prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Strävan harvarit att begränsa automatiska kostnadsökningar, genomföra direktabesparingsåtgärder, finansiera angelägna nysatsningar genom omfördelningar avmedel, öka intäktsfinansieringen genom avgiftshöjningar, öka kraven påmyndigheternas rationaliseringsverksamhet samt senarelägga vissa mindreprioriterade program och åtgärder. I det följande ges exempel på olika typer avbesparingsåtgärder. På vissaområden har det visat sig möjligt att genomföra beloppsmässigt viktigabesparingsåtgärder. Hit hör bl. a. följande. På områdeminskas ramen för bidrag till kommunalaavloppsreningsverk med 40 mUj. Inom socialhuvudtiteln minskas genomregeländringar belastningen på bosättningslånefonden för innevarande budgetåroch /79. En väsentlig besparing uppnås vidare inomtandvårdsförsäkrmgen genom att beloppsgränsen för högre ersättningsandel höjsfrån . På en rad punkter genomförs vidare mindrenedskärningar. Hit hör bl. a. ramen för stöd till bostadsförbättringar ochramarna för jordbrakets rationalisering. Anläggningsstödet tUl idrottenminskar. Vidare minskar resurserna för försöks- och demonstrationsverksamhet ilärarutbUdningen. Ett flertalanslag eUer beslutsramar måste under nuvarande förhållanden håUas påoförändrad nominell nivå. Exempel på detta är lån 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget H till kommunala markförvärv, anslagtUl markförvärv för naturvårdsändamål, lånoch bidrag tUl samlingslokaler, anslag till hälsovårdsupplysning samt anslagtill pedagogiskt utvecklingsarbete. Begränsningar avautomatiska kostnadsstegringar genom restriktioner av skilda slag genomförs.Ett exempel på detta utgör bidragen tUl studiecirkelverksamhet där ökningen avantalet bidragsberättigade studietimmar begränsas till i förhållande tillinnevarande budgetår. Kostnadsökningen för vuxenutbildning begränsas. Ibudgetpropositionen återfinns en rad exempel på omfördelningar av medel inomoförändrade totala resurser i syfte att tUlgodose angelägna nysatsningar. Inomdet mUitära försvaret prioriteras materielanskaffning och forskning ochutveckling på bekostnad av andra anslag inom oförändrade totala resurser. Föratt möjhggöra detta minskas anslagen tillrepetitionsutbUdning, byggnadsverksamhet samt datamaskinanskaffning.Inom räntebidragssystemet på bostadsområdet omfördelas räntesubventioner frånäldre årgångar av hus tUl de nyaste husen. Inom bostadsbidragssystemet sker enomfördelning av medel från baridösa hushåll till flerbamsfamUjer.Branschprogrammet för skoindustri slopas och medlen överförs till andrabranschprogram inom industridepartementets område. Inom ungdomsvårdensenareläggs vissa investeringar för att möjliggöra angelägna åtgärder vidspecialavdelningar. Begränsningoch/eller senareläggning av vissa tidigare planerade åtgärder föreslås. Så harexempelvis investeringama för civU försvars-beredskap väsentiigt reducerats iförhållande till den planeringsinriktning som angavs i 1977 årsförsvarsbeslut. På det ekonomiska försvarets område innebär detta minskadeinvesteringar i förhållande tUl planeringsprogrammet om ca 100 milj. kr. Äveninom det militära försvaret senareläggs åtskUliga materielanskaffningar. Vidarehar åtgärder vidtagits för att begränsa eller senarelägga anskaffningar avADB-utrustning för den civila statsförvaltningen. SärskUdapersonalminskningsåtgärder föreslås för vissa myndigheter. Det gäller t. ex.inom försvarshuvudtiteln där personalvolymen minskas med ca 500 anstäUda /79. För flera av decivila myndigheterna har s. k. noUalternativ helt eller delvis tillämpats vidanslagsberäkningen. Det innebär att myndigheten i fråga ges mindre änschablonmässig pris- och löneuppräkning. Detta skärper kraven pårationaliseringar och produktivitetsförbättringar. Genom begränsningar i pris-och löneuppräkningen säkerställs vidare att produktivitetsökningar leder tilldirekta besparingar i statsbudgeten och inte utnyttjas för sådanaambitionshöjningar i den löpande verksamheten som statsmakterna inte beslutatom. ÅterhåUsamheten beträffande