prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — De har utformats med hänsyn till den då planerade verksamhetenoch med hänsyn till de krav som har angivits i valtendom den 26 januari 1957.De avfallsproducerande anläggningarna är främst materialprovningsreaktorn anknytande isotoppro-duklion, metallurgiska laboratoriet för undersökningav bestrålade bränslematerial och aktiva centrallaboratoriet, som är anpassatför studium av upparbelningsprocesser och för hantering av plutoniumhalligamaterial. Sedanall dumpning i havet har förbjudits i svensk lag har behovet av ökadlagringskapacitet och volymreducering av avfallet blivit påtagligt. Efter fleraårs undersökningar rörande förbränning av lågaklivt avfall har enhanteringsanläggning för dylikt avfall byggts upp och tagits i drift i Sludsvik.Anläggningen innehåller en förbränningsugn, en kompakteringsdel och en stationför betongingjutning. För lagring av betongingjutet avfall uppförs skjul somuppfyller strålskyddsmyndigheternas nuvarande krav. IStudsvik omhändertas och destrueras även radioaktivt avfall från sjukhus,universitet, högskolor och industri. Nuvarandeavfallsverksamhet i Studsvik. företagna aktivitetsutsläpp frånavfallsanläggningarna i Studsvik har utgjort endast några proceni av tiUåtenmängd. Medelaktivtavfall lagras utan behandling för avklingning i strålskär-made utrymmen.Mängden medelaktivt avfaU som tas om hand i Studsvik är ca 15 mVår. Den nulagrade mängden utgör ca 150 m. Alfa-aktivtavfall innesluts i betong utan föregående behandling. Mängderna av dennaavfallstyp har efter en topp omkring minskat tiU ett fåtal kubikmeterper år. Den lagrade mängden är efter ingjut-ning f. n. ca 200 m. Prop.1977/78:110 107 Lågaktivtavtall tas om hand i en hanteringsanläggning där avfallets volym reduceras,bl. a. genom förbränning, och slutprodukterna innesluts. Den lagrade mängdenär f. n. ca 6 000 tunnor. har antalet tiUkommande tunnorvarit i genomsnitt 500 . Förutsättningarför den fortsatta avfallsverksamheten i Studsvik. Atomenergi anför att denfortsatta planeringen av avfallshanteringen i Studsvik styrs dels av de yttrekrav som olika myndigheter kan ställa på avfallsverksamheten, dels av denförväntade framtida produktionen av avfall som skall tas om hand i Studsvik. Vadbeträffar avfaUsproduktionen i Studsvik anser bolaget att det är svårtatt förutse den framtida utvecklingen. Bilden kan snabbt förändras eftersomavfallsmängderna påverkas av olika experiment och deras inriktning. Avfallfrån icke-kärnteknisk verksamhet utanför Studsvik från sjukhus, universitet,högskolor etc. har visat en kraftig stegring . Driftenvid kärnkraftverken medför möjligheter till ökad användning av Studsviksservicetjänster. Bolaget räknar med att kunna bränna stora mängder lågaktivtavfall som har lagrats och löpande produceras vid verken. Denöversyn av gällande normer för radioaktivt utsläpp som sker motiverar enligtbolaget en översyn av viss hantering i Studsvik. Kostnader.Anskaffningskostnaden för befintliga anläggningar har varit ca 20 milj. kr.,varav hanteringsanläggningen för fast aktivt avfall har tagit i anspråk ca 6,3milj. Ateranskaffningsvärdet beräknas till ca 40 milj. kr. Kostnaderna fördrift av anläggningarna, inkl. omkostnader och kapitalkostnader, beräknas avAtomenergi /78 uppgå tiU ca 10 milj. kr. Atomenergiredovisar, med förutsättningen all den totala omfattningen av arbeten medradioaktivt material i Studsvik blir oförändrad, följande sammanställning fördriften av avfallsanläggningarna i Studsvik (milj. kr. 