prop · G103124 · 1977-12-31 00:00:00 — ASAanför att den geologiska kunskap som finns om de skilda alun-skifferområdena iSverige är otillräcklig och alt det är av största vikt att en primär detaljprospekteringutförs så att det geologiska underlaget finns för planering av en framtida alunskifferutvinning. Bolagetanför att målsättningen för verksamheten skall vara att genom etappvisutbyggnad av försöks- och driftanläggningar utvinna 1. energii form av urankoncentrat som råvara för kämkraftindustrin, gas, elementärt svavel,elkraft, processånga och/eller fjärrvärme från den direkta behandlingen ianläggningar vid fyndighet. 2. produkteri form av svaveldioxid och/eller svavelsyrasom baskemikalier för svavel-baserad industri, industrimineralkoncentrat ochandra restprodukter varur kan utvinnas produkter med kalium, magnesium ochfosfor som råvaror för gödselmedelsindustri samt aluminiumprodukter sområvaror för kemisk och/eller keramisk industri samt aluminiumindustri, metallprodukter som råvaror förlegeringsverk och speciell industriell tillämpning, 1977/78:124 13 Ansökningengäller ett ramprogram för av . föreslår att verksamhetenfortsätts med inriktning mot ett mera allsidigt utnyttjande av innehållet i desvenska alunskiffrarna. Härvid skaU beaktas de möjligheter som finns attutnyttja erfarenheterna på andra typer av fyndigheter och bränslen. Föratt nå ett mera fullständigt nyttiggörande av alunskifferns värdefullabeståndsdelar bedrivs f. n. forskningen och processutvecklingen inom efterskilda riktlinjer. Vilken metod som är bäst lämpad beror på fyndighetensmineralogiska karaktär och på de övriga fysiska förutsättningarna som råder. Gemensamtför de skisserade utvecklingslinjerna är strävan mot slutna processer med återanvändningav processvatten. En långt driven rening före utsläpp av luft och gasereftersträvas. Skiffrarnas svavelinnehåll omhändertas genom varaktig bindning irestprodukter eller nyttiggörs i form av svavelsyra, svaveldioxid ellerelementärt svavel. Spridning av uran och andra radioaktiva spårämnen med produkteroch genom rester motverkas i tillbörlig omfattning. Jordavrymning, brytning, återfyllningoch rekultivering ingår som en rullande, integrerad process i vilken ianspråklagnaområden åter görs produktiva efter kortast möjliga tid. Produkter för återfyllningges egenskaper för att motstå påverkan genom erosion, vittring samtgenomströmning och avgivande av vatten och gas. EnligtASA bör forskning och processutveckling inriktas mot i första hand Ranstad- ochKvarntorpskiffer och i andra hand mot övriga skiffrar. Verksamheten undertreårsperioden bör bedrivas i anslutning till de befintliga anläggningarna i Ranstad.Härigenom utnyttjas delvis de investeringar som har gjorts och sysselsättningbereds för anstäUd personal. Fortsattprocessutveckling avses bli inriktad i första hand mot vidareutveckling avtekniken för nyttiggörande av det fossila bränsleinnehåUet genom förbränningalternativt förgasning och omhändertagande av svavelinnehållet och i andrahand mot utvinning av metaller och kemiska produkter. Verksamheten innebär termisktutvecklingsarbete i labora-torie-, bänk- och pilotskala och processkemiskutveckling främst i labo-ratorie- och bänkskala. Skifferbrytning avnuvarande omfattning förutsätts i . Det termiska utvecklingsarbetetskall utgöra underlag för att genomföra projektering av enförbränningsugn i stor skala för demonstration av tekniken i anslutning tiU enkommande produktionsanläggning. För Kvarntorpskifferninriktas arbetet i första hand mot att i laboratorieskala och mindre j)ilotanläggningarutvinna kerogen i form av ett Prop.1977/78:124 14 marknadsanpassatbränslekoncentrat och i andra hand mot atl utvinna uran, andra metaller ochråvaror för kemisk