prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 1 800 personer X , skall kunna uppnås.SÖ framhåller också att verket finner det angeläget att förordningen (1977:461) om statsbidrag till kontakttolkutbildning ändras så att utbildningen inteknyts till antalet personer utan till antalet utbildningsplatser per budgetår. Kostnaden förstudietimme vid tolkundervisning i studiecirkel har, enligt SÖ, tidigareberäknats med utgångspunkt från kostnaden för studietimme vid undervisning istudiecirkel för invandrare i svenska språket, dvs. För /79 beräknasden genomsnittiiga kostnaden för undervisning i svenska språket m. m. till . SÖhar räknat med samma höjning för tolkundervisning i studiecirkel. Liksom iskrivelse anser SÖ att handledarutbildningen (2) skallbedrivas av fortbildningsavdelningen i , numera administrativt knutentill länsskolnämnden i men vad ledning av verksamheten m. m.beträffar direkt knuten tUl SÖ. Genom sinlånga erfarenhet av utbildning av cirkelledare för studiecirklar isvenska för invandrare och av samarbete med studieförbund och folkhögskolortorde fortbildningsavdelningen vara väl lämpad för denna uppgift. Enledningsgmpp för verksamheten kommer att finnas inom SÖ med representanter förutbildningsanordnama, fortbildningsavdelningen i och tolkarna. Förfortbildningsavdelningens administrativaarbete räknar SÖ med . Beloppen förframtagning av studiematerial, administrativa och pedagogiska merkostnader föranordnarna och information har uppräknats med hänsyn till kostnadsökningen.Beträffande studiematerial kan nämnas, att ordlistorna kommer att behöva utökasoch framställas på ytterligare ett antal språk. Den redan påbörjade pedagogiskaomarbetningen av det befintliga basmaterialet bör, enligt SÖ, fortsätta ävenunder /79. SÖ räknar med någon minskning av denfast anställda personalen inom verket genom att SÖ inte längre direkt anordnar kurser. Med hän syn till att verksamheten fortfarande måste sägas vara under uppbyggnad under /79 anser SÖ det angeläget att viss expertis får anställas. I det föreslagna beloppet, , har även inräknats kost nader för de av regeringen den 5 maj 1976beslutade grupperna. Vidare harupptagits ett belopp, , för expenser bl. a. för datakostnader. SåvälSÖ som departementschefen har tidigare understrukit att i 1977/78:100 BUaga 12 599 all tolkutbildning måste ingå godorientering om sociala, kulturella och politiska förhållanden i såvälinvandrarnas hemland som i . Därförfinner SÖ det angeläget, att möjlighet i viss utsträckning bereds tolkar attdelta i utbildning i hemlandet. beräknar SÖ för ändamålet. SÖ:sförslag att samtliga kostnader för utbildningen av kontakttolkar skall belastadetta anslag medför att anslaget ökar från . Utbildning avkontakttolkar förekommer . Arbetsgmppen förinvandrarfrågor inom dåvarande inledde enförsöksverksamhet i syfte att ge fortbildning åt redan verksammainvandrartolkar. övertog denna verksamhet och överfördes den tillskolöverstyrelsen (SÖ). Försöksverksamheten har bedrivits dels somintensivkurser på internat, dels som studiecirklar. Av den plan förutbildning av kontakttolkar som SÖ presenterade framgick att behovet avutbildning av kontakttolkar omfattar ca 7 200 personer. Utbildningen borde dockenligt SÖ genomföras , och för varje tolk i genomsnittomfatta två huvudområden. Kontakttolkens verksamhet omfattar följandehuvudområden, nämligen socialtolkning, sjukvårdstolkning, arbetsplats- ocharbetsmarknadstolkning samt rättstolkning. 