prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — Denkonventionen skiljer sig fi"ån gällande nordisk rätt i två väsentligaavseenden. Konveniionen innehåller sålunda en uttömmande uppräkning av deåtgärder som i princip är förbehållna patenthavaren. Vidare omfatiar dennauppräkning både handlingar som ulgör direkl patentintrång, dvs. utnyttjande avnägon som gärningsman, och handlingar som utgör indirekl patentintrång, dvs.medverkan til) sädant uinyitiande. harerinrat om att frågan humvida medelbart patentintrång borde införas i denordiska patentlagarna som en särskild form för uppfinnings* utnyttjandeövervägdes av de nordiska patentkom-mitléerna nordiska belänkande.De nordiska kommittéerna ansäg det inte vara påkallat att införa denutvidgning av palentskyddet som della skulle innebära. Mol bakgrund avinnehållet i gällande rätt såvitt avser medverkan till brolt ansåg dåvarandedepartementschefen inte heller anledning föreligga att ställa upp särskildaregler om straff för medverkan till patentintrång. Han ansåg det inle hellerlämpligt att införa särskilda skadeståndsregler för dylika fall. haremellertid all denna fråga nu har kommii i ell annal läge. Ommarknadskonvenlionen iräder i krafl torde nämligen samtliga EG-stater komma allanpassa sin reglering till konventionen i delta viktiga avseende. Kommitténhar därför förestagit att i patentlagen införs en reglering som innebär altvissa former av indirekt utnyttjande kommer att utgöra en självständig form avpatentintrång. Vidare har kommittén förordat all den svenska lagstiftningenanpassas titt marknadspatentkonventionen också pä det sättet att alla formerav utnyttjande som omfattas av ensamrätten anges direkt i patentlagen genom enuttömmande uppräkning. Kommitténs förstag har blivit föremål för erinran av endast en remissinstans, Sveahovrätt. Hovrätten har sålunda ansett det vara tveksamt om det skäl somkommittén har anfört för en anpassning till konventionen, nämligen värdet aveuropeisk enhetlighet, är tillräckligt tungt vägande. Enligt hovrätten måsteden nuvarande regleringen anses bättre tillgodose patenthavarens behov av skyddän den reglering som kommittén har föreslagit. Som kommittén harframhållil lorde samtliga EG-stater komma att anpassa sin lagstiftningbeiräffande ensamiättens innehåll litl konventionen om marknadspatent. Vadangår har regeringen i proposition förestagit en anpassning av danskrätt i detta avseende till marknadspatentkonventionen. En förutsättning föratt den nordiska rättslikheten skall 1977/78:1 Dd A 200 kunna bibehållas lorde däiför vara alt övriganordiska länder genomför en sådan anpassning. För egen del anserjag detväsentligt all den nordiska rättslikheteni största möjliga utsträckning upprätthålls också i de hänseenden somjag nuhar nämnt. I likhei med kommitténanserjag dessutoin all en enhetlig reglering i av ensamrättensinnehåll måste innebära fördelar. När del gäller patenthavarens behov av skyddfinner jag i likhei med kommittén att uppräkningen i marknadspatentkonventionenav icke tillåtna former avutnyttjande måste anses vara så omfallande. all någol sådani känttillvägagångssätt för all utnyttia patentskyddad uppfinning som bör omfattas avensamrätten inle lorde fatta uianföruppräkningen. Vid nordiska deparlementsöveriäggningar har också rått enighet omatt en anpassning litl marknadspatentkonventionen bör ske när del gäller ensamrättensinnehåll. På grund av vad jag sålunda haranfört föreslår jag i likhet med kommittén att svensk rällanpassas lill marknadspatentkonventionen både i fråga om regleringen av delmedelbara patentintrånget och i fråga om sättet att i lagtexten angeensamrättens innehåll. Enliglmarknadspatentkonventionen omfatiar ensamrätten inte utnyttjande som skerenskill och utanjörrärvssyfte. I 3 S första styckei patentlagen beskrivsensamrätten som förbud för annan än patenthavaren all utan dennes lov utnyttiauppfmningen yrkesmässigl. Någon skillnad i sak mellanmarknadspatentkonventionen och svensk rätt föreligger inte i della