och organisatoriskakonsekvenserna av de olika alternativen belysas. Utan hinder härav börutredningen dock kunna påbörja arbetet med utbildningarna för vårdsektorn ochden sociala sektorn såsom angivits i direktiven. 2.Arbetsmarknadsstyrelsen och har i en särskild skrivelse tillregeringen redovisat utvecklingen vid de fem s.k. riksyrkesskolorna och därvidgett uttryck för uppfattningen att flertalet av dessa bör behållas tillsvidare. Efter samråd med chefen för har jag funnitdet naturligt atl gymnasieutredningen i sitt arbete också prövar frågan omriksyrkesskolornas framtida roll i undervisningsväsendel. En närmareintegrering med samhällets utbildningsutbud i övrigt synes från olikautgångspunkter önskvärd. Flera lösningar är härvid tänkbara. En väg är altorganisera om skolorna till AMU-cenler. En annan är att inordna dem igymnasieskoleorganisalionen. Även andra lösningar bör övervägas. I övrigthänvisar jag till vad som anförts i denna fråga i årets budgetproposition underarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel (prop. 1976/77:100 bil. 15, s. 85 och89). Medhänvisning till vad jag sålunda har anfört hemställer jag att utredningen omden gymnasiala utbildningen ges tilläggsuppdrag enligt punkten 2 ovan, samt attför utredningsarbetet i övrigt skall gälla de kompletterande riktlinjer somanförts under punkt 1. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. 2.Kommitté med uppgift att öka andelen kvinnor på skolledande befattningar Utredningenom skolans inre arbele () har i betänkandet (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljöbehandlat frågan om kvinnliga lärares möjligheter att bli skolledare.Bakgrunden är att det finns få kvinnliga skolledare trots atl av allalärare är kvinnor. Inom lärarkår är andelen kvinnor nästan 70 %.Vid en fortsatt översyn av nuvarande rekryteringsförhållanden bör enligt SlA:smening särskild uppmärksamhet ägnas åt de faktorer som hindrar en jämnarefördelning mellan könen vid rekryteringen av skolledare. angående kvinnors situation i den statligt lönereglerade offentligaförvaltningen har i betänkandet (SOU 1975:43) Kvinnor i statlig tjänstbehandlat rekryteringen av kvinnliga lärare till skolledartjänster. Utredningenföreslår all () åläggs att utge anvisningar Del 11 U:2 Skr 1977/78:103 252 omatt studiedagar anordnas om skolledarnas arbetsuppgifter. Vidare föreslås attSÖ dels utarbetar informations- och studiematerial för en tvådagars informationom skolledarnas arbete, dels utger anvisningar om att alla vikariat påskolledande befattningar skall meddelas på skolans anslagstavlor. Rektorernabör uppmana intresserade lärare atl anmäla sig till skolledarvi-kariat.Vikariaten bör också kunna cirkulera bland intresserade lärare. ÄvenSIA anser det nödvändigt med en systematisering av rekryteringen av skolledare.SIA menar atl företagsnämnden kan vara del forum där skolans anställdatillsammans diskuterar principer för vikarialstjänslgö-ring. Deremissinstanser som yttrat sig över betänkandet Kvinnor i statlig tjänst delaruppfattningen att man bör eftersträva en ökning av andelen kvinnor påskolledandebefaUningar. Hit hör bl.a. SÖ, Centralorganisationen /SR, TCO:sstatstjänslemannasektion (TCO-S)saml , vilka ocksåtillstyrker de förslag fill åtgärder som föreslås. /SR anser att det vorevärdefullt alt försöka lä svar på frågan varför kvinnliga lärare i så litenomfattning söker skolledartjänsiter. SÖanser också att utredningen borde ha belyst den i sammanhanget centrala frågan,varför så fä kvinnor söker tjänst som skolledare eller vikariat på sådantjänst. Svaret på denna fråga skulle enligl SÖ kunna ge uppslag lillrealistiska insatser utöverde föreslagna. Kommitténs förslag innehåller enligtSÖ flera frågor som bör beredas i ett fortsatt utredningsarbete. 