prop · G10365 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningen föreslår attplanerad fiyttning av trängtruppernas kadett- och aspirantskola (TrängKAS) frånLinköping till ges förtur så att trängregementes (T 1) eiablissementi kan frigöras . Erforderlig byggnation för alt samlokaliseraförbanden i bedöms då kunna vara genomförd under /84.Förutsättningarna för att genomföra de diskuterade förbättringarna av övnings-och skjutfält bör klarläggas i så god tid att eventuella ytteriigareförändringar i fredsorganisationen kan genomföras före /85.Arbetet med att pröva vidareutvecklingen av inom armén börbedrivas i sådan takt alt huvuddelen av åtgärderna kan genomföras medde övriga förändringarna. Utredningen anser vidare att åtgärder som syfiar lillalt genomföra förslagen i än snabbare takt bör övervägas. Investeringskostnadernaföratt utöka kapaciteten vid vissa eiablissement så alt förslagen kangenomföras uppgår enligt utredningens beräkningar till 115 milj. kr. Härvidförutsätts alt aktuella eiablissement dessutom förnyas enligt nu gällandegeneralplaner. Vissa av åtgärderna enligl generalplanerna är nödvändiga för attgenomföra förslagen och måste därför prioriteras. Prop.1977/78:65 29 Kostnadenför dessa åtgärder uppgår till 160 milj. kr. Mol bakgrund av att vissa sådanageneralplaneåtgärder redan har planerats in och att vissa investeringsobjektkan utgå till följd av förslagen återstår ett behov av ytterligare medel påtotalt 95 milj. kr. De investeringsmedel som har lagts in i gällande planerberäknas av utredningen vara lillräckliga för all genomföra förslagen fram t.o. m. /82. Drygt 30 milj. kr. för år måste dock planeras in förbudgetåren 1982/83-1984/85. Härutöver beräknas ca 20 milj. kr. behövas undergenomförandeperioden för att täcka kostnader för fiyttning och avveckling avpersonal. Densammanlagda besparingen har av utredningen beräknats till 340 milj. kr. underen , vilket motsvarar ett nuvärde på 110 milj. kr. Utredningensförslag om nedläggning och samordning av förband innebär alt ca 650 anställdamåste placeras om. Ca 70 militära och civilmilitära tjänsler utgår urorganisationen. Den personal som berörs av detta bör enligt utredningensbedömning kunna placeras om på vakanta tjänster. Behovet av civil personalminskar med drygt . Personalminskningen förutsätts kunna genomförasinom ramen för naturlig avgång. Uiredningenframhåller att det är viktigt att de förband som ges ökade utbildningsuppgifterfår ett motsvarande tillskott av befälspersonal föratt det redan allvarligavakansläget bland militär personal inte ytterligare skall försämras. Denpersonal som placeras om bör enligt uiredningen beredas tillfälle att medverkai detaljplaneringen av genomförandet. Omfiyttning medför besväriiga problem förde berörda, varför åtgärder bör vidtas för att underiätta personalensomställning. Vid omorganisationer gäller all äldre civil personal f n. harmöjlighet att frivilligt lämna sin tjänst med rätt till åriig ersättning.Utredningen ifrågasätterom inte denna rättighet bör utvidgas att i samband medförbandsnedläggningar o. d. även gälla för militär och civilmilitär personal. Överbefälhavaren,försvarsgrenscheferna och biträder i stort deprincipiella grunder för fredsorganisalionsuiredningens fortsatta övervägandensom utredningen har framfört. Chefen för flygvapnet och JÖrsvarets materielverkfömtsätter dock att utredningens delbetänkande nr 9 (Ds Fö 1973:2) gäller förflygvapnet. Försvarets raiionaliseringsinsUtut anser all vissa av deförutsättningar som uiredningen har arbetat med i fråga om dels den allmännavärnplikten, dels förbandsproduktionsledningen på central och högre regionalnivå är för snäva i ett 15-20-årigt perspektiv. Institutet anser också att merlångtgående besparingsåtgärder än de föreslagna borde övervägas av uiredningen.1 ett långt perspektiv bör enligt institutet prövas om inte en koncentration avinvesteringar lill speciella objekt kan ge Prop.1977/78:65 30 rationaliseringsvinster.Försvarets personalnämnd, slatens