prop · G10315 · 1977-12-31 00:00:00 — och att möjligheten till intern regionalisering i driftsystem 1 medföratt man, om så anses önskvärt, kan förhindra riksåtkomst även vid centraldrift. Enligt lantbruksstyrelsen saknar riksåtkomst betydelse förlantbruksnämndernas verksamhet. Även i , överlantmätarinyndigheteni , kommun och /SR anser att riksålkomst kanundvaras. påpekar att riksåtkomst förmånga användare torde vara en förutsättning för att de skall finna detmotiverat att ansluta egna terminaler. Enligt riksförbundet blir sålunda egnaterminaler aktuella för försäkringsbolagens del först när systemet tillåteråtkomst av data för hela landet. Endast få remissinstanser uttalar sig uttryckligen om FÄDÄK:sbedömning att de nuvarande författningskraven på registeruppgifternasaktualitet är tillräckliga och att det s. k. endagsintervallet skall överges.Stockholms tingsrätt, och Jämlbygdens tingsrätt,bankinspektionen, , /SR och Svenska bankföreningenanser att det är tillräckligt med inskrivningsdag . Föreningenmellan ombudsmännen vid landshypo-teksinstitulion finner 14 dagarsexpeditionstid fullt godtagbar och anmärker att datasystemet ej automatisktger kortare expeditionstid. Såväl bankinspektionen som bankföreningenförutsätter att den författningsmässiga expeditionstiden verkligeniakttas i fortsättningen. Enligt CFDger erfarenheterna från verksamheten i vid handen att ordningen med endagsintervallinte för med sig några egentliga nackdelar när man använder ett sådant systemsom driftsystem 1 representerar. A andra sidan medför den dagliga inskrivningenflera fördelar, som inte är obetydliga, i form av snabbare handläggning, jämnarearbetsbelastning m. m. Vid en reform enligt driftsystem 1 föreligger därförenligt CFD:s mening inte skäl att frångå daglig inskrivning. Samtidigtframhåller CFD att driftsystem 1 ger tekniska möjligheter att tillämpa annatinskrivningsintervall. Även förordar att man behåller endagsintervallet,om systemet medger att handläggs . 1977/78:15 22 6.2.4 TiUförlitlighet och säkerhet Ett mindre antal remissinstanser diskuterar kraven påtillförlitlighet och säkerhet i ett ADB-system. Det sker i allmänhet motbakgrund av en bedömning av hur driftsystem 1 fungerar i detta avseende. ,, , och Svenska sparbanksföreningenanser att driftsystem 1 uppfyller de krav som kan ställas i detta sammanhang.Enligt LMV finns det inte anledning att befara att driftsystem 1 somrikssystem skulle äventyra tillgängligheten och säkerheten, eftersomerfarenheterna på dessa punkter från Uppsalaförsöket är positiva. DAFA anseratt driftsystem 1 är mycket driftsäkert och fungerar väl tillsammans med detstyrsystem som används. Databaserna har varit korrekta trots vissabrister i datorutrustningen i tidigare skeden. är det dock nödvändigtatt dubblera datorresurserna för att öka tillgängligheten i systemet. Bankinspektionenframhåller att säkerheten och tillförlitligheten inte får försämras iförhållande till dagsläget. 6.2.5 Reservrutiner och reservregister Statskontoret anser att reservrutiner måste varautvecklade och intrimmade innan ett terminalsystem tas i drift. SärskUt föratt klara långa driftsavbrott måste förhållandevis effektiva och lätthanterligareservförfaranden byggas upp så att man snabbt kan ersätta terminalrutinerna.Det bör enligt statskontoret övervägas att övergångsvis använda dessareservrutiner som alternativ till terminalåtkomst. Lantbruksstyrdsen,, , och kommuner, föreningsbankers förbundoch Svenska kommunal-tekniska föreningen biträder FÄDÄK:s förslag att ettreservregister skall finnas tillgängligt hos registermyndigheterna ochaktualiseras med jämna mellanrum. och föreningsbankers förbund anser att också kommuner ochbanker bör ha möjlighet att skaffa sig ett sådant register. Äv de remissinstansersom särskilt yttrat sig i reservregisterfrågan intar endast en avvisande hållning. anser attett system som driftsystem 1 uppfyller de tillförlitlighets- och säkerhetskravsom bör uppställas. finner förslaget om reservregisteröverraskande då en av fördelarna med ett direktaccessystem med terminalanslutningarär att register skall vara överflödiga. Försvarsstaben anser att kraven är otillräckliga i frågaom behörighets- och kontrollsystem när det gäller de kommersiella ADB-systemsom fungerar . Delegering av arbetsuppgifter till lokal nivå innebär störrerisk för att obehöriga frågor kommer att ställas och besvaras. 1977/78:15 23 bildning i säkerhetstjänst föreslås därför ingå i denutbildning som bör föregå reformen. Försvarsstaben pekar på att särskildaföreskrifter kan erfordras för andra berörda än statiiga myndigheter, främstkommuner, som ej är underkastade kungörelsen (1966: 273) om säkerhetsskydd vidstatsmyndigheter. Försvarsstaben varnar vidare för att enskilda fastighetsdataär utmärkta underrättelsekällor och att det genom ÄDB blir förhållandevis lättatt erhålla sammanställningar som möjliggör en samlad, inträngande överblicköver stora områden. Det är enligt försvarsstaben angeläget att man inom ramenför tryckfrihetsförordningens föreskrifter vidtar åtgärder för att förebyggariskerna för att den sekretess äventyras som försvarsmakten sökerupprätthålla. 6.3 Beaktandet av samhällsplaneringens behov CFD och SCB delar FÄDÄK:s bedömning att ADB-systemen förfastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet bör byggas upp med sikte påde administrativa verksamheter som systemen skall betjäna och att man börbeakta behovet av möjligheter till maskinellt informationsutbyte medeventuella ADB-system för samhällsplanering. Även RRV ansluter sig tilluppfattningen att fastighetsdatasystemen bör byggas upp med sikte på deadministrativa verksamheter som direkt skall betjänas. Enligt RRV är det f. n.svårt att beakta möjlighelerna till maskinellt informationsbyte mellan på enasidan ADB-system för fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet och påandra sidan ADB-system för samhällsplanering. Detta beror på att utformningenav särskilda ADB-system för samhällsplanering endast har påbörjats och attsamhällsplaneringens informationsbehov ännu ej har klarlagts. ADB-beredningsgruppenframhåller att den information som finns i nuvarande fastighets- ochinskrivningsregister är av mycket stort intresse i samhällsplaneringen.Gruppen anser att FADAK har underskattat behovet av inskrivningsregisteruppgifteri samhällsplaneringen. SAF/lnduslrijörbun-det uttalar att rationaliseringeninom registermyndigheterna bör ske på ett sätt som i första hand tillgodoserderas interna behov. De båda organisationerna finner de indirekta vinster som ADB-systemetförutskickats medföra för samhällsplaneringens och externa intressenters delosäkra och i vissa avseenden mera hotande än ändamålsenliga och rationella. Enligt FADAK skulle utnyttjandet avfastighetsdatauppgifter inom samhällsplaneringen underlättas om man i möjligmån använder enhetliga definitioner och om fastighetsregistretsfastighetsbegrepp används också i andra register. Kravet på enhetligfastighetsbeteckning understryks även av CFD, SCB, RSV, iStockholms län, kommun och ADB-beredningsgruppen. 1977/78:15 24 CFD, statens vägverk, SCB, ERU, statens institut förbyggnadsforskning, statens planverk, ADB-beredningsgruppen, ochNacka kommuner, LO, Svenska kommunal-tekniska föreningen och Aikitekt-förbundetbiträder FADAK :s förslag att koordinatsättningen av fastighetsbeståndet ilandet fullföljs. SCB ämnar utnyttja fastighetskoordi-naterna för kompletteringav den nuvarande statistikproduktionen men säger sig inte f. n. kunna taställning till i vilken utsträckning detta bör ske. SCB anser det väsentligtatt utvecklingsarbetet i fråga om utnyttjande av koordinater församhällsplaneringsändamål fortsätter. Sistnämnda synpunkter anläggs även av ERU,, statens planverk, ADB-beredningsgruppen,LO, Svenska kommunal-tekniska föreningen och . ADB-beredningsgruppenanser att frågan om hörnpunktskoordinater bör tas upp tUl ytterligareprövning. kommun vill att möjligheterna att anpassa koordinatregistrettill