1propositionen (1975/76:39 s. 313-314) om skolans inre arbele m.m. föreslås alten särskild arbetsgrupp tillkallas med uppgiften att gå igenom de frågor somsammanhänger med rekryteringen till skolledartjänster. har ej haftnågot aU erinra häremot (UbU 1975/76:30, rskr 1975/ 76:329). Ettav skolans mål är att verka för jämställdhet mellan könen. Skolan måste enligtmin mening i allt sill arbete sträva efter att uppfylla detta mål. Del ärdärför väsentligt att man nu på allvar försöker åstadkomma en jämnarerekrytering till skolledartjänster. Undersökningar visar att andelen kvinnor påskolledande befattningar inte på något sätt står i rimlig proportion lill delslora antalet kvinnliga lärare. av samtliga rektorer och av samtligastudierektorer är kvinnor. Någon undersökning av varför kvinnliga lärare i såliten utsträckning söker tjänst som skolledare har inte gjorts. En särskildkommitté bör nu tillkallas med uppgift att gå igenom de frågor som sammanhängermed rekryteringen till skolledartjänster. Kommitténbör starta sitt arbete med att kartlägga orsakerna lill den nuvarandesituationen. Kommittén bör också följa rekryteringen av skolledare ikommunerna. På grundval av de erfarenheter som kan vinnas vid en sådankartläggning bör kommittén föreslå erforderiiga åtgärder som kan medverka tillatl en ökande andel kvinnor söker sig till skolledande befattningar. Kommitténbör i samband därmed också uppmärksamma behovet av åtgärder föratt stimuleralärare tillhörande kategorier som är underrepresenterade blandskolledarna all i ökad utsträckning söka sådana befattningar. Ett kartläggningsarbete avdetta slag är omfattande, och mera långsikliga åigärder kan ta tid atlgenomföra. Kommittén bör därför också inrikta sitt arbete på åtgärder som kangenomföras relativt snabbt. Till sådana åtgärder kan höra att utarbeta förslagtill informationsinsatser och forlbildningsåi-gärder rörande skolledningensarbetsuppgifter m.m. Vidare bör kommittén utarbeta information och vägledning ifråga om utlysande av vikariat som 253 Kommittéer: Del II U:3 skolledare.Därvid bör kommittén uppmärksamt studera hur vikariat utlyses i samband med altskolledare genomgår skolledarulbildning. Kommitténskall i siU arbete samråda med jämställdhetskommitlén. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag om att regeringen bemyndigarmig atttillkalla en kommitté med högst nio ledamöter med uppgift att genom olikainitiativ öka andelen kvinnor på skolledande befattningar, altutse en av ledamöterna alt vara ordförande, allbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver atl ersättning lill ledamot,sakkunnig, expert och sekreterare skall ulgå i form av dagarvode enliglkommitlékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, attkostnaderna skall belasta åttonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. Tilläggsdirektiv till lärarutbildningsutredning (U 1974:04) Regeringenbemyndigade statsrådet att tillkalla sakkunniga för altutreda lärarutbildningens mål, straktur och innehåll. Direktiven förutredningen kompletterades . Desakkunniga, som antog namnet lärarutbildningsutredningen, har bl.a. attöverväga frågan om betygsättningen i lärarutbildningen. 1 vad avsåg följdernaför meritvärdering för tjänst i skolan borde utredningen samråda medutredningen (U 1972:06) om skolan, staten och kommunerna. 1direktiven hänvisades vidare till att belygsättningen inom lärarutbildningendå utreddes inom (). Där erinrades vidare om att 1968 årsutbildningsulredning i ell betan kände (SOU 1973:2) Högskolan hade behandlatbetygen inom högskoleutbildningen. 1975:9 om ref''mering av högskoleutbildningen gjordes vissa uttalandenbeträffande belygsättningen inom högskolan. Föredraganden förordade attbetygsskalan underkänd, godkänd och väl godkänd skulle utgöra riktpunkt förbelygsättningen inom högskolan. För en kurs eller utbildningslinje borde mandock kunna använda färre betygssteg. ställde sig bakom föredragandensförslag (UbU 1975:17, rskr 1975:170). SÖhar i skrivelse lagt fram vissa förslag på grundval ävenrapport från den arbetsgrupp inom SÖ som haft lill uppgift alt utreda frågan ombetygsättning och utvärdering i lärarutbildningen (BUL). SÖ:s förslag avser iavvaktan på bl.a. lärarutbildningsutredning