personalnämnd och arbetsmarknadsstyrelsenbetonar den hänsyn som måste tas till personal- och sysselsättningsfrågor vid omlokaliseringaroch nedläggningar. LOhar ingen erinran mot de allmänna principer som fredsorganisations utredningenföreslår. TCO-S och SACOtSR anser att följderna för de anställda bör f stort inflytandepå fredsorganisalionens framtida uiformning. Även tidsplaneringen avförändringarna är betydelsefull. TCO-S menar att omstruktureringar bör göras såatt byte av bostadsort så långt möjligt undviks. /SR anser att del före endiskussion om samordning och förbandsindragningar bör undersökas om ell avtalsenligtfullföljande av pensionsåldershöjningen därvid äventyras. Vad gäller de merakonkreta överväganden och förslag som fredsorganisationsutredningen redovisari fråga om utbildningsorganisation, markfrå gor, samhällsplanering m. m. kansammanfattningsvis sägas att samtliga remissinstanser utom försvaretsrationaliseringsinstitut framför synpunkter som har den innebörden att debesparingsmöjligheter som pekas ut av utredningen begränsas. ÖverbeJälhavaren anser attfrågan om behov av mark har behandlats förtjänstfullt av menar att markfrågan bör komma i förgrundennär det gäller fredsorganisationens framtida utformning, särskilt i fråga omarmén. Institutet menar att ökad användning av simulatorer och ändrade in- ochutryckningstider för att minska markbehoven bör prövas. Förband bör läggas neddär mark inte kan skaffas på rimliga villkor. Mindre fält och läger bör enligtinstitutet avvecklas. Fredsorganisationsutredningensförslag hur de ökande markbehoven bör tillgodoses möter inga invändningar frånremissinstanserna. Vad gäller markanskaffningsprocessen komrner i remissvarenfram att berörda lantbruksnämnder, länsstyrelser och kommuner bör komma in ibilden på ett tidigt stadium. Fredsorganisationsutredningenssynpunkter på försvarets fastighetsnämnd biträds i stort av remissinstanserna.Lanibrukssiyrelsen hävdar att styrelsen bör vara representerad i nämnden. Dockbör inte, som utredningen föreslår, lantbmksnämndernas instruktion ändras. Ulredningensförslag att ersättningsmark för jordbruk bör skaffas från bl. a. domänverket färenligt försvarels fastighetsnämnd inte innebära alt undermåliga domänenheterskapas. avvisar bestämt utredningens förslag på denna punkt. Verketanser sig inte böra ha någon särställning när det gäller all skaffa ersällningsmark. De synpunkter somutredningen för fram om tillträde till försvarels mark, skötsel av marken m. m.biträds av remissmyndigheterna. Medanledning av fredsorganisationsutredningens överväganden om arménsutbildningsorganisation efterlyser chefenför armén principer för en fortsattgarnisonssamordning. En samordning på orter med flera regementen Prop.1977/78:65 31 kommerenligt chefen för armén alt ge relativt begränsade vinster. Mot bakgmnd avredan genomförd omorganisation på lägre regional och lokal nivå (OLLl) kanpersonalbesparingar i fortsättningen uppnås företrädesvis genomförbandsindragningar. stöder däremottanken på en samordning garnisonsvis och hävdar att samordningen bör gå längreän till garnison. Institutet menar också att ett system med tregrundutbildningskontingenter bör prövas. De storiekar på utbildningsförbandensom utredningen förslår är enligt c/ie/en/örarwért principiellt riktiga.Försvarets raUonallseringsinstUut delar denna åsikt och utlalar att de föreslagnastorlekarna innebär möjligheter att minska antalet utbildningsförband. Vadgäller tillgången på föriäggningsplatser framhåller ett par remissinstanseratt det överskott som utredningen har kommit fram till är för högt beräknat. SACÖtSRhävdaratt utredningen inte bör överväga förbandsnedläggningar och omdispositionerav grundutbildningskontingenten som besparingsmetod. Fredsorganisalionsuiredningensuppfattning att försvaret bör stödja regionalpolitiska strävanden mölerinvändningar från chefen för flygvapnet sorn anser att regionalpolitiskafaktorer bör bli mindre avgörande vid en eventuell fortsatt minskning