prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — Föreningen anser sigvidare inte kunna biträda utredningens förslag att chef för lokalskattemyndighet skall kunna förordna revisor att verkställa revision utanfördet egna fögderiet. En sådan möjlighet skulle avsevärt försvåra samordningen.Det skulle dessutom för den skatlskyldige framstå som svårförståeligt attfögderichef i annat fögderi beslutade om revision hos honom. Skyldighetatt upprätta räkenskaper m, m. Åtskilligaremissinstanser tar upp utredningens förslag att 56 § 2 mom. TL skallkompletteras med bestämmelse om skyldighet för den, som inte har sinaräkenskaper eller anteckningar upplagda på föreskrivet sätt, att efter anmaningordna materialet enligt gällande bestämmelser i den utsträckning det behövs förrevisionens genomförande. USSuttalar atl förslaget vid ett första påseende kan verka väl motiverat. USSifrågasätter emellertid om de föreskrifter som gäller i fråga om räkenskaper m.m. är så utformade att anmaningarna kan göras tillräckligt pregnanta. Frågan omändringar av 56 § 2 mom. TL bör enligt USS:s mening tas upp i annat sammanhang.Liknande uppfattning redovisar kammarrätten i , advokatsamfundoch i Göieboigs och län. anser del inte varamöjligt alt anmana någon atl ordna sina räkenskaper i enlighet med vad somföreskrivs i TL eller i annan lag om skyldighet att föra räkenskaper. Även om syftetmed de föreslagna bestämmelserna är bra anser sig inte kunnatillstyrka att de tas in i lagen i sin föreslagna lydelse. 11 1977/78 1 saml. Prop.1977/78:181 162 länsstyrelsernai och anser sig kunna biträda förslaget. Frånlänsstyrelsernas sida framhålls bl. a. atl tillräckliga korrektionsbestämmelserfinns i skattebrotislagen. Motförevarande förslag riktas kritik också av länsstyrelserna i ochKristianstads län. Näringsliveisskaitedelegation, Lantbrukarnas skaitedelegationoch . Därvid ifrågasätts bl. a. omutredningsarbetet vid en taxeringsrevision på det av utredningen föreslagnasättet bör kunna övervältras på den skattskyldige. Vidare invänds atl det intebör tillkomma taxeringsmyndighet alt ge föreläggande angående tillämpning avcivillagstiftning. Utredningens förslag atlbokföringsskyldig, som kan lämna begärda upplysningar först efter omfattandeundersökningar av räkenskaper m. m., skall kunna anmanas enligt 31 § 2 mom. TLendast om grundad anledning finns au ifrågasätta deklarationens riktighet,kritiseras starkt av flertalet länsstyrelser, kammarrätten i , , SAF och USS, Det genomgående i denna kritik är atl anledningatl inskränka anmaningsrätten inte finns eftersom nuvarande bestämmelser harvisat sig kunna tillämpas på ett från alla synpunkter tillfredsställande sätt.Den föreslagna bestämmelsen anses vidare så vagt formulerad atl den inte gertillräckligt fasta hållpunkter för de avvägningar som bestämmelsen förutsätter.De skattskyldiga skulle, framhålls också, alltför lätt kunna dra sig undanuppgiftsskyldigheten. Utredningensförslag att en promemoria skall upprättas över varie TN-revision och delges denskattskyldige har allmänt tillstyrkts av remissinstanserna. Olika synpunkterredovisas däremot i fråga om utredningens försltig alt promemorian i allmänhetbör utmynna i ett förslag angående taxeringen. Detsamma gäller bl. a. förslagetalt promemorian skall sändas i lösbrev till den skatlskyldige. Länsstyrelseni framhåller att vid de TN-revisioner som försöksvis utförtsi länet har resultatet av revisionerna i vissa fallmeddelats de skattskyldiga genom s. k. preliminär avvikelse. Delta har varitfallet när revisionen inte föranlett något förslag till ändring av taxeringarnaeller då föreslagna ändringar kunnat redovisas i några få ord. Dettatillvägagångssätt har enligt såväl granskare som arbetsledning ochexpedilionspersonal fungerat väl. förordar därför alt möjlighettillskapas för denna förenklade resultatredovisning även i fortsättningen. Länsstyrelseni anser det olämpligt att revisionspromemorian sänds till denskattskyldige i lösbrev. påpekar att promemorian ärhemligstämplad och mången gång innehåller känsliga uppgifter. Länsstyrelsenföreslår därför att alla revisionspromemorior skall sändas till den 1977/78:181 163 skattskyldigei rekommenderat brev. Liknande synpunkter har anförts av länsstyrelserna iGävleborgs och samt kammarrätten i Göieboig. Ävenkammarrätten i ifrågasätter om det är lämpligt alt sändarevisionspromemorior i vanligt brev. Det bör övervägas om inte den nödvändigadokumentationen i enklare ärenden kan slutligt upprättas i omedelbar anslutningtill kontakten mellan granskningsmannen och den skatlskyldige. Förutom de rationaliseringsvinstersom härigenom bör kunna uppnås för man tillfälle att enkelt och smidigt delgeden skattskyldige redovisningen av revisionen. Möjligheten att delgerevisionspromemorian i samband med atl ingivna räkenskapshandlingar återsändslill den skattskyldige bör också kunna utnyttjas. Länsstyrelseni anser att revisionspromemorian alltid bör delges denskattskyldige innan preliminärt beslut fattas av taxeringsnämnden. Sammauppfattning redovisas av den lokala skattemyndigheten i fögderi ochFöreningen . Länssiyrelseni biträder utredningens förslag att promemorian i allmänhet börutmynna i ett konkret förslag till taxering. ifrågasätter däremotom promemorian bör innefatta förslag om skattetillägg. anser attdenna fråga bör bedömas helt självständigt. Frågan om skattetillägg är enligtlänsstyrelsens mening av sådan art att nämndledamöternas personkännedom kan hastor betydelse. Vid sitt ställningstagande om skattetillägg bör nämnden varaobunden, vilket inte anser bli fallet om granskningsmannen tagitställning i revisionspromemorian. Länsstyrelseni anser att frågan om man i revisionspromemoria skall geupplysning om eventuellt skattetillägg är en lämplighetsfråga av närmastordningskaraktär. Förfarandet torde lämpligen regleras iarbets-anvisningellerliknande. Den av utredningen föreslagna bestämmelsen i 56§ 3 monv TL alt uppgifi om eventuellt skattetillägg skall lämnas i revisionspromemoriabör därför enligt mening utgå. Liknande synpunkter anförs avlänsstyrelserna i , och , , ,, och . Länsstyrelseni ser förslaget att eventuellt skattetillägg skall redovisasi revisionspromemorian som en serviceåtgärd gentemot de skattskyldiga ochbiträder förslaget. Länsstyrelseni anser det vara till fördel atl promemorian utmynnar i ettkonkret förslag lill laxering även när del är fråga om skönstaxering. Lika litesom taxeringsintendenten f n. är bunden av ett i revisionspromemoria lämnatbeloppsmässigt förslag till skönsmässig laxering behöver, framhållerlänsstyrelsen, taxeringsnämnden vara det. Liknande synpunkter anförlänsstyrelsen i . stort sett motsatt uppfattning om vad revisionspromemorian bör innehållaredovisas av bl. a. kammarrätten i . Enligt kammarrättens mening kanvärdeomdömen inte uteslutas helt. 1977/78:181 164 emellertidvara angeläget att granskningsmannen i princip framstår som en renbokföringssakkunnig och inte som en motpart lill den skattskyldige. Det ärviktigt atl de granskade uppfattar granskningsmannen som opartisk och objektiv.Principiella skäl kan enligt kammarrättens uppfattning således åberopas för alten revisionspromemoria inte skall mynna ut i ett taxeringsförslag. Lanibrukarnasskattedelegation och Föreningen anför erinringarmot att en och samme person skall verkställa revision och föredrarevisionspromemorian i nämnden. Det finns, anser dessa remissinstanser, riskför att nämnden kommer att beakta omständigheter som inte finns angivna ipromemorian men muntligt framförs av granskningsmannen. Föreningen erinrar vidare om atl departementschefen i proposition1961:100 uttalade att en revisor inte bör föra talan i mål där han själv harverkställt revision. Det var visseriigen, framhåller föreningen, här fråga omatt iföra mål i prövningsnämnden men frågeställningen kan utan vidareöverföras till den framtida revisionsverksamheten i samband med arbetet itaxeringsnämnden. Föreningen anser alt det från dessa synpunkter är alt föredraatt TN-revisioner utförs av från nämnderna fristående