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Driftkostnader 2,4 2,7 2,9 3,4 Intäkter 1,5 2,0 2,5 3,0 Driftresultat -0,9 -0,7 -0,4 -0,4 Investeringsbehovetför åren 1977/781980/81 beräknas tUl ca 10 milj. kr. Härav beräknas 3 milj.kr. för förnyelse av äldre delvis nedslitna anläggningar. Dessa kostnaderingår i den tidigare redovisade beräkningen för bolagets totala investeringar1978/791980/81. Finansiering.Atomenergi anser att det med hänsyn till förekomsten Prop.1977/78:110 108 avradioaktivt material med lång halveringstid aUtid bör kunna förutsättas ettengagemang beträffande avfallshanteringen från samhällets sida vad gäller såväldet tekniska som det ekonomiska ansvaret. Vidare anför Atomenergi att det bordebetraktas som en nationeU angelägenhet att göra det möjligt att ha Studsvik somcentral mottagningsstation för radioaktivt avfaU. Kostnadenför avfallshanteringen i Studsvik bör enligl Atomenergi täckas genomserviceavtal med kärnkraftindustrin, genom direkt utdebitering av avropadetjänster och eventueUt genom direkta statliga bidrag, framför allt förverksamhet utanför kraftindustrins område. Atomenergi framhåller atl det ärsvårt att uppskatta kostnaderna för eventuell senare upparbetning avbränsleprover eller konditionering av hög- och medelaktivt avfall som tas emotför lagring i Studsvik. Detsamma gäller kostnaderna för den slutliga avfaUshanteringen.Bolaget studerar f. n. olika modeller för kostnadsberäkning och prissättningför omhändertagande av avfall. Placering av centralaanläggningar i Studsvik. Inom programrådet för radioaktivt avfall har studierbedrivits angående vissa centrala serviceanläggningar för kärnkraftverken. Iförsta hand har projekterats ett centralt lager för använt bränsle (CLAB).Personalstyrkan vid en sådan anläggning beräknas uppgå till 80100 personer medviss skiftgång. Atomenergi anger att centrallagret i princip har samma funktionsom den anläggning i där det utbrända bränslet från Agesta förvaras.Kapaciteten är dock av en annan storleksordning. Anläggningen kan också enligtAtomenergi utnyttjas för lagruig av förbmkade reaktorkomponenter. Studsvik ärvid sidan av och Forsmark ett tänkbart förläggningsalternativ. Blandde ytterligare centrala avfaUsenheter som planeras ingår anläggning förbehandling av reaktoravfall av typ jonbytarmassor, slam, filtermaterial och indunstarkoncentrat. Atomenergi anser att enlokalisering lUl Studsvik av någon eller några av dessa anläggningar skulle innebäraatt man kan utnyttja de i Studsvik befintliga resurserna för avfallshantering,strålskyddsövervakning, aktiv service m. m., men också sådana enheter som i daginte ingår i avfallshanteringen, t. ex. gammalaboratoriet med sina celler ochaktiva centrallaboratoriet. Statenskärnkraftinspektion har efter remiss avgivit yttrande över Atomenergisredovisning av hanteringen av radioaktivt avfall i Studsvik. Inspektionen hardärvid inhämtat synpunkter från och också begärtvissa kompletterande uppgifter från Atomenergi. Kärnkraftinspektionenkonstaterar alt en av de viktigaste frågor som 1977/78:110 109 börställas beträffande avfallsanläggningarna i Studsvik är om de motsvarar dagenskrav på dessa slag av anläggningar. Inspektionen hänvisar till att (I 1972: 08) i sitt betänkande framhöU att del under utredningens arbete hadeframkommit att dessa anläggningar lill viss del behöver ses över och byggas utför att svara mot de Icrav som bör ställas på anläggningar av denna typ. Aka-utredningenförutsåg därför att omfattande nyinvesteringar successivt skulle komma lUlstånd i Studsvik. Vidare framhöll utredningen behovet av fortsatta geologiskaundersökningar i Studsvik med sikte på att utröna möjligheterna till delstillfällig förvaring , dels slutförvaring av det avfall som lasom hand i Studsvik. Ianslutning härtill framhåller inspektionen, att den lagring av flytande ochhalvflytande radioaktivt avfall som sker i Studsvik bör ses enbart som entemporär åtgärd. Atomenergi bör därför enligt inspektionen i sin planeringlägga in dels ett utvecklingsprogram för att ta fram metoder för överföring avavfallet till fast form, dels alternativa planer för slutlig förvaring av dettaavfall. Kärnkraftinspektionenframhåller vidare att det med utgångspunkt från de allmänna upplysningar sombolaget har givit beträffande planering av framtida hantering av oUkaavfallskategorier och i fråga om utvecklings- och planeringsarbeten för vissaanläggningsprojekt inte är möjligt att avgöra vilka arbeten som krävs