industri. Försök med förgasning såväl direkt på skiffer sompå kerogenkoncentrat avses bli genomförda för att undersöka möjligheterna attgöra syntesgas eller metanol. Försöksresultaten avses blianvända för planering av försöksdrift. En sådan planering bedöms dock intekunna genomföras förrän efter treårsperiodens slut. ASAavser att för föra fram utvecklingsarbetet så långt att de tekniskaförutsättningarna för produktion har klarlagts. I det planerade arbetet ingårsåledes alt projektera en förbränningsugn i stor (kommersiell) skala och attklarlägga de kemiska processerna inför en eventuell kommersiell drift. FörKvarntorpskiffern avser att utföra de undersökningar somerfordras för att efter periodens slut kunna projektera en anläggning förförsöksdrift i pilotskala. ASAframhåller slutligen att är att utvecklingsarbetet somkopplas till produktion och bedrivs mot definierade industriella mål geravsevärt snabbare och mindre kostnadskrävande resultat än ett enbart institutionsbundetarbete. ASA:s uppfattning är därför att en kommersiell produktion böretableras i . I anslutning till denna verksamhet bör fortsattforsknings- och utvecklingsarbete bedrivas avseende Ranstadskiffer ochinledningsvis även forsknings- och utvecklingsarbete inriktat på andra svenska alunskiffrar. ASAredovisar följande uppskattning av investerings- och driftkostnaderna för attgenomföra det föreslagna programmet (milj. Förbränning, förgasning, gasrening m.m. Kemisk processutveckling Upprustning och energibesparande åtgärder i tillstånd Gruvbrytning, återfyllning, Förbränning, förgasning, 1977/78:124 15 Medelsfördelningmellan olika fyndigheter framgår av följande sammanstäUning (milj. 1978/79 1979/80 1980/81 Summa 41 33 31 105 Andra alunskiffrar 8 8 7 23 Denrambudget som föreslås anger översiktligt forsknings- och utvecklingsverksamhetensinriktning . avser att utarbeta en merdetaljerad forsknings- och utvecklingsplan. Ytteriigare utredningsresultatkommer då att föreligga i form av förstudier avseende förbränning av skiffer,varigenom ett väsentligt säkrare bedömningsunderlag erhåUs för arbetetsfortsatta inriktning. Förfinansieringen av treårsprogrammet begär för budgetåren 1978/79 och 1980/81128 milj. kr. fördelade med 49, 41 och 38 milj. kr. på resp. budgetår. Stödetavses utgå i form av bidrag och vUlkorade lån till forskning ochprocessutveckling inriktad mot svensk alunskiffer. Avde begärda medlen förutsätter att 39 milj. kr. avsedda för upprustning och energibesparandeåigärder i samt för de stora och personalintensiva anläggningar somfinns på platsen, utgår i form av bidrag. Återstående belopp föreslås utgå i formav villkorade lån med 66 mUj. för processutveckling i och 23 milj.kr. för processutveckling avseende andra alunskifferfyndigheter. Som villkorför lånen föreslås gälla att återbetalning behöver ske endast om exploateringkommer tiU stånd. Alunskifferförekommer i i större mängd i , , ,, och i fjällranden i . Denna skiffer innehåller delsenergiråvaror (kerogen och uran), dels mineralråvaror för verkstadsindustri(t. ex. aluminium, vanadin, molybden, nickel och s. k. sällsyntajordartsmetaller), dels också råvaror för gödselmedelsindustrin (t. ex. kaliumoch fosfor). Härtill kommer att oljan i skiffern kan användas också för attframställa ammoniak för exempelvis gödselmedelsindustrin och metanol för bl.a. inblandning i motorbränsle. De svenska tillgångarna av alunskiffer är såstora att vårt land har potentiella möjligheter att bli självförsörjande medflertalet nämnda . Prop.1977/78:124 16 Desvenska skiffertillgångarna har ett värmevärde som närmar sig brunkolets.Liknande skiffrar exploateras i så skilda länder som , ,och Förenta Statema för framställning av olja. Underåren 19601965 uppfördes i én