prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Enligl utredningens förslag skall vid sparande ibank ulgå högsta bankränia, s. k. K-12-ränta. Vid spararets slut skall bankenutfärda ett sparbevis avseende sparbeloppel inkl. upplupna räntor.Sparbevisel skall ställas till viss man och alltså inle kunna fungera som ettfritt överiålbart marknadspapper. På sparbevisels belopp skall räntan, somunder själva spararet har varit röriig, vara fast för bevisets löptid och avseden räntesats som gäller vid spararets utgång. Flera remissinstanser, bl. a. bankorganisationerna,har tagit upp frågan om räntan på sparbevisel skall vara röriig eller fast.Bankföreningen anser all sparbevisel bör ha formen av ett bankkontouidrag ochatt räntan bör vara röriig. Om räntan görs röriig kommer bankernas kostnaderför ränleavkastningen enligl bankföreningen atl stå i naturligare förhållandetill den röriiga räntan på den utlåning som lönsparmedlen används lill. Jag biträder förslaget om alt sparbevisel Hr formenav ett kontoutdrag för spararet. Varje särskilt års sparande skall alltsåredovisas för sig. Ett lönsparkonto skall så att säga tömmas vid spararetsutgång. Föreskrifter om detta Hr tas in i de bestämmelser om sparsystemet somriksgäldskonlorel och bankerna utarbetar. Kontot bör löpa med högsta bankränta. När detgäller frågan om fast eller rörlig ränla kan del visserligen vara en fördel förspararen med konstmktionen fast ränta och sparbevis, efiersom han då lätt kan beräkna sparbevisels nominella värde. En fast ränla kan emellertidH olämpliga effekter, om penningvärdet och ränteläget utvecklar sig på ettopåräknat sätl. Med hänsyn härtill förordar jag alt röriig ränta tillämpas ävenefter spararets utgång. Prop.1977/78:165 33 Även om sparbevisel Hr formen av ettbankkontoutdrag krävs del av adminisirativi/tekniska skäl, vilket utredningenockså har framhållit, atl de uttag som görs avser hela delunder ett visst år sparade beloppet inkl. avkastning. Bankorganisationerna har erinrat om denprovisionsregel som bankerna tillämpar, när uttag görs från kapitalkonto medtolv månaders uppsägningslid, och ansett del rimligt att motsvarande provisionpå 2 96 av uttaget belopp utgår vid förtida inlösen av sparbevis. Jag delar iså måtto den uppfattningen som jag förordar att en sådan provision får las ulvid inlösen före femårsperiodens utgång, om uppsägning inte har sketl. Ävendetta är ägnat all stärka den långsikliga bindning som systemet syftar till. 1 likhet med vad som gäller för det s. k. Nyalönsparandel bör insättning kunna göras, utom på konto i bankinstitut, på kontoi KF:s eller HSB:s sparkassor. En sparare bör under ell år inle H ha mer än ellkonto för lönsparande i bank. 1vad mån lönsparkonto skall kunna överflyttas från ett kreditinstitut till ettannat är en fråga som bankerna och riksgäldskonlorel bör kunna avgöra i sambandmed atl detaljbestämmelser för sparsystemet utformas. Efiersom lönspararen efler spararets utgång intekan lyfta medlen på kontot förrän utan att drabbas avåterföringseffeklen, kan han, som jag har berört, tänkas i ställetsöka överiåta eller pantsätta sitt tillgodohavande och pådel sättet skaffa sig medel för konsumtion eller i varje fall utnyttjasparmedlen för att H lån. Genom att sparbevis lämnas endasl i form avkontoutdrag torde överiåtelse och pantsättning av lönspararens fordran enligtkontot kunna säkerställas resp. komma till stånd endast genom att denkontoförande banken får ett meddelande därom. Enligt min mening bör detföreskrivas atl nu nämnda förfogande över behållningen på kontot skallbehandlas av banken som om inlösen hade begärts . Banken bör betala utsparbeloppel efler att ha gjort samma avdrag som vid vanlig förtida inlösen.Förvärv genom arv, testamente eller bodelning med anledning av makes död börinle beröras av föreskrifterna. Med anledning av ett påpekande från enremissinstans atl sådana föreskrifter kan kringgås genom att lönspararen endastförser sin kontrahent med en fullmakt all lyfta sparbeloppel, vill