prop · G10341 · 1977-12-31 00:00:00 — Låneförbud gällerdock om låntagaren eller juridisk person över vars verksamhet han har ettbestämmande inflytande eller båda tillsammans äger mer än 500 aktier i bolageteller, om bolaget ingår i koncern, i koncernbolagen. LänsstyrelseneUer, i vissa fall, bankinspektionen kan medge undantag (dispens) från förbudsreglerna,om synnerUga skäl föreligger. Bolagets kända borgenärer skall i allmänhethöras över ansökan om dispens. Om borgenär begär det, skall hans fordranbetalas eller betryggande säkerhet ställas, innan ansökan får bifallas. Lämnaspenninglån eller ställs säkerhet med stöd av dispens skall lånet resp.säkerheten antecknas i en av styrelsen och verkställande direktören för varjeräkenskapsår upprättad förteckning. kan emellertidföreskriva att lånet eller säkerheten inte behöver tas upp i förteckningen.Förteckningen skall avse dels under räkenskapsåret tillkomna, dels fråntidigare räkenskapsår kvarstående lån och säkerheter. I förteckningen skallanges namnet på de personer till vilka lån har lämnats eller för vilka säkerhethar stäUts. Förteckningen skall också innehålla uppgift om s. k. kommersiellalån, dvs. lån som enligt det tredje undantaget från låneförbudsbestämmelsernalämnas för låntagarens rörelse. Låneförbudetgäller givetvis inte lån och säkerheter som tillkommit innan lagstiftningen omlåneförbud trädde i kraft . I den nämnda förteckningen skalldock lämnas uppgift om lån eller säkerheter som tillkommit före den 6 juni 1973under förutsättning att lånet eller säkerheten är av sådant slag som avses med låneförbudsbestämmelserna.Kommersiella lån som bolaget lämnat före nämnda dag skall emellertid inteförtecknas (se prop. 1973: 93 s. 146). Uppgiftom med stöd av dispens lämnade lån resp. ställda säkerheter skall enligt 11kap. 8 § ABL också lämnas i balansräkningen eller i särskild notuppgift tilldenna. Balansräkningsuppgiften skall omfatta även sådana äldre lån ochsäkerheter som skall tas med i den särskilda förteckningen (se prop. 1973: 93 s.146). Fråganhuruvida äktenskapsUknande samlevnad bör likställas med äktenskap vidtillämpningen av låneförbudsbestämmelserna diskuterades redan i samband med1973 års reform. uttalade då (LU 1973: 19 s. 56) att äktenskapsliknandesamlevnad borde innefattas i släktkatalogen. Eftersom en sådan utvidgning varförenad med vissa problem anförde utskottet i sitt av godtagnautlåtande (rskr 1973: 238) att frågan borde uppmärksammas under det fortsattaarbetet på en ny aktiebolagslag. 1977/78: 41 13 Synpunkterpå uttalande framfördes 1 en framställning om ändring avlåneförbudet som vissa näringslivsorganisalioner gjorde till justitiedeparlementeti (se prop. 1975: 103 s. 491). Från näringslivets sidaframhölls därvid att man anser det riktigt att sammanlevnad i äktenskapsliknandeformer likställs med äktenskap då så är påkallat för att skydda den svagareparten. Vidare bör så ske I skattesammanhang. Förhållandet är emellertid ettannat när det gäller aktiebolagslagens regler. I affärsUvet måste omsättningenssäkerhet tillmätas stor betydelse. Detta leder tiU behov av klara regler omnär parter kan binda varandra vid avtal. Därvid spelar registrering avpersoners status m. m. en väsentlig roll. Status måste framgå av offentligaregister. Sammanlevnad i äktenskapsliknande former bör därför enligt näringsllvsorganlsatlonernainte jämstäUas med äktenskap såvitt avser läneförbudets omfattning. 1975: 103 framlagda förslaget till ny aktiebolagslag innehöll ingen beslämmelsesom jämställde äktenskapsliknande samlevnad med äktenskap. anförde härom i propositionen (s. 492): Närdet gäller frågan om äktenskapsliknande samlevnad bör Ukställas med äktenskapvid tillämpning av låneförbudsregeln vill jag först framhålla att en regelhärom måste bli ganska komplicerad. Det är, som lagutskottet framhållit,nödvändigt att få en klar avgränsning av regeln i fråga. I och för sig kandetta åstadkommas genom en anknytning till det skatterättsligafamiljebegreppet. En lösning i enlighet härmed är emellertid förenad med andranackdelar. En sådan regel skulle nämligen kunna komma att leda tiU att långivandebolag ansåg sig mer eller mindre nödsakade att göra vissa efterforskningar iden presumtive låntagarens personliga förhållanden. Detta är i och för sigägnat att väcka betänkligheter. I sammanhanget får Inte heller förbises attnäringslivet uppenbarligen bedömt en sådan regel som praktiskt svårhanterlig.