den kommunala planeringens behov utreds närmare. CFD, LO och SAF/behandlar frågan om det s.k. koordinatsatta personbandet, som länsvis för varje person i länsstyrelsenspersonband innehåller personnummer, fastighetsbeteckning och fastighetskoordinater.CFD säger sig inte ha någon erinran mot att respektive länsstyrelse, på sättsom skett i , görs registeransvarig för ifrågavarande band, somdärmed inte blir riksomfattande. LO anser det angeläget att den provverksamhetsom CFD har inlett på detta område fullföljs och att CFD vidareutvecklar dennatyp av planeringsunderlag. SAF/motsätter sig däremot avintegritetsskäl att det koordinatsatta personbandet används. 6.5 Kostnads/intäktsanalys En hel del kritik förs fram mot FÄDÄK:skostnads/intäktskalkyler för driftsystem 1 och den av FADAK föreslagnalösningen. a. CFD, RRV, , statensplanverk och länsstyrdsen i framhåller att kalkylerna bygger påosäkra antaganden beträffande faktorer som ger stora utslag i kalkylerna. Fleraav kritikerna anser att någon form av känslighetsanalys borde ha utförtsbeträffande de osäkra faktorerna. Den invändning som oftast förekommer riktar sig mot att FADAKi sina kalkyler har utgått från en femprocentig årlig tillväxt av inskrivningsärendenatill och därefter från nolltUlväxt. Remissinstanserna påpekar att ensådan prognos inte stämmer med utvecklingen under den senaste tioårsperioden.Under denna period har inskrivningsärendena i stället i stort sett fördubblats.Till dem som anser att FÄDAK 1977/78: 15 25 har underskattat ärendeutvecklingen hör ,, , , , statensplanverk, LMV, länsslyrelsen i , , TCO-Soch . FADAK har beräknat att driftsystem 1 kan medföra 25procent personalbesparing på inskrivningsmyndigheterna medan CFD utgår från en50-procentig rationaliseringseffekt. FÄDÄK:s beräkning kritiseras ellerifrågasätts av liovrätl, , , , statens institut förbyggnadsforskning och LMV. bedömer FÄDÄK:s beräkningsom så försiktig att den kan läggas till grund för kalkyleringen.Domstolsverket utgår från att personalbesparingen på inskrivningsmyndigheternai driftsystem 1 i vart fall kan beräknas till . CFD hänvisar tillatt dess antagande om en 50-procentig rationaliseringseffekt vinner stöd averfarenheterna från inskrivningsmyndigheten i . Enligt CFD får manockså om man behåller samma antal inskrivningsmyndigheter som nurationaliseringseffekter som betydligt överstiger de som FADAKantagit. Flera remissinstanser påpekar att FADAK vid sin beräkningatt fem datorer behövs för driftsystem 1 som rikssystem inte tar hänsyn tillett byte av styrsystem för dataanläggningen som CFD planerar. CFD upplyser under /77 avser att övergå till ett nytt styrsystem, somkallas AROS/ROSAM, och även vidta vissa konstruktionsmässiga modifieringar.Härigenom skulle man kunna skapa ett effektivare och säkrare driftsystem förhela landet men begränsa datorbehovet till två datorer av den typ som nuanvänds. Kostnaderna för teknisk utrustning blir därmed enligt CFD ca 50 milj.kr. lägre än de 112 milj. kr. som FADAK räknat med. Driftkostnaderna under en 15-årsperiodskulle minska ungefär lika mycket. Även , statskontoret, RRV ochLMV erinrar om att de olika resultat som CFD och FÄDAK har kommit till när manhar beräknat behovet av leknisk utrustning har sin bakgrund istyrsystemfrågan. och säger sig inte ha några störreinvändningar mot FäDÄK:s beräkningarav själva omläggningskostnaderna. a. , , ,fastighetsbildningsmyndigheten i , länsstyrelserna iStockholms och och TCO-S anser att det blir dyrare och tarlängre tid att genomföra en totallösning av såväl inskrivningsväsendet somfastighetsregistreringen om man väljer FÄDÄK:s lösning än om man omedelbartgenomför driftsystem 1. FÄDÄK:s kalkyler kritiseras vidare i ett antaldetaljfrågor. a. och påpekar att FADAK såvitt avser personaldimensioneringenoch löneläget utgår från föråldrat material. CFD, LMV och anmärkeratt kostnaderna för att genomföra be-teekningsreformen i ett manuelltinskrivningsväsende inte har vägts in i 1977/78: 15 26 kostnaderna