avfredsorganisationen. och stödertanken att avveckling av förband med stor betydelse för sysselsättningen börundvikas. Allaremissinstanser utom Lö delar i allt väsentligt de utgångspunkter somfredsorganisationsutredningen har angett som bakgrund till sina förslag och kani stort biträda förslagen. Försvarets rationaliseringsinsUtut anser dock att utredningenvid tillämpningen av sina direktiv mer ingående borde ha prövat möjligheternaatt begränsa behoven av mark för övnings- och skjutfält. Chefenför armén ochförsvarets faslighetsnämnd understryker att de förslag som utredningen har lagtfram är behäftade med färre nackdelar än övriga redovisade alternativ. LO anseratt utredningens förslag innebär så betydande förändringar från bl. a.personal- och värnpliktssynpunkl att de blygsamma kostnadsbesparingarna intemotiverar en så omfattande omlokalisering och avveckling som föreslås. Medhänsyn till detta kan LO inte tillstyrka att Skånska luftvärnsregementet (Lv4), (Lv 5) och Södra skånska regementet (P 7)läggs ned. Fredsorganisationsutredningensuppfattning all de redovisade ekonomiska kalkylerna har karaktär avöverslagsberäkningar understryks av bl. a. försvarets ralionaliseringsinslltutsom dock anser dem vara rimliga. Chefenför armén anser dem vara behäftade medmånga osäkerheter och har med beaklande av vissa ytterligare faktorer genomförtegna beräkningar. Prop.1977/78:65 32 talenav dessa har dock inte fört med sig att arméchefen ifrågasätter utredningensförslag till förbandsflyttningar och nedläggningar. Arméchefen påpekar härutöveratt vissa faktorersom intedirekt kan mätas i pengar måste tillmätas vikt isammanhanget. Sålunda beräknas ett bortfall av 50 befäl innebära en kostnad avminst 10 milj. kr. om hänsyn tas till utbildningskostnaderna. Utredningensbedömning att ett nytt skjutfält bör kunna anskaffas för (12) och att förbandet därför skall vara kvar i delas avöverbefälhavaren, chefenför armén, försvarels rationaliseringsinstitut,i samt och kommuner. Beträffandeskjutfältsfrågan menar kommunerna att de inte har någon erinran mot att ettområde vid förvärvas och bebyggs. Länsslyrelsen i länbedömer att skjutfältsfrågan kan lösas relativt snabbt. Förslagetatt (I 16) skall vara kvar i och utredningensbedömning att förbandets behov av övningsmark därvid bör tillgodoses delas avöverbefälhavaren, chefen för armén, länsslyrelsen i och Halmstadskommun. När det gäller behovei av övningsmark anser att det ärav belydelse för länet all 116 behålls. Kommunen motsätter sig därför inle envidare ulredning om skjutfältets lokalisering. Detta gäller dock under förulsällningatt utredningen beaktar bl. a. möjliga inskränkningar av ytvidden påskjutfältsområdetochatlskogs-och jordbrukare erbjuds ersättningsmark. FörsvaretsrationaliseringsinsUtut framhåller att betydande investeringar visserligen hargjorts eller påbörjats vid 1 16 efter den lidpunkt som utredningen har lagt tillgrund för sina beräkningar. Osäkerheten är dock slor om och lill vilkakostnader godtagbara ulbildningsbelingelser kan anordnas. Härtill kommerosäkerheten orn konsekvenserna för InfKAS av ett kommande beslut om ny befälsordning.Institutet menar att del anförda talar föratt iaktta återhållsamhet i fråga ominvesteringarvid I 16 till dess att större klarhet om förutsättningarna harnåtts. Utredningens förslag allSmålands artilleriregemente (A 6) bör vara kvar i under förutsättningatt skjutfält förbättras biträds av bl. a. överbefälhavaren ochchefen för armén, som också anser det vara nödvändigt att förbättrautbildningsbetingelserna för berörda artilleriförband genom att Skillingarydsskjulfält byggs ut. Chefen för armén framhåller dessutom att behovet av attutvidga skjulfältet för Wendes artilleriregemente (A 3) och förrepetitionsutbildning av artilleriorganisationen i kvarstår ävenom A 6 läggs ned. Beträffande en utbyggnad av skjutfält anserlänsstyrelsen I att del bör klarläggas om en sådan är nödvändigför en fullgod artilleriulbildning i eller för alt A 6 skallbehållas. Även värnpliktsverket understryker betydelsen av att A 6 behålls,främst för att undvika försämrade värnpliktssociala förhållanden. Prop.1977/78:65 33 Vaggerydsoch kommuner delar inte utredningens uppfattning att en utvidgningav skjutfält är nödvändig för A 6:s fortbestånd och förordardärför att förbandet får vara kvar i . Liknande synpunkter framförs avSACOISR som anser att andra skäl än skjutfältsfrågan måste få avgörandeinflytande om A 6 skall läggas ned och framhåller att några sådana skäl inletycks finnas. Beträffande de alternativ till en nedläggning av A 6 somutredningen redovisar anser chefenför armén att inte något av alternativenvisar en sådan lönsamhet att det bör genomföras. framhålleratt en nedläggning av A 6 inte kan motiveras av besparingsskäl, eftersom denegativa konsekvenserna ur bl. a. sysselsättnings- och kommunalekonomisksynvinkel skulle drabba kommunen hårt. Försvaretsralionaliseringsinslltut ifrågasätter om inte A 6 bör läggas ned och Skillingarydsskjutfäll behållas med nuvarande storiek. Institutet anser vidare allförutsättningarna för merutnyttjande av befintliga skjulfält i VillingsbergocjiÄlvdalen måste undersökas närmare när det gäller uppställning av material föratt minska behovei av malerieltransporter i samband med övningar. Ålvdalenskommun och länsslyrelsen I anser att artilleriskjutskolansövningstrupp bör rycka in till Trängslet, eftersom skjutfället därigenom skulleutnyttjas effektivt som 150 nya arbetstillfällen skulle lösa en stordel av sysselsättningsproblemen i . Därför förordas att minst enutbildningsbataljon föriäggs till Älvdalsfaltet året runt och attanläggningarna efter hand byggs ut till normal fredsförbands-slandard ochkapacitet. Förslagetatt lägga ned Lv 5 måste enligt överbefälhavaren och chefenför armén bedömasnegativt från operativa utgångspunkter men får godtas främst av besparings- ochralionaliseringsskäl. En nedläggning av 5 framstår vid en samlad bedömningsom mindre ogynnsam än det andra rninskningsalternativ som har utretts i frågaom luftvärnet, nämligen en nedläggning av luftvärnsregemente (Lv 6).Sålunda hävdar arméchefen att eftersom det är ekonomiskt lönsammare att lägganed Lv 5 än Lv 6, och Lv 6 har garanterats nuvarande utbildningsbelingelser,bör i försia hand Lv 5 komma i fråga för nedläggning. Chefen för armén biträderockså uppfattningenatten nedläggning av 5 från personalsynpunkt totaltsetlär mindre ogynnsam än en nedläggning av 6. vitsordar ulredningensuppfattning att kommunen inte behöver Lv 6:s mark på . skjutfält är dock av intresse för bostads- och friluftsändamål.Kommunen förutsätter att frågan prövas i särskild ordning, om annan lämpligmark kan anskaffas. anför att fältet i kommunensplaneringsarbete har förutsatts ligga kvar i avvaktan på pågående utredning omersättningsmark. Luflvärnsförbandmåsle dock enligl överbefälhavaren kunna mobiliseras och repetitionsutbildasinom Nedre militärområde (milo NN). a. därför bör Åstöns skjutfällbehållas och större del av grundutbildnings- Prop.1977/78:65 34 kontingentenän utredningen har föreslagit föriäggas lill (Lv 7).Sistnämnda uppfattning delas av länsslyrelsen I Norrboitens län.Förvaltningsansvaret för Åstöns skjutfäll bör enligl chefen för armén övertasav Västernorriands regemente (1 21 /Fo 23). Eortiftkationsförvaltnlngen ochförsvarets ratlonallseringsinslitui godtar förslaget att lägga ned Lv 5. Rationaliseringsinstitutetmenar all nedläggningen bör kunna påbörjas redan under de närmaste budgetåren.