prop · G103124 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 124 omlån för forskningsverksamhet i Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. 1propositionen föreslås att AB Svensk Alunskifferutveckling beviljas lån av 49milj. for /79. Medlen skall användas till forskning i Ranstadavseende processer för utvinning av alunskifferns innehåU av kerogen och vissametaller. 1 1977/78.1 saml. 1977/78:124 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionom lån för forskningsverksamhet i 1977/78: 100 (bil. 17 s. 249) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, lill Lån till processutveckling i Ranstadför /78 beräkna ett investeringsanslag av 13,6 milj. kr. Jaganhåller om att nu få ta upp dessa frågor. BolidenAB och () har beslutat att samverkainom alunskifferområdet i fråga om prospektering, forskning och utveckling samtexploatering innefattande utvinning, förädling och marknadsföring av produkterur svenska alunskiffrar och därmed besläktade fosfor- och uranhaltiga kambrosiluriskasediment. Samverkan sker genom AB Svensk Alunskifferutveckling () som deäger till Hka delar. Samarbetet är inte knutet till någon speciell fyndighetutan avser förekommande svenska fyndigheter. Iskrivelse har ansökt om medel för forsknmgs- ochutvecklingsverksamhet kring de svenska alunskiffrarna. En stor del avverksamheten avses bli förlagd till vid . Fråganom verksamheten i och den därmed sammanhängande frågan om utnyttjandetav naturresurser i har utretts av , som i augusti1977 avgav betänkandet (SOU 1977: 47) 4 exempel. Efter remiss haryttranden över betänkandet avgetts av överbefälhavaren, statens vägverk efterhörande av i , ,, lantbruksstyrelsen, lantbruksnämnden i , 1977/78:124 3 efterhörande av i , ,, , överstyrelsenför ekonomiskt försvar, , arbetarskyddsstyrelsen,sysselsättningsutredningen, , statens planverk, expertgruppenför regional utredningsverksamhet, statens industriverk, statensvattenfallsverk, geologiska undersökning (SGU), länsstyrelserna iÖstergötlands, , , , , ,och , , kommun, kommun, Skaraborgsläns landstingskommun, , i (LO), , efterhörande av och Kemiska Industrikontor,(), , , Centralorganisationen /SR, , , (),, AB Atomenergi och Handelskammaren i . VYR-metoderAB beskriver i en utredning, inlämnad , en av företagetutvecklad metod för utvinning av uran och metaller i skiffern medbakteriologisk läkning och föreslår att den skall prövas i driftskala i Ranstad.AB Medipharm föreslår i en skrivelse att forskning påbörjasför en metod för utvinning av metaller och uran med bakteriologisk läkning.Skövde Miljöforam anför i skrivelse att mot skifferinriktad forskning i inte bör komma till stånd, utan ersättas avforskning beträffande industrimineral inom högskoleenheten i . har på uppdrag av regeringen utrett vissa frågor rörande brytningav alunskiffer. Uppdraget redovisades (SIND PM 1978: 2).Detta avsnitt bygger främst på denna redovisning. Alunskiffer är enbergartsbeteckning för mörka lerskiffrar. Skiffern är huvudsakligen uppbyggd avkvarts samt kalium-, aluminium- och magnesiumrika silikatmineral, bl. a. lermineral.Alunskiffern innehåller uran samt ett stort antal metaller, såsom aluminium,vanadin, molybden, koppar, nickel, zink, kobolt, lantanider m. fl. Förutom innehållet avmetaller och har alunskiffrar också ett betydande bränslevärde som göratt alunskiffrarna utgör största fossila bränslereserv med ettvärmeinnehåll motsvarande ca olja. Skifferns bränslevärde ärknutet till den organiska substans, kerogen, som utgör återstoden av den rika planktonflorani ytvattnet i de grunda havsvikarna där skiffern bildades för ca 500 milj. årsedan. Prop.1977/78:124 4 Deavlagringar som har gett upphov till alunskiffer avsattes under delar av de kambriskaoch ordoviciska perioderna i det hav, som täckte större delen av Syd- ochMellansverige, samt fjällregionen med dess förland. Alunskiffernåterfinns i följande huvudområden: med angränsande delar av och med angränsande delar av 