prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Det innebär att, vid omräkning av de beräknade netloenergibesparingarna,verkningsgraden skall vara större än 0,75. Motbakgrund av de verkningsgradshöjande åigärder som redovisats i avsnittet 4.4uppskattas medelverkningsgraden efter åtgärder till 0,80, Detta värde användsendast vid omvandling från total nettoenergibesparing till total bruiloenergibesparing,I ett sådant sammanhang är verkningsgraden 0,80 ett försiktigt val. 1977/78:76 335 Enannan viktig fråga är om bespari ngar genom olika åtgärder kan adderas. Dei denna promemoria redovisade beräkningarna har, liksom i planverkets rapport,avsett nettoenergibesparingar. Verket har i sin slutliga sammanställningräknat om denna besparing med faktorn 1,33 för att erhålla bruttoenergibesparing.Därefter har man minskat besparingarna med 15 96, då man anser att det inte ärrätt att summera åtgärdernas sparmöjligheter. Åtgärdersom avser transmissions- och ventilationsförtuster påverkar emellertid inte nettobesparingsmöjtigheternaav andra åtgärder. Däremot inverkar åtgärder som förändrar inomhuslemperaturenpå besparingsmöjligheterna av andra åtgärder. Genom del lågt valda värmeförbrukningstalet(se avsnitt 3.1) samt det sätt som åtgärder med temperatursänkning som följdhar beräknats, kan summering av netloenergibesparingar ske på ett korrekt säll.Beräkningama i kap, 4 är nämligen utförda på ett sådant sätl, alt sänkningen avinomhuslemperaturen redan antagils vara utförd, när övriga åtgärder vidtas,även om man i praktiken använder del omvända förfarandet. Åtgärdersom höjer verkningsgraden i oljeeldade pannanläggningar påverkar brultoenergiförbrukningenoch därmed brutlobesparingsmöjlighe-lerna av andra åtgärder. 1 kap. 4 har denverkningsgrad som erhålls efter verkningsgradsförbättrande åtgärder använts vidomvandlingen från brutto-till nettobesparing. Detta betraktelsesätt möjliggör adderingav netlobesparingen av verkningsgradsförbättrande åtgärder mednettobesparingen av andra åtgärder. Beräkningarnaav besparingsmöjligheter i kap. 4 har utgått från att addition avnettobesparingseffekten skall vara möjlig. De krav som angivits ovan för attdelta skall vara möjligt har iakttagits. I avsnitt 5,4 kommer denna additionall ulföras. Ettframgångsrikt genomförande av sparprogrammet fömtsätter att byggnads- och instaltationstekniskaåtgärder utförs med stor noggrannhet. Del gäller såväl dimensionering och konstmktionsarbetesom tillverkning och montering på byggplats. Många erfarenheter pekar på att byggfelensinverkan är stor redan vid nuvarande tekniska ambitionsnivå. Den kan väntas ökaavsevärt vid införande av strängare krav på täthet, fier inslallationssystem,mer automatik etc. Bebyggelsensom helhet består av ett stort antal enheter som förvaltas under myckelskiftande förhållanden. Allmänt sett är förvaltningsorganisationen svagtutvecklad redan för nuvarande uppgifter. Med mer teknik och i vissa fall tekniksom kräver kontinueriig tillsyn ökar risken för dålig effektivitet på grund avofullständig tillsyn och skötsel. Prop.1977/78:76 336 omfatiande rekryterings- och utbildningsprogram tar detlid att bygga ut förvaltningsapparaten och serviceföretag. Sammantaget finns det anledning befara att det praktiskautbytet kommer att avvika alltmer från det teoretiska ju mer avanceradteknologi som tas i bruk för att spara energi. En kraftig reduktion av de framräknadevärdena på besparingar torde vara nödvändig om inte effektiva åtgärder sättsin. Dessa åigärder bör vara av flera slag. Som exempel kan nämnas utbildning avpersonal för ombyggande och förvaltande samt för kontroll och besiktning avbyggnads- och installationsåtgärder. Vidare är organisatoriska åtgärder för att förbättrakontroll och besiklning hos byggherrar och kommunala myndigheter samt stärkandeav konsumentens ställning på byggmarknaden viktiga, Dessulom måste genomförande av ett omfattande FoU-programavseende dets ombyggandet, dels förvaltandet i fråga om mål, metoder,processer, organisation, ekonomi