avseende(jfi NU 1963: 3 s, 145 f), Jag anserdet inte påkallat alt anpassa patentlageni redaktionellt avseende tillmarknadspatenlkonvenlionen på denna punkt. Somjag nämndeföreskrivs i marknadspatentkonventionen undantag från ensamrätten såviiigäller oförberedd tillredning påapotek av läkemedel enligl förskrivning av läkare i enskilda fall. Jag erinrarom attjag i enlighel med kommitiéns förslag förordar all det övergångsvisgällande förbudel mol produklpalenl på läkemedel upphävs (avsnitt 11.2.5). Jagdelar kommitténs uppfaltning alt risken därmed blir väsentligt större att apotekspersonalådrar sig ansvar för patentintrång genom all expediera läkemedel enligt receptän f n,. när endasl föifarande för tillverkningav läkemedel kan palenteras. Jag föreslår därför i likhet med kommittén all ipaienllagen las in en ultrycklig föreskrifi om undantag från ensamrätten såvittavser tillredning på apotek av läkemedel enligt läkares förskrivning i enskildafall och åtgärder med sålunda tillrett läkemedel. På ytterligare någrapunkter skiljer sig marknadskonvenlionens reglering från patentlagen när delgäller ensamrättens innehåll. Sålunda föreskrivs i marknadspatentkonventionenatt ensamrätten inte omfattar utnyttjande som avser försök med denpatentskyddade uppfinningen. Vidare finns i denna konvention en uttryckligbestämmelse om att ensamrätten såvilt gäller alster är konsumerad sedanalstret har bringats i omsättning inom de fördragsslutande staternas områden,dvs. inom den gemensamma marknaden, om del har gjorts av patenthavaren ellermed hans uttryckliga 1977/78:1 Dd A 201 Någon ultrycklig reglering av dessafall finns inle i svensk lagstiftning. Vad försl angår del undanlag från ensamrätten imarknadspatentkonventionen som rör uinyitiande som avser försök med denpatentskyddade uppfinningen överensstämmer svensk räll i sak med konventionen.Som jag anförde anserjag all en enhetligreglering i av ensamrättens innehåll måsle innebära fördelar. Jagförordar därför all i patentlagen las in en beslämmelse som kodifierar gällanderätt beiräffande ulnylljande som avser försök med den patentskyddadeuppfinningen. När det gäller konsumtionav ensamrätten kan någon fullständig överensslämmelse inte erhållas mellansvensk räll och marknadspalenlkonven-tionen, eftersom i konventionen regleraskonsumtion av ensamrätten i de falt ett patentskyddat alster bringas iomsättning i någon av de stater som tillhörden gemensamma marknaden. Tanken bakom konveniionen är att EG-slateina iprincip utgör en enhet och all ensamrätten däiför är konsumerad för hela dennaenhel när alstret har bringats i omsättning inom enheten. För dansktvidkommande blir det nödvändigl all anpassa dansk räll rörande konsumtion avensamrätten lillmarknadspaienlkonvenlionen, vilket innebär att man måste införa en bestämmelseom all ensamrätten enligt ett danskt patent utsläcks när ell paleniskyddalalster lagligt har bringats i omsättning i någon av de stater som lillträll marknadspaienlkonvenlionen. Detfinns givelvis inle anledning att införa någon moisvarande bestämmelse iövriga nordiska länder. Den svenska patentlageninnehåller f n. inle någon uttrycklig regel angående konsumtion avensamrätten. För svensk del lorde emellertid gälla att ensamrätten enligl ellför meddelat patenl är uttömd i de fall ell patentskyddat alsterlagligt har bringats i omsättning här i landel. Mot bakgrund av att man fördansk del kommer att få införa en bestämmelse om konsumtion av ensamrätten,förordar jag att i patentlagen las in en föreskrift som kodifierar gällanderätt såvitt avser konsumtion av ensamrätt beiräffande alster som har bringats iomsättning i av patenthavaren eller med dennes samtycke. Motsvarandekodifiering lorde komma all ske i och . Genom den förestagnabestämmelsen kodifieras gällande räll i fråga om konsumtion av ensamrättensåvilt gäller alster som har bringats i omsättning här i landet. Ibestämmelsen berörs däremot inte huruvida ensamrätten konsumeras genom allpatentskyddade alster bringas i omsättning i utlandet av patenthavaren ellermed dennes samtycke. Som har nämnts i redogörelsen för gällande rätt ansesemellertid av patenträttens territoriella begränsning följa att ensamrätteninte konsumeras genom all alster bringas i omsättning i utlandet. Jag delardenna uppfattning beiräffande innehållel i gällande rätt. Någon ändring i deltaavseende föresläs inte. I de nordiskapatentlagarna finns ett undantag från ensamrätten som saknar moisvarighei imarknadspatentkonventionen. 