6.Fjällkedjan med förland Mycket stor mängd (150 000 m) Alunskiffernsmineralsammansättning varierar mellan olika fyndorter, som framgår av följandetabell. Ungefärligagenomsnittliga halter av vissa i alunskiffern i , ochSkåne Genomsnittiig halt i skiffern Fosfor (som PjOj) no g/ton =exakt halt okänd. Alunskiffrarnasinnehåll av uran är betydande. Enbart i Billingen-Falbygdens uranrika horisont(lager) finns närmare 1 milj. ton uran. Internationellt sett är denna fyndighetmycket stor. Tillgångarna uppskattas i till skiffermed ett kerogeninnehåll av . De svenska alunskiffrarna, framför allti och , har ett värmevärde som närmar sig brunkolets. Prop.1977/78:124 5 Mineralinnehålleti fjällrandens skiffrar är mycket litet känt. I Tåsjö i finns någraborrhål, som anger ställvis högre uranhalter än i , men då ingennoggrann kartläggning och brytningsplanering har genomförts för dessafyndigheter kan inga genomsnittshalter anges. Uralunskiffern kan utvinnas antingen enbart uran eller uran tillsammans med kerogenoch metaller, s. k. fullutvinning, varmed menas att samtliga säljbara produkterutvinns så att endast silikatsand återstår. 2.2Internationell översikt över alunskiffrars förekomst och utnyttjande Olje-och kerogenskiffer finns på alla kontinenter, bildade under olika tidsavsnittunder jordens historia. Likåldriga eller något yngre än vår alunskiffer är kerogenförandebergarter i , i norra och i centrala . De storaskifferförekomsterna (iratitskiffer) i är av permisk ålder ochalbertaskiffern i har daterats till tidig karbon. Kerogenskiffrar frånjordens medeltid har stor utbredning i Kongobäckenet. Mörka siffror från juraoch kritaperioderna finns i , , västra , Arabienoch i . största skifferförekomst () är av tertiär ålder och intar stora arealer i , ochUtah. F. n.är det endast en mycket liten del av de kerogenförande bergarternaskolvätepotential som utnyttjas. har brutit kuckersiteni och kring . Är 1973 bröts 26 milj. ton, vilket motsvarar ca15 olja per dag. Huvuddelen av den brutna skiffern användes som bränslei kraftverk. IFörenta staterna har pilotprojekt genomförts i olika skalor i . Ett av projekten beräknas ge ca olja per dag 1980. Även iTyskland och finns ett nyvaknat intresse för bearbetning av alunskiffer.I BrasiUen har en anläggning startat, som beräknas ge oljaper dag. Brytningen av skiffer för oije-framställning i beräknas liggamellan 35 och 50 milj. ton och är därmed f, n. världens största. Denbrytning av alunskiffer som förekommer internationellt är som framgåttinriktad i huvudsak på oljeutvinning. Något tillvaratagande av andrabeståndsdelar i skiffern synes inte ännu förekomma. Berggrundenvid och i Falbygden innehåller ett vidsträckt skikt av alunskifferöverlagrat av andra bergarter och lösa jordlager. Kungl.Maj:t lämnade genom beslut AB Atomenergi koncessionjämlikt den då gällande stenkolslag att intill utgången av år 1980eftersöka och bearbeta alunskifferfyndigheter inom ett 1 631 ha stort områdeför utvinning av uran eller uranförening. Prop.1977/78:124 6 Atomenergiinnehar , som är beläget vid Häggum sydväst om ochuppfördes åren 19601965. tillkom för att utveckla metoder förutvinning av uran ur skiffrarna. I detla syfte byggdes en försöksanläggning förproduktion av uran som också användes för detta ändamål under de förstadriftsåren. Verket dimensionerades för en årskapacitet av uran vidbearbetning av ca 0,9 milj. ton alunskiffer . haranläggningen använts för fortsatt utveckling av tekniska processer.Avfallshantering och återställande av bruten mark till jordbruks- och skogsmarkhar studerats . Hösten1972 inledde Atomenergi och arbetet på ett förprojektför utvinning av uran i en skala motsvarande ca . har också deltagit i projektet. ärforskningsarbetet inriktat mot utviiming inte bara av uran utan även av övrigavärdefulla beståndsdelar i alunskiffern, såsom aluminium, vanadin, molybden,nickel, kalium, fosfor och energiråvaror, s. k. fullutvinning. Sedanår 1975 har anvisat särskilda