Även om det från allmän synpunkt kan finnas skäl för att jämställa äktenskapsliknandesamlevnad med äktenskap vid tillämpning av låneförbuds-reglerna har jag därförfunnit att de nu angivna nackdelarna skulle överväga fördelarna med en sådanlösning. Isitt av godkända betänkande yttrade lagutskottet I denna fråga bl. (LU 1975/76:4 s. 104, rskr 1975/76: 114): Medanledning av vad som sålunda förekommit får utskottet för sin del framhålla attriksdagens ståndpunktstagande lagstiftningsärende ligger helt I linjemed de tankegångar som kom till uttryck I samband med den partiella reformen avfamiljelagstiftningen . Statsmakterna hade därvid anledning att taställning tiU den principiella frågan om lagstiftningens allmänna förhållandetill olika samlevnadsformer. Det konstaterades att det är svårt att på allarättsområden utforma reglerna så alt de Inte I vissa speciella situationer kansynas prioritera en viss samlevnadsform. Beträffande två särskildarättsområden ansåg man det emellertid vara möjligt att avge en entydigprincipdeklaration. Sålunda uttalades att man vid utformningen av regler omskatter och sociala förmåner I möjligaste mån bör undvika att ge reglerna ett sädantinnehåll alt människor 1977/78: 41 14 förlorarpå att gifta sig eller vinner på att skiljas (prop. 1973; 32 s. 84, LU 1973: 20s. I samband med att antog låneför-budsreglerna iaktiebolagslagen framhöUs det från sida att man ansåg nyssnämndaprinciputtalande tiUämpligt även I förevarande fall. Utskottet anser att ensådan utvidgning alltjämt ter sig naturUg. Utskottet erinrar härvid om att detunder senare år varit vanligt att man vid lagstiftning på andra rättsområdenän som direkt avses med nämnda principuttalande ansett sig böra beakta denpågående förändringen av familjerelationerna i samhället. a. av att släktskap mist något av sin tidigare betydelse som sammanbindandefaktor mellan människor som stadigvarande samlevnad utan äktenskapökat I omfattning. Såsom några exempel från civilrättens, processrättens ochexekutionsrättens områden på fall där genom lagstiftning samlevnadsfaUenbeaktats vid bestämmande av närståendebegreppet vIU utskottet peka på reglernaom överlåtelse av hyresrätt I 12 kap. 34 § jordabalken, bestämmelserna omdomarjäv och vittnesjäv I 4 kap. 13 § resp. 36 kap. 3 § samtreglerna om återvinning I konkurs i 29 a § konkurslagen (1921: 255) (jfr även SOU1975: 54 s. 177 f.). Utskottet vill också peka på att såsom en nyhet i det nuföreliggande lagförslaget förordas I fråga om revisor att med jäv på grund avgiftermål bör likställas samlevnad under äktenskapsliknande förhållanden. Vadhärefter gäller själva sakfrågan måste det enligt utskottets mening ansesotillfredsställande att låneförbudet kan kringgås genom en formell ändring avcivilståndet. För att upprätthålla låneförbudets effektivitet finns det även iövrigt skäl att i förevarande sammanhang Ukställa äktenskapsliknande samlevnadmed äktenskap. Utskottet syftar här på att antalet sammanboende ogifta ökatavsevärt . har anfört betänkligheter mot att den av förordadelagändringen skulle kunna komma att leda till att långivande bolag ansåg sigmer eller mindre nödsakade att göra vissa efterforskningar i den presumtivalåntagarens personliga förhållanden. Dessa betänkligheter finner utskottetöverdrivna. Utskottet erinrar om att enligt propositionens förslag skallnormalt Inga större krav ställas på utredningen om huruvida en eventuelllåntagare omfattas av. Sålunda framhåUs att bolagen i denpraktiska tillämpningen synes kunna förfara så att de vid kreditgivning tiU anstäUdaendast ställer frågan om vederbörande