1977/78:1 Dd A 202 len i 3 S Iredje slycket patentlagen attensamriilten inle omfattar utnyttjande av alster som har sålts i vederbörandenordiskl land i butik eller på därmed jämförligt säu i strid mot ensamrätten,om köparen vid köpet inte ägde eller bort äga kännedom om all ensamrättenkränktes. Som kommittén har påpekat tillkom denna bestämmelse på dansktinitiativ. På grund av att marknadspatentkonventionen inle innehåller någotmotsvarande undantag från ensamrätten, föreslås i den danska proposilionen altifrågavarande bestämmelse i den danska patentlagen upphävs. Vid nordiskadepartements-överläggningar har från norsk sida uttalats Ivekan om lämplighetenatt upphäva bestämmelsen, medan man på finsk sida inle har hyst några betänklighetermot att göra della. I likhei medkommittén anserjag alt del inle kan föreligga några betänkligheter mot attupphäva motsvarande bestämmelse i den svenska paienllagen. Jag föreslår därförall 3 S iredje slycket patentlagen upphävs. anserjag att ettupphävande av denna bestämmelse inle medför någon utvidgning av ensamrättenav belydelse. Till den del uinyitiande av patentskyddat alster, som har såltspå säll som anges i della lagrum, har skell i god , torde omständigheternaoftast vara sådana alt en lillämpning av 58 S andra styckei patentlagen lederlitl all någol skadestånd inle börulgå. I paienllagen görs vissaundantag från ensamrätten när del gäller utnyttjande av uppfinning påutländska samfärdsmedel. Vidare får i den omfattning som regeringen förordnar reservdelaroch tillbehör lill luftfartyg utan hinder av paleni införas i ochanvändas här för reparation av luftfartyg. Förordnande härom har meddelats iKungl. Maj:ls kungörelse (1967: 845) om införsel och användning av reservdelaroch tillbehör lill luftfartyg ulanhinder av patent, Marknadspatenlkonvenlionen innehåller beslämmelser som iallt väsentligt överensstämmer i sak med svensk räll. Dessa bestämmelserskiljer sig emellertid i redaktionellt avseende avsevärt från föreskrifterna ipatentlagen. Kommittén har inle beröri frågan om en anpassning av patentlagentill konveniionen på denna punkt. Denna fråga har inte heller berörts avremissinsianserna. För egen del finner jag inte någon anledning lill en sådananpassning. Enligl 6 S patentlagenfår regeringen förordna, alt ansökan om patent på uppfinning, som lidigare harangivits i ansökan om skydd i utlandet, i vissa avseenden, nämligen vidtillämpning av bestämmelsema om nyhelshinder, uppfinningshcijd ochföranvändarrätt. skall anses gjord med ansökningen i utlandet, omsökanden yrkar det (s. k. konventionsprioritet). I förordnandet skall anges denärmare villkor under vilka prioritet får åtnjutas. 1977/78:1 Dd A 203 Beslämmelserna om rällall åtnjuta priorilei gmndas för industriellträttsskydd. föreskrifter i ämnel lillkom för all göra detmöjligt för en uppfinnare att få patent på samma uppfinning i flera länder ulanall behöva göra ansökningarna i alla dessa länder. GenomPariskonventionens priorilelsbeslämmelse undgår man bl. a. alt egen ansökan ien stal kommer att ulgöra nyhelshinder för en senare egen ansökan i annanstat. Förordnande enligl 6 Spatentlagen har meddelats i 9-12 SS patent-kungörelsen. Som villkor för alt prioritet skatt fååtnjutas föreskrivs all uppfinningen skall ha angivits i ansökan om patent,uppfinnarcertifikat eller skydd som nyttighelsmodell i främmande siat som har tilllrätt Pariskonvenlionen, Vidare måslepatent sökas i från ansökningsdagen i den främmandestaien. Slulligen måsle sökanden från den dag då ansökningeningavs