1976/77:100 bil. 12 s. 455 har jag beräknat medel för iitbild-ning av ca 1 800kontakttolkar under /78, så att varje tolk i genomsnitt fårutbildning inom två huvudområden. Jag förordar nu att antalet kontakttolkar somskall utbildas under /79 skall vara oförändrat, dvs. För studiecirklarberäknade jag att ett särskilt bidrag på . skulle utgå från dettaanslag, utöver det statsbidrag som utgår för allmänna studiecirklar utantilläggsbidrag från anslaget Bidrag till studiecirkelverksamhet. Förfolkhögskolekurser beräknade jag att ett särskilt bidrag på 1,1 lärartimmarskulle utgå från detta anslag, utöver det statsbidrag som utgår förfolkhögskolekurs från anslaget Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. För budgetåret1978/79 föreslår SÖ att samtliga kostnader för utbildning av kontakttolkarskall belasta detta anslag. SÖ:s tidigare förslag att utbildningen av gmppenkontakttolkar borde kunna genomföras och att endastmerkostnadema skall belasta detta anslag bör enligt min mening äga giltighetunder hela fyraårsperioden. Jag beräknar därför även under /79medel för denna utbildning från tre anslag, nämligen Bidrag tillstudiecirkelverksamhet. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. och Bidragtill kontakttolkutbildning. Jag är inte heller beredd att tillstyrka SÖ:sförslag om att utbildningen fort- 1977/78:100 Bilaga 12 600 sättningsvis inte skall knytastill antalet personer utan till antalet utbildningsplatser per budgetår. Under innevarande budgetår utgör bidraget perstudietimme vid tolkundervisning i studiecirkel . -|- . Den första delen av bidragsbeloppet, dvs. är detbidrag som utgår för allmänna studiecirklar utantilläggsbidrag. Jag vill här endasterinra om att jag i det föregående, under anslaget Bidrag tillstudiecirkelverksamhet, förordat en höjning av statsbidraget till allmännastudiecirklar med . och att denna höjning även gäller destudiecirklar som anordnas inom tolkundervisningen. En förutsättning föratt utbildningen av kontakttolkar skall kunna genomföras i den takt SÖföreslagit är att det finns tillgång till utbildade handledare. Dessahandledare saknar i stor omfattning erfarenhet från folkbildningsarbete och hardärför stort behov av utbildning. En stor andel av handledarutbildningen äratt betrakta som grundutbildning. I budgetpropositionen avseende budgetåret1977/78 (prop. 1976/77: 100 bil. 12 s. 455) påpekade jag attutbildningsanordnama själva skall ha möjlighet att formulera de krav påönskade kunskaper och egenskaper som skall ställas på handledarna med hänsynhärtill. De utbildningsanordnare som själva vill svara förhandledarutbildningen bör beredas tillfälle att göra det. Jag beräknarmedelsbehovet till oförändrat belopp, dvs. I likhet med SÖ anser jag att ordUstorna kommeratt behöva utökas och framställas på ytterligare ett antal språk. Förframtagning av studiematerial beräknar jag ett totalt medelsbehov av 115 500kr., dvs. en ökning med . För administrativaoch pedagogiska merkostnader för anordnarna beräknar jag i likhet med SÖ en ökning av bidraget med . Det är av storbetydelse att informationen om utbildningen av kontakttolkar når de personer somär intressanta ur rekryteringssynpunkt. Medelsbehovetför informationsåtgärder beräknar jag skall öka med . Jag beräknarkostnaden för personal, resor och expenser till sammanlagt . n. inte beredd att tillstyrka SÖ:s förslag om medel för tillkallande avexpertis. Jag är inte heller beredd att tillstyrka förslaget om att låtatolkar delta i utbildning i hemlandet. (6 och 7) Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidragtill kontakttolkutbildning för /79 anvisa ett förslagsanslag av3 . 1977/78:100 BUaga 12 601 Den 30september 1975 tillkallade dåvarande chefen för tiosakkunniga för att utreda det studiesociala stödet. De sakkunniga, som antognamnet studiestödsutredningen (U 1975: 16), har till regeringenöverlämnat ett principbetänkande (SOU 1977: 31) Studiestöd Altemativautvecklingslinjer. I betänkandet diskuteras olika alternativa utvecklingslinjerför studiehjälps- och studiemedelssystemen. Betänkandet har under höstenremissbehandlats. Studiestödsutredningenvisar hur sociala och ekonomiska faktorer fortfarande påverkar valet mellanutbildning och arbete samt valet mellan olika typer av utbildningar.Utredningen konstaterar att de för elevernas framtida utbildning ochyrkesverksamhet avgörande valen till stor del sker redan i . Densociala bakgrunden påverkar valet av kurseroch tillvalsämnen på högstadium och sedan direkt eller Indirektvalet av utbildning på gymnasial nivå och senare