myndighetsanslagen ställer ökade krav påmyndigheternas interna planerings- och styrningsrutiner. Budgetförslaget präglas av ensynnerligen restriktiv hållning tUl ut- 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget ökningar av antalet tjänster inomstatsförvaltningen. Endast i särskUt prioriterade fall föreslås egenthgapersonalförstärkningar. Detta gäller främst arbetsförmedling, arbetarskydd ochskattekontroll. På fleraområden höjs taxor och avgifter i syfte att förbättra kostnadstäckningen. Somexempel kan nänmas höjda taxor för utrikesförvaltningens bistånd tiU enskildai utiändska arvsmål, avgiftsbeläggning av vissa ambassaders exportfrämjandetjänster, höjning av sjöfartsavgifterna, vissa höjda avgifter förkommerskollegiets verksamhet, prishöjning på allmänna kartor samt påteaterbiljetter m. m., höjd avgift för filmcensurgranskning, avgiftshöjningbeträffande planverkets typgodkännandeverksamhet samt höjning av lantmäteritaxan. Eftersombehovet av statsfinansiell restriktivitet kan förutses gäUa också de närmasteåren är det nödvändigt att fullfölja den strama utgiftsprövning som präglatårets budgetarbete, ökad vikt måste fästas vid att successivt få tiU stånd enomprövning av pågående verksamheter inom den offentUga sektom och säkerstäUaatt effektivitetsvinster inom myndigheterna tas till vara för att begränsakostnadsökningama. Jag avser att i annat sammanhang vidta åtgärder i syfte attförbättra statsmakternas beslutsunderlag i dessa hänseenden. 2.6 Statsutgifterna grupperadeefter ändamål I tabell 1 angesutgiftsförändringarna fördelade på viktigare ändamålsgrupper. Statsutgifterna /79 (Beloppenavrundade till tiotals milj. Folkpensioner, sjidcförsäkring m.m. -h 4 560 -H9,4 -M2,3 -t-11,6 -f- 3 350 -1-53,6 -fl2,l -H2,8 -h 1 660 -h27,4 -fl7,6 -f 1 120 -1-13,3 -t-14,7 -t- 1 120 -t- 2 500 -f22,9 -f-18,2 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 13 Vidjämförelsen mellan statsbudget för /78 och förslag tillstatsbudget för /79 har oförutsedda utgifter fördelats påändamålsgruppema. Som framgår av tabeUen ökar statsutgifterna i nomineUatermer med . Vid en jämförelse av det beräknadefaktiska utfaUet för de båda budgetåren blir ökningen i nomineUa termer däremotendast ca . Statensbudgetpolitik för /79 har utformats mot bakgrund av de mål somregeringen uppstäUt för den ekonomiska politiken. Budgetförslagets inriktningär ett led i en aUmän politik för att återvinna balans i de utrikesbetalningarna under bibehållen hög sysselsättningsnivå och med begränsadprisstegringstakt. Den sociala tryggheten garanteras. Genom att skapaförutsättningar för en framtida balanserad tillväxt läggs gmnden för att föravidare en socialt inriktad reformpolitik och för en fortsattvälståndsutveckling. Mot denna bakgmnd accepteras övergångsvis ett betydandeunderskott i den statliga budgeten. Utfallet för totalbudgeten under1977/78 beräknades i det reviderade budgetförslaget (prop. 1976/77: 150) bh ettunderskott om ca . men kan nu beräknas komma att uppgå tiU ca33,. Orsakerna till ökningen av underskottet står främst attfinna i de arbetsmarknadspoUtiska och industripolitiska åtgärder som harbeslutats under bred politisk enighet. För sysselsättningspoUtiska åtgärder haranvisats ytterligare ca . och tUl industripolitiska insatser(varv, stålindustrier m. Träffade löneuppgörelser för destatsanställda har medfört en utgiftsökning jämfört med det ursprungligabudgetförslaget, och indexbimdna utgifter som folkpensionsutgifterna harstigit mer än som tidigare beräknats. Totalt belastar denna typ av memtgifterbudgetsaldot med ca 5 mUjarder kr. På inkomstsidan innebär sänlcningen av den allmänna arbetsgivaravgiften ett inkomstbortfallom ca . Den låga aktivitetsnivån i ekonomin medför också lägreinkomst av direkt och indirekt beskattnmg. Jämfört medstatsbudgeten för /78 innebär det nu framlagda budgetförslaget för1978/79 en betydande ökning av budgetens underskott. Vid en jämförelse med detutfall som kan förutses för /78 innebär emellertidbudgetförslaget att underskottet bibehålls på ungefär oförändrad nivå.Utvecklingen av totalbudgetens saldo under budgetåren 1976/771978/79 enligtnuvarande beräkningar framgår av tabell 2. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Tabell 2. Totalbudgetens saldo1976/771978/79 (milj. 104 400 114 900 111 400 144 600 119 400 151 600 Statsbudgetensutgiftssida innehåUer såväl utgifter som innebär en direkt efterfrågan påproduktionsresurser som utgifter som snarare påverkar likviditetssituationeninom andra delar av ekonomin. Genom att eliminera denna senare typ avtransaktioner, som enligt gängse definitioner omfattar bl. a. statiiglångivning, aktieteckning samt köp och försäljning av mark, framkommer statensfinansiella sparande. Vid en analys av sparandeutvecklingen i samhället ärdetta ett mera relevant begrepp än det traditionella budgetsaldot. StatensfinansieUa sparandeunderskott ligger på en lägre nivå än totalbudgetens saldo, vUket bl. a. speglar deinsatser i form av lån och aktieteckning som ägt rum inom ramen förindustripolitiken. Statens finansiella sparande 1976/771978/79 (milj. Som framgår av tabell3 ökar underskottet i statens finansiella sparande i något långsammare taktmeUan budgetåren 1976/77 och 1977/ 78 än budgetsaldot enligt totalbudgeten. Detfinansiella sparandeunderskottet ökar ytterligare under /79under det att budgetsaldot Ugger kvar på ungefär oförändrad nivå. Dennautveckling sammanhänger med den betydande industripohtiskt betingadelångivning som påverkar budgetsaldot /78. Det finansiellasparandet 1978/79 påverkas vad gäller statsinkomsterna av de beslut rörandeinkomstskatten som fattats av statsmakterna. Den väntade svagakonsiuntionsutvecklingen och sänkningen av den allmänna arbetsgivaravgiftenpåverkar inkomstema av mervärdeskatt och arbetsgivaravgift. De schablonmässigaantaganden om löne- och prisutvecklingen för som på sedvanligt sättgörs vid kalkylen av stats-inkomstema medverkar också tUl den beräknade svagainkomstutvecklingen. I min inledanderedovisning av budgetpolitikens samhällsekonomiska bakgrund aviserade jag vissainkomstförstärkningar. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 15 att en höjning av bensinskatten med25 öre per liter och en däremot svarandehöjning av kUometerskatten bör genomföras fr. o. m. den 1 maj 1978.Höjningen ligger i linje med strävandena att minska förbrukningen avimporterade bränslen. Även med denna skattehöjning har dock SverigeinternationeUt sett ett lågt bensinpris. Den årliga genomsnittliga körsträckanvarierar förhåUandevis lite mellan landets olika delar. Förslaget beräknasmedföra en kostnadsökning för genomsnittsbilisten med . per år.För den som utnyttjar bUen i sitt arbete begränsas kostnadsökningen av gällandeavdragsmöjligheter. förstärks insatserna för väghållning i glesbygden.Åtgärderna beräknas öka budgetens inkomster /79 med ca 1 200milj. Jag anser detvidare motiverat att föreslå en särskild skatt på utrikes charterresor medflyg. Skatten bör införas fr. o. m. . En liknande skatt har införtsi . Skatten avses utgå med i princip . Förslaget innebären inkomstförstärkning av storleksordningen 100 milj. kr. Vad gäller utgiftemahar det ansträngda statsfinansiella läget nödvändiggjorten restriktiv prövning. Den totala utgiftsökningen är i aUt väsentligtautomatiskt betingad och sammanhänger med pris- och löneutvecklingen samtredan gjorda åtaganden. I reala termer beräknas statens konsumtion ochinvesteringar ligga i stort sett stUla. Stora delar avsocialförsäkringssystemet redovisas helt eller delvis vid sidan avstatsbudgeten. Detta gäller bl. a. den allmänna tilläggspensioneringen, yrkesskadeförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen. Folkpensionerna ingår däremot i sin helhet istatsbudgeten. Gränsdragningen meUan statsbudgetens område ochsocialförsäkringssektorn kan i viss mån betraktas som godtycklig. Utvecklingenav statens finansiella sparande bör därför kompletteras med en belysning avutvecklingen inom socialförsäkringssektorn. Socialförsäkringssektornsinkomster överstiger väsentiigt utgifterna, och sektom uppvisar