förAtomenergis egen verksamhet inom kämenergiområdet resp. för de verksamhetersom bolaget åtar sig eller önskar åta sig för utomstående, t. ex. kämkraftverken.Inspektionen anser det angeläget att Atomenergi redovisar vilka åtgärder ochvilka investeringar som krävs för den del av avfallshanteringen som baserar sigpå bolagets egen verksamhet. Inspektionenanser det vidare viktigt att Atomenergi inte tar på sig ett långsiktigt ansvarför radioaktivt avfall utan att detta uttryckligen har medgivits avstatsmakterna. I fråga om låg- och medelaktivt avfall från sjukhus, universitetoch högskolor samt statliga och kommunala institutioner har det allmänna redandet formella ansvaret. Den fråga som bör ställas beträffande detta avfaUsslagär enligt inspektionen om den kostnad Atomenergi betingar sig föromhändertagande av avfallet täcker alla led i hanteringen inkl. den slutligaförvaringen. Eftersomden framtida organisationsstrukturen för hanteringen av avfall från t. ex.kärnkraftverk ännu inte är klar ifrågasätter inspektionen om Atomenergi börkunna överta ansvaret för radioaktivt avfall som har sådant ursprung. Enmöjlighet kan enligt inspektionen vara att bolaget åtar sig hanteringen avavfallet men att de radioakliva restprodukterna förblir ursprungsproducenlensegendom och faller under hans ansvar trots atl avfallet kanske tillfälligtlagras i Studsvik. Atomenergi skulle därvid kunna förbehålla sig rätten attsända tillbaka det behandlade avfallet till den ansvariga organisationen. AB Atomenergisresultat för verksamhetsåren 1975/76 och 1976/77 framgår av följande förenkladeresultaträkning (milj. Materialoch övriga externa tjänster Resultatföre bokslutsdispositioner och skatt - 1,9 -11,6 -12,3 Investeringarnauppgick /77 tiU 15,4 milj. kr. Isin prognos för /78 framhåUer Atomenergi attrörelseresultatet väntas bli sämre än 1976/resultat till följd av bl. a.de minskade direkta statsanslagen inom kärnenergiområdet. Bidragtill verksamheten vid AB Atomenergi Anslaget utgörstatens direkta bidrag till verksamheten vid AB Atomenergi. Den närmaredispositionen av anslaget framgår av följande sam-manstäUning (milj. Bidragtill drift av forskningsreaktorn Bidrag till radioaktiv hantering i StudsvikUtvecklingsarbeten för hantering av radioaktivt 1977/78 Anvisat 1978/79 beräknar Atomenergi Bidraglill drift av forskningsreaktorn . R2-reaktorns fortsatta drift förutsätterett anslag på samma reala nivå som för /78. Oförutsedda kostnadshöjningar avseende bränslet kaninträffa som leder till försämrad ekonomi. Hänsyn tUl sådana höjningar har dockinle tagits i Atomenergis anslagsskrivelse. Anslaget är enligt Atomenergi en förutsättning för attbolaget skall kunna hålla driften vid R2 igång och ge institutioner och företagmöjUghet atl utnyttja bestrålningstjänster vid R2 till de reducerade prisersom har gäUt. Bidrag till radioaktiv hantering i Studsvik. Denradioaktiva hanteringen i Studsvik medför höga omkostnader av baskaraktär,vilka förändras relativt litet vid förändring av bolagels verksamhetsvolym.Kostnaderna innefattar dels verksamhet av säkerhets- och skyddskaraktär, delsockså delar av bolagets avfallshantering. /79 beräknar bolaget att detta anslag måste liggapå en oförändrad real nivå. har med hänsyn till kostnadshöjningarnaräknats upp till 4,7 milj. kr. Atomenergi anger vidare atl kostnaderna förradioaktiv hantering i Studsvik berälcnas täckas av bolagels kunderi större utsträckning än vad som är faUet. avser bidrag till sådanverksamhet inom AB Atomenergi, som är motiverad av olika nationella skäl ochvars kostnader inte kan bestridas av bolaget inom ramen för dess huvudsakligaverksamhet. Den närmare medelsdispositionen framgår av följande tabell (milj.kr. 1977/78 Anvisat 1978/79 beräknar Atomenergi Bidrag tilldriften av i Bidrag till basverksamhet vid aktiva centrallaboratorietKostnader för utomstående forskningsgruppers utnyttjandeav faciliteter i Studsvik Bestrålningskostnader för isotopverksamhet Nationellstrålskyddsberedskap Bidrag till kostnader för