och teknik komma lill stånd. Den följande sammanslällningen av besparingsmöjligheterförutsätter alt dessa åtgärder vidtas. En förutsätining för resonemangen i delföljande har också varit att de från teknisk synpunkt rätta åtgärderna sätts ini rätt byggnader vid rält tid. Del fordrar förulom ovan angivna åtgärder äveneffektiva styrmedel för genomförandet. Men även med dessa förutsättningar börman för säkerhets skull räkna med att det inte är möjligt att uppnå hela denbesparingseffekt som med dagens erfarenhet skulle kunna uppnås. Visseriigen harsamtliga beräkningar i denna promemoria gjorts med stor försiktighet, men ivart fall de högre sparalternativen innebär att mycket stora besparingar skalluppnås på kort lid. Det är därför realistiskt alt räkna med en viss reduktionav effektiviteten i förhållande till vad som gälter . Denna reduktion har i följande sammanställningar sattstill . 5.3.5 Energiåtgång för framstäUning av produkter för energisparande åigärder Flera av de remissinstanser som yttrat sig överplanverkets preliminära rapport har påpekat vikten av att känna till vilkamängder energi som åtgår för framställning av byggmaterial, ulruslning förinstallationer, transporter och byggproduktion. Denna energiåtgång skallnaturligtvis ställas i relation till den energibesparing som åstadkommes medåtgärderna. har i den slutliga rapporien utfört beräkningarav energiålgängen vid materialframställning, transport och byggproduktion förnågra åtgärder. Energiåtgången har sedan jämförts med den möjliga energibesparingenmed åtgärderna. Av dessa beräkningar drar verket slutsatsen att energiåtgången,för att genomföra åtgärderna, motsvarar 1,0 - 1,5 96 av den energibesparingåtgärderna medför under byggnadens återstående livslängd. Prop.1977/78:76 337 Dengenomsnitttiga återstående livslängden för åtgärdad byggnad anger verket till40 år. Det innebär att den energiförbrukning som krävs för att genomföra en ålgärd,är inbesparad . Vadsom sålunda anförts utgör emellertid endasten partiell analys. Fören tolalbedömningerfordras också kännedom om vilken energiåtgång som blivit följden, om deresurser som här fömtsätts uinytias för energisparande åtgärder, i ställetanvänts för andra ändamål. Underiag för en sådan' totalanalys finns intetillgänglig. 5.4Sammanställning av besparingsmöjligheter, investeringsutgifter samt underhålls-och driftkostnader De idenna promemoria beräknade sparmöjligheterna inom varje åtgärdsområde, harsammanställts i tabell 5.1. Av tabellen framgår att sparmöjligheterna räknatsom nettoenergi i alternativ I uppgår till /år, i alternativ II till /år,i alternativ III till /år och i alternativ IV till 48TWh/år. Itabellen redovisas också erforderiiga investeringsutgifter dels exkl., delsinkl. renoveringskostnader (jämför kap. 3 och 4). Dessa är 10 resp. 12miljarder kr. i alternativ 1,21 resp. . i alternativ II, 33 resp. . i altemativ III och 58 resp. 73 miljarderkr. i alternativ IV. Samtliga investeringsutgifter är angivna exkl.mervärdeskatt och i prislägel första kvartatet 1977. Slutligenkan ur tabellen utläsas beräknade underhållskostnader för de olika alternativeni milj. kr. Somredogjorts för tidigare är den högsta besparingskostnaden /kWh ialternativ I, /kWh i alternativ II, 10öre/kWh i alternativ III och /kWh i alternativ IV. Deundantag som gjorts är motiverade av att om övriga effekter av åtgärdeninräknats skulle besparingskostnaden understigit dessa gränser. I figur 5.1 harförhållandet mellan den högsta besparingskostnaden och besparingåskådliggjorts. 1 figurerna 5.2 och 5.3 kan erforderiig investering för aktuellbesparing avläsas, medan i figur 5.4 underhållskostnaden vid olika besparingarkan utläsas. 22 1977/78. Med effeki på besparingarna 21 D:o men investeringarna inkl, re-nov,kostnader 21 B= besparing i TWh I= investering i miljarder kr, U= underhåll i milj. kr./år Följandeexempel belyser hur diagrammen kan användas. Antagatt den högsta besparingskostnad (marginell besparingskostnad) som kanaccepteras är /kWh. Den möjliga besparingen blir då enligt figur 5.1 26 TWh/år.Ur figur 5.2 utläses då alt den erforderiiga investeringen är . (i figur 5.3 totala investeringsulgiften ,). På samma sätterhålls urfigur 5.4 underhållskostnaden för en besparing om /år till 130miljoner kr. Itabell 5.2 har besparing, investering och underhållskostnad avlästa urfigurerna 5.1-5.4 sammanställts. n.f: S: -« V) O C\J c/3 M « 2 o, c Prop.1977/78:76 341 Tabell 5.2 Besparing, investeringsutgifter samtunderhållskostnader vid varierande marginell besparingskostnad milj, kr,/år ' Beräknade exempel, övriga approximativt utlästa ur figur5,1-5,4, 1den följande texten kommenteras sammansättningen av åigärder,besparingsmöjligheter, investeringsbehov osv., för respektive alternativ. IalternativI är sparmöjligheterna beräknade till /år till en investeringsutgift av10 miljarder kr. Med en underhållskostnad på totalt 76 milj. kr. per årberäknas medelbesparingskostnaden för alternativet till /kWh. Det totalainvesteringsbehovet vid genomförandet är . Alternativ11 innebär en möjlig besparing på 32TWh/år till en investeringsutgift av 21miljarder kr., eller en ökning från det förra alternativet med /år och 11miljarder kr. Underhållskoslnaderna ökar med 144 milj. kr. Den totala besparingskostnaden för alternativ II blir 4,4öre/kWh. Del totala investeringsbehovet är . Alternativ111 innebär att den möjliga nettoenergibesparingen ökar med /år till /år.Investeringsbehovet ökar med . titt ,Den totalainvesteringen är . Underhållskostnaderna i alternativ III ärberäknade till 272 milj, kr,/år. Den genomsnittliga besparingskostnaden förheta alternativet blir /kWh. Ialternativ IV utgör den möjUga besparingen 48TWh/år till en invesleringsulgiftav . Underhålls- och driftskostnader har ökat och utgör i deltaalternativ 370 milj. kr. efler tioårsperiodens slut. Med dessa siffrorblir den genomsnittliga besparingskostnaden /kWh. De lotala sparmöjligheternahar således ökat med /år, medan investeringsbehovet ökat med 25 miljarderkr. Den totala investeringsutgiften är . Prop.1977/78:76 342 1tabell 5.3 visas den procentuella fördelningen av besparingsmöjligheterna inomolika lokaltyper. Besparing (TWh/åri 10(48 96) 9(43 96) 2( 9 96) 17(55 96) 11 (35 96) 3(10 96) 22 (57 96) 13(33 96) 4(10 96) 27(57 96) 15(32 96) 5(11 96) Avtabell 5.3 framgår att i det lägsta atternativet är besparingsmöjligheternaungefär lika stora i lokaler som i bosläder. I de högre alternativen harbesparingsmöjligheterna i bosläder bedömis vara större än i lokaler. Anledningentill denna förändring är framför alll att finna i fördelningen mellanbyggnadstekniska och installationstekniska åtgärder. Flertalet av de installationstekniskaåtgärderna har låg besparingskostnad, varför dessa dominerar i alternativ därhög lönsamhet krävs. Byggnadstekniska åigärder å sin sida har en någol högrebesparingskostnad, men kan medföra större totala besparingar. 1lokaler och industrins byggnader finns större möjligheter att göra besparingargenom installationslekniska åtgärder än i bostäder. Särskilt inom områdetventilation, där oftenlliga och övriga lokaler ofta har stora luftbe-handlingsinstaltationersom är i behov av injustering. Itabell 5.4 visas fördelningen mellan byggnadstekniska och instaltationstekniskaåtgärder, TabeU 5.4 Fördelning av besparingsmöjligheter ochsamhällsekonomiska investeringsutgifter mellan byggnadstekniska ochinstallationstekniska åtgärder. Alll Alt 11 Alt 111 Alt IV TWh mil- TWh mil- TWh mil- TWh milper jarder per jarder per jarder per jarder år kr. år kr, år kr, år kr. 8.5 6,9 14,0 14,8 18,5 24,0 23.9 41,9 (40 96) () (44 96) () () (73 96) (51 96) (74 96) 12,7 2,9 17,6 6,4 20.1 8,9 23,2 14,9 (60 96) () (56 96) () () (27 96) (49 96) (26 96) Avtabell 5.4 framgår att installationstekniska åtgärder kräver avsevärt lägreinvesteringar per insparad energienhet. Om inte besparingskostnaden voreavgörande för inplaceringen i olika alternativ, utan i stället investeringarna,skulle en helt annan fördelning mellan byggnadstekniska och instaltationstekniskaåigärder erhållas. Besparingsmöjligheternahar ovan redovisats i enheten terawattimmar. Enheten ton-olje-ekvivatent (toe),som ungefär motsvarar förbränningsvärmet hos olja, används bl, a. vidredovisningar av energibalanser inom och (lEA).Ett toe motsvarar ca ]l,6MWh, dvs. en TWh motsvarar förbränningsvärmet hos86300ton olja. Verkningsgradeni uppvärmningssystem efter åtgärder har ovan angivits till 80 96. Det innebär attbruttobesparingen kan beräknas till i alternativ I /år, i alternativ II 39TWh/år, i alternativ III /år och i alternativ IV /år.Om alla besparingar görs i olja kan oljeminskningen beräknas till 2,3 miljonerton i alternativ I, i alternativ II, 4,1miljoner ton i alternativ III och i alternativ IV. Deolika åtgärdernas besparingsmöjligheter i bostäder framgårav tabell 5.5. Därredovisas även investeringsbehov och underhållskostnader. Tabell 5.5 Besparingsmöjligheter i bostäder B = besparing i TWh 1 = investering i miljarder kr. U = underhåll i milj. kr,/år Avtabell 5,5 framgår att det är möjligt att spara /år i alternativ /åri alternativ II, /år i alternativ III och /år ialternativ IV efter en tioårsperiod i bostäder. Debyggnadstekniska åtgärderna - värmeisolering, fönsterbyte och fönsterrenovering samt olika Prop.1977/78:76 344 tälningsåtgärder- utgör /år eller av de totala besparingarna i alternativ I.Den byggnadstekniska andelen är i samma slorieksordning i de högrealternativen. I alternativen I och II är det ålgärden tätningsom bidrar med de största besparingarna medan i de högre alternativenvärmeisolering för större betydelse. Besparingarnapå installationssidan utgör drygt en tredjedel av de lotala besparingarna. Destörsta besparingarna görs inom området styr- och reglersystem. Åtgärder inomventilationsområdet har relativt liten omfattning i bostäder. Slutligenkan energibesparingar i befintliga bosläder erhållas med nya lokalaenergikällor, främst sotvärme. I alternativ 111 ingår ett lillskotl från solvärmlvarmvatten. I atternativ IVhar vi ett tillskott påuppvärmningssidan av solenergi. Investeringsbehovetför att genomföra dessa åtgärder i det befintliga bostadsbeståndet är 6miljarder kr. i alternativ 1, . i alternativ II, . i alternativ III och . i alternativ IV. Detantal lägenheter som berörs av olika typer av energisparande åtgärder redovisasi tabell 5.6, Tabell 5.6 Åtgärdade lägenheter i 1 OOO-tal under entioårsperiod enligt denna S = Småhus, F = Flerbostadshus 5.4.3Besparingsmöjligheter i övriga lokaler Påsamma sätt som för bosläder, redovisas i tabell 5.7 besparingsmöjligheter,investeringsbehov och underhållskostnader för energisparande åtgärder i övrigalokaler. Tabell 5.7 Besparingsmöjligheter i offentliga och övrigalokaler Med 90 96 effekt på B = besparing i TWh I = investering i miljarder kr. U = underhåll i milj. kr,/år Avtabell 5.7 framgår att det är möjligt att spara /år i alternativ 1, /åri alternativ II, /år i alternativ III och /år i altemativIV efter en tioårsperiod i lokaler. Fördelningenmellan besparing genom byggnadstekniska och installationstekniska åtgärder ärhelt olika i bostäder och lokaler. De byggnadstekniska åtgärderna svarar för22 % av besparingarna i alternativ 1 och för i de högre alternativen ilokaler. Totalt sett innebär det besparingar på mellan 2 och /år, Avdessa svarar åtgärden tätning för de största besparingarna. En av anledningarnatill att värmeisolering inte medför de största besparingarna är att dennaåtgärd innebär största utseendemässiga förändring, och att möjlighelerna attförändra lokalers fasadutformning har i denna promemoria bedömis mindre än ibostäder, Instatlationstekniskaåtgärder för större betydelse än byggnadstekniska åtgärder i lokaler. 1 siffrorinnebär det /år i alternativ 1 och /år i alternativ IV. I samttiga alternativen dominerar åtgärder inom området ventilation. Investeringsbehovetför att erhålla dessa besparingar i lokaler är , i altemativ 1, 6miljarder kr, i alternativ II,, i altemativ 111 och 14miljarder kr. i alternativ IV. Denlokalvolym som berörs av olika typer av energisparande åtgärder redovisas itabell 5,8, Tabell5.8 Åtgärdade lokaler' i miljoner m? ' exkl,industrins lokaler men inkl, industrins kontorsbyggnader 5.4.4Besparingsmöjligheter i industrins byggnader Besparingsmöjligheteretc, i industrins byggnader framgår av tabell 5,9. Tabell 5.9Besparingsmöjligheter i industrins byggnader B = besparing i TWh 1 = investering i mil U = underhåll i milj. kr,/år Avtabell 5,9 framgår att sparmöjligheterna i industrilokaler är i alternativ I /år,i alternativ II /år, i alternativ /år och i alternativIV /år, I satnlliga allernaliv dominerar instatlationstekniskaåtgärder. En anledning till att de byggnadstekniska åtgärderna inte medför såstora besparingar i de lägre alternativen är att dessa åtgärders livslängd har Prop.1977/78:76 347 bedömtsvara kortare i induslrins lokaler än i övriga byggnadstyper. Det gör altbesparingskostnaden ökar. Värmeisolering är dock del åtgärdsområde som fr. o, m,alternativ III ensamt innebär de största besparingsmöjligheterna. Det är dåsärskilt värmeisolering av takkonstruktioner. De installationslekniskaåtgärderna svarar tolall för av besparingarna i alternativ I, 65 96 ialternativ II samt ca 55 96 i alternativen 111 och IV. Investeringsbehovetför att genomföra dessa åigärder i industrins byggnader har beräknals lill ialternativ , i alternativ II till 2miljarder kr., i alternativ III till . och i altemativ IV till5 miljarder kr.. Den lokatvolymi industribyggnader som berörs av olika typer av energisparande åtgärderredovisas i tabell 5.10, Tabell5.10 Åtgärdade industrilokaler' i miljoner m' byggnadsvolym exkl,industrins kontor 5.5Beräkningarnas osäkerhet, besparingsmöjligheter vid andra förutsättningar Deberäkningar som redovisats i kapitel 4 är naturiigtvis behäftade med viss osäkerhet.I detta avsnitt görs en analys av hur känsliga beräkningama är för förändringari förutsättningarna. Vid denna analys har investeringsutgifterna förutsattsoförändrade . Omosäkerheten i bedömda sparmöjligheter inom varje åtgärdsområde antages vara ±10 96 blir även det totala felet 10 96. Ikapitel 3 anges vilket värmeförbrukningslal som läggs titt grund förberäkningarna. Detta beror av ett fiertal faktorer, bl, a, inomhuslemperaturen.Ett högre värmeförbrukningslal innebär större besparingsmöjligheter utan attutgifterna förändras. Om värmeförbrukningstalet antas förändrat med ± 10 000gradtimmar ändras den beräknade besparingen med ± /år i alternativ 1,med ± /år i altemativ II, med ± /år i alternativ 111 och med ±3,/år i alternativ IV. 1977/78:76 348 Somframgår av tidigare redovisning (avsnitt 4.6) är inomhuslemperaturen med slorsannolikhet så hög att den kan sänkas utan att några andra åtgärder vidtas. Ensådan temperatursänkning uppnås utan kostnad. Om en temperatursänkning på TC anlageskomma till slånd blir besparingarna /år större än vad kalkylen utvisarutan att kostnadema ökar. Förändringen inträffar oberoende av sparalternativ, Iberäkningarna av sparmöjligheter med värmeisoleringsåtgärder, ingår bedömningarav förändringen i k-värde. Dessa är beroende av dels k-värdet före åtgärder,dels av tilläggsisoleringens värmemolstånd. Besparingseffekten avvärmeisolering är direkt proportionell mot den uppnådda k-värdesförändringen.En felaktig l)edömning av k-värdesförändringen med 5 96 innebär att felet i beräkningamaav besparingarnas storlek blir ± /år, ± /år, ± /år och ±0,/år i de fyra sparalternativen. Effektenav förändringar i förutsättningarna om ränta och energiprisökning blir beroendeav åtgärdens livslän,gd och eventuell förekomst av underhåtls-ochdriftskostnader. Under antagande om oförändrade investeringsutgifter ochbesparingar samt oförändrade åtgärder kan besparingskostnadens känslighet förvariationer i kalkylränta (r) och energiprisökningstakt (q) beräknas, 1 dennapromemoria är beräkningarna utförda med r =4 96 och q 2 96. Medberäkningsförutsättningen r = 6 96 och q = O 96 ökar besparingskostnaden ialternativ 1 titt /kWh, i alternativ 11 lill /kWh, i alternativ111 till /kWh och i atternativ IV till27,/kWh. Medr = 2 96 och q =4 96 m i ns ka r besparingskostnaden till /kWh ialternativ 1, till /kWh i alternativ II, till /kWh i altemativIII och till /kWh i alternativ IV. Medellivslängdenför åtgärderna inom resp. alternativ utgör ett vägt genomsnitt av de ingående åtgäidernaslivslängder. Dessa har vägts med hänsyn till besparingarnas storiek. Deuppgifter om osäkerheter som angetts ovan kan inte adderas. Del är inte helleravsikten med sammanställningen. 6Sammanfattande jämförelse med planverkets rapport Dejämförelser mellan alternativen och planverkets bedömningar som gjorts itidigare kapitel är grundade på verkets slutiiga rapport. Efter det planverketden till överiämnade sin slutligarapport, har verket under hand meddelat att vissa korrigeringar gjorts irapporten. Dessa ändringar har övetiämnats till medskrivelse , och avser följande åtgärder: t.Förbättringar av enkelt slag i lokaler. Tilläggsisolering av tak.Besparingsmöjligheterna skall vara (i stället för ), Prop.1977/78:76 349 Förbättringar av mer omfattande slag i lokaler. a) Tiltäggsisolering avytterväggar. Besparingsmöjligheterna skall vara (i stället för )och investeringsutgiftema . (i stället för . b) Tilläggsisolering av fönsteretc. Besparingsmöjligheterna skall vara (i stället för ) ochinvesteringsutgiften , (i stället för . Iföljande sammanställningar har hänsyn tagits till planverkets ändringar, Planverketredovisar i sin slutliga rapport fyra olika åtgärdsgrupper. Verkets förstagrupp omfallar åtgärder för "förbättrad drift och skötsel", grupp tvåomfattar åtgärder för "injustering och underhåll", grupp tre avser "förbältringav enkelt slag" och grupp fyra avser "förbättring av mer omfattandeslag". Planverketanger de totala sparmöjligheterna till /år brutto, Investeringsulgiften exkl,yiskiklskoslnaden anger verket till , och inkl.ytskiktskostnader (enligt bilaga 3 till planverkets rapport) till 108 miljarderkr. Somtidigare framhållits så har avsikten med planverkets rapport inte varil att klariäggabesparingsmöjligheter och kostnader för alternativa ambitionsnivåer. Verketsuppgifter om besparingar och kostnader för de fyra olika åtgärdskategoriernakan därför inte jämföras med alternativen I-IV i denna promemoria. I gruppen"injustering och underhåU" ingår t. ex. även dyra åtgärder med små besparingsmöjligheter.Vidare ingår i verkets övriga grupper åtgärder som inte tagits med ens ialternativ IV i denna promemoria på grund av lönsamhetsskäl.Dessa åtgärder har emellertid relativt liten omfattning. Bedömningarnai denna promemoria har gjorts mot bakgrund av planverkets uppgifter angåendeenskilda lyper av energisparande åtgärder. Vae separat åtgärd har bedömts medutgångspunkt från planverkets grundmaterial och remissuttalandena rörandeplanverkets preliminära rapport. Beräkningarna av hur sammanlagda besparingaroch kostnader förändras med stigande ambitionsnivå har därefter huvudsakligengjorts mot bakgrund av en samhällsekonomisk lönsamhetskalkyl. Ävenom det således inte är möjligt att dra direkta slutsatser av en jämförelsemellan de sammanlagda besparingarna och kostnaderna i alternativen I-IV medplanverkets uppgifter, så kan det ändå finnas anledning att redovisa ensammanställning av uppgifterna i denna promemoria och planverkets uppgift omtotala sparmöjligheter och investeringsutgifter, Idenna promemoria redovisas i atternativ IV totala sparmöjligheterpå /år brutto. De samhällsekonomiska utgifterna har beräknats titt 64 1977/78:76 350 medan totalutgiflen beräknats till , I alternativ IV redovisasockså en underhålls- och driftkostnad på ca 410 milj. kr/år.. Skillnadenmellan de sparmöjligheter som planverket anger som totalt möjliga ochalternativ IV i denna promemoria är således /år bmtto, medanskillnaden i totala invesleringsutgifler är . 1 avsnitt 5,4visas i figur 5,3 det i promemorian beräknade sambandet mellan besparingensstorlek och erforderlig investering. Av figuren framgår att investeringsutgiftenökar snabbare än besparingen.