medel för processutveckling i Ranstad.Dessa medel har anvisats för att täcka kostnaderna för drift av Ranstadverketoch projekteringskostnader för en uranpro-duktionsanläggning samt den forskningsom varit önskvärd för utveckling av processerna. har kostnaderna förRanstadverket ingått i AB Atomenergis budget med ca 10 milj. kr. Underbudgetåren 1975/76, 1976/77 och 1977/78 har 15, 26 resp. 24 milj. kr. ställtstill förfogande såsom t. v. ränte- och amorteringsfria lån förprojektering m. m. av ett uranverk i vid (prop. 1975: 30bil. 1 s. 527, NU 1975: 30, rskr 1975: 202, prop. 1975/76: 100 bil. 15, s. 300,NU 1975/76: 42, rskr 1975/76: 260, prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 356, NU1976/77: 25, rskr 1976/77: 207, prop. 1977/78: 25 s. 120, NU 1977/78: 32, rskr1977/78: 108). Lånen avsågs bli återbetalade om utvinning kom till stånd. Den29 beslöt regeringen att avskriva 36 milj. kr. av den del av devillkorliga lånen som hade erhållit för projektering av en uranproduktionsanläggningbaserad på brytning av 6 milj. ton skiffer . 4 ansökningar enligt 136 a § byggnadslagen Iansökan hemställde om regeringens tillstånd enligt 136 a§ byggnadslagen, BL, (1947: 385) att till lokalisera verksamhet(Projekt -75) för en årlig utvinning av ca uran.Skifferuttaget skulle härvid bli ca 6 milj. ton och ske dels i detbefintliga dagbrottsområdet och dess omgivningar, dels i en underjordsgruvasom skulle sträcka sig in under Sydbillingen och dess ut- Prop.1977/78:124 7 löpare.Ansökan avsåg också en i projektet ingående fabrik för en årlig tillverkning av325 svavelsyra. Yttrandeöver ansökningen inhämtades från ett stort antal myndigheter ochorganisationer. Remissvaren gav anledning att bearbeta projektet ytterligareoch föranstalta om ytterligare utredningar. I avvaktan härpå återkalladesansökan . LKABöverlämnade ett förslag till regeringen med ändradriktning av verksamheten och därav föranledd reviderad anslagsframställning. LKABförordade ett alternativ som innebar alt de befintiiga anläggningarna i Ranstadkompletterades bl. a. med hänsyn till nu gällande miljökrav. En produktions-Zforskningsanläggningborde byggas och dimensioneras för brytning och bearbetning av ca 1 milj. tonskiffer . Kostnaderna för uppförande och drift av anläggningen bordeenligt kunna täckas av produktutbytet i första skedet av uran, molybden,konstgödselråvara och natriumsulfat och i ett senare skede dessutom av aluminiumprodukteroch vanadin. inlämnade en ansökan om prövning enligt 136 a § BLav detta förslag, det s. k. Mineralprojekt . De centrala remissinstanserna liksomlandstinget och tillstyrkte eller motsatte sig inte att tillståndskulle ges. Däremot avstyrkte de berörda kommunerna. Eftersom tillstånd enligt136 a § BL inte får ges utan vederbörande kommuns samtycke avslog regeringenden :s ansökan. Billingenutredningenredovisar i sitt betänkande (SOU 1977: 47) 4 exempel en översiktöver regionens arbetsmarknad och näringsstruktur. Av denna framgår bl. a. attjordbruket i området främst är inriktat på kött- och mjölkproduktion och attmånga jordbruk är relativt små. Skogsbruket ger särskilt påBillingens sluttningar god avkastning. Regionen är starkt industrialiserad av iförsta hand livsmedels-, textil-, trävaru-, tändsticks-, plast-, jord- och stensamt verkstadsföretag. Sysselsättningen i industrin är f. n. hög i alla fyrakommunerna och andelen anställda i industrin är högre än genomsnittet ilandet. Områdetär gammal kulturbygd med många intressanta kulturminnen. Utredningenframhåller att skilda anspråk på utnyttjande av har anmälts undersenare år. Avdessa anspråk bedömer utredningen att utvinning och bearbetning av alunskifferoch diabas liksom anläggning av skjutfält kan bli aktuella under 1980-talet.Vilket alternativ som väljs för skjutfältet och diabas- Prop.1977/78:124 8 brytningen,spelar dock liten roll från regionalekonomisk synpunkt. För sin analys aveffekterna på regionen har utredningen formulerat fyra olika