följaktligenett positivt finansiellt sparande. Detta sammanhänger i allt väsentligt medallmänna pensionsfondens överskott, som beräknas uppgå till ca 14,7 mUjarderkr. Övriga delar av socialförsäkringssektorn uppvisar i huvudsak varkenpositivt eller negativt finansiellt sparande. Sparandet inom allmännapensionsfonden, som tidigare steg, har stagnerat och beräknas /79 sjunka något, vilket beror på det ökande antalet pensionärermed allmän tilläggspension. Utgiftema för socialförsäkringssektorn i övrigtpåverkas bl. a. av sjukfrekvensen och av de beslutade förbättringarna avfolkpensionsförmåner samt sjuk- och föräldraförsäkringsförmåner. De genomfördareformerna finansieras genom arbetsgivaravgifter till socialförsäkringen. Det vidare saidobegrepp somrepresenteras av statens och socialför- 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 16 säkringssektorns sammarUagdafinansieUa sparande erbjuder i flera avseenden en god utgångspunkt för enanalys, eftersom de samhällsekonomiska effekterna av saidoförändringar inomdessa båda sektorer i vä-sentiiga hänseenden sammanfaller. Att använda dettasaidobegrepp som utgångspunkt för en analys av finanspolitiken ligger också ilinje med de rekommendationer som utfärdats av ochOECD. Statens och socialförsäkringssektorns finansiella sparande 1976/77 1978/79(milj. 1976/77 1977/78 1978/79 +9700 -4 900 -8 300 Av tabell 4framgår att staten och socialförsäkringssektorn, som /77 stodför ett positivt finansiellt sparande om ca 10 mUjarder kr., numera utvisarett negativt sparande. Detta sparandeunderskott Ökar under /79.Förändringarna är i huvudsak be-tin3ade av förändringar i det statligasparandet eftersom socialförsäkringssektorns sparande ändras endast i ringagrad. Statsbudgeten ochsocialförsäkringssektorn kan sägas utgöra de delar av ekonomin över vUkastatsmakterna har ett direkt och inflytande. Om kommunernasinkomster och utgifter sammanstäUs med socialförsäkringssektorns och statensfinansiella sparande erhålls ett mått på den samlade offentliga sektomssparande. Från att ha uppvisat ett negativt finansiellt sparandepå ca 2,5 mUjarder kr. och på ca . beräknas kommunernaår 1978 bl. a. genom utdebiteringshöjningar förstärka sitt finansiella nettotiU ett positivt sparande om inemot . förutses en försämringav kommunernas finansiella sparande. Den offentliga sektorns finansiella sparande 1976/77- -1978/79 (milj. Det offentligafinansiella sparandet i sin helhet uppvisar en betydande nedgång meUanbudgetåren 1976/77 och 1977/78. TiU /79 blir nedgången av mmdreomfattning. Mätt på detta sätt beräknas underskottets absolvita storlek förinnevarande och kommande budgetår bli av något mindie omfattning än enligt desaidobegrepp jag tidigare redovisat. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 17 Omkastningen iden offentliga sektorns finansieUa situation mellan budgetåren 1976/77 och1977/78 avspeglar den poUtik som förts i syfte att upprätthålla sysselsättningenoch aktivitetsnivån i ekonomin trots sviktandeinhemsk och utländsk efterfrågan. Nedgångstakten i det offentliga sparandetbromsas under nästa budgetår. Storaoffentliga utgiftsunderskott har effekter på kreditmarknaden. Beroende på hurupplåningen sker kan ett stort upplåningsbehov skapa svårigheter att tiUgodoseandra angelägna behov på kreditmarknaden eller nödvändiggöra direkt utländskupplåning. En hög offentlig kreditefterfrågan kan medföra ett tryck uppåt påränteläget. Genom sina iikviditetseffekter kan stora underskott också få eninflationsdrivande verkan. Det storaunderskottet i den svenska bytesbalansen innebär att det totala sparandet iekonomin är för litet. Det är en central uppgift för den ekonomiska politikenatt komma tUl rätta med denna jämviktsbrist. För att det totalasparandeimderskott som bytesbalansunderskottet representerar skall kunnanedbringas måste det inhemska sparandet öka. Möjligheterna att på siktåstadkomma en sådan sparökning påverkas av den svenska ekonomins realautveckling. Mot bakgrund av den reala utveckling som förutses för den periodsom omfattas av