Även försvarets personalnämnd och godtar ennedläggning men betonar behovet av särskilda insatser för omplacering m. m. ochav en utbyggnad av arbetsmarknaden i Sundsvallsområdet. Värnpliklsverkel pekarpå de värnpliktssociala nackdelarna av en nedläggning av 5. Verket kan dockinle enbart av detta skäl avstyrka utredningens förslag. Länsslyrelseni motsätter sig bestämt att Lv 5 läggs ned. De ekonomiskaoch sysselsäliningsmässiga konsekvenserna av en förbandsnedläggning är enligtlänsstyrelsen större i än vad de skulle vara iGöteborgsregionen. Det råder inte någon konkurrens om mark mellan försvaret ochcivila intressen i . En nedläggning av 5 skulle innebäravärnpliktssociala nackdelar, ökade kostnader för värnpliktsresor och försämradbefälsrekrytering. hänvisar också till personalens, devärnpliktigas och frivilligorganisationernas starka uppslutning kring Lv 5.Länsstyrelsen anser sig inte heller kunna godta att Sundsvallsområdet föriorarden gmndberedskap som Lv 5 svarar för. Även motsätter sig attLv 5 läggs ned och gör invändningar mot utredningens uppfattning i fråga ombesparingsmöjligheterna, svårigheterna att utvidga övningsområdet på ,byggnadsbeståndets skick vid Lv 5 och möjligheterna att utbilda flervärnpliktiga vid förbandet. Liksom i ochSundsvalls kommun molsätlersig LO att Lv 5 läggs ned. SACOtSR uttrycker slortveksamhet inför nedläggningsförslaget och menar att operativa, värnpliktssociala,personal- och utbildningsmässiga skäl talar föratt Lv 5 behålls. Personalenvid Lv 5 drabbas enligl TCO-Shärdast av utredningens olika förslag till sirukturrationaliseringinom armén. Om Lv 5:s eiablissement i av besparingsskäl måsle övergesbör sådana lösningar sökas som ger minsta negativa effekt för personalen och orsakarminsta möjliga förtidsavgångar. TCO-S föreslår därför att utbildning avluftvärnsförband för Nedre Norriands militärområdes behov behålls och föriäggstill NK/KA 5 och Åstön. Tankenatt vid ett bibehållande av Lv 6 låta arméns radar- och luftvärnsmekanikerskolaligga kvar i biträds av överbefölhavaren och chefen för armén liksomav försvarets rationaliserlngsinstiiul och SACOtSR, men stöds inte avÖstersunds kommun. Utredningensförslag att föriägga trängregemenle (T 1) i tillsammans med Livgrenadjärregementet(1 4/Fo 41) och (A I) biträdsi huvudsak av överbefälhavaren, chefen för armén och försvarets ratlonaliseringsinstliut.Institutet anser att det är fördelaktigt med ett Prop.1977/78:65 35 längretidsperspektiv när det gäller att föra samman förbanden eftersom utredningensförslag till samföriäggning kan skapa problem, om inte nuvarandeansvarsfördelning mellan berörda lokala myndigheter ändras i vissa avseenden.Strävan bör dock enligl institutet vara att så snart förhållandena medgergenomföra utredningens förslag. Linköpingskommun finner det inte samhällsekonomiskt försvarbart all lägga ned ett eiablissementsom har ruslats upp ulan anser att man bättre borde utnyttja deresurser som finns vid T 1 genom alt öka uibildningskonlingenten. Kommunenanser vidare att ulredningens förslag till samlad lokalisering kräver nybyggnadav kaserner och därför inte medför de besparingar som har förutsatts. Densenare meningen biträds av i . Utredningensvärdering av kaserner och lokalbehov vid T I ifrågasätts av SACÖtSR som menaratt det är tveksamt om det kan bli någon ekonomisk vinst, efiersominvesteringsbehovet lorde bli slörre än beräknat. Organisationen anser därföratt utredningens förslag noga bör prövas innan beslut om samlad lokaliseringfattas. Förslagetatt genom flyttning av Lv 4 inordna förbandet i P 7/Fo 11 biträds i stort avbl. a. överbefölhavaren och chefen armén. Båda remissinsianserna ser detsom en fördel att man därvid kan behålla tre mobiliseringsmyndig-heler i ,även om kuppförsvarsberedskapen i går ned. Länsstyrdsen i länsamt och Ystads kommuner motsätter sig förslaget. Länsslyrelsen anser attbeslut i frågan bör anstå lill dess att en samlad bedömning kan göras i sambandmed nästa försvarsbeslut. Utredningens uppfattning att framtiden för Falsterboskjutfält ter sig oviss tillbakavisas med skärpa av kommun liksom uppfattningenatt övningsbetingelserna i övrigt för Lv 4 på grund av konkurrens om mark skullevara osäkra . Den senare meningen biträds av JÖrsvarets faslighetsnämndoch fortlfikaiionsförvaUningen som anser alt markproblemen har överskattats.