för FÄDÄK:s lösning. CFD konstaterar attutvecklingskostnaden för ett nytt inskrivningssystem inte har tagits upp.Detsamma gäller kostnaderna för nödvändiga förbättringar i ett manuellt inskrivningsväsende.RRV anser att kostnaderna för systemdrift och underhåll har underskattats. Mansaknar kostnaderna för det reservregister som FADAK föreslagit ochutbildningskostnader. RRV anmärker även att det hade varit värdefullt omberäkningar också utförts med utgångspunkt från ett oförändrat antalinskrivningsmyndigheter. Enligt RRV hade det vidare varit av värde omutredningen hade belyst nödvändigheten av att ta med de döda (avregistrerade)fastigheterna i registret och de ekonomiska verkningarna om dessa inte tas med. CFD och anser att det finnsindirekta effekter av driftsystem 1 i jämförelse med FÄDÄK:s lösning såväl förnäringsliv som samhälle men medger att det är svårt att mäta dessa effekter imonetära termer. CFD räknar dock med att besparingseffekterna för lantmäterietav driftsystem 1 kan uppgå till 105 milj. kr. 6.6 Val av lösning Flertalet remissinstanser motsätter sig den av FADAKföreslagna lösningen att genomföra fastighetsregisterdelen av driftsystem 1 omedelbartoch skjuta ställningstagandet i fråga om ADB-teknisk lösning förinskrivningssidan . De som är kritiska mot FADÄK:s lösning förordaratt man genomför driftsystem 1 i dess helhet eller i vart fall ett system sommedger samtidig tillgång till fastighetsregister- och inskrivningsuppgifter.Till den grupp som förordar driftsystem 1 hör , ,, , lantbruksstyrelsen, lantbruksnämnderna i ochGävleborgs län, , .statens planverk, LMV,överlaiit-mätarmyndigheterna i , , och Gävleborgslän, fastighetsbildningsmyndigheterna i och distrikt,länsstyrelserna i , och , länslandsting, , och kommuner, . , , /SR, . stadshypotekskassa, , samt ADB-beredningsgruppen(dess majoritet). FADÄK:s lösning biträds eller lämnas utan erinran av enreservant i styrelse, , ,. Jämtbygdens tingsrätt, kammarkollegiet, statskontoret. 1977/78:15 27 SCB, bankinspektionen, överlanimätarmyndigheten iNorrbottens län, jaslighetsbildniiigsniyndigheten i Ystads distrikt, Stockliolmsoch kommuner, , advokatsamfund.Svenska bankföreningen, . och en reservant i ADB-beredningsgruppen. RRV förfram ett tredje förslag. Enligt denna s. k. RRV-modell skapas separata ADB-systemför fastighetsregistret och inskrivningsregistret genom att såvälfastighetsregisterdelen som inskrivningsregisterdelen bryts ut ur driftsystem1. SACOtSR kan i andra hand tänka sig en sådan lösning. kommun ochSvenska kommunal-tekniska föreningen föreslår att de båda verksamhetsområdenasamtidigt förs över till skilda ADB-system. Även RSV förordar separata systemmen anser att arbetet med system för inskrivningsväsendet bör sättas igångomedelbart. En mindre grupp bland remissinstanserna anser alt man börvänta med att föra över fastighetsregistret till ÄDB och i stället inledaomläggningen till ÄDB med inskrivningsregistret. Till denna grupp hör över-lantmätarmyndigheteni , fastighetsbildningsinyndig-heten i distrikt,kommun. Svenska kommunförbundei och . ,, och kommuner samt Svenska kommunal-tekniska föreningen kantänka sig denna lösning som alternativ till ett fullständigt genomförande avdriftsystem 1. anser att man bör kunna användainskrivningsregisterdelen av driftsystem 1 för ändamålet. a.länsstyrelserna i , samt ochLidingö, , , och kommuner förordar attdriftsystem 1 eller något liknande integrerat system genomförs men vill regionaliserasystemet till länen eller annat antal regioner. Även LRF sätter i fråga om intevissa rationaliseringsvinster skulle uppnås om fastighetsregistret ochinskrivningsregistret integreras på länsnivå. , försäkringsinspekiionen, , LO och Föreningen mellan ombudsmännenhos landshypoteksinstitution redovisar en öppen inställning tillfrågan om vilket system som bör väljas. Föreningen delar dock FÄDÄK:sbedömning att driftsystem 1 inle bör genomföras som rikssystem påinskrivningssidan. Landslingsjörbundet och Föreningen att frågan om val av ADB-teknisk lösning inte ännu är mogen att avgöras.Förbundet åberopar att vissa aspekter beträffande registerkartan ochfastighetsregistrets organisation först bör studeras mera ingående medanföreningen anser att förutsättningarna för ett regionalt alternativ bör belysasföre systemvalet. 1977/78:15 28 Statskontoret anför mera principiella skäl för att FÄDÄK:slösning bör väljas. En långtgående funktionell och driftteknisk integration avstora riksomfattande offentliga ADB-system bör undvikas. Sådana lösningar tarenligt statskontoret att utveckla, är svåra att förändra och kan vid driftstörningarmedföra problem i flera samhällsfunktioner. Till detta kommer de speciellaproblem som FADAK anfört i fråga om de långa omläggningstiderna för enintegrerad lösning. Med hänsyn till att terminallösningarna i driftsystem 1 harvisat sig ändamålsenliga och ger god service åt användarna biträderstatskontoret FÄDÄK:s förslag att man ur detta system bryter ut och använderfastighetsregisterdelen. Övrigaremissinstanser som förordar FADAK:s lösning eller lämnar den utan erinranfäster som regel stor vikt vid tidsaspekten och kostnadsprioriteringen.Kammarkollegiet finner sålunda att de tidsmässiga och finansiella problemen viden parallell omläggning till driftsystem 1 gör en prioritering nödvändig. SCB,som framhåller att ett förbättrat fastighetsregister är mera angeläget förstatistikproduktionen än ett förbättrat inskrivningsregister, pekar på denbetydande tidsvinst som FÄDäK:s lösninginnebär jämfört med tidigare planer. Också bankinspektionen,fastighetsbildningsmyndigheten i Ystads distrikt och kommunframhåller tidsaspekten. Bankinspektionen uttalar att den väsentligen stödersitt ställningstagande på de överväganden som kommittén redovisat i sittbetänkande. Det understryks att den slutliga prövningen av FÄDÄK:s förslag börske med allt möjligt beaktande av att en reform även inom inskrivningsväsendetär synnerligen angelägen. säger sig inte ha någravägande anmärkningar mot FADäK:s bedömningatt man av tekniska och ekonomiska skäl bör dela upp reformen i två etapper ochförst genomföra fastighetsregisterdelen. liksom Stockholmskommun och betonar dock att det är synnerligenangeläget att övergången till ÄDB påskyndas på inskrivningssidan. Svenska bankföreningensäger sig kunna instämma i FÄDAK :s förslag under den mycket bestämdaförutsättningen att de expeditionstider som gäller för inskrivningsväsendetverkligen iakttas som förestår innan en ADB-reform kangenomföras även på det området. befarar emellertid attexpeditionstiderna inte generellt kan bringas ned till vad som är föreskrivet.I så fall bör en ADB-reform inom inskrivningsväsendet sättas i gång avsevärttidigare än . De remissinstanser som förordar att driftsystem 1genomförs som rikssystem anför kritik på olika punkter mot den etappindelningsom FADAK föreslagit. 1977/78: 15 29 a. , , statens instnut för byggnadsforskning,LMV och TCO-S bedömer för fastighetsregisterdelen somorealistisk. framhåller att ett uppskov på inskrivningssidaninte frigör några personella resurser som kan forcera genomförandet av faslighetsregistersidan.Genomförandetakten är i huvudsak avhängig av förhållanden påfastighetsregistersidan såsom sambandet med registerkartan och beleckningsreformen. Flera remissinstanser hävdar att FADÄK:s lösning innebären förlängning jämfört med driftsystem 1 av den samlade genomförandetiden förbåda verksamhetsområdena. Till denna grupp hör , , ,föreningsbankers förbund, , ,/SR, , och instanser anser också, tillsammans med lantbruksstyrelsen och , att en totalreform enligt FÄDAK:s modell blirdyrare än en reform enligt driftsystem 1. , CFD och LMV medger att ett val avdriftsystem 1 innebär viss bindning till dagens teknik. Man framhålleremellertid att detta argument kan användas mot varje teknisk lösning oberoendeav den presenteras. CFD påpekar sålunda att det alltidfinns en ny teknik "om hörnet". FADAK:s synsätt skulle därför ledatill ett ständigt