budgetförslaget kan olika alternativ diskuteras för att ökahushåUens sparandeöverskott eller minska de underskott som föreligger inomandra delar av ekonomin. Vid en analys av sparandeutvecklingen kan enindelning göras i hushållssparande, näringsliv och bostäder samt offentligsektor. HushåUens sparande,som minskade något , beräknas ha ökat till den höganivån om av hushållens disponibla inkomster. bedömningar beräknas dock hushåUssparandet minska någotunder 1978. Som ett led i en politik för att åstadkomma ett större inhemsktsparande kommer regeringen att lägga fram förslag om sparstimulerandeåtgärder. Det är hk-väl inte möjligt att räkna med en sådan ökning avhushållssparandet att den totala bilden på kort sikt i någon avgörande gradförändras. Företagensansträngda finansiella läge och otillfredsställande resultatutvecklingmedförde att deras finansieUa sparandeunderskott ökade . Enförbättring av företagens finansieUa situation är angelägen. Med denutveckling som kan fömtses för förefaUer det dock enligtkonjunkturinstitutets bedömning trohgt att upplåningsbehovet inte kommer attminska detta år. Ett stigande bostadsbyggande ställer ökade anspråk påkreditmarknaden. Budgetpolitiken kan således inte läggas upp med utgångspunktenatt näringsliv och bostäder starkt skulle komma att förbättra sitt finansieUasparande. Den offentliga sektorns upplåningsbehov, slutligen, skulle kunna 2 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 18 minskas antingen genom skatte- ochavgiftshöjningar eller genom begränsningar i de offentiiga utgifterna. Vad gäller inkomstsidan föreslås ibudgetförslaget /79 vissa punktskattehöjningar. Vid bedömningenav möjligheten och behovet av ytterligare skattehöjningar bör ett antal faktorerbeaktas. Den försämring av exportpriserna i förhållande till importpriserna(terms-of-trade) som kan förutses innebär i sig en kraftig köplaaftsindragning.Kommunerna har vidare beslutat om mycket betydande kommunalskattehöjningarför , och den genomsnittiiga kommunala utdebiteringen kommer att stigamed 1: . Vidare skattehöjningar skulle ytterligare beskärahushållens disponibla inkomster i en situation då dessa ändå beräknas minskarealt. Det är också möjligt att ytterligare skattehöjningar skulle resultera iminskat hushållssparande. I så faU går den avsedda finanspoUtiska effektendelvis förlorad. Dagens situation iden svenska ekonomin kännetecknas av lågt kapacitetsutnyttjande och svaginhemsk konsumtionsefterfrågan. Ytterligare skattehöjningar som begränsarhushållens efterfrågan kan inte undgå att få negativa effekter påsysselsättningen. Höjningar av de lönebase- rade skattema och avgifterna skullefå än mer direkta sysselsättningspolitiska konsekvenser. En begränsning avden offentliga sektorns upplåningsbehov skulle också kunna åstadkommas genomåtgärder på utgiftssidan. De offentligautgifterna inom socialförsäkringssystemet utgör grundvalen förtrygghetssystemet i dagens svenska samhälle. Utfästelserna till pensionärernaoch barnfamiljerna står fast. Dagens trängda ekono miska läge kan inte fårubba grunderna för det sociala trygghetssystemet. Allmän enighetråder vidare om nödvändigheten av en arbetsmarknadspolitik i solidaritetenstecken. Denna solidaritet omfattar en aktiv arbetsmarknadspolitik i samhäUetsregi och en inkomsttrygghet för dem. som drabbas av arbetslöshet. Dessakostnader måste samhället bära- De arbetsmarknadspolitiska ambitionerna fårinte sänkas. De nödvändiga kostnaderna för strukturförändringar inomnäringsgrenar med om-stäUningsproblem måste ses i samma perspektiv. Den svenskabruttonationalprodukten beräknas förbli ungefär oförändrad . Denprivata konsumtionen och investeringarna förväntas uppvisa en svag utveckling,och det är endast till följd av exportens och den offentiiga sektorns expansivainverkan som brutto nationalprodukten kan upprätthåUas på denna nivå. Dentotala offentliga sektorns expansiva effekt kan enligt de kalkyler somredovisas i den preliminära nationalbudgeten beräknas uppgå till avbruttonationalprodukten under detta år. Praktiskt