revisorer. Systemet medrevisor och föredragande i en och samma person bör enligt föreningens mening ivarje fall begränsas till enklare och mindre omfattande revisioner. Näringslivetsskaitedelegation vill varna för att revisionspromemorior utformas med hjälp avskrivmallar och standardformuleringar. En okritisk användning av sådanahjälpmedel kan lätt leda till atl de vid revisionen gjorda iakttagelserna blirfelaktigt eller onyanserat återgivna. förslag angående vem som skall ha rätt att utfärda anmaning enligtTL:s olika bestämmelser har remissinstanserna med ett fåtal undantag inte någotatt erinra i sak. Länsstyrelseni Skaraboigs län föreslår jämkning av utredningens förslag i fråga om rätlenatl utfärda anmaning för vissa juridiska personer enligt 39 § 3 mom. och 42 § 2mom. Enligt mening bör anmaning i här avsedda fall kunnautfärdas - förutom av skattechef- av den som får besluta eller verkställataxeringsrevision eller annan utredning i taxeringsfråga. Anmaning enligt 41 §TL atl lämna uppgifier lill ledning vid aktievärdering bör vidare få utfärdasav den som utför aktievärdering, skattechef och vederbörande enhetschef vidskatteavdelningen. Samma synpunkter framförs av i . Länsstyrelseni anser att den som verkställer taxeringsrevision utanatt vara tjänsteman hos länsstyrelse eller lokal skattemyndighet inte bör föanmana någon att lämna självdeklaration. Samma ståndpunkt intas av och . Prop.1977/78:181 165 Revisionenligt UBL m. m. Utredningensförslag alt TN-revisionerna i viss utsträckning bör innefatta även kontroll avskattskyldigas och arbetsgivares redovisning enligt ML, UBL m. fi.författningar har fått ett positivt mottagande hos remissinstanserna. Frågan ivilken utsträckning integrerade revisioner lämpligen bör företas och hursamordning bör åstadkommas är dock föremål för olika värderingar. USSanser att de av utredningen föreslagna granskningsrutinerna har storaförtjänster men vill framhålla alt ambitionsnivån inte får sättas såhög atl fiertalet TN-revisioner avses bli av integrerad natur. Tillgängligapersonalresurser räcker helt enkelt inte till för så omfattande ochkunskaps-krävande arbetsinsatser. Integrerade revisioner kräver, framhållerUSS, goda kunskaper inom hela beskattningsområdet och bred erfarenhet avkontrollverksamhet. De bör därför utföras av revisionsenheternas personal. USSanser det dock nödvändigt att man i nuvarande läge för vissa fall adjungerartjänstemän från andra myndigheter. Målet måste dock vara att göra enheterna såslagkraftiga att de kan betjäna hela området för skatter, tullar och avgiftermed fördjupad kontroll. Länsstyrelseni län uttalar att fördelarna med integrerade revisioner haröverbetonals. En person kan enligt mening knappast vara expertpå regler om både inkomstskatt, mervärdeskatt, arbetsgivaravgift och källskatt.Risk finns därför att revisionen inte blir ordentligt genomförd på de olikaområdena om granskningen skall omfatta alla dessa skatter och avgifier. Enligtlänsstyrelsens uppfattning bör integrerade revisioner begränsas till fall dåde föranleds av bristande överensstämmelse vid avstämning mellanmervärdeskatiedeklarationer och inkomstdeklaration. Föreningen framhåller all TN-revisionerna i första hand bör inriktaspå atl skaffa taxeringsnämnden ett bättre beslutsunderlag. behöver är svar på frågor som direkt uppkommer viddeklarationsgranskningen, t. ex. deklaraiionsunderlagets beskaffenhet. I denmån revisionen ger anledning till anmärkning måste arbetet fortsätta för atlskaffa fram ett säkert underlag för taxeringsnämndens beslut. Målet måstealltid vara atl åsätta så riktiga taxeringar som möjligt. Sambandetmed andra skatter eller avgifter är emellertid enligt föreningens mening såstarka att de måste påverka den framlida organisationen. TN-revisionerna kansålunda inte isoleras från den övriga revisionsverksamheten. Här är sambandetminsl lika starkt som mellan deklarationsgranskning och TN-revision. Föreningenpekar vidare på det starka sambandet i beslutsprocessen när en taxeringsfråga,som uppkommit