äger en procent av aktiekapitalet Ivilket fall närståendes aktieinnehav skall räknas med eller alternativt omhan äger mer än 500 aktier i bolaget. Om svaret blir nekande och bolaget intesjälvt har anledning att anta att svaret är felaktigt, kan enligt propositionenlånet lämnas respektive säkerheten ställas. Liknande uttalanden görs beträffandebolagets undersökningsplikt när det gäller andra personkategorier som omfattasav låneförbudet. Beträffande anställda vill utskottet tillägga att underförutsättning att man anknyter till det skatterättsUga familjebegreppet I 65 §kommunalskattelagen (1928:370) kan det knappast väcka betänkligheter attvederbörande låntagare i samband med kreditgivningen tillfrågas om sinfamiljerättsliga ställning. Denna är ju I många fall känd för arbetsgivarenredan till följd av källskattetabellernas kolumnindelning. Utskottet hänvisarockså tiU att företagna sociologiska undersökningar tyder på att sammanboendeutan äktenskap är accepterat av samhäUel (se SOU 1975: 24 s. 169). Medhänsyn till här angivna förhållanden anser sig utskottet böra vidhålla sitt avriksdagen godkända uttalande om att närstående- 1977/78: 41 15 begreppetenligt den s. k. släktkatalogen i låneförbudsreglerna bör omfatta äktenskapsUknandesamlevnad. Utskottet förordar att frågan tas upp till förnyat övervägande ilämpligt sammanhang. Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringen tiUkänna. Ipromemorian (Ds Ju 1976: 11 s. 9498) föreslås ändring av ABL så att även äktenskapsliknandesamlevnad omfattas av den s. k. släktkatalogen i 12 kap. 7 §. Innebörden avförslaget är att äktenskapsliknande samlevnad skall tiUäggas samma rättsligabetydelse som äktenskap när det gäUer att avgöra om en fysisk eller juridiskperson tiUhör den krets av rättssubjekt som bolaget får lämna lån tillresp. ställa säkerhet för. Ipromemorian framhåUs att äktenskapsUknande samlevnad Inte är ett entydigtbegrepp. Med hänsyn till att överträdelse av låneförbudsbestämmelserna ärstraffbelagt (19 kap. 1 § första stycket 3 ABL) är det därför nödvändigt attdet anges i låneförbudsreglerna under vilka närmare förutsättningar ettsamlevnadsförhållande skaU Ukställas med äktenskap. Eftersom bolagetsundersökningsplikt inte bör innebära några ingående efterforskningar I denpresumtive låntagarens familjeförhållanden, är det enUgt promemorian önskvärtatt likstäUdheten begränsas tlU fall där samlevnaden har stadigvarandekaraktär och lätt kan konstateras av en utomstående. Enlämplig avgränsning av låneförbudets räckvidd i fråga om samlevnadsfallentorde enligt promemorian kunna uppnås, om man I detta sammanhang använder det s.k. skatterättsliga familjebegreppet. Detta kännetecknas av att de sammanlevandetidigare varit gifta med varandra eller gemensamt har eller har haft barn.Bestämmelser om att äktenskapsliknande samlevnad under dessa förutsättningarskall jämställas med äktenskap finns på många håll Inom lagstiftningen. Förutom65 § kommunalskattelagen (1928: 370) nämns I promemorian som exempel 8 kap. 2 §lagen (1962: 381) om aUmän försäkring (omtryckt 1977: 630), 20 § kungörelsen(1968: 425) om stafliga bostadstillägg tlU barnfamiljer (omtryckt 1973: 378)och 3 kap. 26 § studiestödslagen (1973: 349, omtryckt 1975: 359). Det kananmärkas att kungörelse numera ersatts av förordningen (1976: 263) omstatligt bostadsbidrag till barnfamiljer, varvid 20 § med ett något utvidgatInnehåll förts över till 18 § I förordningen. Omlåneförbudet omfattar äktenskapsliknande samlevnad endast I skatterättsligmening, kommer enUgt promemorian regleringen av samlevnadsfallen inte attstämma överens med motsvarande reglering I bestämmelserna om revisorsjäv i 10kap. 4 § första stycket ABL. Där upptas ett opreciserat samlevnadsbegrepp.Bestämmelserna om revisorsjäv är emellertid utformade efter mönster av reglernaom domarjäv och 1977/78: 41 16 vlttnesjävi 4 kap. 13 § resp. 36 kap. 3 § . Med hänsyn härtiU och dåbestämmelserna i 12 kap. 7 § och 10 kap. 4§ har olika funktion är det enligtpromemorian från