jag framhållaalt risken för sådant kringgående synes ringa. Innehavet av fullmakten lordenämligen inle utgöra någon garanti mot alt lönspararen återkallar fullmaktenoch själv lyfter beloppet. Utredningen har utgått ifrån atl Nya lönsparandelskall finnas också i forlsällningen. Spararna skall alltså kunna välja mellantvå former för lönsparande i bank. Utmärkande för del Nya lönsparandet är attdet genom sin konstruktion med vinstutloltning vänder sig till grupper somfrämst är intresserade av de vinstchanser sparformen erbjuder. Del banksparandesom utredningen föreslår är däremot inriktat på de kategorier av sparare somframför alll vill har ett skydd mot inflationen. 3 1977/78. Prop.1977/78:165 34 De skatteförmåner som är förknippade med denföreslagna nya formen av sparande i bank har väckt farhågor blandremissinstanserna för all de som f. n. sparar i det Nya lönsparandet skallflytta över lill den skaltegynnade formen. De remissinstanser som har tagit uppfrågan föreslår därför att villkoren för Nya lönsparandet skall förbättras.Lönsparkommiltén pekar t. ex. på möjligheten alt ytteriigare förbättravinstmöjligheterna. Riksgäldskonlorelhar i skrivelse lill regeringen föreslagit att vinstsumman som tidigarehar höjts för ullottningarna i Nya lönsparandet skall höjasäven för senare ulloltning. Jag Hr därför anledning att senare ta upp fråganhuruvida villkoren för Nya lönsparandel bör ändras. Jagövergår nu lill all närmare behandla lönsparande i aktiefonder. Som jagtidigare har redovisat föreslår lönsparutredningen att vid sidan av lönsparandei bank ett motsvarande lönsparande skall kunna ske i aktiefonder, dvs. fondersom består huvudsakligen av aklier eller andra värdepapper. Syftet är alt ökatillförseln av riskvilligt kapital till näringslivet. Jag har tidigareframhållit all del är särskilt angeläget all öka tillgången på sådant kapitaloch att därigenom förbättra kapitalbildningen i svenska förelag. I likhet meddet helt övervägande antalet remissinstanser anser jag som har framgått atl delär värdefullt atl ett lönsparande kan ske också i aktiefonder och jag hardärför förordat alt ett sådant lönsparande införs. Genom akliefondslagen (1974:931) infördes rättsligreglering av aktiefonder och den akliefondsverksamhet som utövas i Sverige.Ett huvudsyfte med lagstiftningen var att skydda dem som investerar pengar i enaktiefond, bl. a. genom att tillförsäkra dem sakkunnig förvaltning av deras medeloch atl föreskriva en riskspridning genom ell välfördelat värdepappersinnehav.I lagen ges också tvingande regler om atl förvaltningen av aktiefond skallutövas av ell fondbolag, som måste uppfylla vissa krav och slå under tillsyn avbankinspektionen. Fondbolaget företräder fondandelsägarna i alla frågor som röraktiefonder och skall därvid handla uteslutande i fondandelsägarnas gemensammaintresse. Särskilda regler gäller bl. a. om styrelsen i fondbolag och omutövande av rösträtt för aliier i fonden. Medlen i en aktiefond Hr enligt lagenplaceras endast i vissa slag av värdepapper, främst börsnoteradeaktier,obligationer m. m. De närmare föreskrifterna fören aktiefond skall lasin i s. k. fondbeslämmelser, som fastställs av bankinspektionen. Däri skall angesbl. a. de allmänna riktlinjerna för placeringen av fondmedlen, omfondandelsbevis skall utfärdas eller om fondbolaget i stället skall föra ettregister över innehav av fondandelar och om utdelning skall ske tillfondandelsägarna osv. I fråga om inlösen av fondandel gäller enligt lagen attsådan inlösen skall ske , såvida inte medel härför behöver anskaffasgenom försäljning av värdepapper. Sådan försäljning skall i så fall ske efter det inlösen begärts hos fondbolagen och inlösen skalldärefter ske så snart försäljningslikvid har influtit. 