exempel påtänkbara utvecklingslinjer. Ranstadanläggningen läggs ner, vilket innebär att den nuvarandearbetsstyrkan på 80 personer friställs. Rivning och iordning-ställning ger dockviss sysselsättning under . Hela nedläggningen beräknas kunna varaavslutad . Ranstadanläggningen drivs som och inriktas endast på ett begränsatforsknings- och utvecklingsarbete. arbetar 50 å 60 personer i Ranstad.Därför friställs ca 30 personer av den driftspersonal som finns där. Exemplet, som förutsätter brytning av 1 milj, ton skiffer ,överensstämmer i stort med lokaliseringsansökan . Dettaberäknas medföra att arbetsstyrkan uppgår till omkring 350 personer under denärmaste åren för att öka till bortåt 600 personer i början av 1990-talet.Forsknings- och utvecklingsarbetet, som är inriktat på utvinning av mineraloch energi ur skiffern, utvidgas och vidareförädlingen byggs ut successivt. Liksom projekt -75 förutsätter detta exempel att 6 milj. tonskiffer bryts och bearbetas . Sysselsättningen skulle bli ca 700personer för att öka till 1 500 . Tillskillnad års projekt har utredningen förutsatt en utökad forsknings-och utvecklingsverksamhet. Likaså förutsätts en successiv utbyggnad avanläggningarna för att klara utvinningen av flera . Utredningenhar redovisat en ingående bedömning av de fyra exemplens effekter på regionen.Endast en del är av Intresse i delta sammanhang. Exempel1 och 2 ger enligt utredningen knappast några märkbara konsekvenser varken försysselsättningen eller för den regionala ekonomin under överskådlig tid.Större delen av de friställda kan troligen få andra arbeten. Inte heller denkommunala ekonomin påverkas. Exempel 3 och 4 ger vissaeffekter på jordbruket i och med att en del arealer tas i anspråk. På siktkommer dock att återställas jordbruksmark, delvis av bättre kvalitet än densom försvinner i samband med brytningen. Industri- och servicenäringarnapåverkas inte mycket i exempel 3, inte heller samhällsinvesteringarna och denkommunala ekonomin. Exempel 3 ryms nämligen i sin helhet inom de utbyggnadsplanersom redan föreligger hos staten, och berörda kommuner. Exempel 3ger området ca 300 nya arbeten i anläggningen och ca 150 i serviceyrkena. Detbehövs en inflyttning till området för den direkta rekryteringen. Däremot kanman saimolikt klara den indirekta sysselsättningen inom regionen genom attanställa främst kvinnor. Exempel 4 innebär att kommunernas planering måsterevideras. Inflyttningen blir två gånger större än i exempel 3. Prop.1977/78:124 9 Endastett fåtal av de många objekt som är av intresse för kulturminnesvården ochnaturvården kommer att beröras i exempel 3 och 4. Däremot kommerlandskapsbilden att förändras. Utsläpp till luft och vatten i exempel 3 blirmåttliga, medan exempel 4 kan innebära vissa påfrestningar. I processernaenligt exempel 3 och 4 används stora mängder processvatten.Föroreningsproblemen kan emellertid behärskas genom möjligheterna att använda s.k. slutna processvattensystem. Ingen vat-tenrecipient kommer därigenom attbelastas. Förvaringen av de lakres-ter som redan har lagts ut liksom framtida lakresterär dock ett problem. Genom att förse lakresthögarna med tätskikt bör dettaemellertid kunna få en tillfredsställande lösning. Brytning i dagbrott påverkarvisserligen grundvattennivån men endast inom ett begränsat område.Grundvattnet i anslutning till underjordsgruvan bedöms bli påverkat i begränsadomfattning. Arbetsmiljön inom gruvhanteringen är jämförelsevis svårbemästrad,särskilt vid brytning under jord. De brytningstekniska förhållandena i Ranstadtorde i vissa avseenden vara gynnsammare än normalt, men förekomsten av metankräver speciella skyddsåtgärder. Strålskyddsfrågorna måste givetvis ocksåbeaktas. Billingenutredningenanför att den kunskapsmassa som har byggts upp i samband med Ranstadverketutgör en stor tillgång. En fortsatt forsknings- och utvecklingsverksamhet i Ranstadskulle tillföra regionen värdefull sysselsättning och innebära en betydelsefulldifferentiering på den i övrigt relativt ensidiga arbetsmarknaden. 6 Remissyttranden över betänkande Flertaletremissinstanser förespråkar eller godtar en utveckling enligt exempel 3.Statens naturvårdsverk och är kritiska till exemplen3 och 4. Endast förespråkar nedläggning enligt exempel 1. Genomregeringens beslut att avslå ansökan enligt 136 a §BL är alternativen 3 och 4 nu inaktuella, varför remissinstansernas synpunkterpå dessa refereras endast delvis. Remissinstanserna instämmer med Billingenutredningensslutsats att exemplen 1 och 2 inte nämnvärt påverkar sysselsättningsläget ikommunerna. Påverkan på mark ochvatten i exempel 3 berörs av många remissinstanser. Vad gäller deponeringen avrestprodukter, så påtalar statens industriverk i likhet med flertaletremissinstanser att gruvdrift alltid medför någon form av negaliv inverkan påden yttre miljön, och att vid , som vid all gruvdrift, deponering avrestprodukter med åtföljande vittring är det utan jämförelse svårasteproblemet. föreslåratt bolaget åläggs att utreda och redovisa risken för läckage av tungnietall-och syrahaltigt avloppsvatten genom vittring av pyrit (trevärt järn) samt deskyddsåtgärder som är möjliga för en förbättrad försegling av deponeringen. 1977/78:124 10 enligtnaturvårdsverket avvattnas och torrdeponeras. Allt pyrithaltigt avfall, dvs. lakrester,skifferslam och sjunkgods från sovringsverket bör deponeras i dagbrottet. Svavelhaltigtstoftutsläpp från anläggningen bör enligt lantbruksnämnden i länåläggas skärpta begränsnings-krav, eftersom jordarna i är känsligaför ytterligare försurning. Skogsstyrelsenkonstaterar all det kan uppkomma skador på skog i närheten av svavelutsläppandeanläggningar, men att virkesproduktionen som helhet inle blir påverkad.Utsläpp i vatten är enligt lantbruksnämnden i godtagbara, sånärsom på att uppgifter om eventuella utsläpp av fosfor- och kväveföreningarsaknas, vilket är av vikt vid bedömningen, eftersom vattnet rinner ut iHornborgasjön, som är mycket känslig för närsalter. Enskilda lantbrukare ochtorrläggningsföretag som har underhållsansvaret för vattenförsörjningenmåste hållas skadeslösa. anför att verksamheten medförnågon strålningspåverkan på miljön genom spridning av radioaktivt stoft ochradon. Alunskiffern har dock från strålskyddssynpunkt gynnsamma egenskaper.Enligt institutet bör dock den tänkta forsknings-och utvecklingsverksamhetenäven innehålla miljöstudier, som kan fördjupa kunskaperna om eventuelllångsiktig miljöpåverkan. poängterar vikten av att starta forsknings-och utvecklingsarbeteom de svenska skiffrarna innan en eventuell krissituation med avspärrning somföljd gör detta . framhåller att forsknings- och utvecklingsverksamheten måste vara avsådan storleksordning att processerna går att testa i industriell skala. SKBFanser att det är svårt att bedriva ett effektivt forsknings- ochutvecklingsarbete utan anknytning till industriell produktion, Keinikonloretanser att en forsknings- och utvecklingsverksamhet av det djup och den breddsom avses i exempel 3 måste kopplas till en brytning av1 milj. ton. menar att det från industripolilisk synpunkt också ärutomordentligt angeläget att man visar hur en från miljösynpunkt acceptabel brylningsmetodbör utformas. Dock anser industriverket att övriga produkter i alunskiffer, t.ex. molybden och råvaror till gödselmedelsindustrin endast ger marginella bidrag till produktionsvärdet. SGUbetonar däremot betydelsen av att även andra i skiffern ingående ämnentillvaratas. Däremot är kunskapen om dessa elements uppträdande ännu såofullständig att den knappast räcker för en slutiig teknisk och ekonomiskplanering av ett så omfattande projekt. Däremot är fullutvinningen enligt SGUviktig då ju fler ämnen man kan befria neutralisationsslammet från, destosäkrare blir anläggningen från miljösynpunkt. SGU vill för övrigt vad gällerforsknings- och utvecklingsarbetets inriktning särskilt understryka vikten avatt geologiska och geokemiska utredningar av de svenska alun- Prop.1977/78:124 11 skiffrarnaoch deras metallinnehåll och sammansätning ingår även i det begränsadeprojektet. anser det vara av största vikt att i anslutning tillandra fyndigheter utveckla sådana mineralberednings-metoder, kemiska processeroch apparativa system, som kan möjliggöra ett utnyttjande av andra tillgångarän Billingenskiffern. betraktar den utvecklings- ochforskningsverksamhet som avser alt bedriva i som angelägen menotillräcklig för ett nyttiggörande av landets övriga alunskiffertillgångar.Lantbruksnämnden i är positiv tiU utvinningen avväxtnäringsämnen i laklösning och lakrest som kalium, magnesium och fosfor dessa tre ämnen finns enligt nämnden i så betydande mängder att möjligheternabör utredas att kommersiellt tillgodogöra sig dessa kaliumhalten i lakrestenuppgår till mer än en och en halv gånger det svenska jordbrukets årligaförbrukning. Även lantbruksstyrelsen är positiv och påpekar att ingenproduktion f. n. sker inom landet av kaligödselmedel, varför beredskapslagringkrävs för eventuell avspärrning. Överstyrelsen för ekonomiskt försvarinstämmer också i att flertalet av lakrestmineralerna är sådana ämnen som pågrund av sin betydelse från försörjningssynpunkt beredskapslagras. Deimaberedskapslagring skulle vid utvinning enligt överstyrelsen kuima minskas ochför vissa varor avvecklas. I flera av remissvaren på Billingenutredningensbetänkande berörs möjligheterna att förlägga prospekteringen efter alunskiffrartill andra delar av landet. har i samband med länsstyrelsernasinventeringar av olika alunskiffertillgångar gjort en analys avnaturvårdsintressenas styrka i de olika områdena. Man kan direkt konstatera attbrytningsintresset i flertalet syd- och mellansvenska områden är svagt. Så ärfallet förutom för BiUingenområdet även för , , betydande delarav områdena i och på . Däremot blir konflikterna mednaturvården inte lika stora i fjällregionen, även om naturvårdensinventeringsunderlag är sämre där. anser det vara frånnaturvårdssynpunkt angeläget att handlingsfriheten behålls i fråga om val avlokalisering. Risken för en låsning är då enligt verket större ju störrebrytningsvolym som tillåts i område't. SGU anför att de förekomster av alunskiffersom förekommer i urberget och fjällkedjan är av en annan typ och med uranhaltersom är högre än i . Dock lär det ta innan man kanbedöma brytvärdheten för dessa fyndigheter. Längst har man kommit iArjeplogArvidsjaurområdet. Om det visar sig angeläget och ekonomiskt attstarta inhemsk uranproduktion anser SGU att dennaproduktion bör ske i . SKBF är positiv till kompletterandeprospekterings- och mineraltekniska undersökningar i främst för attmot mitten av eventuellt kimna komplettera uranproduktionen tillhögre självförsörjningsgrad. Däremot anser inte SKBF att landetsskifferförekomster 1977/78:124 12 somhävdats borde kartläggas grundligt före en lokalisering till en sådanskulle enligt SKBF ta decennier att göra och på så sätt dra ut jämförtmed att utnyttja den kännedom om såväl geologi som teknik för utnyttjande av Billingenskiffersom nu finns i . 7 ASA:s ansökan om medel för forsknings- och utvecklingsarbete 7.1 Grunden föransökan ASAanför i sin ansökan att alunskiffer bör betraktas som en komplex energi- ochmineralråvara vars innehåll kan utnyttjas i en integrerad process. Flertaletav de produkter som härvid kan erhållas importeras . Sammantagetutgör innehållet av uran och mineralbränsle i form av kerogen och svavelkis ide svenska alunskiffrarna en även ur internationell synvinkel högst betydandeenergitillgång. Motdenna bakgrund framhåUer det som angeläget ur nationell synvinkel att kunnautnyttja dessa tillgångar. ASAförklarar sig berett att ställa tekniska och personeUa resurser tUl förfogandeför vidareutveckUng inriktad mot exploatering av svenska alunskiffrar. ASAanser det emeUertid inte rimligt alt enskilda företag skall finansiera sådanverksamhet förrän villkoren för exploatering har närmare klarlagts.