prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningen har bl.a. motbakgrund härav funnit det naturligt att pröva möjligheterna att tillfolkhögskolan överföra den utbildningskapacitet som representeras avspecialkurserna för ungdomsledare (resp. idrotts- och friluftsledare) inomgymnasieskolan (numera utbildningslinjerinom högskola) och kombinationsutbildningen äv fritidsledare(numera utbildningslinje vid statliga högskoleenheter). Att dessa linjer enligtprop. 1976/77: 59 från skall tillhöra högskolan utgör ingethinder härför, eftersom viss utbildning vid folkhögskola såväl enligt prop.1975: 9 som enligt utredningens i kapitel 3 redovisade uppfattning skall kunnabetraktas som högskoleutbildning. Utredningen föreslår att ungdoms- ochfritidsledarutbildningen inom statlig och högskola överförs tillfolkhögskolan. Vid beräkningen avdet antal elevplatser per årskurs som enligt utredningens förslag ibetänkandet Folkhögskolans fritidsledarutbildning (Ds U 1974: 11) skulleberättiga till en särskild tilläggsresurs, förutsattes bl. a. att ca 240studerande antogs till dåvarande gymnasieskolans ochkombinationsutbildningens ungdoms- och fritidsledarkurser. harkombinationsutbildningen i tillkommit med en årlig intagning av 30studerande. Den föreslagna överföringen av dessa kurser till folkhögskolorinnebär inte någon ökning av den sammanlagda kapaciteten. Snarare kan en vissminskning komma i fråga. Den överföring av ungdomsledarutbildning frångymnasieskola till folkhögskola som redan skett i har medfört attantalet studerande som avslutar sin utbildning vid skolan har minskatfrån 48 till 40. Utredningen föreslår därför att de av år 1975fastställda tilläggsbidragen till fritidsledarutbildning i fortsättningenutgår till ytterligare 270 elevplatser . Dessa bör av SÖ fördelas efterde riktlinjer som anges i prop. 1975: 14 s. 65. /78 som tilläggsbidrag per elevplats för fritidsledarutbildningeninom folkhögskolan. För ytterligare 2X270 elevplatser skulle således vidoförändrad bidragsnivå erfordras ett belopp av . under anslagetBidrag till driften av folkhögskolor m. m. Kapitel 5behandlar information om folkhögskolan. En redogörelse lämnas förnuvarande informationsverksamhet och statistikproduktion. När det gällerSÖ;s informationsinsatser på folkhögskoleområdet under de närmast liggandeåren, finner utredningen anledning att föra fram särskilda synpunkter. 1977/78:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 579 Med anledning av1977 års folkhögskolereform är det angeläget att informationsåtgärdernaintensifieras för denna skolform. SÖ behöver ta fram en översiktlig broschyr över de nya bestämmelserna, verksamhetens inriktning,målgrupper och kursutbud. Denna kan sedan kompletteras lokalt av de olika skolorna på sätt som passar deras verksamhet bäst.Särskilda broschyrer för invandrare och för olika handikappgrupper kanockså behöva produceras. Möjligen kan det finnas anledning att gå ut med en speciell annonskampanj för att geinformationen tillräcklig bredd. Det är angeläget att folkhögskolan också beredsutrymme vid den regionala och lokala information som genomförs medallmänna medel. I sitt huvudbetänkande harutredningen betonat folkhögskolans betydelse i den återkommandeutbildningen och i den förberedande teoretiska arbetsmarknadsutbildningen. Denundanskymda plats i detta sammanhang som utredningen menar att folkhögskolanfått, kan till stor del tillskrivas skolformens bristande resurser förinformation. Det är också rimligt att folkhögskolanregelbundet tas med som en alternativ skolform i kommunernas vuxenutbildningsinformation. I ett alldeles speciellt avseende finns, enligtutredningen, ett klart behov av att vidta särskilda åtgärder påinformationssidan, nämligen att åstadkommaen skrift på engelska om den svenska folkhögskolan avsedd för utiändskpublik. Utredningenföreslår därför att det nu tas fram en skrift på engelska, eventuellt också påytterligare språk, om den svenska folkhögskolan. Skriften bör ge en utförligbeskrivning av skolformens