anläggning för framställning av uran ur alunskiffer.Anläggningen ägs av som även har svarat för driften av den. Hösten1972 inledde Atomenergi och arbetet på ett förprojektför en anläggning för utvinning av uran för att täcka det svenska behovet.Detta uppskattades då tUl ca uran motsvarande en brytning av 6milj. /75 har Luossavaara-KiirunavaaraAB () som projektledare deltagit i projektet. har arbetet imiktatsmot utvinning inte bara av uran utan även av övriga värdefulla beståndsdelar ialunskiffern. BolidenAB och har beslutat att samverka inom alunskifferområdet i frågaom prospektering, forskning och utvecklingsexploatering innefattandeutvinning, förädUng och marknadsföring av produkter ur svenska alunskiffrar.Samverkan sker genom AB Svensk Alunskifferutveckling (). Samarbetet är inteknutet till någon speciell fyndighet. MellanASA och Atomenergi förekommer samarbete enligt en överenskommelse den 19oktober 1977 mellan Atomenergi, , , och pågår om formerna för fortsatt samverkan. Regeringenavslog en ansökan av om tillstånd enligt 136 a §byggnadslagen, BL, (1947: 385) tiU forskningsverksamhet i kombineradmed en produktionsanläggning baserad på brytning av 1 milj. ton skiffer perår. ASAhar i skrivelse ansökt om medel för ett treårigtforskningsprogram som syftar till att efter periodens slut ha underlag för attkunna bygga en försöksanläggning i kommersiell skala för full utvinning av Ranstadskifferoch en försöksanläggning i liten skala för Kvarntorpskiffer. Medfull utvinning menar att skiffern lakas i syra för att nå ett så stortutbyte som möjligt av uran, legeringsmetaller och aluminium-salter, med därpåföljande förbränning av lakrester vid så hög temperatur att de metaller, sominte har lösts ut i syran bränns fast i sUi-katmineral. Som slutprodukt erhållsdå en sand, som inte vittrar samt gips från svavelreningen av rökgaserna. söker medel för budgetåren1978/79-1980/81 med sammanlagt 128 milj. kr. fördelat med 49, 41 och 38 milj.kr. på resp. budgetår. Av beloppet 128 milj. kr. söker viUkorade lån om 89mUj. medan återstående 39 milj. kr. föreslås utgå i form av bidrag. Dessa39 milj. kr. avser kostnader för upprustning av Ranstadanläggningama Prop.1977/78:124 17 frånarbetsmiljösynpunkt och för att täcka driftkostnader för Ranstadanläggningen. ASAframhåller i sin ansökan att liksom många andra länder har betydandeförekomster av kerogenrika skiffrar. I andra länder, såsom ,, , Förenta Statema och utvinns olja ur skiffrar. ISverige håller skiffrarna dessutom uran, som gör dem till en av världens storaurantillgångar. Förutom energiråvaror finns ett stort antal metaUer och mineraleri varierande halter. ASApåpekar vidare att de svenska tiUgångama är otUlräckligt kända. Det är endastskiffrarna i BiUingen-Falbygden och i som är relativt väl kartiagda.Sverige har stora fysiska tUlgångar av alunskiffer. För att de skall betraktassom ekonomiska tillgångar fordras dessutom alt det lönar sig att utvinna deingående komponenterna. Med nuvarande uranpriser och oljepriser synes dettaenligt vara möjUgt. Det är dock inte osannolikt att särskilt uranpriset kankomma att sjunka väsentligt, då uran kan framställas som biprodukt vid såväl oljeulvinningur skiffrar som vid forforsyratillverkning. I länder som och Sydafrikafinns stora tiUgångar av uran som kan utvinnas tiU väsentligt lägre kostnad änuran ur de svenska alimskiffrarna. ASAframhåller vidare att dess erfarenhet är att ett forskningsarbete som intekopplas till en produktion blir betydligt dyrare och tar . Därför bören kommersiell produktion etableras i . ASAframhåller det angelägna i att fortsatt forskning bedrivs i den omfattning somtreårsprogrammet förutsätter. Med hänsyn till den nuvarande osäkerheten ommöjligheterna att kommersiellt