högskolestudier,övergången till högskolestudier är således ofta enbart det sista steget i enurvalsprocess som sker fortlöpande under elevernas väg genom helautbildningsväsendet. Studiestödsutredningenanser det angeläget att en kraftig förbättring kommer till stånd avstudiestödet för i första hand ungdomar i gymnasiala studier. Stödet bör,enligt utredningens mening, utformas så att det blir störst för de grupper varsutbildningsval påverkas negativt av ekonomiska förhållanden. För dessaelevgrupper är det angeläget att försöka skapa ekonomiska möjligheter till ettmer förutsättningslöst utbildningsval. Utredningenkonstaterar att den åldersgräns som dragits mellan studiehjälps- ochstudiemedelssystemen tidigare sammanföll med myndighetsåldern, dvs. 20 år.1974 sänktes myndighetsåldern till men den studiesociala gränsenbibehölls. Studiestödsutredningendiskuterar tre olika förslag till framtida gränsdragning mellan studiehjälps-och studiemedelssystemen. Det förstaförslaget innebär studiehjälp till och därefter studiemedel, det andraförslaget innebär studiehjälp till , därefter ett nytt särskiltstudiesocialt stöd för 1819-åringar och därefter studiemedel, medan dettredje förslaget innebär studiehjälp till och därefter studiemedel. Utredningenmenar att framför allt två principer bör läggas till grund för den framtidagränsdragningen. För det första bör myndighetsåldern 1977/78:100 BUaga 12 602 utgöra den gräns efter vilken detskall vara möjligt att med hjälp av det statliga studiestödet självfinansiera sina studier. För det andra bör de ungdomar som kommer från hem medsvag ekonomi inte behöva skuldsätta sig, i varje fall inte i högre utsträckningän , för att skaffa sig en gymnasial utbildning. Med ledning avbl. a. dessa principer föreslår utredningen att gränsen mellan studiehjälps-och studiemedelssystemet även i fortsättningen dras vid . Utredningenföreslår emellertid att myndighetsåldern får utgöra den gräns istudiehjälpssystemet vid vilken den studerande får lyfta så stort sammantagetstudiesocialt stöd att det räcker för att på egen hand finansiera studierna.Samma maximala studiestöd som i studiemedelssystemet bör således kunna utgåtill den som fyllt . Utredningen föreslår att detta åstadkommes genom attden som är myndig ges rätt att utnyttja de återbetalningspliktigastudiemedlen i den utsträckning som krävs för att fylla ut skillnaden mellanstudiemedelssystemets maximibelopp och det icke återbetalningspliktiga bidragsom kan utgå i studiehjälpssystemet. Utredningen föreslåratt rätten att utnyttja återbetalningspliktiga studiemedel istudiehjälpssystemet för den som fyllt och läser i gymnasial utbildningskall införas som ett provisorium . Reformen beräknaskosta ca 56 milj. kr. Studiestödsutredningenhar i sina överväganden om det framtida studiehjälpssystemet sökt ge en totalbild av samhällets stöd till familjer med bam i gymnasieskoleålder.Utredningen konstaterar att det, på grund av de olika åldersgränserna isamhällets familjepolitiska stöd, uppstår besvärliga tröskeleffekter ibarnfamiljernas ekonomi. För att motverkadessa tröskeleffekter föreslår utredningen ett antal förändringar i detfamiljepolitiska stödet utanför studiehjälpens område. Utredningen föreslår bl.a. att bidragsförskott och barnpension från folkpensioneringen får utgå sålänge studiehjälpsförmånerna utgår, dvs. längst tills dess att den studerandefyllt . Utredningen föreslår vidare att det statiiga bostadsbidragetupphör att utgå till den som får studiehjälp och att en fortsatt samordning avdet statskommunala bostadsbidraget och studiehjälpen skall finnas. Mot denna bakgrunddiskuterar utredningen olika tänkbara förändringar i studiehjälpssystemet. Utredningen framlägger trealternativa förslag i fråga om studiehjälp. Enligt det första alternativet fårgrunden till nuvarande studiehjälp ligga fast men de inkomstprövade stöden ökasväsentiigt, enligt det andra förstärks det generella stödet istudiehjälpssystemet (dvs. studiebidraget) och de inkomstprövade stödenbortfaller, enligt det tredje