kännetecken, dess verksamhetsinriktning och gällandebestämmelser, avsedd för information till utländsk publik. I kapitel 6, som behandlar tillsynsmyndigheten, skisseras tillsynsmyndighetens framtida uppgifter. Folkhögskoleutredningenanser att det inte finns något skäl att komma med några mer definitivtutformade förslag till lösning på problemen med tillsynsfunktionen påfolkhögskoleområdet. Det är, enligt utredningen, tvärtom angeläget att dennafråga ses i ett större sammanhang inom myndigheten, så att jämförelser medandra arbetsenheter kan göras och resursfrågan belysas utifrån vidareperspektiv. I ett par avseendenanser sig utredningen emellertid redan nu ha anledning att föra fram sinasynpunkter. Det ena gäller den konsulent på byrå V 1 på SÖ som arvoderas ur ettsärskilt handikappanslag och det andra gäller regionalafolkhögskolekonsulenter. (S 1966: 38) har i sitt betänkande Kultur åt alla (SOU 1976: 20) föreslagit attdet här aktuella handikappanslaget skall överföras frånutbildningsdepartementets till huvudtitel. Bidraget tillkonsulenttjänsten skulle därmed upphöra. I betänkandet föreslås därför att enmotsvarande konsulenttjänst uppförs på SÖ:s personalstat. understryker det angelägna i att 1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 530 denna befattning bibehålls på SÖ. Vidareföreslår utredningen inrättande av sex tjänster som regionalafolkhögskolekonsulenter. Enhuvuduppgift för dessa blir att verka för att de allmänna intentionerna ifolkhögskoleverksamhetens mål uppfylls. Rådgivning och information måste få ettbetydande utrymme i tillsynsmyndighetens kontakt med skolorna. Konsulenternaskall utöva en vägledande och hjälpande snarare än en inspekterande funktion,sammanträffa med olika grupper på skolorna och diskutera kursuppläggning ocharbetsformer. Inför de utökade befogenheter som skolornas styrelser föreslås fåkan man räkna med behov av hjälp och rådgivning, vilket konsulenterna kan biståmed inom ramen för sina uppgifter. I arbetet skall också ingå att informera omfolkhögskolan som idé till det omgivande samhället och därvid ta kontakt medorganisationer, föreningar och grupper utanför skolan. Utredningenförordar en placering av de regionala folkhögskolekonsulenterna på lämpligtbelägen länsskolnämnds expedition. De sammanlagdakostnaderna för löner, resor och traktamenten för de föreslagna regionalafolkhögskolekonsulenterna skulle belöpa sig på . per år.Utredningen beräknar vidare kostnader för sex halvtidstjänster sombiirädeshjälp åt konsulenterna. Kostnaderna för dessa tjänster beräknas tilltotalt . , inkl. sociala avgifter. De förslag somutredningen presenterat i kapitlen 2, 4 och 6 iimebär en sammanlagd kostnad av2 . för /79. Efter remiss haryttranden över folkhögskoleutredningens betänkande avgetts av , statskontoret, (),, , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), centrala efter hörande av ett antalstudiemedelsnämnder och vuxenutbildningsnämnder () efter hörande avlärarhögskolan i och länsskolnämnderna , statensungdomsråd, , organisationskommittén (U 1970: 60) förhögre musikutbildning, utredningen (U 1972: 06) om skolan, staten ochkommunema, läramtbildningsutredning (U 1974: 04),folkbildningsutredningen (U 1975:19) och utredningen (U 1976: 10) om dengymnasiala utbildningen. Vidare har yttranden avgetts av iSverige (LO), Centralorganisationen /SR, (), . , folkhögskoleelevers förbund(SFEF), (), ,Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), . utbildningsnämnd, frikyrkoråd.Evangeliska fosterlandsstiftelsen (), Folkimiversitetet, . bildningsverksamhet (NBV), StudieförbundetVuxenskolan, kyrkliga studieförbund, Tjäns- 1977/78:100 Bilaga12 UtbUdningsdepartementet 551 Dessutom har yttrandeninkommit från / Svenska Missionsförbundets Ungdom(SMF/SMU), styrelsen för fritids-ledarskoloma, styrelsen för Stensundsfolkhögskola, folkhögskolas lokalavdelning av SFHL, utbildningsråd (), utbildningsrådetför dramapeda-gogutbildningen (som består av representanter fördramapedagogut-bildningen vid , samt