prop · G10336 · 1977-12-31 00:00:00 — och anser jag det dock nödvändigt med en viss förstärkning av skolledarresursen.Härigenom kan man uppnå en jämnare geografisk spridning av kommunalvuxenutbildning och också få större förutsättningar att etablera samverkan medstudieförbund och andra vuxenutbUdningsanordnare i kommunen. En möjlighet ärgivetvis alt i enlighet med SVUX' förslag tiUdela alla kommuner en garan- Prop.1977/78: 36 43 teradbasresurs för skolledare inom vuxenutbildning. En annan möjUghet äratt stäUa vissa medel tUl SÖ:s förfogande för att tilldelas kommuner som har ennystartad vuxenutbildning eller en med ringa omfattning i förhållande tiUbefolkningsunderlaget. För egen del ansluter jag mig tUl den senareuppfattningen och har för avsikt att återkomma tUl frågan i budgetpropositionen1978. Kurserfår normalt startas inom den kommunala vuxenutbildningen om deltagarantaletberäknas varaktigt uppgå tUl lägst tolv, i glesbygd åtta. Regeringen har förbudgetåren 1976/77 och 1977/78 medgivit att kurser med lägre deltagarantal ännormalt får startas i följande fyra fall. Fördet första får kommunema om minst tre deltagare har utbildningsbidrag ellersärskilt vuxenstudiestöd, anordna kurser i alla ämnen om man räknar med attantalet deltagare under hela kursen är minst åtta, i glesbygd fem. Fördet andra får kommunerna om minst tre av deltagama är kvinnor, anordna kursermed lägst fem deltagare i teknologi och övriga tekniska ämnen och (om kursernagäller fackteori eller kombineras med kurser i fackteori) i bygg- ochanläggningsteknik, el-teleteknik, fordonsteknik, processteknik, träteknik ochverkstadsteknik. Fördet tredje får kommunema anordna grundskolekurser och gymnasieskolekurser isvenska och engelska med lägst åtta deltagare, i glesbygd fem. För attgrundskolekurser skall få påbörjas krävs dock att minst fem deltagarekombinerar studierna i svenska eller engelska med minst två andra kurser ikommunal vuxenutbildning. Fördet fjärde får, det är fråga om, varje kommun anordna tvågrundskolekurser med lägst åtta deltagare, i glesbygd lägst fem, i vart och ettav ämnena matematik, fysik och kemi. På gymnasieskolenivå får kommunen anordnatvå kurser enligt samma regler i matematik, fysUc, kemi och teknologi. Den sålunda medgivnaverksamheten med lägre deltagarantal är av försökskaraktär. SÖ har avgett enrapport om vilka sådana kurser som har anordnats i olika kommuner /77. Av rapporten framgår att den väntade effekten inte tillfullo har uppnåtts under detta budgetår. Det beror bl. a. på att många kommunerinte hann ändra sin planering av kursutbudet. Viss osäkerhet om hur nyssangivna regler skulle tolkas tycks också ha rått. Likaså kan svårigheten att idetalj känna tUl närliggande kommuners planering av och förändringar ikursutbud ha inverkat negativt. I vissa kommuner har dispensmöjligheterna ändåhaft stor betydelse. Ämneskurser, bl. a. som sammanhållen utbildning, harkunnat startas där detta inte har varit möjligt. På flera orter harkursutbudet planerats och erbjudits med dessa bestämmelser i åtanke. Antaletdeltagare har emeUertid därefter blivit så stort att bestämmelserna inte harbehövt utnyttjas. Prop.1977/78: 36 44 Trots den begränsade' användningen under budgetåret1976/77 anser jag att försöket har utfallit positivt och att de tidsbegränsadebestämmelserna fr. o. m. den 1 juU 1978 bör ersättas av permanenta bestämmelsermed motsvarande innehåll. Med utgångspunkt i de erfarenheter som har vunnitsbör de dock förenklas och på vissa punkter kompletteras. Det ankommer påregeringen att meddela de föreskrifter härom som behövs. Utvecklingen av den kommunala vuxenutbildningen under denärmast kommande åren bör följas och utvärderas av den av mig föreslagnakommittén. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utvecklingen vad gällergeografisk spridning av kursutbudet. Utöver det antal undervisningstimmar som medges för varjekurs utgår statsbidrag till vuxenutbildning i form av ett sehablon-tUlägg,som får användas för stödundervisning, studiehandledning och studie- ochyrkesorientering. SVUX föreslår en höjning av schablontillägget för bådegymnasieskolekurser och särskild yrkesinriktad utbUdning från resp. 10%till . Förslag om viss höjning av schablontillägget framförs också av SÖ i petitaför /79. Jag är inte nu beredd att föreslå någon höjning avschablontillägget. Kurs inom vuxenutbildning får påbörjas om antaletelever beräknas uppgå till lägst tolv. Regeringen har, som jag har redovisat,medgivit vissa undantag från dessa bestämmelser. Om antalet elever går nerunder tolv, skall frågan om kursens bibehållande underställas länsskolnämnden.SVUX föreslår att antalet undervisningstimmar skall minskas omantalet stadigvarande deltagare minskar från tolv till lägst åtta, samt attkommunen skall ha rätt att använda schablontillägget för att ersättaminskningen av antalet undervisnings-timmar i den omfattning som bedömsnödvändigt. Utredningen föreslår liknande regler för de kurser som får startamed lägre antal elever. Jag anser det lämpligt att antalet undervisningstimmarfr. o. m. minskas på det sätt som utredningen föreslår. Jag ärdock inte beredd att biträda utredningens förslag att minskningen av antaletundervisningstimmar skall få ersättas med timmar från schablontillägget.Schablontillägget bör däremot som användas för stödundervisning. Sjunkerantalet stadigvarande elever ytterligare bör länsskolnämnderna vara restriktivai sin bedömning av om kursen skall få fortsätta eller ej. Jag vUl särskilterinra om den möjlighet eleverna har att slutföra sin utbildning genom statensskolor för vuxna i och . SVUX anser att statsbidrag tUl byggnadsarbeten förundervisningslokaler i den kommunala vuxenutbildningen skall utgå enligt samma.regler som gäller för det allmänna skolväsendet. Prop.1977/78: 36 45 redningenatt det skall utgå statsbidrag för kostnader för att anskaffa förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel öch hörseltekniskutrustning. Utredningen har inte kostnadsberäknat förslagen. En avförutsättningarna när vuxenutbildning startades var att ungdomsskolanslokaler, materiel osv. skulle utnyttjas för vuxenutbildningens behov. Jaganser att detta är en viktig förutsättning för den kommunalavuxenutbildningen. Jag är därför inte beredd att förorda utredningens förslagom att särskilda statsbidrag skall utgå till byggnadsarbeten och förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel och hörselteknisk utrustning. Jag vUl också isammanhanget erinra om att gymnasieutredningen enligt sina direktiv skall övervägasamverkan mellan gymnasieskolan, vuxenutbUdning ocharbetsmarknadsutbildning för att få till stånd ett bättre utnyttjande avresurser som personal, lokaler och utrustning. 5.5SÖ:s förslag om linje- och ämneskonstruktion Jagövergår nu tUl att behandla vissa frågor som rör organisationen ochfördelningen av kursinnehållet i kurser inom konimunal vuxenutbildning. SÖfick regeringens uppdrag att, med beaktande av vad som anförts ombehörighetskomplettering inom den kommunala vuxenutbildningens ram i prop.1975:9 om reformering av högskoleutbUd-ningen m. m., utarbeta förslag tillstudiegång i berörda ämnen. SÖ har avlämnat ett förslag till linje- ochämneskonstruktion inom vuxenutbildning. Vissa av SVUX' tankegångar omett system med kurser som utformas som på varandra byggande eller alternativaenheter har också bearbetats och vidareutvecklats i SÖ:s förslag. SÖ konstaterar att sammaämne i gymnasieskolan kan ha olika timtal eller olika kursplan, beroende påinom vilken linje det återfinns. De studerande tvingas därför välja ämne påviss linje. En kurs i ett ämne på en tvåårig linje kan inte alltid byggas påmed motsvarande ämne på en treårig linje utan att studietiden förlängs. SÖframhåller att det är väsentligt att undervisningen anknyter till de vuxenstuderandeserfarenheter. Överbryggande utbildning är inte att ge samma utbildning somungdomsskolan ger utan att erbjuda kurser med vuxenanpassat innehåll. Förslaget innebär attolika kurser i samma ämne enligt läroplanerna för högstadium ochgymnasieskolans olika linjer samordnas tUl en kurs genom att ämnet delas upp ietapper. Etapperna i resp. ämne skall bygga på varandra och ingå som delar i ensamman- 1977/78: 36 46 Varje del skall leda till en vissbestämd kompetensnivå, varvid etapp I