utnyttja arbetet bör denna finansieras medstatliga lån, som återbetalas om en produktion konuner tUl stånd.För upprustning av Ranstadanläggningen och driftkostnader i denna bör stödutgå i form av bidrag. harstuderat de regionalekonomiska konsekvenserna av verksamheten i . Billingenutredningenbehandlar i sitt betänkande (SOU 1977: 47) BUlingen 4 exempel olika nivåer förverksamheten i . Det första innebär nedläggning, det andra att endastforskning och utveckling bedrivs, det tredje brytning av 1 milj, ton skifferkombinerat med forskning och utveckling och det fjärde brytning av 6 milj. tonskiffer och successiv utbyggnad för att tillvarata övriga komponenter iskiffern än uran. Sedan regeringen har avslagit ansökan enUgt 136 a § BLsom svarade mot det tredje exemplet, är endast de två förstaalternativen aktuella. ASA:s framställning anknyter tUl det andra exemplet i Billingenutredningensbetänkande. Billingenutredningenkonstaterar att verksamhet enligt exempel 1 och 2 inte påverkar vare sigkommunernas ekonomi, utsläpp i luft och vatten eller kultur- och naturrrunnesmärken.Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna instämmer i dennabedömning. 1977/78:124 18 missinstanserhar framhållit särskilda aspekter på exploateringen av den svenska alunskiffern. Beträffandeforskning och utveckling poängterar vikten av attstarta forsknings- och utvecklingsarbete om de svenska skiffrarna innan eneventuell krissituation med avspärrning gör det . , statens planverk. () ochSveriges Kemiska Industrikontor anser att det är svårt att bedriva etteffektivt forsknings- och utvecklingsarbete utan anknytning till industriellproduktion. och geologiska undersökning (SGU)betonar betydelsen av att aUa komponenter i skiffern utnyttjas, inte minst kerogen-innehållet.Statens industriverk menar att det från industripolilisk synpunkt är angelägetatt forskningen inriktas även mot andra skiffrar än i . Lantbruksnämndeni och överstyrelsen för ekonomiskt försvar är positiva tUlutvinning av växtnäringsämnen ur laklösning och lakrester. Flertalet av dessamineral importeras och beredskapslagras. , SGU och SKBF har nämnt möjligheterna till exploatering avskiffrar i andra delar av , framför allt i fjällkedjan. Föregen del vill jag framhålla följande. Jagbedömer de svenska alunskiffertiUgångarna som intressanta för framtiden. Det ärdärför av stort samhäUeligt intresse att utveckUngs-arbetet rörande utvinningav energi och mineralråvaror ur alunskiffern fortsätter. Det ger också ökadhandlingsfrihet vid val av områden om en exploatering blir aktuell.En grimdläggande förutsättning för framtida kommersiellt utnyttjande av dessamåste dock vara att olika slag av miljöfrågor kan lösas på ett tiUfredsställandesätt. Detär min bedömning att utvecklingsarbetet inte skulle få den omfattning och deninriktning som är angelägen från samhällssynpunkt med mindre att staten frånberörda företag lyfter av den ekonomiska risk som är förknippad med investeringi utvecklingsarbete rörande exploatering av alunskiffrar. Jag finner det därförskäligt att som begär, statUgt stöd utgår till sådan utvecklingsverksamhet. I pågår sedan år1975 under ledning undersökningar för att söka utvinna alunskiffrarnasinnehåll av såväl kerogen som metaller och uran. Arbetet har hittillsväsentligen imiktats på utvinning av uran. Denna teknik är nu färdigutvecklad.Arbetena för att utveckla metoder för att tillvarata skifferns övrigabeståndsdelar är ännu på ett förberedande stadium. Försöksanläggningen i dock av sådana dimensioner att reaUstiska försök kan genomföras. TiU anläggningenär knuten en utvecklingsgrupp som är väl förtrogen med de tekniska problem somgör sig gällande vid en utvinning av skifferns värdefulla beståndsdelar. Jag fiimerdet