folkhögskoloroch ), lärarkandidaterna vid folkhögskollärargre-nen iLinköping /77 och utbildningsnämndens arbetsutskott vid Värmlandsläns landsting. Ungdoms-och fritidsledarutbildning utanför folkhögskolan Utredningens förslag att den ungdoms- och fritidsledarutbildning som när förslaget avlämnades bedrevs som specialkurs inom gymnasieskolaneller som kombinationsutbildning skall överförastill folkhögskolan kommenteras avett flertal remissinstanser. Tillstyrker gör bl. a. ,statskontoret, RRV, SÖ, , , , , ,, . , , frikyrkoråd, EFS, , , kyrkliga studieförbund, SMF/SMU, styrelsen förfritidsledarskolorna, styrelsen för , folkhögskolaslokalavdelning av SFHL, och utbildningsrådet fördramapedagog-utbildningen. LO anser att även för dem som kommer att verka somfritidsledare inom ungdomsskolan eller i övrigt inom kommunen, ger enfolkhögskoleutbildning med förankring i olika folkrörelser angelägna kontakteroch erfarenheter av samhälleligt demokratiskt arbete. CUF framhåller att mednuvarande ordning är fritidsledarutbildningen splittrad på flera olikautbildningar med olika huvudmän. Detta är en orimlig ordning, som medförproblem både för studerande, utbildare och arbetsgivare. anser attfolkhögskolans arbetsformer, dess möjligheter till varierande utbud, dessförbindelse med folkrörelserna samt dess nära kontakter med den omgivandebygdens bildningsverksamhet gör folkhögskolan särskilt lämplig förfritidsledarutbildning. Några av de remissinstanser som tillstyrkt förslaget,däribland och anser att en överflyttningav utbildningen i första hand bör ske till folkhögskolor som harfritidsledarutbildning. frikyrkoråd och SMF/SMU framhåller att vidett eventuellt överförande av kombinationsutbildningen och gymnasieutbild- 1977/78:100 BUaga 12 582 ningen till folkhögskolan börhänsyn tas till de folkhögskolor som bedriver fritidsledarutbildning utansärskilt statsbidrag. framhåller att redan överfört denungdomsledarutbildning som tidigare bedrivits som specialkurs inomgymnasieskolan till . Styrelsen anser att denna särskildaungdomsledarutbildning från primärkommunal verksamhetssynpunkt saknar tillräckligt självständig profil. Om utbildningenskall finnas kvar, tillstyrker styrelsen, att den förs över till folkhögskolan.Detta bör i så fall ske i samråd med berörda kommuner. Styrelsen anser vidare att det finnssvårigheter att anordna fritidsledarutbildning med integrerad praktik och medgodtagbar verksamhetsanknytning. Detta gäller i varje fall den hittillsvarandekombinationsutbildningen, som även i den nya högskoleutbildningen kan kommaatt i likartade former helt eller delvis leva kvar under åtskilliga år. Styrelsenfinner slutligen att frågan om huvudmannaskapet för fritidsledarutbildningen iförsta hand torde komma att prövas av den kommitté som skall utreda frågan omenhetiigt huvudmannaskap för högskolan. UHÄ vill erinra om att denfritidsledamtbildning, som tidigare anordnades som s.k.kombinationsutbildning, numera fått karaktär av allmän utbildningslinje och isamband härmed helt inordnats i den statliga högskoleorganisationen. Ianslutning härtill har också en genomgripande bearbetning av utbildningsplanengjorts. Den nya uppläggningen har tillstyrkts av de berörda remissinstanserna.Folkhögskoleutredningens utgångspunkter för förslaget om ett överförande avall ungdoms- och fritidsledamtbildning till folkhögskola är sålunda, såvittgäller kritik mot förevarandekombinationsutbildning, enligt UHÄ:s mening inte relevanta. Ocksåungdomsledarutbildning förekommer i den nya högskolan som allmänutbildningslinje med kommunalt huvudmannaskap. Flertaletremissinstanser inom UHÄ-området avstyrker utredningens förslag beträffandeenhetligt huvudmannaskap för ungdoms- och fritids-ledamtbildningen. Attförlägga all sådan utbildning till folkhögskolan bedöms vara olämpligt,eftersom det inom fritidssektorn finns ett mångsidigt utbildningsbehov, som bör tillgodoses inom såväl folkhögskolans som högskolansram. Vidare åberopas det principiella skälet att en allmän utbild-. ningslinje