vid revision av fiera års räkenskaper, skall avgöras avtaxeringsnämnden beträffande taxering och av länsskalterätlen förtidigare år. I sådana lägen föreligger stor risk för olika bedömningar av samma fråga. Det räcker, framhåller Prop.1977/78:181 ' 166 föreningen,således inte med att integrera kontrollen av olika skatter i en och sarnmataxeringsrevision utan iiven redovisningar och deklarationer måstekontrolleras på en gång. Länsstyrelseni anser atl integrerade revisioner främst bör utföras avpersonal vid revisionsenheter men i begränsad omfattning också isamband med TN-revisioner. Vidare bör den egentliga revisionsverksamhetensammanhållas under revisionschefens i länet ledning av samordnings- ochprioriieringsskäl. Därutöver krävs viss kontroll- och revisionsverksamhet vidmervärdeskatleenheten och hos lokal skaltemyndighet. Resurserna för dennakontrollverksamhet, som avser snabba ingripanden i anslutning till bristanderedovisning m. m., bedömer såsom f n. nästan obefintliga. Demåste ovillkorligen byggas ut. Länssiyrelseni ullalar som sin mening att TN-revisionerna i största möjligautsträckning bör utföras som integrerade revisioner. Man får dock enligtlänsstyrelsens mening räkna med att personalresurserna vid taxeringsarbetet iförsta hand måste koncentreras på kontroll av inkomsttaxeringen. Länssiyrelseni finner det självklart atl revisioner angåendeinkomstskatt och mervärdeskatt samordnas. Samordningen måste också Omfattarevisioner för kontroll av källskatt och arbetsgivaravgifter. Länsstyrelsenförordar vidare att den samordnande funktionen läggs på revisionsenheterna. RFVframhåller för sin del att revision för inkomsttaxering och fastställande avarbetsgivaravgifter bör samordnas. Verket erinrar därvid om attrevisionsresurserna hos länsstyrelser och lokala skattemyndigheter fr. o. m. år1976 kraftigt förstärkts med tanke härpå. Deändringar som utredningen föreslår i UBL, AvgL ni.fi. författningarför all kontroll av källskatt, arbetsgivaravgifier, m. m. skall kunna samordnaspå ett rationellt sätt med taxeringsrevision har bara berörts av ett fåtalremissinstanser. FöreningenSveriges la.xeringsrevisorer uWsiyrkQr alt i de berörda skatte- ochavgiftsförfaltningarna tas in bestämmelser om att räkenskaperna får granskas isamband med taxeringsrevision och alt föreskrifterna i 56 § TL därvid skall ägatillämpning. Möjligheterna att samordna kontrollen av olika skatter ochavgifter genom integrerad revision kommer därmed enligt föreningens mening attöka väsentligt. Länsstyrelseni vänder sig mot utredningens förslag attkontrollförfarandet enligt SjL, UBL och AvgL skall benämnas sjömansskatterevision,källskalterevision resp. avgiflsrevision. finner dessabeteckningar mindre lämpliga eftersom de leder till att man vid integreradrevision måste använda särskilt begrepp för varje slag av skatt eller avgiftsom omfattas av revisionen. Detta kommer enligt uppfattning atlverka förvirrande för de skattskyldiga. anser atl bestämmelsernai stället bör utformas så att beslut enligt TL om taxerings- Prop.1977/78:181 167 revisionäven ger möjlighet att verkställa kontroll av källskatt, arbetsgivaravgifterm. Även i förordar att bestämmelserna får ensådan utformning. Skattemyndigheternasverksamhet med service till allmänheten i skattefrågor är f n. främst inriktadpå alt tillgodose de skattskyldigas krav på information i samband med attsjälvdeklaration skall lämnas. Bl.a. förtrycker länsstyrelserna deklarationsblanketter och sänder ut dem lill deskattskyldiga li.isammans med de s. k. länsanvisningarna som innehåller bl. a.värden på olika naturaförmåner och vissa allmänna riktlinjer för laxeringeninom länet. RSV ger ut upplysningsbroschyrer som också sänds ut till landetshushåll. Länsstyrelseoch lokal skattemyndighet lämnar också på förfrågan upplysningar i särskildadeklarationsfrågor. Även taxeringsnämndens ordförande utnyttjas i vissomfattning för deklarationsupplysningar. Vissa länsstyrelser och lokalaskattemyndigheter har även organiserad deklaralionsupplysning