utgår ett beskattat studiebidrag och deinkomstprövade stöden bortfaller. Utredningen anser att de sammanlagda förmånersom 1977/78:100 Bilaga 12 603 skall kunna utgå för de mestbehövande ungdomarna i studiehjälpssystemet skall kunna konkurrera medarbetsmarknadsutbildningens utbildningsbidrag för ungdomar . Dettabidrag utgår med . Det innebär att deframtida studiehjälpsförmånerna för de mest hjälpbehövande bör utgå medytterligare ca . för att nå samma nivå som utbildningsbidragetefter skatt. Eftersom emellertid kostnaden för en sådan reform skulle bli ansenlig har utredningen även räknat med ett antallägre nivåer på det framtida studiestödet. Utredningen visar att om det framtidastudiehjälpssystemet utvecklas enligt det första alternativet fårsamhället antingen acceptera att de s. k. marginaleffekterna blir höga inormala inkomstlägen eller att även höginkomsttagare får del av stödet. mening är den sistnämnda effekten att föredra. Omstudiehjälpen utvecklas enligt det andra alternativet uppnås ett system som ärenkelt att administrera och lätt att överblicka. Dessutom uppstår inga problemmed höga s. k. marginaleffekter. detta system är emellertid attkostnaderna för samhället blir ansenliga, om det framtida studiestödet skallligga på en sådan nivå som utredningen har förordat. Om studiehjälpenutvecklas enligt det tredje alternativet uppstår samma effekt. Stödet utgårtill alla familjer med barn i gymnasiala studier. En förstärkning av denstorleksordning som utredningen finner erforderlig blir därför mycket kostsam. Även påstudiemedelsområdet diskuterar utredningen alternativa utvecklingsmöjligheter.Utredningen presenterar här tre huvudförslag. Enligt det förstaförslaget utgår hela studiestödet som bidrag, dvs. en form av studielön. Enligt det andraförslaget utgår stödet i form av ett studielån på vars återbetalningspliktigadel betalas ränta som får dras av vid inkomsttaxeringen. Enligt det tredjeförslaget bibehålls nuvarande studiemedelssystem med vissa förändringar. Studielönesystemetär i korthet konstmerat så att i botten finns ett grundbelopp på . imånaden före skatt, dvs. netto ungefär vad som utgår i studiemedel . Allastuderande som kan visa upp godtagbara studieresultat är garanterade dettagrundbelopp. Den som tidigare haft förvärvsinkomster över grundbeloppet får enstudielön som ersätter inkomstbortfallet upp till 3 500kr. före skatt, dvs. ungefär vad som maximalt kan utgå iutbildningsbidrag inom arbetsmarknadsutbildningen. Merkostnaderna för studielönealternativeti förhållande till nuvarande studiemedelssystem beräknar utredningen till ca1,. vid oförändrat studerandeantal, ca . vid en50-procentig ökning och . 1977/78:100 Bilaga 12 604 fördubbling av antalet studerandemed studiestöd. Studielånealternativetskiljer sig från nuvarande studiemedelssystem bara genom att det ärräntebärande i stället för att räknas upp med ett särskilt regleringstal, ochatt denna ränta är avdragsgill vid inkomstbeskattningen. De jämförelser mednuvarande system som utredningen presenterar visar att studielånealternativetär fördelaktigare än nuvarande system i återbetalningshänseende först när denbeskattningsbara inkomsten överstiger . Räntan har dåförutsatts uppgå till 8 resp. . För återbetalningsskyldiga med inkomsterdärunder blir studielånet oförmånligare än nuvarande system ju lägre inkomstdesto mer oförmånligt. I utredningenstredje förslag skisseras olika förändringar i nuvarande studiemedelssystem.Utredningen diskuterar dels en höjning av totalbeloppet från nuvarande 140till 150 resp. av basbeloppet (från . för ett helt läsår räknat efter basbeloppet för , . ), dels en höjning av bidragsdelen som utgår med . dvs.14 % av de totala studiemedlen till en fjärdedel resp. en tredjedel avtotalbeloppet. Effekterna av dessa förändringar redovisas för olikastuderandekategorier. Likaså analyseras effekterna av en beskattning avbidragsdelen. Enligt utredningens beräkning skulle en höjning av totalbeloppettill av basbeloppet innebära att studiemedlens köpkraft