därför lämpligt att verksam- Prop.1977/78:124 19 Härmed skulle också sysselsättningen för de anställdavid tryggas. Jaghar inget att erinra mot målsättningen för det av redovisade forsknings-och utvecklingsprogrammet. Väsentligt är att detta även tar sikte på attbegränsa miljökonsekvenserna bl. a. genom att eliminera riskerna förrestprodukternas vittring och därmed följande risker för förorening avgrundvattnet. Ett genomförande av nämnda forsknings-och utvecklingsprogram gerhandlingsfrihet för senare ställningstagande till fortsatt verksamhet rörandeanvändning av alunskiffer. I likhet med ochremissinstanserna till denna anser jag det väsentligt att forskningen mot en fullutvinningsprocessstartas och att forskningen även inriktas på olika skiffrar i vårtland. I finns ca 2 milj. ton rester från tidigare uranlakning. De börutnyttjas i största möjliga utsträckning och processerna utvecklas så attåterstående lakrester kan upparbetas. Studier av lakresthögarnabör även kunna klargöra hur snabbt vittringen i dessa gamla lakrest-högar skeroch hur långt vittringen har fortskridit. ASAframhåller att dess erfarenhet är att ett forskningsarbete som inte kopplastill en produktion blir betydligt dyrare och tar . Därför bör enligt ASAen kommersiell produktion etableras i . Jag delar inte dennauppfattning. En produktion som inle kan bedrivas med trygghet motmiljöförstöring torde inte kunna motiveras med en något snabbare forskning. Jagfinner det väsentligt att ingen skifferbrytning startas med undantag av denbrytning som erfordras för forskningsverksamheten innan en fullutvinningsprocesshar utvecklats. Jag vill understryka attmitt stäUningstagande till det av redovisade forsknings- ochutvecklingsprogrammet inte innebär något ställningstagande till frågan omeventuell framtida utvinning av alunskiffer i . anger i sin ansökanatt de ugnar, som byggs för förbränning och förgasning av skiffer kan användasäven tUl försök med låghaltiga biomaterial. Jag anser det angeläget att deanläggningar som uppförs kan utnyttjas också inom energiforskningsprogrammetoch att tid för detta inkluderas i den specificerade plan förforskningsarbetet, som avser att återkomma med. begär ävenmedel för fortsatta studier av rekultivering. Jag finner det önskvärt attdessa studier fortsätts så länge tvekan finns om möjligheterna att återställamarken tiU god jordbruks- eUer skogsmark. Genomförandet av programmet förutsätter därför ett avtalmellan och om utnyttjande av och upprustning av anläggningarna.Jag godtar ASA:s beräkning av driftkostnaderna för Ranstadanläggningen. Detankommer på och att träffa avtal om de närmare vUlkoren 1977/78:124 20 därvidlag.ASA har ansökt om bidrag för dessa kostnader. Enligt min bedömning bör dessabehandlas på samma sätt som övriga kostnader. Jaghar erfarit att det pågår förhandlingar mellan och om formernaför det fortsatta samarbetet. Stödet bör efter regeringens prövning kunnalämnas även vid samverkan i andra former än de som nu har föreslagit. Jagförordar att stödet till projektet lämnas i form av statligt lån, varavhuvuddelen med viUkorlig återbetalningsskyldighet. Om en kommersiellproduktion kommer till stånd bör lånen i sin helhet jämte skälig räntaåterbetalas. Kommer sådan produktion inte till stånd bör endast de lånåterbetalas som har lämnats med ovUIkorlig återbetalning. Jaggodtar ASA:s redovisning av kostnaderna och beräknar således lånebehovet förbudgetåren 1978/791980/81 till 128 milj. kr. Härav faller 49 milj. kr. Detankommer på regeringen att meddela närmare föreskrifter för lånen. Underåberopande av det anförda hemställer jag att regeringen föreslär atttill Lån till processutveckling i för / 79 under fondenför låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram.