prop · G103146 · 1977-12-31 00:00:00 — Efter överläggningar med ochmed har utredningen gjort den bedömningen att en ofrånkomlig strävanmåste vara att begränsa antalet orter så långt detta är möjligt. En sådanbegränsning torde också öka förutsättningarna för att få gehör för enansökan hos . Vid sin bedömning harutredningen, utöver samtal med de berörda kommunerna, också samrått medrepresentanter för samt med berörda specialförbund. Vid valet av arrangörsorter har utredningen granskat desex tänkbara orternas förutsättningar. En redovisning gren för gren sker i detföljande. a) Alpin skidåkning För denna idrott finns inget alternativ till Åre. b) Nordisk skidåkning och backhoppning I Riksskidstadion i har redan stora investeringargjorts. Man har där en anläggning av god kvalitet,'som kompletteras av Falukommuns idrotts- och fritidsanläggningar vid Lugnet. Sammanlagt ges därmedmycket goda anläggningsmässiga förutsättningar att genomföra tävlingarna.Någon annan arena som utan dyrbar utbyggnad kan konkurrera finns inte. Den enda existerande banan i av internationellklass är belägen i . Själva tävlingsarrangemanget kan utan stora kostnadergenomföras på ett flertal platser. För valet av arena för skidskytte bör därförkringkostna-der, beräknad publiktillströmning och behovet av insatser förradio- och TV-sändningar vara avgörande. Det är därför av praktiska ochekonomiska skäl lämpligt att skidskyttet förläggs till samma ort somlängdlöpning på skidor. För hastighetsåkning på skridsko finns i Nya Ullevimed en 400 meters konstfrusen bana, en publikkapacitet om 52 000 åskådare ochdärtill en god parkeringskapacitet och ett centralt läge. Som kompletterandebana för träning finns skridskobana (400 meters konstfrusen bana). I finns inte någon acceptabel bana förhastighetsåkning på skridsko, med mindre än att omfattande ombyggnader görs.Söderstadion, vars publikkapacitet är 22 000 åskådare, har endast en bana av333 meters längd. Dessa banmått är inte tillräckliga för att skallaccepté- 1977/78:146 33 ras som olympisk skridskoarena. På idrottsplatsfinns en tillräcklig konstfrusen bana för haslighetsåkning på skridsko (400meter). Däremot finns på idrottsplatsen klart otillräckliga möjligheter att taemot en publik av den storleksordning ett olympiskt arrangemang kräver. Östermalmsidrottsplats lar endast 3 500 åskådare. Beträffande skridsko har också bättre läge iförhållande till det betydande publikunderlag som finns i och Norgeförts fram som en faktor av intresse. kan inte redovisa förutsättningar som ärkonkurrenskraftiga vid en jämförelse med . Beträffande ishockey gäller att har tvåinomhushallar av tillräcklig storlek för att matcher ingående i de olympiskaturneringarna skall kunna spelas där. Det är , som rymmer drygt 12000 sittande åskådare, har en god parkeringskapacitet och centralt läge, samt Frölun-daborg,som rymmer II000 åskådare, har godaparkeringsmöjligheter och acceptabla kommunikationer från karakteriserar som landets bästa pnläggning förishockey. Därtill kommer flera konstfmsna träningsarenor: Slottsskogshallen,Rambergshallen, , curlingbana (tält), Åby (inomhushall), och . I fmns med Iräningshall.Stadion rymmer 11 000 åskådare och har begränsade parkeringsutrymmen menacceptabla kommunikationer från . Vidare kommer att finnasStora Mossens (klar ) med möjlighet att ta 2 000 åskådare. Även därär parkeringsmöjligheterna begränsade, medan däremot acceptablakommunikationer i övrigt torde kunna arrangeras. Av de båda arenorna är detdock endasl som fyller minimikraven för en olympisk arena. StoraMossens skulle däremot kunna användas som träningshall. Av intresse i sammanhanget är också iSödertälje, vilken närmast skulle kunna användas som träningshall. Den bästa arenan är enligt konståkningsförbundet . är dock tänkbar, h) Skidorientering Av samma skäl som för skidskyttet är det lämpligt attförlägga skidorientering till samma ort som längdlöpning på skidor, om grenenskall ingå i programmet vid . i) Gemensammaöppnings- och avslutningsceremonier Den vintersportarena som har störst publikkapacitet är Ullevi.Falun skulle dock kunna få plats med större publik i skidstadion, men däruppstår praktiska problem i form av behov av avspärrningsanordningar som i dagsaknas, samt svårigheter att ge samtliga åskådare tillräckligt goda möjligheteratt se vad som sker. Valet av arrangörsorter har skett på följande sätt. Iförsta hand har valts ut de bästa arenorna för de grenar som kräver storaarrangemang. Därivd har , och Åre stått utan konkurrens. Därefterhar av de skäl som tidigare redovisats en koncentration till så få orter sommöjligt eftersträvats. I samband med denna prövning har möjligheten att byggaen helt ny rodelbana på någon av de i första hand aktuella större OS-orterna, isyfte att nedbringa kostnadema för kringarrangemangen, övervägts. De studiersom därvid gjorts beträffande alternativ förläggning, i första hand Prop.1977/78:146 34 till någon av falu- och göteborgsregionerna, haremellertid visat att anläggningskostnaden överstiger de besparingar som kangöras. typiska inlandsklimal med låg luftfuktighet gör dessutomorten väl lämpad för en rodelbana. En högre luftfuktighet medför risker attisen på banan "växer" och banprofilen ändras, varvid såvälolycksrisker som kostnader för "hyvling" av banan uppstår. Även Årehar tidivis besvär med hög luftfuktighet. kan alltså inte hellerersättas av någon annan ort utan att kostnaderna markant ökar. För att ändå sålångt möjligt nedbringa kostnaderna diskuterar utredningen senare ett altemativutan direkta TV-sändningar från rodeltävlingarna. Såväl som Åre är förhållandevis små orter.Trots detta har där genomförts EM- och VM-tävlingar. Båda orterna har därförerfarenhet av stora idrottstävlingar. Man har på bägge orterna tillgång till enkunnig och internationellt erkänd funktionärsstab. De problem som finns när detgäller förläggningskapacitet och allmän samhällsservice torde i storutsträckning kunna lösas genom att resurser utnyttjas. Detta kräverdock, vilket beaktats i budgetförslaget, att transportapparaten tillfälligtförstärks. Dessutom räknar uiredningen med temporär förstärkning av samtligaservicefunktioner i Åre och under spelen. har, som framgått av utredningens tidigarebeskrivning, förutsättningar att genomföra såväl skidskytte som skidorientering(om grenen medtas i programmet). Ett föriäggande av dessa arrangemang ditskulle emellertid innebära att antalet arrangörsorter med behov av bl. a.radio- och TV-täckning skulle öka från fyra till fem. En sådan vidgning avantalet OS-orter skulle medföra kraftigt ökade kostnader. Till detta kommer att utvecklingen inom skidskyttet, därman nu utnyttjar finkalibriga vapen och skjuter på femtiometersbana, i höggrad gjort Riksskidstadion i lämpad för grenen. Skjutmomentet kanförläggas till och den betydande publik som där ryms kan, med hjälp avelektronisk resultatmarkering, väl följa tävlingarna. Beträffande skidorienteringen (om grenen blir aktuell)gäller samma grundläggande förutsättningar som beträffande skidskyttet. Enförläggning till skulle, av de skäl som tidigare nämnts, vara ettavsevärt dyrare alternativ. En förläggning av skidorienteringen till Åre ellerHammarstrand har också bedömts olämplig, varför endasl återstått. Sammanfattningsvis kan således utredningens bedömningbeskrivas på följande sätt: I den händelse en svensk ansökan inges om arrangemang av1984 års , bör- mot bakgrund av de redovisade jämförelserna-Göteborg stå som huvudort. Till bör därvid föriäggas ishockey,konståkning, hastighetsåkning på skridsko och de för samtliga orter gemensammainvignings- och avslutningsceremonierna. Denna utredningens uppfattning harockså fått ett brett stöd vid överläggningar med såväl representanter förSveriges Olympiska Kommitté som de berörda specialförbunden. För lalararenornas centrala läge samt deras närhet till varandra och det press- och TV-centrumsom föreslås (Mässhallen alternativt ). På motsvarande sätt får, i den händelse man vill nedbringaantalet arrangerande orter, ett val göras mellan och Östersund.Utredningen föreslår , främst med tanke på de betydande insatser somgjorts vid uppbyggnaden av Riksskidstadion. Anläggningen erbjuder, framför allt Prop.1977/78:146 35 vad gäller backhoppning men också vad gäller längdlöpningpå skidor, gentemot övriga orter överlägsna möjligheter. Skidskytte och skidorientering skulle kunna arrangeras iÖstersund, med en vidgning av antalet OS-orter skulle innebära för storakostnadshöjningar för radio/TV-sändningar och telekommunikationer i övrigt. De alpina grenarna jämte rodel bör föriäggas till Åreresp. 5 Praktiska förutsättningar för att arrangera 1984 i 5.1 Vissa frågor av rikskaraktär Utredningen har under arbetets gång, som redovisatstidigare (kapitel 1), överlagt med ett mycket stort antal myndigheter ochorganisationer som skulle komma att beröras av i . 1detta avsnitt skaU de viktigaste punktema i de olika intressentemas utredningaroch de därpå följande överläggningama redovisas. Om de föriäggs till blir enutökning av den ordinarie tågtrafiken nödvändig. Enligt SJ finns vissa, dockbegränsade, möjligheter till en sådan utökning. Normalt sätter SJ in extravagnar i tågen vid trafiktoppar, som t. ex. vid veckoslut, vintersportlov ochstörre . Det är möjligt att i viss utsträckning utöka antalet turer medhjälp av insatta extravagnar spelen pågår. Ett mindre antal extratågsätts normalt in på hårdtrafikerade sträckor vid tillfällen som de som härnämnts. Extratåg av detta slag kan möjligen utnyttjas kontinuerligt under dentid spelen pågår. Av den redovisning SJ givit utredningen framgår dock attstörre extrainsatser än vad som här antytts inte är möjliga. Erfarenheterna från tidigare större internationellatävlingar i visar att en mycket stor del av publiken utnyttjar bil ochbuss för sina transporter. Långväga resenärer utnyttjar dock i betydande gradjärnväg, vilket torde leda till att de största trafiktopparna för SJ skullekomma att inträffa vid spelens invigning och avslutning. I vilken utsträckningspridningen av tävlingarna till flera orter ökar behovet av tågkapacitet är ibrist på erfarenheter svårt att bedöma. Järnvägsförbindelsen mellan och Åre torde kommaatt belastas särskilt hårt under spelen. Den begränsade hotellkapaciteten iÅre innebär alt såväl ett stort antal journalister som publik sannolikt måsteförläggas till . Inte minst med tanke på massmediabevakningen krävstäta, säkra och snabba förbindelser mellan och Åre. synesdärvid vara en god lösning. SJ har till utredningen framhållit att en temporärförstärkning av trafiken på sträckan är möjlig med hjälp avrälsbussar. Detta kräver dock omdisponering av motorvagnar från andra delar avlandet eller kompletteringar av vagnparken, samt en tillfällig bemanning medtågklarerare på några mellanstationer. Reguljära flygförbindelser finns till och från ,/, och . Den senare flygplatsen är möjlig somalternativ Prop.1977/78:146 36 för trafik till Åre. Besökare från andra länder, inkl.deltagande nationers trupper, kan i stor utsträckning förväntas utnyttjacharterflyg vid resor till och från . Ett visst ökat behov av flygresormellan de olympiska orterna torde uppkomma. Såväl SAS som Linjeflyg har bedömtatt detta behov inte blir av större omfattning än att det går att tillgodose. Flygplatserna i () och /Borlängeär båda försedda med modern utrustning. De torde utan svårighet kunna klaraden ökade belastning skulle kunna föranleda. Frösö flygplats i av civil och militär flygtrafik. En utredning om eventuell ombyggnadpågår f. n. Flygplatsen saknar vissa behövliga anordningar för utrikestrafik,vilket innebär behov av provisorier vid ett OS-arrangemang. Vidare tordeparkeringsmöjligheterna vid fiygplatsen behöva förstärkas tillfäUigt, liksomkommunikationerna mellan flygplatsen och centrala . Samtliga dessaåtgärder torde vara självfinansierande genom de avgifter som blir möjliga attta ut. Vid otjänlig väderiek kan start- och landningssvårigheter uppstå pågrund av att Frösö flygplats saknar (instrument landing system). Enförbättring av flygplatsen genom utbyggnad av en anläggning av detta slagkostar, enligt uppgift från luftfartsverket, ca 8 milj. kr. Anläggningen ärinte motiverad av den ordinarie flygtrafiken. Med hänsyn till att såvälalternativa landningsplatser som väg- och järnvägsförbindelser finns har enupprustning av flygplatsen genom en investering av den omfattning det här rör sigom inte bedömts som motiverad för spelens genomförande. Vid tidigare större idrottstävlingar i landet har enrelativt omfattande charterbusstrafik förekommit. Så torde också bli fallet isamband med . Tillgången på bussar för detta ändamål i Sverigebedöms vara god. Någon anledning alt anta en försämring fram till1984 finns inte. Då samtliga akluella orter har eller kan arrangera vältilltagna parkeringsmöjligheter och vägförbindelserna till dessa orter är avgodtagbar, i vissa fall hög standard, torde inga problem av större art varaatt befara beträffande busstrafikens kapacitet. Beträffande privatbilismens omfattning torde inga problemav allvarligare natur, orsakade av de , vara att bevara. har beräknai att betydande extrainsatsermåste göras för bl. a. trafikövervakning. Dessa kostnader återfinns iutredningens ekonomiska kalkyler. Det är vidare möjligt att med hjälp avmilitärpolis, som ett inslag i denna personals utbildning, ytterligareförbättra trafikförhållandena under de trafiktoppar som torde varaofrånkomliga i samband med . har till utredningen redovisat ett behov av extrainsatserpå grund av ökad postgång på tävlingsorterna. Dessa kostnader motsvaras dock hellav de ökade frimärksintäkterna. Beträffande postkontorens kassarörelse tordeockså förstärkning behövas, bl. a. med ett tillskott av språkkunnig personal.Detta har av postverket bedömts kunna ske med hjälp av tillfälligaomdisponeringar. Även de ökade kostnaderna för kassarörelsen torde täckas avökade inkomster. För valutaväxling m. m. är en ökning av bankernaskapacitet nödvändig, främst i Åre och . Detta kan till en delväntas ske spontant genom bankernas egna åtgärder. Speciella växlingskontor kandock komma att behövas. Denna verksamhet torde dock vara självfinansierandegenom ett normalt avgiftsuttag. Beträffande behovet av språkkunnig per- 1977/78:146 37 sonal torde det vara lämpligt med en samordning med denvärd- och värdinnekår som måste utbildas för informationstjänsten. har, som en sammanfattning av sinbedömning, till utredningen redovisat att en förläggning av de olympiskavinterspelen i för polisens del torde komma att kräva omdisponering avpolispersonal till de aktuella orterna och därtill kräva betydande kostnader.Rikspolisstyrelsen har dock bedömt förutsällningarna för att trygga ordningoch säkerhet vid spelen som gynnsamma. Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits såväl isamband med tidigare OS-arrangemang, bl. a. i , som vid inhemskastörre idrottsarrangemang, bl. a. i skidor i och iutförsåkning i Åre, finns skäl att betona den betydelse en militärmedverkan i arrangemangen har. En sådan medverkan förutsätter dockregeringsbeslut. Överbefälhavaren har till utredningen, som en allmänförutsättning för militär medverkan, angett att den skall kunna ses som ett ledi den ordinarie utbildningen. Direkt poUsiära uppgifter kan sålunda inte kommaifråga för militär personal. Uppgifter som däremot helt eller delvis kan tänkaslösas med militär medverkan är t. ex. trafikdirigering med hjälp avmilitärpolis och transportledningspersonal, inlåning av militära fordon medchaufförer, uppbyggnad av vissa provisorier, preparering av banor ochsambandstjänst, inkl. tillhandahållande av sambandsmateriel. De extra kostnader som uppstår för den militäraorganisationen, t. ex. i form av bränsleförbmkning och förslitning av materiel,belastar tävlingsarrangören. Om militär medverkan blir aktuell under kvällstideller måste den ske på frivillig bas. Observeras bör att militärmedverkan ej bör påräknas om den kan uppfattas som konkurrerande med befintligaföretag eller eljest kan minska sysselsättningen för annan arbetskraft. I utredningens ekonomiska kalkyler har dock under olikadelposter de besparingar som en militär medverkan skulle möjliggöra intemedräknats. 