personaltransporter Forsknings-och innovationsverksamhet AB Atomenergi framhåller att Studsviks ställning somcentralt kärn-forskningscentrum och Atomenergis numera allt mer omfattande uppgifterinom energiområdet har inneburit att bolaget har erhåUit eller måst åtaga sigvissa uppgifter av nationell karaktär, som man inte kan Prop, 1977/78:110 112 betingasig full ersättning för direkt av kunderna. Dit hör t. ex. denstrålskyddsberedskap bolaget upprätthåller för behov inom landet och denservice som lämnas statliga myndigheter, universitets- och högskoleinstitutionersamt enskilda forskare som är hyresgäster i Studsvik samt vissa uppgifter isamband med internationellt samarbete. Uranslaget finansieras också del av driften vid det aktiva centrallaboratoriet samlstöd till forsknings- och innovationsverksamhet. /78 föreslår bolaget att anslagsposten beräknas till 11 milj.kr. Kapitalkostnadsersättning.Vid debitering av uppdragskostnader o. d. till staten och statliga myndigheter,forskningsinstitutioner samt inom ramen för samarbetsavtal med svenskkärnkraftindustri betingar bolaget sig inte ersättning för kapitalkostnaderutan endast för driftkostnaderna. I gengäld har bolaget av staten givits särskUdkompensation för uppkommande kapitalkostnader. För /78 utgår särskUdaanslagsmedel med 9,5 milj. kr. för underhåU och uppmstning av anläggningaroch utrustning i Sludsvik. Medelsbehovetför kapitalkostnadsersättning har av Atomenergi för /79beräknats tiU 11,5 milj. kr. Atomenergiföreslår således att för /79 anslaget Bidrag till verksamhetenvid AB Atomenergi förs upp med 48,7 milj. kr. Energitekniskforskning och utveckling vid AB Atomenergi Anslagetavses täcka statens andel av kostnaden för kollektiv energiteknisk forskningoch utveckUng vid AB Atomenergi. För innevarande budgetår är anslaget uppförtmed 15 milj. kr. /78 har staten ställt "ett särskUt anslag tiU förfogandeför sådant energitekniskt forsknings- och utvecklingsarbete varomöverenskommelse kan träffas mellan AB Atomenergi och kraftföretagen och dentillverkande industrin och där de sistnämnda är beredda att bidra med halvakostnaden för det vid AB Atomenergi utförda arbetet". Bolaget har ienlighet med dessa riktlinjer tillsammans med kärnkraftindustrin utformatavtal rörande sådant energitekniskt forsknings- och utvecklingsarbete, såvälinom kärnkraftområdet som inom annan energiteknik. Diskussioner ochförhandlingar pågår om en breddning av intressenlkretsen till andra svenska kraftförelag,värmeproducenter och industrier. Atomenergi framhåUer i detta sammanhang attdet är av stor betydelse för den deltagande mdustrin att med visst kommersielltskydd kunna exploatera utvecklingsresultaten. /79 föreslår Atomenergi att anslaget förs upp med 16,5 milj. kr. 1977/78:110 113 4 Föredraganden 4.1 Inledning Är1975 godkände ett energipolitiskt program för tiden (prop.1975: 30, NU 1975: 30, rskr 1975: 202). Förslag beträffande energipolitikenunder återstående del av avsågs bli framlagda . Regeringsförklaringenden markerade att regeringen vill föra en energipolitik somtryggar energiförsörjning och sysselsättning samt ger handlingsfrihet förframtiden. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag i januari 1977en särskild (I 1976: 05) med uppdrag att utarbeta alternativaförslag tiU utformningen av energipolitiken för liden fram . Idirektiven till kommissionen anges att den energipolitik som markeras iregeringsförklaringen bygger på en ekologisk grundsyn som syftar till attsuccessivt ersätta användning av uttömliga resurser med förnyelsebara resurser.Energiförsörjningen skall bereda ttygghet och säkerhet, arbete och utkomst. Enviktig förutsättning för att uppfylla dessa krav är all handlingsfriheten iframtiden främjas. En god hushållning med energiråvaror och energi utgörgrunden för en sådan handlingsfrihet. Energikommissionenshuvudbetänkande väntas föreligga och kommer då att remissbehandlas.Förslag om inriktningen av den framtida energipolitiken kommer alt läggas framför /. Utvecklingeninom energiområdet har inneburit bl. a. ett starkt ökatmedvetande om att flera av de energiresurser som vi f. n. utnyttjar mednuvarande och väntad förbrukningstakt har begränsad uthållighet. Detla gällersåväl i som internationellt. Jag vill i sammanhanget erinra om bl. a.den s. k. (Workshop on Altemative Energy Strategies) och , som båda klart visar på de slora svårigheter somkan väntas drabba världens energiförsörjning och särskilt oljeförsörjningeninom de närmaste decennierna. Detär uppenbart att en tryggad energiförsörjning i samspel med andrasamhälleliga strävanden i fråga om bl. a. sysselsättning, miljöskydd ochekonomi är av avgörande betydelse för flertalet av världens länder. Sverigeär för sin energiförsörjning mer beroende av omväriden än många andra länder.Våra förutsättningar alt uppnå uppställda energipolitiska mål påverkas i höggrad av händelseutvecklingen i omvärlden. Attförutse och möta de energiproblem som förändringarna i omvärlden kommer attställa oss inför är därför en central energipolitisk uppgift. Att bidra tillden erforderliga kunskapen för att klara denna uppgift ser jag som huvudmålför det svenska energiforskningsprogrammet. Särskilt viktig anser jag kunskapenom inhemska och förnyelsebara 8 Riksc-gen 1977/78. 1977/78:110 114 energikällorvara med hänsyn till de stora risker som värt beroende av omvärlden innebär förvår energiförsörjning. Jagvill inledningsvis översiktUgt redovisa de frågor jag avser att behandla i detföljande. 1975års energipolitiska beslut omfattade bl. a. riktiinjer och medelsram för etttreårigt program för forskning och utveckling inom energiområdet. HuvudprogramEnergiforskning, att genomföras budgetåren 1975/761977/78. Iregeringsförklaringen angavs att energiforskningen i ökadutsträckning borde inriktas på att utveckla teknik för användning avförnyelsebara energikällor. Förslag med denna innebörd har godkänts avriksdagen (prop. 1976/77:100 bU. 17, NU 1976/77: 24, rskr 1976/77:206). Delegationenför energiforskning (I 1975: 02, DFE) har till uppgift att fortlöpande följautvecklingen vad gäUer forskning och utveckling inom energiområdet inom ochutom . Regeringen har givit delegationen i uppdrag att lämna ensamlad redovisning och värdering av insatserna inom energiforskningsprogrammetunder treårsperioden /761977/78. DFEhar i belänkandet (SOU 1977: 56) Energi program för forskning, utveckling,demonstration lagt fram förslag om inriktningen av energiforskningen efterutgången av /78. DFE:sförslag har mottagits positivt av ett överväldigande flertal avremissinstanserna. Den kritik som har framförts har i huvudsak avsettdetaljfrågor. Eflersamråd med cheferna för kommunikations-, utbildnings-, handels-, bostads- ochindustridepartementen förordar jag med utgångspunkt från DFE:s förslag att ettnytt sammanhållet treårigt Huvudprogram Energiforskning genomtörs underbudgetåren 1978/791980/81. Huvudprogrammet bör fortsättningsvis inrymma ocksåstatens särskUda stöd till grundläggande forskning för energiområdet. Jagkommer att i följande avsnitt närmare redovisa mina förslag beträffandeHuvudprogram Energiforskning. Statsmaktemahar byggt upp betydande forsknings-och utvecklingsresurser inomfrämst det kärntekniska området vid AB Atomenergi i Studsvik. Bolaget har, motbakgrund av bl. a. behovet av ökade insatser inom andra delar av detenergitekniska området och den successivt ändrade inriktning mot merkommersiella uppdrag som den kärntekniska verksamheten har fått, lagt framförslag till treårsplan för verksamheten i Studsvik budgetåren 1978/791980/81. Jagförordar att AB Atomenergis verksamhet ges en delvis ny inriktning motbränsle- och värmeteknik. Jag förutser att statens engagemang vadgäller bl. a. kärntekniska servicefunktioner m. m. på 1977/78:110 115 Jag behandlar i avsnitt 4.3 verksamheten vid AB Atomenergi. ABAsea-Atom är ett av staten och gemensamt ägt företag med uppgift attbedriva utveckling, tiUverkning och försäljning av kärnreaktorer ochreaktorbränsle. Till följd av tidigare