på kvällstidunder deklarationsperioderna. Dessutom förekommer visst samarbete meddeklarationsbyråer och andra deklarationsmedhjälpare. RS-utredningenföreslog att informationen till deklarationsbyråer och andra deklarationsmedhjälpareskulle utvidgas och förbättras bl. a. genom atl länsstyrelserna anordnadekonferenser för länets deklarationsbyråer m. fl. Vidare förordade utredningenatt skattemyndigheternas information och rådgivning till de skattskyldigaskulle ökas, dels i samband med deklarationsperioden, dels när utredning ellerändring i deklarationen aktualiserades. a. alt den kommande reformen genom en modern och smidigorganisation och en ökad serviceberedskap hos myndigheterna borde kunna banaväg för ett öppnare samarbete i olika former mellan myndigheterna och deskattskyldiga. Han fann utredningens förslag ligga i linje med delta synsättoch framhöll alt omfattningen av den aktuella informationsverksamheten fickbedömas i sedvanlig ordning vid prövningen av länsstyrelsernas och/eller RSV:sanslagsframställningar. Utredningenanser atl den information som f n. ges i form av deklaraiionsupplysningar m.m. bör utökas med information genom andra medier 1977/78:181 168 ex. TV och radio. Utredningenframhåller vidare alt verksamheten med särskild information till vissamålgrupper bör byggas ut. För /78 planeras sådan information förbl. a. fastighetsägare, ideella föreningar, handikappade och pensionärer. Denframlida koncentrationen av granskare hos lokal skaltemyndighet ochlänsstyrelse medför enligt utredningen att en ökad service i skattefrågor börkunna ges till allmänheten, särskilt under perioden december-februari.Mottagning för deklarationsrådgivning m. m. bör kunna hållas av lokalskattemyndighet på ett fiertal större orter inom fögderierna, varvid även visskvällsservice kan ifrågakomma. Utredningen framhåller emellertid i detsammanhanget att tjänstemän hos lokal skattemyndighet eller länsstyrelse intebör upprätta deklarationer i tjänsten åt allmänheten med hänsyn till dekonsekvenser som kan uppstå i bl. a. jävshänseende. Utredningenanser att service- och informationsskyldigheten för lokal skattemyndighet ochlänsstyrelse liksom f n. bör ingå i myndigheternas instruktioner. Utredningenifrågasätter dock om inte skyldigheten bör tas in i lag. Del bör enligtutredningen ankomma på skattechefen alt samordna skattemyndigheternasinformation och service till allmänheten inom länet. Utredningenföreslår också alt förtryckningen av uppgifier på deklarationsblanketternaskall utvidgas. Allmän självdeklaration (blankett 1) tillförs vid denmaskinella förlryckningen uppgifi om fastighetsinnehav. Taxeringsvärde,schablonintäkt o. d. för en fastighet redovisas. Utredningen avser att utredaeventuell förtryckning av andra deklarationsblanketter i del fortsattautvecklingsarbetet. Utredningenframhåller alt det i olika sammanhang har förts fram önskemål om införande avportofria svarskuvert i samband med taxeringsarbelet. Enligt utredningenskulle del underlätta avsevärt för både skattskyldiga och taxeringsnämnder omportofria, adresserade svarskuvert bifogades vid begäran om upplysningar m. m.i samband med granskningsarbetet. Utredningen anseratt en sådan service börmedföra all taxeringsnämnden får begärda upplysningar tidigare och i störreutsträckning än vad som är fallet f n. De minskade portointäkterna ochkostnaderna för kuvert m. m. för statsverkets del beräknar utredningen till ca800 . Utredningenföreslår sålunda att porlofria adresserade svarskuvert bifogas dåtaxeringsnämnd infordrar vissa upplysningar från skattskyldiga m. fi.uppgiftslämnare. Däremot börenligt utredningen sådana kuvert inte bifogas närförtryckt deklarationsblankett sänds ut eller när självdeklaration fordras in. Utredningenframhåller vidare att samarbetet mellan skattemyndigheterna ochdeklarationsmedhjälpare av olika kategorier har synneriigen stor bety- 1977/78:181 169 delseför skatteadministrationen och även för likformigheten vid taxeringen.Utredningen anser därför alt ett ökat