i skriflligen begära prioritet och lämna uppgifl om var och närden för prioritet åberopade ansökningen gjordes saml, så snart ske kan. Prioritet kan få åtnjutas också om uppfinningen har angivits iansökan som inte avser stat som har liltträllnämnda konvention, om patentmyndighelen finner särskilda skäl att jämställaansökningen med ansökan i konventionsstat. Del bör framhållas att enliglgällande rätt prioritet däremot aldrig får grundas på lidigare svenskpalenlansökan. Patentmyndighelen kanförelägga sökanden all inkomma med särskill bevis om ingivningsdagen för denlidigare ansökningen saml kopia av beskrivning, ritningar och skyddskrav idenna ansökan (de s. k. prioritets-handlingarna). Efterkommer sökanden intesådant föreläggande, får prioritet inte åtnjutas. För all prioritet skattfå åtnjutas behöver den lidigare och den senare ansökningen inle varaidentiska. Prioritet kan sålunda erhållas för del av en senare ansökan. För enansökan kan också åberopas prioritet frän flera olika lidigare ansökningar, s.k. multipel prioritet, och dessa lidigare ansökningar får vara gjorda i olikatänder. Enligt ariikel 8 isamarbetskonventionen fär internationell patentansökan innehålla yrkande omprioritet grundad på en eller flera ansökningar som har ingivils i stat somtillträtt Pariskonvenlionen. 1 samma artikel föreskrivs också alt med ettundanlag skall beträffande villkoien för och verkningarna av sådant yrkandegälla vad som föreskrivs i Stockholms-akten av . Undanlagetbestår i att priorilei får grundas även på lidigare ansökan i samma stal.Vederbörande stal har emellertid enligl artikel 8.2.b rätt att föreskriva undervilka förulsättningar yrkande om prioritet från tidigare ansökan i den statenfår bifallas och att bestämma lällsverkan av yrkandet. Prop.1977/78:1 Dd A 204 lillsamarbetskonventionen skatt yrkande om prioritet framställas när deninternationella ansökningen ges in (regel 4,10), skall sökanden lämnauppgift om var och närden för prioritet åberopade ansökningen gjordes. Sökandenskall vidare uppge den lidigare ansökningens nummer. Detta behöver dock inteske som ansökningen ges in, utan det är enligt konventionen alllidtillräckligt om uppgift om numret lämnas till internationella byrån inom 16månader från prioritetsdagen. Fördragsslutande stat har rätt medge att uppgiftom numret lämnas . Meddelas numret lillinlernationella byrån efler sexton-månadersfristens utgång, skall byrånunderrätta sökanden och de designerade myndighelerna om vilken dag uppgifienom numret lämnades. Vid ansökan om europeisktpatent får enligl den europeiska palenlkonvenlionen prioritet grundas på sådanansökan om skydd som görs i eller med verkan för stal som är ansluten lill . Därvid beaklasvarje ansökan som jämställs med en i vederbörlig ordning gjord nationellansökan, oavsett om della följer av nationell räll eller av bilaterala ellermuliilaierala överenskommelser (art. 87). Enligl uttrycklig föreskrift fårprioritet räknas från tidigare europeisk palenlansökan. Den europeiska palentorganisationensförvaltningsråd kan under vissa villkor medge att prioritet får grundas ocksåpå ansökan i stat som inle har lillträttPariskonvenlionen. För all en europeisk palenlansökan skall få åtnjutaprioritet, måste den ges in efter det att denprioritetsgrundande ansökningen gjordes. Om sökande av europeisktpatenl önskar åtnjuta prioritet, måste han med att patenlansökningengörs skriflligen begära det (art. 88; regel 38), Sådan begäran skall innehålla uppgift om var och när den förprioritet åberopade ansökningen gjordes. Sökanden skatt vidare inom 16 månaderfrån priorilelsdagen lämna uppgift om den lidigare ansökningens nummer saml gein avskrift av den lidigare ansökningen och särskilt bevis om ingivningsdagenför denna ansökan. För europeiskpatentansökan kan åtnjulas multipel prioritet (art. 88). Priorilei kan fååtnjutas också för del av europeisk patentansökan. Som nämnts reglerarPariskonventionen endast rätten all vid patenlansökan i en konventionsstaträkna prioritet från tidigare ansökan i annan konventionsstat. Svensk rättuppfyller Pariskonvenlionens krav i detta avseende men medger inte altprioritet grundas på tidigare ansökan om patent i . Ett tillträde tillsamarbetskonventionen skulle innebära att i princip måste medge alt ifråga om internalionett palenlansökan som omfattar prioritet fårgrundas på tidigare nationell patentansökan i och på tidigareinternationell patenlansökan som omfattar . 