saklig synpunkt inte påkallat att samordna behandlingen av äktenskapsliknandesamlevnad i dessa båda lagrum. Promemorieförslaget(Ds Ju 1976:11 s. 240) innebär slutligen att sådana vid Ikraftträdandet avlagändringen utestående lån och ansvarsförbindelser, som skuUe ha omfattats avlåneförbudet, om släktkatalogen från bövjat\ omfattat äktenskapsliknandesamlevnad, i fortsättningen bör redovisas i bolagets balansräkning och upptas iden särskilda förteckningen över lån m. m. En särskild övergångsbestämmelseföreslås härom. FörslagettlU ändring i 12 kap. 7 § ABL tillstyrks av bankinspektionen och riksskatteverket.Verket förutsätter därvid att den som lämnar lån inte skaU behöva göra någralängre gående efterforskningar i den presumtive låntagarens personligaförhållanden. Sverigesadvokatsamfund anser det önskvärt att låneförbudets släktkatalog Inte skall omfattaandra relationer än som i princip går att få fram med hjälp av allmänna och förenvar tiUgängUga register. I den mån äktenskapsliknande samlevnad skall i dettasammanhang Ukställas med äktenskap har samfundet emellertid ingen invändningmot den utformning förslaget har fått. avstyrker förslaget och erinrar om att förbundet vid flera tiUfällenframfört uppfattningen, att låneförbudets släktkatalog är alltföromfattande. Förbundet har tillsammans med andra näringslivsorganisationeri skrivelse till bestämt motsatt sig att sammanboendeunder äktenskapsUknande former i detta sammanhang skall likställas medäktenskap. I dagens situation kan enligt förbundet hävdas att saken kommit iett något annat läge i och med de motivuttalanden som gjordes i prop. 1975: 103(s. 491). Därav framgår att ett långivande företag som regel inte behöver göramer Ingående efterforskningar än att fråga låntagaren om vederbörande ensameller via släktingar ingår i den "förbjudna" kretsen. Om emellertidföretaget har grundad anledning misstänka eller vetskap om att låntagarengivit ett oriktigt svar på frågan om samboende lät vara i förslagetsbegränsade bemärkelse kvarstår enUgt förbundet osäkerhet beträffande vad somfordras för att undgå straffansvar för överträdelse av låneförbudet. mening måste företaget på ett enkelt sätt, med hjälp av offenfligauppgifter, kunna kontrollera de faktiska förhållandena. Det går emellertidInte att, utan att orimUgt inkräkta på den enskildes rätt tiU prIvatUv, fåklarhet i huruvida låntagaren, trots förnekande därav, är samboende på ett sättsom gör 1977/78: 41 17 attvederbörande omfattas av låneförbudet. Den bolagets tjänsteman som har atthandlägga låneärendena skulle komma i en ytterst besvärande ställning ochsnarast ha att fullgöra en kontroHuppglft som hör samhället tiU. Med hänsyntill att företaget aUtså saknar möjligheter att på ett rimligt sätt vederläggaäven ett uppenbart oriktigt påstående från en låntagare om samboendeförhållandeavstyrker förbundet den föreslagna utvidgningen av låneförbudet. Om förslagetändå leder tlU lagstiftning, vill förbundet ifrågasätta det meningsfulla I atttvinga företagen att gå igenom alla lån som har lämnats innan ändringen träderi kraft för att utröna om något lån skuUe ha omfattats av låneförbudet i dessändrade lydelse. Förbundet ställer sig aUtså kritiskt tlU den föreslagna övergångsbestämmelsenatt gamla lån skaU redovisas i företagens balansräkning och den särskildaförteckningen över lån och säkerheter. 3 Konvertibla skuldebrev m.m. 3.1 Gällande rätt Bestämmelserom konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt tUlnyteckning av aktier Infördes genom lagen (1973: 302) om konvertiblaskuldebrev m. m. 1973: 93, LU 1973: 19, rskr 1973: 238). Denna lag har istort sett utan någon ändring i sak förts över tiU 5 kap. ABL (prop. 1975: 103,LU 1975/76: 4, rskr 1975/ 76: 114). Närett bolag behöver skaffa nytt kapital kan det ske på i princip två vägar.Bolaget kan öka det egna kapitalet genom nyemission. Bolaget kan också öka detfrämmande kapitalet genom att ta upp lån, vilket vanligtvis sker mot obUgationereller andra skuldebrev. 