informationsutbyte mellan skattemyndigheteroch deklarationsmedhjälpare liksom en ökad service lill deklarationsmedhjälparnafrån skattemyndigheternas sida bör vara ett givet krav i den ändradeskatteadministrationen. Utredningen anser vidare att del bör ankorama påskattechefen att i informationssyfte anordna konferenser för länelsdeklarationsbyråer och andra deklarationsmedhjälpare. Kvaliténpå den deklarationshjälp som lämnas de skattskyldiga är enligt utredningensmening myckel skiftande. Detta gäller särskilt beträffande sådana tillfälligabyråer som uppstår i samband med deklaralionstidpunkten . Utredningenunderstryker att den seriösa delen av dessa tillfälliga byråer har en viktigfunktion atl fylla. Däremot bör enligt utredningen problemen med de mindrenogräknade byråerna lösas. Enlämplig lösning är enligt utredningen att skapa kommunala deklarationsbyråer.Dessa skulle kunna betjäna allmänheten med att upprätta enklare deklarationeroch lämna upplysningar i skattefrågor. Utredningen anter altkommunerna bör svara för administrationen av deklarationsbyråerna. Utredningenkan vidare länka sig att verksamheten -om kommunerna så beslutar-görssjälvfinansierande. En rimlig avgift för servicen skulle, påpekas det, delskunna täcka kostnaderna och dels medföra att verksamheten i inte alltför höggrad inkräktade på de seriösa deklarationsbyråernas verksamhet. Personalfråganvid de kommunala deklarationsbyråerna anser utredningen lämpligen bör lösasså, att anställda vid kommunala myndigheter betjänar allmänheten viddeklarationsbyråerna mot särskild ersättning av kommunen. Utredningen anserockså att skattemyndigheternas tjänstemän - också mot ersättning frånkommunerna - bör kunna biträda kommunerna med nämnda service. De skattskyldigasom betjänas uv kommunala deklarationsbyråer bör enligt utredningen i varjeenskilt fall informeras om att kommunen eller de som betjänar deklarationsbyråernainte svarar för eventuella skattetillägg eller förseningsavgifter. Remissinstansernainstämmer i utredningens uppfattning att .service och information tillallmänheten bör utökas. Mun ansluter sig också i huvudsak lill de synpunkteroch förslag som utredningen har lagt fram i ämnet. Från fiera håll ifrågasättsdock om de tilldelade resurserna är tillräckliga för en brett upplagd service-och informationsverksamhet av det slag utredningen har förordat. a. /SRoch ett fiertal länsstyrelser och lokala skaiiemyndig-heier anser att särskildaresurser måste tillskapas för atl servicekravet skall kunna tillgodoses. JOanser att utredningen på ett förtjänstfullt sätl har diskuterat oliku 1977/78:181 170 möjlighetertill ökad information och service åt allmänheten. JO vill med hänsyn tillviklen av dessa frågor förorda att service- och informationsskyldighetenskrivs in i TL. JO tar också upp frågan i vilken omfattning direktdeklarationshjälp skall ingå i myndigheternas serviceskyldighet och pekar bl.a. på att åtskilliga jävsproblem uppstår i och med atl den befintligapersonkretsen är så begränsad. RRVser positivt på förslaget lill ökad service åt allmänheten i deklarationsfrågorm. m. RRV anser att skattemyndigheterna så långt möjligt bör bistå allmänhetenmed deklarationsrådgivning och upplysningar i skattefrågor. Biträde medregelrätt upprättande av deklarationer åt allmänheten av tjänstemän hos lokalskattemyndighet och länsstyrelse är enligt RRV mindre lämpligt av skäl somanges av utredningen. Kammarrätteni erinrar om all domstolen i tidigare utrednings-sammanhang därförslag förelegat om att skaltemyndigheterna så långt möjligt skall tillhandagåallmänheten med upplysningar i taxeringsfrågor varnat för en ordning enligtvilken del skulle ankomma på taxeringsmyndigheterna att lämna preciserade rådoch anvisningar i enskilda mer komplicerade fall. En tjänsteman med en sådanuppgift kan understundom försättas i en slags jävssituation. Hans uppfattningkan vidare komma att frångås av de granskande taxeringsmyndigheterna med dennaturliga irritation hos den skattskyldige som blir följden därav.