1977/78:1 Dd A 205 Om tillträder den europeiskapalenlkonvenlionen kommer den som söker europeiski patent för all kunnaåberopa prioritet från nationell svensk palenlansökan. från internationellpalenlansökan som omfattar och från europeisk patentansökan somomfallar . Med hänsyn til) attprioritet får grundas på nationell svensk patentansökan både vidinternationell och vid europeisk palenlansökan som omfattar , synes delenligl kommittén rimligt att. om tillträder ifrågavarandekonventioner, även den som söker patent för genom nationellpatenlansökan får åtnjuta prioritet från tidigare sådan ansökan, gällerenligt kommittén i alt synnerhet som flertalet ansökningar om patenl förSverige, om tillträder konventionerna, lorde komma all göras i form avinternationell eller europeisk patentansökan. Kommittén framhåller alt detuppkommer vissa möjligheter lill dubbetpatenlering och föriängning avskyddstiden om. såviti gäller ansökan om patenl för , prioritet färgrundas på tidigare ansökan om patent för . Delta kan enligl kommitténdock inle innebära några påtagliga olägenheier. Att vid lilliräde lill samarbetskonventionenoch den europeiska palenlkonventionen medge räll all även vid nationell svenskpalenlansökan åtnjuta prioritet från annan sådan ansökan torde enligtkommittén i vart fall vara i del närmasle utan belydelse för omfattningen av deproblem som kan uppstå i dessa avseenden. Kommittén förestår av nu angivna skälalt prioritet skall fä grundas även på lidigare palenlansökan hos del svenskapatenlverket i samtliga fall dä patenl söks för , oavsell om detta skergenom internationell palenlansökan. europeisk palenlansökan eller nalionellpalenlansökan. Som nämnts har sökandenenligt gällande rätt en frist på månader från ansökningsdagen för allbegära priorilei. Någon sådan frisl finns inle enligt den europeiskapatentkonventionen och inte heller enligt samarbetskonventionen.Patenlpolicykommittén anför alt den nu gällande tremånadersfristen för attbegära prioritet enligl uppgifl från paientverkel sällan utnyttias. Kommitténutlalar att den mol bakgrund härav för sin del har varil benägen att föreslåatt denna frisl slopas. Del har emellertid inle varil möjligt att nå enighetmellan de nordiska kommittéerna om en sådan ändring av gällande rätt.Patentpolicykommittén har inte velat förorda en reglering som skulle medföiaolika bestämmelser i de nordiska tänderna och avslår därför från att föreslåändring av gällande rätt på denna punkt. Enligt svensk rält är somlidigare nämnts sökanden skyldig alt styrka begärd prioritet genom att ge inprioriletshandtingar endast om patentmyndigheten förelägger honom detta. Bådeenligl den europeiska palenlkonvenlionen och enligt samarbetskonventionen äringivande av prioritets-handlingar obligatoriskt. Kommittén anföratt detsärskilt från det svenska näringslivet har uttryckts önskemål om alt ingivandeav prioriletshandtingar görs obligatoriskt även i svensk rält. Som skäl härförhar framför allt anförls. då talan förs om ogiltigförklaring avmeddelal patent, kan va- Prop.1977/78:1 Dd A 206 ra av slort värde alt ha lillgång lill prioritetshandlingarnaoch alt det då ofla kan vara svårt all fåtillgång lill dessa handlingar om deinte har ingivitslill patenlverket, I vissa fall är det sålunda inte möjligt att ulan patenthavarens samtycke få del av dessahandlingar. Grundas exempelvis prioriteten på en i gjord ansökan som inlehar letl till patent, är ansökningshandlingarna enligt amerikansk rättinte offentliga. Kommittén finner delanförda skälet vara beaktansvärt. Ä andra sidan har kommittén funnit all delför patenlverket skulle kunna innebära avsevärda svårigheter att ta emot ocharkivera prioritetshandlingar i alla de ärenden i vilka prioritet åberopas, omdessa handlingar ges in i form av vanliga kopior. lordeemellertid prioriletshandtingar kunna erhållas i form avmikrofilm från flera av de slora industriländernas patenlmyndigheter. framförallt från patentmyndighetema i . Härmed skulle del helt övervägande anlalel prioriletshandlingar kunnaerhållas i form av mikrofilm och några väsentliga arkivproblem skulle inlebehöva uppkomma för paientverkel. Utifrån förutsättningenatt huvuddelen av prioritelshandlingaina kommer alt kunna tillhandahållas iform av mikrofilm förestår kommittén att sökande som har åberopat prioritetutan särskild anmaning skall ge in prio-riielshandlingarna lill del svenskapaientverkel . bör emellertid ges räll all förordna ivilken form dessa handlingar skall ges in och att genom generella föreskriftergöra undantag från skyldighelen all ge in sådana handlingar. Sådani undanlagbör göras dels i de fall då prioritet grundas på tidigare nationell svenskpatentansökan, dels i fråga om prioriletshandtingar som med säkerhel är allmänttillgängliga i utlandet, Kommitténs förslag idenna del har berörts särskilt bara av ochförsvarets civilförvaltning. ansluter sig lill vad kommittén haranfört och förklararsig inte ha något all erinra mot all den föreslagna utvidgningen avprioritetsrätten gäller i förhållande till även äldre svenska palenlansökningar.Föreningen understrykeratt möjligheten till prioritet från äldre svenskpalenlansökan i vissa fall kan användas för alt eliminera de svårigheler somalhjämi kan uppkomma genom alt egna äldre ansökningar kvarstår somnyhetshinder, om också i mildrad form, och genom all institutet tilläggspalent avskaffas. När del gäller kommitténsförslag att såvitt gälter nationella palenlansökningar behållatremånadersfristen för alt begära prioritet anser försvarets civilföryalining.att detta avsleg från principen om en anpassning lill samarbelskonvenlionen ochden europeiska patenlkonventionen inte kan godlas. Enligl civilförvaltningenbör hänsyn till nordisk enhetlighel inte vara avgörande i detta fall. 1977/78:1 Dd A 207 Kommittén har föreslagitall vid ansökan om patent hos den svenska patentmyndighelen prioritet skall fågrundas inle bara såsom f n. på lidigare ansökningar om skydd utom rikel ulanäven på tidigare ansökningar om patent för . Förslaget har lämnats utanerinran av remissinstanserna. harframhållit, följer av den europeiska palenlkonvenlionen all vid ansökan omeuropeiski patent som omfatiar prioritet får grundas bl. a. pålidigare ansökan om nationellt svenskl patent och på tidigare europeiskpatenlansökan som omfattar . Även vid internationell patenlansökan somomfattar skall enligt samarbelskonvenlionen prioritet i princip kunnagrundas på lidigare ansökan som avser patent för . Den av kommitténföreslagna ändringen innebär alt möjligheterna att åberopa prioritet frånlidigare ansökan om patenl för blir desamma, oavsett om den senareingivna ansökningen är en nationell, internationell eller europeiskpatentansökan. Jag anser denna lösning vara lämplig och biträder däiförkommitténs förslag i detta hänseende. Patentlagen innehåller isin nuvarande lydelse inle några bestämmelser om viltkoren för alt få åtnjutaprioritet, frånsett fömlsättningen att prioritet får grundas endast på tidigareansökan om skydd utom rikel. t stället bemyndigas regeringen i lagen allföreskriva villkoren för all få åtnjuta prioritet. Dessa villkor finns f n. ipatenikungörelsen. De grundläggande viltkoren för att fä åtnjuta prioritet ärvikliga materielträlisliga regler. Sådana regler skall enligt den nyaregeringsformen anges i lag. Från palentkungörelsen bör sålunda lill patentlagenföras över föreskriften om den lid inom vilken prioritet får åtnjutas ochbestämmelserna om vilka tidigare ansökningar som får utgöra grund förprioritet. Övriga förulsättningar bör emellertid liksom kunna regleras i palentkungörelsen.