överenskommelse mellan bolagets ägarehar Asea-Atom tillförts ägartillskott med från vardera ägaren19,5 milj. kr. 1976/77: 100 bil. 17 s. 296, NU 1976/77: 24, rskr1976/77: 206). Fråga om ytteriigare me-, delstillskott har ej uppkommit. Asea-Atomsverksamhet baseras på ett av godkänt konsortialavtal mellan statenoch dåvarande Allmänna svenska elektriska aktiebolaget, numera (prop.1968: 169, SU 1968: 199, rskr 1968:408). Avtalet gäller intill utgången av år1979. Frågan om den fortsatta verksamheten vid Asea-Atom får prövas i annatsammanhang sedan bl. a. har redovisat resultatet av sittarbete. Högskolanär av central betydelse för stora delar av energiforskningsprogrammet både vadgäller tiUgången till erforderlig kompetens och materiella resurser. Jagförutsätter att berörda myndigheter, i detta sammanhang universitets- ochhögskoleämbetet och de myndigheter som ansvarar för energiforskningsprogrammetsgenomförande, fortlöpande uppmärksammar samspelet mellan högskolans fastaorganisation och den sekloriella forskningen och vid behov för regeringenlägger fram förslag till åtgärder. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Delinternationella samarbetet inom energiområdet är betydande. Jag återkommer idet följande liU forskningssamarbetet inom det internationella energiorganet,IE A, och till samarbetet med den europeiska atomenergigemenskapen, Euratom,vad gäller forskning kring utnyttjandet av fusionsenergin. Jag tar därvid ocksåupp vissa frågor om det nordiska samarbetet vad gäller energiforskning. Jagkommer också att beröra bilateralt samarbete med några länder. deltar sedan längei internationellt samarbete inom kärnenergiområdet. Arbetet bedrivs främstinom det internationella atomenergiorganet (lAEA), inom () och mellan de nordiska länderna. Kostaaderna för deltagande iNEA bestrids över huvudtitel, medan kostnaderna förSveriges medlemskap och deltagande i lAEA och för det nordiska samarbetetbestrids av energiforskningsmedel och inom ramen för anslag till nordiska ministerrådssekretarialetsallmänna budget under huvudtitel. Vid min anmälan tillbudgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78: 100 bil. 17 s. 168) har jag närmareredovisat den internationeUa utvärdering av kärnbränslecykeln (INFCE) som påinitiativ av president har påbörjats . 1977/78:110 116 Entryggad energiförsörjning förutsätter bl. a. att vi utvecklar ny teknik för atttillgodogöra oss energikällor av olika slag, främst sådana som förekommer inomlandet, och för att utnyttja energin effektivare än vi hittiUs har gjort.Härigenom kan vi bidra tUl att öka dels den långsiktiga tryggheten i energitUlförseln,dels vår beredskap för krissituationer av olika slag. Forskning, utveckling ochdemonstration av ny teknik är ett av medlen för att uppnå dessa energipolitiskamål. Forskningoch utveckling har inom energiområdet liksom inom andra samhällssektorer flera syften. Energiforskningen skall för det första underbygga samhälletsplanering och därigenom bidra tUl handlingsfrihet på lång sikt.Forskningsinsatserna måste därför inledningsvis ha tillräcklig bredd för att gekunskaper som underlättar för oss att förutse och möta de problem somuppkommer till följd av utvecklingen inom och utom landet och till följd avglobala strävanden efter tryggare energiförsörjnmg. Forskning fordras också föratt öka kunskapen om energisystemets samband med andra samhällsfunktioner. EnergiforskningenskaU för det andra ge underlag för statsmaktemas beslut om utvecklingen inomenergiområdet. Forsknings- och utvecklingsinsatserna skall därvid möjliggörabedömning av förutsättningarna för införande av ny teknik eller nyasystemlösningar för energitillförsel och energihushållning. Energiforskningenskall för det tredje bidra till att effektivt genomföra den utvecklingstatsmakterna beslutar. Detta innebär stöd till utveckling och i begränsadutsträckning till spridning av teknik och systemlösningar som kan bidra tillatt förändra energiförsörjningen i enlighet med de energipoUtiska målen.