återställdestill den nivå de hade när systemet infördes . En höjning till av basbeloppetskulle betyda att de studerande fick del av samma standardförbättring somandra jämförbara grupper i samhället. Kostnaderna för enhöjning av totalbeloppet till de nämnda nivåerna skulle bli ansenliga.Utredningen har räknat med en merkostnad i förhållande till nuläget på ca 140resp. 630 milj. kr. med oförändrat antal studiemedelstagare. Med hänsyn bl. a.härtill är det enligt utredningens mening motiverat att, utöver en vissgenerell höjning, också överväga en höjning som endast tillkommer vissastuderandegrupper med större behov än andra. En höjning avtotalbeloppet medför en ökad skuldbörda om inte reglerna för återbetalningändras och/eller bidragsdelen höjs. När det gäller återbetalningsreglerna bör,enligt utredningen, i första hand avgiftsgränsen höjas och reglerna förmaximal avgift ändras. Utredningen belyser likaså effekterna av bl. a. enförlängning av återbetalningstiden. Slutligen tarutredningen upp en rad andra frågor inom ramen för det studiesociala stödet.Bl. a. föreslår utredningen att kommunerna får ett både sakligt ochekonomiskt ansvar för att ungdomar som bedriver gymnasiala studier beredstillfredsställande inackordering eller skolskjuts. På studiemedelsområdetdiskuteras bl. a. utformningen av den särskilda ersättningen till dehögskolestuderande som har merkostnader vid studiepraktik m. m. 1977/78:100 BUaga 12 605 Det studiesocialasystemet omfattar tre huvudområden, studiehjälp till yngre elever i gymnasial utbildning, studiemedel till äldre eleveroch studerande i högskolan samt vuxenstudiestöd till vuxna med kort grundutbildningoch flerårig yrkeserfarenhet. Studiehjälpen utgåri form av studiebidrag, rese- och inackorderingstillägg, inkomst- ochbehovsprövat tillägg samt återbetabiingspliktiga studiemedel. Studiemedlen är indexreglerade och består av enbidragsdel och en återbetalningspliktig del. Dessutom kan ett särskiltbarntillägg utgå. () har i sin anslagsframställning för /79aktualiserat en rad reformer inom studiehjälps-och studiemedelssystemen. Inomstudiehjälpen föreslår CSN en höjning av samtliga bidragsbelopp samt en höjningav inkomstgränserna för inkomst- och behovsprövat tillägg. Påstudiemedelsområdet vill CSN slopa hänsynstagandet till makes ekonomi, höjasåväl studiemedlens totalbelopp som dess bidragsdel, höja fribeloppet förinkomst när det gäller korttidsstuderande samt genomföra förbättringar ifrågaom återbetalningstiden för studiemedel. De nuvarandestudiestödssystemen tillkom . som stödenexisterat har betydande förändringar skett i samhället. Utbildningsväsendet harpå samtliga nivåer varit föremål för genomgripande förändringar. Påfamiljepolitikens område har omfattande reformer genomförts. För att anpassastudiestödssystemen till ändrade förutsättningar har en rad delreformer inomstöden genomförts. Detta har lett till att det studiesociala regelsystemetblivit svåröverskådligt. Betydandeförändringar har också skett på arbetsmarknaden och den situation som möter destuderande efter avslutade studier har i många avseenden förändrats. Mot bakgmnd av härskisserade förhållanden uttalade (SfU 1974: 19, rskr 1974:265) att de studiesociala systemen borde bli föremål för en förutsättningslösutredning. Ar 1975 tillkallade dåvarande chefen för utbildningsdepartementettio sakkunniga med uppdrag att utreda det studiesociala stödet. De sakkunniga(U 1975: 16), som tog namnetstudiestödsutredningen, överlämnade ett betänkande (SOU1977: 31) Studiestöd Alternativa utvecklingslinjer. Jag har lämnat enredogörelse för innehållet i detta betänkande. Betänkandet har remissbehandlatsunder och jag avser att föreslå regeringen att, motbakgrund av de ställningstaganden som blir följden av utredningens förslag ochremissinstansernas synpunkter, i tilläggsdirektiv ge utredningen fortsattuppdrag att framlägga konkreta förslag till förändringar av det studiesocialastödet. Med hänsyn till studiestödsutredningens arbete är jag f. n. inte beredd 1977/78:100 