1977/78:165 35 Utredningen föreslår att samma gmndprinciper omdeltagare, regelbundet sparande, minimi- och maximibelopp m. m. skall gälla förlönsparande i aktiefonder som för lönsparande i bank. Sparandet avses gå tillpå det sättet att lönspararen kommer överens med arbetsgivaren eller den banksom sköter löneutbetalningen att dra ett visst belopp från lönen. Beloppenskall sättas in på ett s. k. akliesparkonio hos bankinstitul för hans räkning.Lönspararen kan även öppna ett aktiesparkonto hos valfri bank och självombesörja insättningarna. Beloppen omvandlas sedan efterhand lill andelar isärskilda aktiefonder. Skattereduktionens storlek påverkas inle av allandelsvärdet har ökat eller minskat under spararet. som förvaltaraktiefonden för andelsägarnas räkning skall förse lönspararen med nödvändigauppgifter för att styrka skattereduktionen. För att förebygga att andelarna används sominnehavarpapper, s. k. marknadspapper, föreslår utredningen atl fondbolagetskall föra register över andelsägarnas innehav i stället för att ge ut s. k.fondandelsbevis. Vidare anser utredningen att kravet på ett långsiktigtsparande bör tillgodoses på i princip samma sätt som i systemet med sparbevis.Detla innebär all vid inlösen av andelar före utgången av en femårsperiodräknad fr. o. m. spararets slut skall fondbolaget återföra skattereduktionenoch inbetala återförda belopp till staten. Vidare skall enligl utredningeninlösen kunna ske endast av andelar som representerar ett hell års sparande.Detta skall gälla även om sådana andelar på grund av familjerättsligt Hng harövergått till annan än spararen. När femårsperioden har passerats får inlösenske efler spararens fria val. Vid remissbehandlingen har utredningens förslag idessa delar tillstyrkts eller lämnats ulan erinran av de flestaremissinslanserna. De invändningar som har gjorts avser främst riskerna för atlredan befintliga aktiefonder skulle drabbas genom konkurrensen från det nyagenom skatteförmåner gynnade aktiefondssparandet. Jag delar uiredningens uppfattning att del nyaakliefondssparandet måste ske i särskilda, för ändamålet bildade aktiefonder(aktiesparfonder). Några allvariigare konsekvenser förde nuvarandeaktiefonderna behöver enligt min mening inte befaras, även om del inle kanuteslutas all utvecklingen för dessa fonder kan hämmas något. En annan invändning som flera remissinstanser hargjort är atl skatteförmånerna enligl uiredningens förslag för lönsparande iaktiefonder bör förbättras så att detta sparande behandlas lika med lönsparandei bank. Jag delar uppfattningen alt de båda sparformerna bör behandlas lika ifråga om skatteförmåner och kommer därför alt i det följande föreslå vissaändringar av utredningens förslag i denna del. Utredningen har föreslagit alt de speciellaaktiesparfonderna bör inrättas av bankernas fondbolag som f. n. förvaltarsamtliga nuvarande aktiefonder med något enda undantag. Vidare föreslås atl ifondbeslämmelserna skall ingå 1977/78:165 36 bl.a. ett villkor att fondens tillgångar företrädesvis skall placeras i nyemissionerav svenska aklier och i konvertibla skuldebrev. Utländska värdepapper Hr inteingå i en sådan fond. Vidare skall av fondbestämmelserna framgåinlösensvillkoren och de regler som gäller vid inlösen före femårsperiodensutgång. Dessutom skall föreskrivas alt fonden skall vara en s. k,reinveste-ringsfond, dvs. avkastningen på andelarna skall återinvesteras. Vid remissbehandlingen har framförts endast någrafå invändningar mot utredningens förslag i nu berörda delar. Förslaget altendast bankägda fondbolag skall få inrätta de nya aktiesparfonderna kritiserasfrån några håll. Jag kan instämma i denna kritik och förordar därför att detskall slå öppet också för andra än banker att bilda fondbolag och startaaktiesparfonder. Enligl min mening är det värdefullt om det genom initiativfrån olika håll, t. ex. genom regionala eller ideella organisationer, kanstartas nya aktiesparfonder med speciella placeringsinriktningar och altförvaltningen av aktiesparfonder kan utövas också av frislående fondbolag. Enannan sak är att del givelvis är naturiigt och lämpligt atl utnyttja densakkunskap i dessa frågor som finns hos bankerna och inom de nuvarandefondbolagen. Genom de regler som gäller om fondbolag enligt