inte bör förekomma uteslutande inomfolkhögskolan, vars högskoleutbildning ju i väsentliga avseendenföreslås följa regler som avviker från högskolans i övrigt. UHÄ anslutersig, som framgått i det föregående, till den sistnämnda uppfattningen. Om ettutbildningsbehov är av den arten att det av statsmaktema bedöms motivera enallmän utbildningslinje, måste enligt UHÄ:s uppfattning utbildningen ocksåfinnas tillgänglig enligt de principer som gäller för högskoleutbildning iallmänhet. Även om UHÄ delar utredningens synsätt att utbildning av ungdoms-och fritidsledare hör till folkhögskolans naturliga intresseområde, måste UHÄsålunda bestämt 1977/78:100 Bilaga 12 533 hävdaatt möjligheterna att tillgodose motsvarande utbildningsbehov inom denstatliga och i någon mån kommunala högskoleorganisationen inte fåravskaffas. Enligt UHÄ:s uppfattning bör ungdoms- och fritids-ledamtbildningenvid folkhögskola och motsvarande utbildning vid i första hand statliga högskoleenheter på ett värdefullt sätt kompletteravarandra inom högskolans ram. Regionalt blir det en uppgift förregionsstyrelserna och UHÄ i samråd att svara för erforderlig samordning iplanerings- och utvecklingsarbetet liksom i fördelningen av utbildningskapacitetoch resurser. /SR avstyrkeratt den ungdoms- och fritidsledarutbildning som ägt mm inom gymnasieskolan och som kombinationsutbildningöverförs till folkhögskolan. Organisationen erinrar om att de aktuella linjernafrån tillhör högskolan och att organisationen inte anser att enutbildning som hör till högskolan skall vara en del av folkhögskolans verksamhet. De flestafolkhögskolor eftersträvar, enligt /SR, stark profilering ifråga ombåde innehåll och utformning av studierna,vilket inte bidrar till enhetlighet och likformighet. Det bör också finnasmöjlighet för de studerande att välja en ungdoms- och fritidsledarutbildning som inte präglas av rörelsebundenprofilering. Möjligheten att anordna fritids- ellerungdomsledarutbildning inom ramen för den bör ocksåbeaktas. lärarutbildningsutredning ifrågasättermot bakgrund av sitt arbete med att utforma förslag tillkombinationstjänster bl. a. som lärare/fritidsledare folkhögskoleutredningensförslag att överföra all fritidsledarutbildning till folkhögskolan.Läramtbildningsutredningen hänvisar här till de synpunkter på lämpligheten avkombinationstjänster för skolans fria ochfrivilliga aktiviteter som framförs i prop. 1975/76: 39 om skolans inrearbete och som, enligt föredraganden, bör behandlas i samband medlärarutbildningsutredningens förslag. Utredningensförslag att åtgärder nu vidtas för att framställa en skrift på engelska, eventuellt också på ett par andra språk, om den svenska folkhögskolan, har berörts av få remissinstanser. Tillstyrker gör SÖ, TCO, SFEF,, EFS och . SÖ har isärskild skrivelse lämnat förslag om avveckUng av de s. k. kombinerade tjänstema vidfolkhögskolor. Den totala resursen kombinationstjänster /77representerade 21 stycken 2/3 lärartjänster, motsvarande ca (konsulenttjänsten vid Samernas folkhögskola är här borträknad eftersom denfinansieras via särskilt anslag fr. o. m. /78). Avskrivelsen framgår bl. a. att förslaget bygger på grundtanken att tjänstemaskall vara helt aweck- 1977/78:100 BUaga 12 584 Under den treåriga avvecklingsperioden bör den nuvaranderesursen reduceras med ca . En sådan reduktion har ägtrum /78. SÖ har i enytterligare skrivelse föreslagit att Bosöns folkhögskola,, den del av som bedriverfritidsledarutbildning och Västanviks folkhögskola bör få ställning somsjälvständiga skolor fr. o. m. / 79. För övriga skolor, somkunnat övervägas för självständighet , beräknar SÖ lämna sinaställningstaganden inkl. förslag till tidsordning före budgetårets slut. Inledningsvisvill jag erinra om vad jag har anfört vid min anmälan om vissa gemensammafrågor inom vuxenutbildningen. Antalet elever på folkhögskolorna har /77 ytterligare ökat. Ökningen beror alltjämt på att antaletkortare kurser fortsätter att stiga i snabb takt. Jag bedömer det också sompositivt att rekryteringen till långa kurser åter är i stigande. riksdagsbeslut med anledning avregeringens proposition om folkhögskolan (prop. 1976/77: 55, UbU1976/77: 30, rskr 1976/77: 318) innebär bl. a. att administrationen harförenklats och att ett schabloniserat statsbidragssystem har införts.Riksdagsbeslutet innebär också att folkhögskolangaranteras rätten till profilering och att den enskilda skolan får ökadfrihet att utforma sin verksamhet som den finner bäst. Beslutet innebar vidareatt en resursförstärkning kom folkhögskolorna till del. Bestämmelserna i dennya folkhögskoleförordningen (1977: 551, ändrad 1977: 1089) bör kunna bidragatill att skolformen utvecklas positivt både när det gäller omfattning ochkvalitet. Betydelsefullaförändringar har således vidtagits beträffande folkhögskolan. Det är viktigtatt skolformen nu får möjlighet att anpassa verksamheten till den nya förordningen och det nya statsbidragssystemet. Jag beräknar attden totala utbildningsvolymen för /79 kommer att uppgå till ca630 000 eleweckor, dvs. en ökning med 30 000 eleweckor. Bidraget till kostnaderför lärarlöner har jag beräknat efter L 12: 3. Totalt beräknar jag kostnadernaför lärarlöner, inkl. de sociala avgifter till vilka statsbidrag utgår,till . () har såväl i anslagsframställning som i särskild skrivelse föreslagit inrättande av ytterligare ett antal självständigafolkhögskolor. Jag tillstyrker att de nuvarande filialfolkhögskolomaBosöns folkhögskola på och Västanviks folkhögskola i skall fåbli självständiga folkhögskolor fr.o.m. . Huvudmän för dessaskolor blir resp. . Jagär inte beredd att biträda SÖ:s förslag om att 1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 585 folkhögskolaoch den del av som bedriver fritidsledarutbildningfår ställning som självständiga skolor från nämnda tidpunkt. De sammanlagdakostnaderna för de nya självständiga folkhögskolorna har jag beräknat till . Jag är inte nuberedd att biträda SÖ:s förslag om rätt för folkhögskollärare att i tjänstenleda universitetscirkel och att folkhögskollärare skall få rätt att i tjänstenräkna in de timmar han fullgör som expert i studiecirkel. (3.1 och 3.2) För att lösa lärares anställningsproblem vidvikande elevunderlag beräknar jag ett oförändrat medelsbehov av 500 000 /79. Jag är inte beredd att biträda SÖ:s förslag om ettgaranterat statsbidrag till skolorna motsvarande av de tre senaste årensgenomsnittliga verksamhet. Jag beräknar attantalet elever i fritidsledarutbildningen, för vilka till-läggsbidrag utgår,skall öka från 1 000 innevarande budgetår till 1 200 /79. Jagberäknar att det särskilda bidraget skall vara oförändrat, dvs. perstuderande och år. Totalt beräknar jag att det särskilda bidraget förfritidsledarutbildning skall uppgå till . För undervisning avhandikappade elever vid folkhögskolor har jag beräknatett totalt medelsbehov av , vilket innebär en ökning med320 . Av beloppet utgör . särskilt stöd iform av tilläggsschablon. Jag är inte beredd att förorda att det särskildabidrag om , som ställs till SÖ:s disposition för att användas när tilläggsschablonen inte räcker,fortsättningsvis skall utgå som förslagsanslag. Av sistnämnda belopp bör 1milj. användas för att göra fler folkhögskolor tillgängliga förhandikappade. För musikutbildningvid folkhögskolor har jag beräknat en tilläggsresurs baserad på ett oförändratantal elevveckor, dvs. Den totala merkostnaden har jag beräknat tillca 5,6 milj. kr. Den totala merkostnaden för den högremusikutbildningen vid och folkhögskolor har jagberäknat till ca 3 828 000 kn Jag får i denna del hänvisa till vad jag anförtunder anslaget Utbildning för undervisningsyrken. För undervisning i samiska språk och sameslöjdvid Samernas folkhögskola i harjag beräknat ett medelsbehov av100 . Jag beräknar enökning av de speciella bidrag som utgår till i Haparandaoch Samemas folkhögskola i . Totalt beräknar jag således /79, inkl. kostnaden för en konsulenttjänst vid folkhögskolan iJokkmokk, till . För de folkhögskolor som förberett sig att fåbygga nya lokaler och vars