avvaktande. De synpunkter som DASK har fört fram och FÄDAK åberopat rörandesamordning mellan stora statliga ADB-system är enligt och särskilt träffande i fråga om driftsystem 1, eftersom detta system är istort sett färdigutvecklat och fungerar i drift. , , statens institut förbyggnadsforskning och LMV anser att man inte bör överdriva olägenheterna av deberoenden mellan två skilda administrativa verksamheter som enligt FADAK blirföljden av driftsystem 1. Enligt dessa instanser finns det större anledningatt peka på sambanden mellan fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet.Ett exempel på detta samband är att samma fastighetsbegrepp används på bådaverksamhetsområdena. , , , och anser att FÄDÄK:s farhågor för tillgängligheten, tillförlitlighetenoch säkerheten i driftsystem 1 vederläggs av de positiva erfarenheterna somUppsalaförsöket har gett i dessa hänseenden. Även , lantbruksstyrdsen,statens planverk, länsstyrelserna i , och ,kommun. samt TCO-S erinrar om degoda erfarenheterna från Uppsalaförsöket. Åtskilliga remissinstanser anser att FADAK harundervärderat nyttan av att ha samtidig tillgång till uppgifter urfastighetsregistret och inskrivningsregister. Till denna grupp hördomstolsverket, tings- 1977/78:15 30 rätt, CFD, lantbruksstyrelsen, statens planverk, LMV,i län. , ,, och kommuner, TCO-S, stadshypotekskassa,och . Länsstyrelsernai och samt ADB-beredningsgruppen betonarinskrivningsuppgifternas betydelse för samhällsplaneringen. ,CFD oeh LMV anser att den kostnadsutveckling som DASK och FADAK har förutsetttalar för att man genomför driftsystem 1. Utvecklingskostnader ochpersonalkostnader blir nämligen allt högre. kan den osäkerhet som enligt FADAK råder i fråga om behovet avdatorutrustning i ett fullt genomfört driftsystem 1 inte vara större än denosäkerhet som vidlåder FADAK :s lösning i detta hänseende. 1 FÄDÄK:s alternativskati nämligen en okänd teknik komma till användning påinskrivningssidan. Enligt utgör det datorbehov som FADAK angettför driftssytem 1 den övre gränsen på utrustningssidan. Uppsalatingsrätt, , och /SR framhåller den förbättradearbetsmiljön och arbetstillfredsställelsen under Uppsalaförsöket till stöd föratt man nu bör genomföra en samlad reform enligt driftsystem 1. ,, och underslryker att FADAK:s lösninginnebär svårigheter för inskrivningsmyndigheterna när beteckningsreformengenomförs, CFDframhåller att regelsystemet på det område som berörs av fastighetsdataprojektetär stabilt. Det finns därför inte anledning att befara vare sig attdatoriseringen skulle komma att hindra lagstiftningen eller att lagstiftningenskulle medföra systemtekniska svårigheter. Domstolsverketoch CFD framhåller att, om man av resursskäl vill gå lugnare fram, det är bättreatt välja att genomföra driftsystem 1 i lämpligt tempo än att välja FÄDÄK:slösning. EnligtSvea hovrätt är det en väsentlig nackdel med FADAK :s förslag att man gårmiste om de kostnadsbesparingar och rationaliseringsvinster som driftsystem 1innebär. kan de nackdelar som FADAK har hävdat gentemot driftsystem 1 sågott som genomgående anföras också mot det förslag som FADAK har lagt fram.Samtidigt går flera fördelar som står att vinna med driftsystem 1 förlorade, omFÄDÄK:s lösning väljs. Verket sammanfattar sitt förord för driftsystem 1 påföljande sätt. Driftsystem 1 ger möjligheter till snabb reformstart,kortare genomförandetid, bättre garantier för tiUgänglighet och säkerhet ochsäkrare kostnadsuppskattningar. Systemet bygger på väl beprövad teknik och 1977/78: 15 51 medger en väsentligt bättre service åt såvälregistermyndigheter som andra registeranvändare. Emedan driftsystem 1 slutligenredan vid en måttlig ärendeutveckling kan genomföras och drivas under en 15-årsperiodtill kostnader som väsentligt understiger de som följer av FäDÄK:s förslag, vill domstolsverketmed bestämdhet hävda att driftsystem 1 bör genomföras. Övriga remissinstanser som förordar driftsystem 1 före FÄDÄK:slösning anför i huvudsak liknande synpunkter.