begränsade åtgärder. Undervåren 1976 kartlades inom betygssystemen i högskolan.Karlläggningen redovisades i rapporten (Ds U 1976:4) DelII U:4 Skr 1977/78:103 254 Betyg-76.Med utgångspunkt i denna kartläggning har konferenser genomförts medföreträdare för , personalorganisationer ochintressenter inom bl.a. lärarutbildningen. Frånsåväl studerande i lärarutbildningen som företrädare för lärarutbil-darna flera tillfällen och i olika former förts fram kravet atl de graderadebetygen inom lärarutbildningen skall slopas. Frågan är emellertid näraförknippad med meritvärderingen vid tjänstetillsättning. Jagbedömer det som angeläget alt belygsättningen inom lärarutbildningen fär enenhetlig och samlad lösning tillsammans med frågan om meritvärdering vidtjänstetillsättningar i skolväsendet. Det bör ankomma på lärarutbildningsutredningenalt lägga fram förslag till en sådan lösning. Utredningenbör i detta arbete ingående pröva vilka konsekvenser en begränsning av antaletbelygssleg kan medföra. De sakkunniga bör därför med förtur behandlabelygsättningen i lärarutbildningen saml avge förslag lill de eventuellaförändringar i anvisningarna för meritvärdering vid tjänstetillsättning iskolväsendet som kan föranledas av förändringar i betygssystemet. Arbetet börbedrivas skyndsamt och i samråd med berörda personal- och elevorganisationer.Det bakgrundsmaterial som har lagts fram av bör kunna liggatill grund för arbetet. Förslagen bör avse samtliga utbildningar inom sektornför utbildning för undervisningsyrken utom förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna. Vad gäller betygsättningen inom de sistnämndautbildningarna avser jag all återkomma till regeringen i samband medbehandlingen av förslagen barnslugeulrednings betänkande (SOU1975:67) Utbildning i samspel. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen uppdrar åt1974 års läraratbildningsutredning all skyndsamt lägga fram förslag ombelygsättningen inom läramtbildningen och om meritvärdering i samband medtjänstetillsättning i skolväsendet vid eventuella förändringar av gällandebetygssystem inom nämnda utbildningar. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. 4.Översyn av det statliga litteraturstödet Departementschefen,statsrådet , anför. Genombeslut av infördes ett statligt litteraturstöd (prop.1975:20, KrU 1975:12, rskr 1975:201). Det omfattar ett utgivningsstöd tillföljande litteraturkalegorier, nämligen ny svensk skönlitteratur, skönlitteraturi svensk översättning, klassiker, facklitteratur i svensk översättning samtbarn- och ungdomslitteratur. Stödet kan utgå till svenskt förlag här i landetoch har till syfte alt främja mångsidighet och kvalitet i /77 uppgår ulgivningsslödel till 8 milj. kr. och man kan räknamed atl det kan komma att fördelas på totalt omkring 700 titlar. Beslut om slöd fattas av folkbibliotek inom efter förslag från fem olika 255 Kommittéer: Del II U:4 urvalsgrupper.För varje stödkalegori finns en bestämd bidragssumma för fördelning varjebudgetår. Inomramen för litteraturstödet kan också ges en kreditgaranti för förlagsverksamhet.Statens industriverk svarar förgarantigivningen. /77 är denekonomiska ramen för kreditgarantierna 2 milj. kr. Innevarande budgetår utgårvidare . för läsfrämjande åtgärder bland barn och ungdom. Dennaverksamhet bedrivs i huvudsak bland barn-och ungdomsorganisationerna och medhjälp av de böcker som staten erhåller som motprestation för utgivningsstödettill barn- och ungdomslitteratur. Bestämmelserom litteraturstödet återfinns i förordningen (1975:493) om stadigt litteraturstöd. Riksdagenbeslöt (prop. 1975/76:135, KrU 1975/76:35, rskr 1975/76:355) atlunder en treårig försöksperiod ge stöd till massmarknadsulgivning avprisbillig kvalitetslitteratur. Innevarande budgetåruppgårstödet till 2,5 milj.kr. Ibudgetpropositionen för /78 (prop. 1976/77:100, bil. 12 sid. 73)föreslås att ett nytt stöd till utgivning m.m. av litteratur på invandrar-ochminoritetsspråk införs. Stödet föreslås för /78 uppgå till300.000 kr.