ansökningar om prövning av lokalbehovetinkommit till SÖ före beräknar jag ett oförändratmedelsbehov av 3 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 12 586 Utöver sin andeli schablonen behöver de skolor vilkas rektorer och lärare uppbärtjänstledighetslöner få ersättning för sina kostnader härför. Jag beräknar förmerkostnader i samband med sådan ledighet ett oförändrat medelsbehov av 3,2 milj.kr. För skolor vilkaspersonal är berättigad till kallortstillägg beräknar jag ett något lägre beloppän vad SÖ föreslagit. Jag beräknar medelsbehovet till . Jag har beräknat ettoförändrat medelsbehov till övergångstjänster för rektorer som är i behov avatt övergå till lärartjänster, dvs. Totalt har jag således i schablonbidragetberäknat . De bidrag som ligger utanför schablonen har jagberäknat till sammanlagt . Jag övergår nu tillde frågor som folkhögskoleutredningen tagit upp i sitt slutbetänkande. Betydelsefullaförändringar har genom riksdagsbeslutet, som jag tidigare anfört, genomförtsinom folkhögskolan. Vissa frågor som behandlas i folkhögskoleutredningensbetänkande har nära samband med frågor som behandlas i andra utredningar. Motdenna bakgrund förordar jag att de delar avfolkhögskoleutredningens slutbetänkande Folkhögskolan 2 (SOU 1977: 8)som berör lärarutbildningen och lärarfortbildningen tillsammans med därtillhörande remissvar överlämnas till lärarutbildningsutredning (U1974:04) för att tagas i beaktande i det fortsatta utredningsarbetet. Av sammaskäl förordar jag att de förslag som folkhögskoleutredningenlagt fram rörande tillsynsmyndigheten överlämnas till utredningen (U1972: 06) om skolan, staten och kommunerna. Denna utredning har i uppdrag attbl. a. pröva SÖ:s framtida uppgifter och organisation och lägga fram de förslagsom denna prövning kan ge anledning till. Jag har i dessa frågor samrått medstatsrådet . Jag vill med anledning av slutbetänkandet frånfolkhögskoleutredningen vidare anföra att jag delar min företrädaresuppfattning att viss utbildning vid folkhögskolor är av sådan karaktär att denbör betraktas som högskoleutbildning (prop. 1975: 9 s. 506, UbU 1975: 17, rskr1975: 179). Som jag i annat sammanhang anfört (prop. 1977/78: 14) fårutvecklingen inom den nya högskolan inte medföra att högskolan börjar inkräktapå områden som folkhögskolan av olika skäl är bättre lämpad att sköta och därfolkhögskolans speciella karaktär kan komma till sin rätt. I nämnda propositionbetecknas utbildning på kulturområdet som ett sådant område. Utbildning avfritidsledare är ett annat. Folkhögskoleutredningensförslag om överföring av all fritidsledarutbildning till folkhögskolantillstyrks av bl. a. statskontoret, , , statensungdomsråd. i , () och medan bl. a.universitets- och högskoleämbetet och Centralorganisationen /SRavstyrker. 1977/78:100 Bilaga 12 587 För egen delansluter jag mig till folkhögskoleutredningens förslag att den utbildning avfritidsledare som bedrivs inom statlig högskola samt den utbildning avungdoms- samt idrotts- och friluftsledare som bedrivs inom högskolaöverförs till folkhögskolor som fritidsledarlinje. Såväl de lokala ochregionala högskoleorganen som de folkhögskolorsom kan tänkas överta nämnda utbildningar behöver emellertidytterligare tid på sig för att förbereda övergången. Den bör därför, underförutsättning att överenskommelse kan träffas mellan berörda huvudmän ochförberedelsearbetet i övrigt kan slutföras, ske . Mitt ställningstagande i fråga om antaletelevplatser med tilläggsbidrag inom fritidsledarutbildningen /79 och tilläggsbi-dragets storlek har jag redovisat. Folkhögskoleutredningenföreslår att också andra utbildningar inom folkhögskolan skall betraktas somhögskoleutbildning. Vissa av dem har jagberört i prop. 1977/78:14 om utbildning på musikområdet. De förslag somfolkhögskoleutredningen presenterat bör kunna ligga till grund för regleringen av högskoleutbildning inomfolkhögskolan. Vissa frågor behöver emellertid klarläggas ytterligareoch jag har för avsikt att låta bereda dessa inom departementet.