Ämbetsverket hävdar dock att är väl så lämpat för luftvärnsutbildning somMalmö och finner därför ingen anledning alt motsätta sig förslaget. menar att utredningen i detta sammanhang borde haomprövat behovei alt utnyttja skjutfält. Beträffande den beräknadeekonomiska vinsten av fiyttningen hävdar /a/wöA:o/Mm«« att den ler sig alltförobetydlig för alt molivera så stora åtgärder som en förbandsflyttning. Kommunenpåpekar vidare att man har haft en sämre sysselsättningsutveckling än riket iövrigt, varför även regionalpolitiska skäl kan anföras mot fiyttningen.Kommunen menar slutligen att även det förhållandet att av devärnpliktiga vidLv 4 är bosatta mer än från tillsammans med Lv 4:sgoda rekrytering i motiverar att förbandet inte fiyttas. Länsstyrelseni delar kommunens synpunkter och anser dessutom att utredningen isitt förslag till ändring av fredsorganisationen Prop.1977/78:65 36 inomlänet har tagit lilen hänsyn lill de mål som utredningen säger sig ha fast storvikt vid under sina överväganden. Någon analys av eller redogörelse för deregionalpolitiska konsekvenser som uiredningen enligt sina tilläggsdirektivskall ta hänsyn till har enligt inte redovisats i betänkandet.Länsstyrelsen har för sin del genomfört en revidering av utredningens kalkyleroch anser att ett alternativ där Lv4 behålls i under vissa förutsättningarblir ca 10 milj. kr. förmånligare från lönsamhetssynpunkt än del alternativ somförordas av utredningen. Bådechefen för armén och kommun påpekar att frivilligorganisationernasverksamhet i kan försvåras när man inte längre lår stöd av ettfredsförband på platsen. Ystads kommun redovisartidigare planer att bl. a. genom lokalisering av pansartruppernas kadett- och aspirantskolatill bygga upp ett "slorför-band" för pansamlbildning och anseratt denna utbildning i bör behållas och utvecklas. Om ulredningensförslag genomförs befarar kommunen att många anställda vid P 7 kommer att fiyttatill Revingehed eller , medan huvuddelen av de anställda vid 4 borkvar i . Om detta blir fallet skulle förslaget innebära en negativsysselsättningseffekt för kommunen. iKristianstads län understryker med skärpa betydelsen av att Skånskadragonregementet (P 2) i behålls och anser alt stridsfordonsutbildningendär inte bör förläggas till Revingehed utan behållas i . Liknandesynpunkter framförs av . Även SACÖtSR motsätter sig med stödav chefen armén den av utredningen föreslagna uppdelningen avutbildningsansvaret för pansarförband och anser bl. a. att förslagel kan leda tilloklara och komplicerade ledningsförhållanden. /SR hävdar att förslaget mednuvarande principer för utnyttjande av personal skulle innebära sådana flyttningarför militär personal som inle kan godlas. Överbefälhavaren förklarar sig villigall tillsammans med chefen för armén och mililärbefälhavaren för Södramilitärområdet klargöra lednings-och ansvarsförhållandena för pansarförbanden,vilka ter sig oklara i utredningens förslag. Ianslutning till ulredningens diskussion om möjlighelerna att för en rationellaredrift antingen minska antalet utbildningsförband eller öka grundutbildningskontingenteninom kustartilleriet framhåller ÖverbeJälhavaren att han i planeringen utgåttfrån att en minskning av marinens fredsorganisation av besparingsskäl ärnödvändig och måste ske. Överbefälhavaren förutsätteratt utredningen i ettsenare betänkande närmare kommer all behandla marinens fredsorganisation. Detgör även,/örsvarers rationaliseringsinslitut som därför föreslårattutredningens förslag i dessa delar t. v. inte föranleder någon statsmakternasåtgärd. Prop.1977/78:65 37 Chefenförmarinen biträder ulredningens överväganden om minskning av antalet truppförbandmot bakgrund av det underlag som har utgjort grund för utredningensställningstaganden. Ett ftertal utredningar har dock enligt marinchefen visatatt några ekonomiska vinster inte kan erhållas genom att flytta enbarigrundutbildning. Investeringsbehoven i Kariskrona till följd av en flyttning avÄlvsborgs kustartilleriregemente (KA 4) från eller en minskning avförbandet kan emellertid av olika skäl komma att begränsas och sådana åtgärderdärmed bli mindre olönsamma än vad utredningen har räknat fram.