1 motsatstill fordringsägare rösträtt och annan rätt att medverka i bola gets förvaltning. Fordringsägarnas anspråk på betalning och ränta går å andra sidan före aktieägarnas anspråk på utdelning och likvidations- kvot. Konvertiblaskuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning utgör cttslags mellanform mellan aktier och fordringar. Det konvertibla skuldebrevet gerfordringsägaren rätt att på vissa viUkor byta ut skuldebrevet mot aktier ibolaget. Den andra typen av här ifrågavarande skuldebrev ger Innehavaren avskuldebrevet en optionsrätt att delta i nyemission av aktier i bolaget genomnyteckning. SkiUnaden mellan ett konvertibelt skuldebrev och ett skuldebrevförenat med optionsrätt är att innehavaren av ett konvertibelt skuldebrev vid konverterlngenbetalar sin aktie genom att avstå från sin fordran, medan innehavaren av ettskuldebrev förenat med optionsrätt betalar kontant för den aktie han tecknar, samtidigtsom han behåller sin fordran mot bolaget. Attde nya obligationsformerna Intar en mellanställning meUan aktier 2 Riksdagen1977/78.1 samL Nr 41 1977/78: 41 18 ochvanliga fordringar återspeglas pä olika sätt i lagtexten. Dess karaktär avaktien närstående värdepapper understryks av att det är bolagsstämmans sak attfatta beslut om emission av konvertibla skuldebrev m. m. Styrelsen kan emeUertidbesluta om emission under förutsättning av bolagsstämmans godkännande eUer eflerbemyndigande av stämman. Aktieägarna har principiell företrädesrätt att delta iemissionen, men avvikelse från denna företrädesrätt kan föreskrivas i emissionsbeslulet.Företrädesrätten för aktieägarna att teckna sig för förvärv av skulde brevutövas som om emissionen gällde de aktier som kan komma att träda I stäUet förskuldebreven eller nytecknas på grund av optionsrätt. ABL Innehåller utförliga bestämraelserom vad som skall Iakttas vid emission av nu Ifrågavarande skuldebrev och vidutbyte av skuldebrev mot aktier samt vid nyteckning av aktier. När det gälleremissionsbeslut sägs att i beslutet skall anges bl. a. emissionens belopp,företrädesrätt för aktieägarna att delta I emissionen, tid för utövande av företrädesrätt,tid för teckning av skuldebrev, dessas nominella belopp, emissions-kurs ochräntefot samt tid och villkor för utbyte eller nyteckning. Vidare skall emissionsbeslutetenligt 5 kap. 4 § första stycket 8 ange den rätt som skall tillkomma borgenäreller innehavare av optionsbevis för den händelse aktiekapitalet före utbyteteller nyteckningen ökas eller nedsättes eller nya konvertibla skuldebrev ellerskuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning utges eller bolagetupplöses eller upphör genom fusion. Organisationernatar i sin skrivelse upp frågan om skyddet för innehavare av ifrågavarande slagav skuldebrev vid aktiekapitalsökning m. m. (se bilaga 2). I villkoren för depublika konvertibla skuldebrev, som har emitlerats sedan 1973 års lagstiftningträdde I kraft, har enligt organisationerna frågan reglerats så, att skuldebrevshavarnavid ökning av aktiekapitalet mot kontant betalning har getts sammaföreträdesrätt att teckna nya aktier etc. som enligt beslutet må tillkommaaktieägarna (huvudregeln). Då det emeUertid Inte bedömts som helt oomtvistligtatt ett villkor av detta innehåll äger rättslig verkan, har I lånevIUkorenIntagils supplementärregler som Innefattar komplicerade omräkningar av konverteringskursen. Anledningentill att man vid ifrågavarande skuldebrevsemissioner inte ansett sig kunna medfull säkerhet utgå frän att huvudregeln är invändningsfri från rättsligautgångspunkter har enligt organisationerna varit föreställningen att entidigare bolagsstämma inte genom beslut skulle kunna binda en . Entillämpning av huvudregeln innebär ju att den bolagsstämma som beslutar omutgivande av de konvertibla skuldebreven i viss mån fattar beslut omavvikelse från den företrädesrätt 1977/78: 41 19 somenligt 4 kap. 2 § och 5 kap. 2 § ABL tillkommer aktieägarna vid kontantemission,såvida annat inte bestämls i kontantemissionsbeslutet eller föreskrivits