skall motsvara högstadium,etapp II ettåriga eller tvååriga kurser(studiegångar) i gymnasieskolan och etapp III resp. IV kurs (studiegång) som förekommer i mer än tvåårskurser i gymnasieskolan. SÖ anseratt det föreligger ett behov av förberedande kursetapper (O-etapper) iengelska, matematik och svenska med inriktning på studieteknik. Enligt SÖ;5uppfattning finns det också studerande som av olika skäl inte skulle behövagenomgå fullständig grundskolekurs för att kunna påbörja gymnasieskolekurs.Däremot kan de ha behov av förberedande utbildning. För dessa elever föreslårSÖ en särskild gymnasieförbe-redande kurs på etapp I-nivå. Integrerade samhäUsorienterandeoch naturorienterande kurser föreslås också som förberedande kursetapper. Varjeetapp föreslås omfatta dels en gemensam grunddel, dels en fördjupningsdel. Med hänsyntill att flertalet vuxenstuderande kombinerar studier och yrkesverksamhetframhåller SÖ att den sammanlagda kurstiden i det föreslagna systemet inte börförlängas jämfört med nuvarande förhållande. SÖ föreslår därför att antaletundervisningstimmar på resp. etapper fördelas inom ramen för timtalet i den nulängsta kursen i ämnet. I ämnet svenska föreslår SÖ dock en ökning med 25timmar i etapp II.I vissa ämnen förordarSÖ ytterligare uppdelning i mindre enheter, s. k. moduler, bl. a. i syfte attunderlätta samverkan med arbetsmarknadsutbildningen och studieförbundenscirkelverksamhet. Enligt förslaget skall etapperna tillsammans utgöra enkurs. Detta innebär att om antalet deltagare går ner under det föreskrivnaskall de bestämmelser och föreskrifter som gäller för kurser i övrigttill-lämpas också inom etappsystemet. SÖ föreslår dock att betyg skall gesefter varje avslutad etapp. SÖredovisar detaljerat hur en etappindelning av berörda ämnen skall kunna göras.Vidare anger SÖ vUken eller vUka etapper som bör vara genomgångna för attslutbetyg resp. avgångsbetyg från olika linjer skall kunna utfärdas. Endastoväsentliga ändringar i kursplanerna behövs enligt SÖ. Enligt SÖ:suppfattning bör förslaget prövas under en treårig försöksperiod fr. o. m. vårterminen1978 i högst 15 kommuner. Fr. o. m. föreslås attförsöksverksamheten utvidgas något. Flertaletremissinstanser tillstyrker en försöksverksamhet enligt SÖ:s förslag.Gymnasieutredningen framhåller t. ex. att en indelning i etapper gör detmöjligt för individen att växla mellan studier och arbete och att planera sinastudier i överblickbara steg, vilket överensstämmer väl med utvecklingen motåterkommande utbildning. Enligt utredningens mening bör en indelning i etapperi princip kunna underlätta en samverkan mellan gymnasieskolan ochvuxenutbildningen. Prop.1977/78: 36 47 anseratt etappindelningen innebär en bättre anpassning av den kommunalavuxenutbildningen tUl ett system med återkommande utbUdning. FolkbUdningsförbundetanser dock att den föreslagna indelningen i etapper innebär att den kommunalavuxenutbildningen kommer ett stort steg närmare studieförbundens arbetsformer. SärskUtnegativ är till SÖ:s förslag om uppdelning av etapperna.Även folkbildningsutredningen framför liknande synpunkter. Ilikhet med flertalet remissinstanser anser jag det värdefullt med enförsöksverksamhet med etappindelning enligt SÖ:s förslag med beaktande av desynpunkter jag anför i det följande. Föratt ge lid tUl förberedelser bör försöksperioden inledas först höstterminen1978. I likhet med SÖ anser jag att försöket bör vara treårigt. Högst 15kommuner med olika storlek och stmktur bör få delta i försöket. Det ankommer päregeringen att meddela bestämmelser för försöksverksamheten. Regeringen börvidare, efter förslag från SÖ, besluta vilka kommuner som skall delta.Försöksverksamheten bör inte föranleda nägon utökad tUldelning avundervisningstimmar för de aktuella budgetåren. SÖbör få rätt att fastställa högsta antal lektioner i de olika etapperna ihuvudsaklig överensstämmelse med det framlagda förslaget. SÖ bör pröva omytterligare ämnen på de tekniska linjerna kan anordnas enligt de föreslagnaprinciperna, varigenom ökade möjligheter till teknisk utbildning kan erbjudas.Jag tiUstyrker SÖ:s förslag om att utöka antalet undervisningstimmar i ämnetsvenska med 25. Framförallt med hänsyn till de synpunkter som anförs av bl. a. folkbildningsutredningenvil! jag däremot inte förorda förberedande etapper i engelska, svenska ochmatematik (s. k. O-etapper). Inte heller förordar jag att s. k. särskilda gymnasieförberedandeetapper, avsedda för studerande som inte behöver genomgå fuUständiggrundskolekurs, får ingå i försöksverksamheten. I dessa avseenden anser jag detväsentligt att avvakta en lösning på gränsdragningsproblemen gentemotfolkbildningsverksamheten. De elever som inte behöver genomgå en fuUständig grundskoiekurssom förberedelse tUl gymnasieskolestudier i ämnet kan i vissa ämnen mednuvarande regler placeras in i en redan pågående grundskolekurs på den nivå däreleven har förutsättningar att följa kursen. Schablontillägget kan utnyttjasför att ge erforderlig stödundervisning i anslulning till studierna pågymnasieskolenivå. Inom ramen för resp. etapper bör dessutom finnas utrymme förrepetitionsavsnitt. Jagdelar SÖ;s uppfattning att varje etapp bör omfatta dels en gemensam grunddel,dels en fördjupningsdel. Jag vill särskilt framhålla att hela etappen skallutgöra en odelbar kurs. SÖ föreslår att etapperna i ett ämne tiUsammans skallutgöra en kurs. I motsats till SÖ anser jag att varje etapp bör betraktas somen ny kurs. Betygges inom vuxenutbildning efter varje avslutad kurs. Prop.1977/78: 36 48 Omvarje etapp betraktas som en kurs, följer därav att betyg bör ges efter varjeavslutad etapp. Betyg från sådana kurser (ämnesetapper) bör i enlighet med SÖ:sförslag kunna ingå i slutbetyg och avgångsbetyg från olika linjer. Jag anser att det ärväsentligt att komma fram till en lämplig organisatorisk modellför den samverkan SÖ förordar med arbetsmarknadsutbildningen ochstudieförbundens cirkelverksamhet. Det ligger dock delvis inom ramen förfolkbildningsutredningens uppgifter att överväga denna fråga, vilket ocksåpåpekas i utredningens remissvar. Även gymnasieutredningen har att pröva frågorom samverkan mellan vuxenutbildning och andra utbildningsanordnare.Jag är därför inte beredd att föreslå att etapper får modulindelas utöver denpedagogiskt motiverade indelningen i grunddel och fördjupningsdel. SÖ:sförslag omfattar också överväganden om behovet av slutbetyg resp. avgångsbetygbland vuxna med minst fyra års arbetslivserfarenhet. För dennakategori, föreslås dels en särskild grundskolekompetens omfattande endastämnena svenska, engelska och matematik, dels en särskUd gymnasieskolekompetensomfattande, förutom dessa tre kommunikationsämnen, två av femsamhällsvetenskapliga ämnen och två av fem naturvetenskapliga. Möjlighet attbyta ut vissa ämnen föreslås dessutom. Avgångsbetyg från tvåårig linje skulleförutsätta genomgång av etapp IIoch från treårig linje dessutom etapp III/IVi resp. ämnen. En rad remissinstanserställer sig tveksamma härtill. AMS är positiv till en förkortad studietid menframhåller att utredningen inte har tagit upp frågan om meritvärdering och kvotgruppsplaceringav elever med den nya kompetensen. LO anser att behovet av fullständig grundskolekompetensför vuxna är mycket begränsat och framhåller att de nya behörighetsreglerna vidhögskolestudier onödiggör en särskild gymnasieskolekompetens. Liknandesynpunkter framförs av bl. a. Centralorganisationen /SR och (). Från lärar- och elevgrupper har kritik framförtsmot förslaget, vars konsekvenser anses ofullständigt belysta. Jag delarremissinstansernas tveksamhet om behovet av att nu införa speciella kompetensrcglerför vuxna på grund- och gymnasieskolenivå. Jag är således inte beredd attbiträda SÖ:s förslag i denna del. Avslutningsvisvill jag erinra om vad jag har anfört om behovet av en översyn av denkommunala vuxenutbildningen, innan definitiv ställning tas tUl dessorganisation, omfattning och närmare Prop.1977/78: 36 49 Jag avser därför att senare föreslå regeringen att tiUsätta en särskUdkommhté för översyn av den kommunala vuxenutbildningens uppgifter iförhållande till de mål som har fastställts av . Kommittén bör ha enparlamentarisk förankring och rymma erfarenheter av vuxenutbildning.Kommittén bör samla in och värdera de erfarenheter som har nåtts sedan denkommunala vuxenutbildningens början. Den bör också följa och utvärdera effekternaav de av regeringen meddelade bestämmelserna om att kurs får starta med lägredeltagarantal än normalt. Vidare bör kommittén följa försöksverksamheten medden linje- och ämneskonstruktion, som jag har förordat. En av kommitténsuppgifter bör vara att främja en bättre tillgänglighet av kompetensinriktadestudier, t. ex. genom en jämnare geografisk spridning av den kommunalavuxenutbildningens utbud och möjligheter att genomföra kurser. Kommittén om denkommunala vuxenutbUdningen kommer även att åläggas att överväga frägor somberörs av andra utredningar. Den bör därför samråda méd bl. a.gymnasieutredningen och folkbUdningsutredningen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen ddsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregåendeom vuxenutbildning ddsföreslår att godkänna de riktlinjer för försöksverksamhet medetappindelning av olika kurser i samma ämne enligt läroplanerna förgrundskolans högstadium och gymnasieskolan. Regeringenansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden har lagtfram. 1977/78: 36 50 1 Inledning......................................................... 3 2 Nuvarande organisation ..................................... 5 2.1 Läroplaner m. m............................................ 5 2.2 Gällande bestämmelser .................................. 5 2.3 Kvantitativ omfattning................................... 7 3 SVUX' betänkande............................................. 10 3.1.1 Mål för vuxenutbUdningen........................ 10 3.1.2 Samverkan inom vuxenutbildningen............ 11 3.1.3 Organ för samverkan............................... 13 3.1.4 Ökade resurser...................................... .. 14 3.1.5 Särskilt yttrande.................................... .. 19 3.2.1 Allmänna överväganden........................... 19 3.2.2 Samverkan inom vuxenutbUdningen............ 21 3.2.3 Organ för samverkan............................... .. 23 3.2.4 vuxenutbildning ....................... .. 23 4.................................................................... SÖ:sförslag om linje- och ämneskonstruktion inom vuxenutbildning................................................. .. 25 4.1 SÖ:sförslag ............................................. .. 25 4.1.1 Anknytning till läroplan för och gymnasieskolan 25 4.1.2 Konstruktion av en behörighetsgivande kurs ivarje ämne 26 4.1.3 Konstruktion av kursplaner ...................... .. 26 4.1.4 Grundskolekompetens och gymnasieskolekompetens .. 27 4.1.5 Förslag tiU etappindelning........................ .. 28 4.1.6 Konsekvenser av SÖ:s förslag .................. 30 4.1.7 Försöksverksamhet................................. .. 31 4.2 Remissyttranden........................................... .. 32 4.2.1 Allmänna överväganden........................... 32 4.2.2 Konstruktion av en behörighetsgivande kurs i varje ämne 32 4.2.3 Konstruktion av kursplaner ...................... 33 4.2.4 Grundskolekompetens och gymnasieskolekompetens . . 34 4.2.5 Förslag tUl etappindelning........................ 35 4.2.6 Studie- och yrkesorientering..................... .. 36 4.2.7 Försöksverksamhet................................. .. 36 5 Föredraganden ............................................... .. 37 5.1 Inledning ................................................. .. 37 5.2 Samverkan inom vuxenutbildningen ................. .. 39 5.3 Organ för samverkan ................................... 40 5.4 vuxenutbildning.............................. .. 41 5.4.1 Vuxenanpassning ................................... .. 41 5.4.2 Garantikurssystem ............................... .. 42 5.4.3 Undervisningslokaler m. m........................ .. 44 5.5 SÖ:sförslag om linje- oeh ämneskonstruktion 45 5.5.1 Etappindelning....................................... 45 5.5.2 Grundskolekompetens och gymnasieskolekompetens . . 48 5.5.3 Ny utredning ........................................ .. 48 6 Hemställan....................................................... .. 49 7 Beslut ............................................................. 49