taget hela denna effekthärrör från statsbudgeten. I denna mening kan budgetförslaget sägas innebära enexpansiv finanspolitik, som accepteras övergångsvis i syfte att upp- 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 19 rätthåUa aktivitetsnivån i ekonomin.Det är emellertid av största betydelse attdetta inte leder till en sådan utveckUng av den offentliga sektorn attförutsättningarna för en framtida expansion inom industrin försvåras genom atttillgängliga produktionsresurser i allt för stor utsträckning avdelats förstatens och kommunernas behov. Budgetförslaget har utformats med dennautgångspunkt. Den statliga konsumtionen avses således inte komma att öka. Urdenna synvinkel är budgetförslaget restriktivt. Budgetpolitikeninnebär således en balansgång mellan å ena sidan kraven på att i en situationmed sviktande inhemsk och utländsk efterfrågan upprätthålla sysselsättning ochkapacitetsutnyttjande på en rimlig nivå och å andra sidan nödvändigheten av attskapa förutsättningar för en utveckling mot balans i utrikesbetalningarna.Budgetförslaget bygger på den konjunkturbedömning varom en närmare redogörelselämnas i finansplanen. Skulle utvecklingen komma att avvika från den nu förutseddakan finanspolitiska åtgärder komma i fråga. Likaså kan sådana åtgärder komma ifråga om ytterligare utgiftsbehov aktualiseras. Genom denekonomiska politik som förts har grunden lagts för en framtida ekonomisktillväxt. De åtgärder som vidtagits för att anpassa vårt kostnadsläge tillomvärldens förutses bära frukt i form av en successivt stigande aktivitet iekonomin. En högre aktivitetsnivå medför förbättrade förutsättningar för enpositiv sparandeutveckling. Även med optimistiska antaganden om möjligheten attpå sikt öka sparandet inom andra sektorer i ekonomin är det dock uppenbart attden offentliga sektorn måste lämna ett avgörande bidrag härvidlag. Dettainnebär att statens sparandeunderskott måste minska, vilket kommeratt ställa krav såväl på en förstärkning av statens inkomster som på en starkrestriktivitet vad gäller offentliga utgifter. Självfalletmåste ett reformarbete ständigt äga rum i ett föränderligt samhäUe. Människorsbehov, önskemål och krav växlar. Det är dock viktigt att slå fast att grundenför ett framgångsrikt reformarbete ar en stark samhällsekonomi och att måletatt uppnå balans och tillväxt i ekonomin därför är av avgörande betydelse.Omfattningen och inriktningen av det fortsatta reformarbetet blir beroende avden ekonomiska utvecklingen. Utrymme för fortsatta reformer måste skapas genom ekonomisk tillväxt, genom hushållning ocheffektivare utnyttjande av tillgängliga resurser samt genom omrioriteringarinom pågående verksamheter. Det är självklart att tryggheten för allagenerationer och grupper står i centrum för regeringens politik och att arbetethela tiden är inriktat på att förbättra denna trygghet. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 20 4 Den skattepolitiska utvecklingen harunder beslutat införa ett automatiskt verkande inflationsskydd förden statiiga inkomstskatteskalan. Därmed motverkas till väsentlig del en av defaktorer som mest påtagligt haft en destabUiserande inverkan i den svenskasamhäUsekonomin . Eftersom progressiviteten verkat även påinkomstökningar som endast utgör inflationskompensation har det vidoförändrade regier krävts orimligt höga bruttoinkomstökningar för att nå ävenmycket blygsamma köpkraftsökningar. LöneförhandUngar på arbetsmarknaden hardärför inte kunnat föras utan att staten genomfört särskilda skatteomläggningar. Dessa åtgärderhar kortsiktigt motverkat de mest besvärande problemen, men tidigare endasttill priset att man varje gång ytterligare skärpt progressiviteten i vanligainkomstlägen och därigenom för framtiden skapat än större problem.Omläggningarna har alltså inte inneburit att avtalsrörelsernas beroende avårUga skattebeslut bmtits, vilket alla parter på arbetsmarknaden uttalat sigför. Med beslutetom inflationsskydd för skatteskalan tillgodoses en viktig punkt iregeringsförklaringens skattepolitiska avsnitt.