Ibolagsordningen. Organisationernaanser att starka skäl talar för att den angivna huvudregeln är rättsligtgiltig, men menar att ett visst mått av osäkerhet ändå råder i denna fråga.Osäkerheten upplevs enligt organisationerna som besvärande, eftersom deninnebär att, om man väljer att ta in huvudregeln i emlssIonsvUlkoren, manknappast anser sig kunna underlåta att också ta med supplemenlärregler. Medhänsyn till detta och då huvudregeln kan innebära praktiska fördelar, hemställerorganisationerna att I ABL Införs ett förtydligande. Det bör aUtså klart framgåatt företag I beslut om emission av konvertibla skuldebrev och skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning får föreskriva attskuldebrevsinnehavarna vid kontantemission av nya aktier och av nyaskuldebrev av nämnda slag skall ha företrädesrätt att teckna nya aktier resp.nya skuldebrev I samma mån som tidigare aktieägare. Organisationerna föreslårdärför ett smärre tiUägg till 4 kap. 2 § ABL. 4 Styrelserepresentation för de anställda i flottningsförening 4.1 Gällande rätt Lagen(1976: 351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar har trätt i kraft den 1 juU 1976 (prop. 1975/76: 166, NU1975/76:68, rskr 1975/76:402). Lagen Innebär I huvudsak följande. Lagensyftar till att de anslällda I aktiebolag och ekonomiska föreningar genomstyrelserepresentation skall beredas insyn och inflytande i fråga om företagetsverksamhet. Med anställd avses den som är anställd tills vidare samt den som äranställd , viss säsong eller visst arbete och arbetar i genomsnittminst . I företag som under det senast förflutnaräkenskapsåret har sysselsatt i genomsnitt minst 25 arbetstagare har deanställda rätt att utse två ledamöter i styrelsen (arbetstagarledamöter) och ensuppleant för varje sådan ledamot. Beslut om Inrättande avstyrelserepresentation för de anställda fattas av lokal arbetstagarorganisationsom är bunden av kollektivavtal i förhållande till företaget och företrädermer än hälften av de anställda vid företaget eUer av flera sådanaarbetstagarorganisationer som tillsammans har denna omfattning. Arbetstagarledamotoch suppleant för sådan ledamot (arbetstagarrepresenianter) utses av de lokalaarbetstagarorganisationer som är bundna av kollektivavtal i förhållande tillföretaget. Arbetstagarrepresentant bör ulses bland de anställda vid företaget.Tiden för arbetstagarrepresentants uppdrag bestäms av den som utser honom. Arbetstagarrepresentantfår inte delta i behandling av fråga som rör för- 1977/78: 41 20 handUngmed arbetstagarorganisation, uppsägning av kollektivavtal eller kan under vissa förutsättningar medgeundantag från lagen. Vissa frågor om tillämpning av lagen skall kunna prövas avarbetsdomstolen. uttalade vid lagens tillkomst (prop. 1975/76: 166 s. 139) alt fråganI vad mån bl. a. flottningsföreningar skall omfattas av lagstiftningen skulleövervägas I annat sammanhang. vattenlagen (1918: 523) finns bestämmelser om allmän flottled. De somflottar i allmän flottled skall enligt 2§ lagen (1919:426) om flottning flottled (flottningslagen) utgöra en flottningsförening. Om flottningsföreningarfinns utförliga bestämmelser i 4 kap. flottningslagen. För flottningsföreningskall finnas reglemente som fastställs av . För flottningsföreningskall vidare finnas en styrelse (flottningsstyrelse). Styrelsen väljs på flottningsstämma.Länsstyrelsen äger dock enligt 40 § flottningslagen för tillgodoseende avallmänna intressen utse en styrelseledamot (allmänt ombud) utöver det i flottnings-föreningensreglemente fastställda antalet styrelseledamöter. utövar ocksåtillsyn över flottningsförenings verksamhet. Enligt en ny-Ugen genomfördändring i flottningslagen (SFS 1977: 671), som träder i kraft den 1 januari1978, skall föra förteckning över allmänna flottleder Inomlänet. I förteckningen skall efter anmälan till införas namn ochadress för styrelseledamot som utsetts på flottningsstämma. Ipromemorian (Ds Ju 1976: . 9899) påpekas att en fortlöpande övergång från flottningtill landtransport äger mm.