aktiefondslagen ochom att fondbolag skall stå under tillsyn av bankinspektionen finns enligt minmening garanti för atl sparamas intressen inte åsidosätts och att förvaltningenav de nya aktiesparfonderna kommer all utövas på ett tillfredsställande sätt. En annan invändning som har förts fram från flerahåll, bl. a. bank- och andra näringslivsorganisationer samt , går ut på alt del kan var ofördelaktigt förfondandelsägarna om aktiesparfon-dernas placeringar i enlighet medutredningsförslaget begränsas till att avse företrädesvis nyemitterade aktiereller konvertibla skuldebrev. Det framhålls bl. a. att utbudet av sådanavärdepapper växlar lill år och därigenom inte kan väntas korresponderamed utbudet av kapital från fonderna. Placeringsmöjligheterna Hr inle bli såbegränsade alt fonderna kan tvingas ta emot emissioner på sädana villkor somaktiemarknaden i övrigt inte accepterar. För egen del ansluter jag mig lill den kritik somhar riktals mot utredningsförslaget i denna del. Jag förordar - som jag ocksåtidigare har berört-vissa ändringar av de placeringsregler som utredningen harföreslagit. 1 placeringsreglerna bör anges att medlen i aktiesparfonderna skallplaceras i nyemitterade svenska aktier och i svenska konvertibla skuldebrev, omdel lämpligen kan ske. Delta innebär att de nya aktiesparfonderna skall inriktasig på att placera sparmedlen i sådana värdepapper som kan medföra etttillskott av riskvilligt kapital till svenska förelag. Om sådan placering inleär lämplig med hänsyn till fondandelsägarnas intresse-t. ex. om utbudet ärotillräckligt eller om marknadsmässiga villkor inte kan erhållas - får medlen istället placeras i andra svenska aktier och svenska skuldebrev som är förenademed optionsrätt till nyteckning. Detta innebär en begränsning i förhållandelill vad Prop.1977/78:165 37 somgäller enligl aktiefondslagen. Skälen härför har jag tidigare angett. Liksomenligt aktiefondslagen skall värdepapperen i princip vara börsnoterade ellernoterade på den s. k. fondhandlarlistan. I fråga om andelsägarnas rätt till inlösen av sinafondandelar har utredningen föreslagit att inlösen får ske endast av ett hellårs sparande om inlösen sker efter spararets utgång. Förslagetgrundar sig på praktiska överväganden. Bankinspektionen har riktal kritik motförslaget med hänsyn till alt i akliefondslagen föreskrivs rätt till inlösenomedelbart eller efter viss kortare lid och atl delta har sin förebild i vissariktlinjer och rekommendationer av resp. . För egen del anser jag all utredningens förslag börgodtagas för atl komplikationer skall undvikas i fråga om återföring av sådanasparmedel i aktiefond som har medfört skattereduktion. Detla innebär endast denbegränsningen alt fondandelar som representerar sparandel för måsteinlösas , om inlösen begärs inom den femåriga bindningstiden. Iövrigl är räiten till inlösen densamma som i vanliga aktiefonder. Denföreslagna begränsningen bör normall inte ha någon större praktisk betydelseför fondandelsägarna. Den nu förordade lösningen kan godtagas också med hänsyntill atl fondandelsägarna genom att gå in i sparsystemet underkastar sig vissabegränsningar i fråga om dispositionen av sparmedlen för alt H åtnjuta deskatteförmåner som sparandel medför. Fondbolagen bör i samråd med bankinspektionen ochbankerna kunna lösa sådana problem som kan följa av de särskilda regler ochvillkor som skall gälla för aktiesparfonderna. Det blir också fondbolagen ochbankerna som Hr svara för att aktiespararna och berörda myndigheter Hr de upplysningarsom har betydelse för räiten lill sparskatteredukiion. Aktiesparkonto bör kunna öppnas hos bank ellersparkassa hos KF eller HSB. Liksom i fråga om lönsparkontona bör varje sparareH inneha högst ett akliesparkonio. Medlen skall genom den förvaringsbank somskall finnas för fonden ställas till fondbolagels förfogande för placering ivärdepapper. 1 princip bör endasl konlohavare kunna vara delägare iakliesparfond. Vill lönspararen tillgodogöra sig värdet av sina andelar, börhan normalt begära inlösen av andelama. Skulle han emellertid överlåtaandelarna på någon annan eller pantsätta dem, bör inlösen också ske. En regelbör införas av innehall atl inlösen skall ske, om räiten lill fondandel övergårpå annan person - vare sig det sker inom femårsperioden eller senare - på annatsätl än genom arv, testamente eller bodelning med anledning av makes död.Pantsättning av fondandel bör också medföra att andelen skall lösas in. Eftersom aktiesparfonderna kommer all ha särskildkaraktär och en speciell placeringsinriktning jämfört med de nuvarande hördenya aktiesparfonderna förvaltas av särskilda för delta ändamål bildadefondbolag. Dessa kan som jag fömt har berört bildas av förutom banker också t.ex. organisationer av olika slag. Utredningen har inte gått in på frågan omsammansättningen av de nya fondbolagens styrelser. Prop.1977/78:165 38 gälleralt fondbolags styrelse skall bestå av minst fem ledamöter. Av dessa utserfondandelsägarna eller intressesammanslutning för dem en ledamot för varjepåbörjat tretal ledamöter. Om ledamot inte kan utses på detta sätt, utses han istället av i det län där fondbolagels styrelse finns. Reglernainnebär att majoriteten i styrelsen utgörs av övriga ledamöter, som utses påvanligt sätt av bolagsstämman. Av de skäl jag nämnde bör styrelsen i desärskilda fondbolag som skall förvalta aktiesparfonderna ha en annansammansättning än vad som anges i aktiefondslagen. 1 styrelsen för sådanafondbolag börenligt min mening ingå minsl sju ledamöter. Av dessa bör två utsesav regeringen. Sådana ledamöter bör utses så all man får en så bredintresseförankring som möjligt. Minsl hälften av återstående ledamöter börutses av lönspararna/fondandelsägarna eller intressesammanslutning för dem. Omde inte skulle göra det, får liksom för vanliga fondbolag utsestyrelseledamöterna i fond-andelsägarnas ställe. Återstående ledamöter börutses av dem som stiftar fondbolaget och i fortsättningen av bolagsstämman påvanligt sätt. Den lösning som jag nu har förordat i fråga omaktiesparfondernas verksamhet och förvaltningen av dem föranleder vissaändringar i de regler som annars skulle gälla enligl aktiefondslagen. Jagförordar att dessa ändringar las in i en särskild lag om aktiesparfonder. Lagenkommer att innehålla de särskilda reglersom jag nu har förordat i fråga omstyrelsen för fondbolag, placeringen av fondmedlen m. m. 1 övrigl skallaktiefondslagen gälla. Jag återkommer i specialmotiveringen lill innehållet ilagförslaget. De regler som behövs i fråga om de föreslagnaskatteförmånerna bör tas upp i en särskild lag, lämpligen benämnd lag omskattelättnader för vissa sparformer. Jag avser nu atl la upp sådana frågor somhänger samman med skatteförmånernas närmare utformning. Mina förslag i dennadel har utarbetats i samråd med chefen för budgetdepartementet och bygger iallt väsentligt på del syslem som har förordats av lönspamtredningen. Underremissbehandlingen har en del önskemål framförts om kompletteringar avuiredningens förslag i skattedelen. Några remissinstanser har anmärkt atl utredningeninte närmare analyserat vilka arbetsrutiner som behövs för att bankinstitutoch fondbolag på ett smidigt sätl skall kunna ge skaltemyndigheterna besked omsparbelopp m. m. Likaså har man efteriyst en kartläggning av hur inbetalningtill staten skall ske av de belopp som skall återföras vid förtida uttag avsparmedel. En annan anmärkning tar sikte på vilka insatser från det allmännassida som kan behövas för all kontrollera att systemet inte missbrukas för attge inte avsedda skattefördelar. 