BUaga 12 606 att föreslå några mer omfattandeförändringar i nuvarande system. Jag föreslår därför endast förändringar som ärmotiverade med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Ambitionen att successivt avskaffa den s. k.makeprövningen i studiemedelssystemet aviserad i fjolårets budgetproposition kvarstår oförändrad. Till följd av rådande besvärliga statsfinansiella lägeser jag mig dock nödsakad att f. n. avstå från att framlägga förslag omfortsatt avveckling. Studiestöd tillvuxna utgår i form av tim- och dagstudiestöd för kortare studier samt särskiltvuxenstudiestöd för längre studier. Stödet finansieras genom en särskildarbetsgivaravgift, vuxenutbildningsavgiften, om på lönesumman. I föregående budgetproposition föreslog jag enhöjning av vuxenutbildningsavgiften från 0,15 till fr. o. m. den1 . Denna höjning kommer således att fåfull genomslagskraft under /79. Detta innebär ett betydandereformutrymme. Hämtöver vill jag erinra om att jag i proposition 1976/77: 100bil. 12 anförde att för /79 inga ytteriigare medel frånvuxenutbildningsavgiften borde tillföras anslagen Bidrag tillstudiecirkelverksamhet. Bidrag till studieförbund och Studiemedelsfonden.Riksdagen beslöt i enlighet med förslaget och jag har därför beräknat medelfrån vuxenutbildningsavgiften under nämnda anslag med oförändrade belopp. Jag beräknarinkomstema från vuxenutbildningsavgiften och de beskattade vuxenstudiestödentill 546,3 milj. kr. I förhållande till föregående budgetår innebär detta ettreformutrymme på 135,4 milj. kr. En stor del av detta reformutrymme föreslårjag används till dels en höjning av bidragsbeloppen och dels en utökning avantalet särskilda vuxenstudiestöd och en mindre del tiU en ökning av antalettim- och dagstudiestöd. CSN fick den 17februari 1977 regeringens uppdrag att utreda vissa frågor angående tim- ochdagstudiestöd. CSN skulle enligt uppdraget göra en översyn av reglema för tim-och dagstudiestöd samt utreda möjligheterna att ge stöden till andra grupper änlöntagare. CSN har den 22september 1977 överlämnat sin utredning. Jag kommer senare att refererautredningens huvudsakliga innehåll. Med anledning av översynen av reglema föratt erhåUa tim- och dagstudiestöd föreslår jag en rad förändringar. Beträffandemöjligheterna för nya grupper att erhålla stöden har inte CSN funnit detmöjligt att som stått till förfogande lösa de praktiska problemen isammanhanget. CSN konstaterar bl. a. att nuvarande stöd är konstruerade utifrånförutsättningen att de utgår till löntagare som en ersättning för ettdokumenterat inkomstbortfall. CSN anser inte att dessa stöd direkt kanöverföras till grupper som inte är löntagare. Jag avser därför att senareföreslå regeringen att ge CSN i uppdrag att utforma ett förslag till stöd 1977/78:100 Bilaga 12 607 som kan utgå till andra grupper änlöntagare och som i ekonomiskt hänseendemotsvarar nuvarande tim- och dagstudiestöd. CSN bör i detta sammanhang ocksåbeakta finansieringsformen. Även frågan om vuxenutbildningsnämndernasverksamhet och sammansättning bör ses över. Arbetet bör bedrivas medskyndsamhet. Slutligen föreslårjag vissa förbättringar vad beträffar det stöd som utgår till studerande igmndutbildning för vuxna. Väntetiderna vidbehandlingen av studiemedelsansökningar vid början av varoacceptabelt långa. För att lösa de akuta problemen har regeringen såväl förhösten 1977 som , med . resp. , medgivitöverskridanden av anslaget till studiemedelsnämndema. Jag tog vidare initiativtill en överenskommelse mellan och en rad banker omett provisoriskt system för förskottsutbetalning av studiemedel. Härigenomblev det möjligt för ca 22 000 studerande att få ut förskott på destudiemedel de ansökt om. kommerstudiemedelsnämnderna att i full utsträckning kunna utnyttja ett nyttdatorbaserat system för behandling av studiemedelsansökningar. Effektivare behandlingsmtineri kombination med vissa resursförstärkningar till såväl CSN somstudiemedelsnämnderna bör enligt min mening leda till kortare behandlingstiderunder /79.