1 anslutning till kritik av nu nämnt slag harman även efteriyst besked om vilka kostnader som det allmänna ochbankinslitulen kan komma att H vidkännas för den praktiska hanteringen. Medanledning av de nu redovisade påpekandena vill jag framhålla följande. Givetvis medför ett sparsystem med lättnader vidbeskattningen ökat arbete för skalle- och uppbördsmyndigheler. Lika klart äralt berörda Prop.1977/78:165 39 krediiinstitutionerfår ett merarbete bl. a. genom den uppgiftsskyldighet som de måste påtaga sig.För att det nya lönsparandel skall fungera måste nya arbetsrutiner utformas. Såfår ske t. ex. i fråga om informationsutbytet mellan banker ochskattemyndigheter. Likaså måste det undersökas hur myndigheterna på enklastesätt skall hantera skattereduktionen och vidare är det givetvis viktigt altkontrollfrågorna löses på ett sådant sätl att skatteförmånerna bara kommer deavsedda spargrupperna till del. Det är emellertid inte möjligt atl nu närmarebedöma vilka insatser som kan bli behövliga eller hur stora det allmännaskostnader kan bli för administrationen av skattelättnaderna. Allt detla blirberoende av hur omfattande det skattesubveniionerade sparandel blir. Det finnsemellertid ingen anledning att befara att just den nu föreslagna sparformeninte skulle kunna passas in på ett smidigt sätt i skattesystemet. Jag är dockmedveten om att ytterligare förberedelsearbete är nödvändigt för atl systemetskall fungera på ett tillfredsställande sätl. Som jag har nämntföreslår jag att ikraftträdandet bestäms lill den . Härigenom bördel finnas god tid för berörda myndigheter - i första hand ,och bankinspektionen - all efter samråd med bl. a. bankernautforma lämpliga arbetsrutiner. Jag vill redan här fömtskicka atl delta arbelekan visa att ytterligare författningsändringar på skatte- och uppbördssidan kanbehövas. Om så blir fallet får förslag härom föreläggas . Som jag har nämnt har underrerriissbehandlingen anmärkningar framförts på några punkter i fråga om de avutredningen föreslagna skattelättnaderna. Man har bl. a. påpekat atl systemetmed skaltereduktion kan leda till atl vissa sparare inle kan utnyttjaförmånerna fullt ut. Detla kan bero på låga inkomster eller att inkomstskattenav annan anledning blir obetydlig. Man har också med viss anknytning lill dennafråga efteriyst lagregler om hur tidigare medgivna förmåner skall återföras närsparandet avbryts . Systemet med skattereduktion - som lämpligen börkallas sparskatteredukiion för all skilja den från den redan gällandeskattereduktionen - medför att skattelättnader bara kan medges i den mån densom sparat påförs statlig eller inkomstskatt. Denna effekt är enligtmin mening helt naturiig. Jag är inle heller beredd att föreslå nägraspecialbesiämmelser om rätl lill överflyttning av sparande till senare år förden händelse sparskatle-reduklionen inte kan utnyttjas hell. Å andra sidanbörden återföring som kan bli aktuell anpassas till den sparskatteredukiion somkunnat medges. Dessa frågor bör uttryckligen regleras i den nya lagstiftningen. För det första bör en regel införas om all förlidauttag eller inlösen av andelar i akliesparfond skall leda lill atl tidigaremedgiven sparskatteredukiion återförs. Denna återföring bör, som utredningenockså har föreslagit, ske på så sätt alt kreditinrättningen eller fondbolagetinnehåller ett visst belopp när ett förtida uttag görs. Detta belopp skallbetalas lill statsverket. Det ankommer på regeringen att besluta omdetaljföreskrifter för hur denna Prop.1977/78:165 40 återföringskall hanteras rent praktiskt. Som jag har framhållit bör räntan påsparmedlen vara skattefri. Det går emellertid, vilket jag också har nämnt i etttidigare sammanhang, knappast all ha specialregler för atl återta dennaskattefrihet vid förtida uttag. Delta är inte heller nödvändigt. Mitt förslaginnebär nämligen atl återföringen sker med ett förhöjt belopp. Som tidigarenämnts bör delta bestämmas till skaltereduktionssatsen plus 5 96, vid systemetsinförande 25 96 av det uttagna beloppet. Om nu sparskatteredukiioninte kunnat medges på grund av alt den skaltskyldige inte har påförts skatt itillräcklig omfattning måste återföringen anpassas härtill. Det får ankomma påden skattskyldige att visa i vad mån sparskatlereduktionen tidigare inte kunnatmedges. Detta lorde i regel vara ganska enkelt. Om den skattskyldige inte självhar handlingar som visar detta kan skatte- och uppbördsmyndigheler lämnanärmare upplysningar.