5.1.6 Service till massmedia Som redovisats tidigare (kapUel 3) föranleder olympiskavinterspel en mycket omfattande bevakning från massmedias sida. Detta leder isin tur till en betydande serviceinsats till förmån för skrivande och fotograferandejournalister, radio och TV. Genom överläggningar med såväl företrädare förtidningar som för radio och TV har utredningen sökt bedöma omfattningen avdetta servicebehov. Utredningen har utgått från att till huvudorten behöverförläggas ett presscenter, utformat med hänsyn tagen till såväl press sometermedia. Detta presscenter föreslås förlagt till lokaleralternativt Rondo på i . Mindre presscentra bör förläggas tillövriga tävlingsorter. Ett speciellt problem utgörs av Åre och . Medtanke på de begränsade lokal- och förläggningsresurser dessa orter kan erbjudahar utredningen, med hjälp, beräknat kostnaderna för ett alternativdär en viss del av servicen till massmedia tillhandahålls på två presshotell iÖstersund som komplement till servicen i Åre och . Hänsyn hardärvid tagits till att en förläggning av journalister till , oavsettteleverkets problem, kan bedömas nödvändig på grund av den brist på Prop.1977/78:146 38 hotellkapacitet som råder främst i Åre. Den service somges massmedia kommer således att finnas dels i Åre/, dels iÖstersund. Denlösning utredningen här redovisat har diskuterats med företrädare för styrelsenför . Dessa har därvid visat förståelse förde problem utredningen redovisat och inte avvisat förslaget till lösning, trotsatt denna inte ger massmedia absolut bästa arbetsvillkor. Förläggningen av presscentraler framgår av följandetabell: Tabell 7 Föreslagna presscentraler Föriäggningshotell 3 st. Lugnet Kullerstaskolan (som 1984 ej längre används som skola) Åre Den planerade centrumbyggnaden, låg- och mellanstadieskola eller annan plats I Preliminärt nya hotellet 'Under ulredningens gång har Rondo på Lisebergaktualiserats som alternaUv lokal. Denna tabell har utgjort förutsättning för bl. a. SR:s ochteleverkets beräkningar. SverigesRadio och beräkningar bygger i huvudalternativet på att samtligasamtidigt pågående tävlingar skall kunna direktsändas till utlandet. Dettamöjliggör för varje nationellt TV-bolag att välja den för dess publik mestintressanta tävlingen. Vidare har föreslagits av SR/TV som ovan nämnts att manvia intern TV i varje orts presscentrum skall kunna se samtliga pågåendetävlingar. Den sistnämnda möjligheten är dock starkt kostnadskrävande. För attnedbringa denna kostnad har utredningen föreslagit att låta samtliga pågående TV-sändningargå endast till presscentrum i . För övriga orter skulle endast enpågående tävling sändas. Väljer man detta mindre kostnadskrävande alternativinnebär detta att man centralt väljer vilken av de vid varje tillfällepågående tävlingarna som skall sändas till övriga orters presscentra. Dettaproblem uppstår dock endast när flera tävlingar pågår . Besparingeninnebär att extrakostnader för OS-arrangemangen kan minskas med ca2,5 milj. kr. Beträffande denna fråga har delade meningar framförtsunder utredningsarbetets gång. Företrädarna för de svenska sportjournalisternahar bedömt det vara av begränsat värde att kunna se flera tävlingar ,medan däremot företrädare för framhållit att problem kan uppståi det fall då en kommentator, placerad på en plats där tävlingar tillfälligt ejpågår, får i uppdrag all via TV bevaka en tävling på annan ort. Utredningen har för sin del valt det minstkostnadskrävande alternativet, dels med tanke på att kostnaderna avsevärtminskas, dels med tanke på att det i finns en möjlighet att se allasändningarna. 1977/78:146 39 Beträffande övrig service till massmedia behandlas dennaöversiktligt i de avsnitt som berör förläggning, resor och bespisning ibeskrivningen av de föreslagna orternas praktiska förutsättningar. Med tanke på den betydande utgiftspost somtelekommunikationerna skulle komma att utgöra i samband med harnoggranna utredningar i detta avseende gjorts av . Televerketsuppgifter kan i princip delas i två huvudgrupper: Dels anordnande och drift avteleförbindelser (huvudsakligen för pressen samt i mindre omfattning föradministrationens och allmänhetens behov). Under denna rubrik faller vanligtelefonservice, telex, telefoto, telefax och datatransmission. Dels anordnandeoch drift av utrustning för radio- och TV-sändningar. Vad gäller telekommunikationerna är ett eventuellt OS-arrangemangi första hand en kostnadsfråga. Några allvarliga tekniska problem bedömerteleverket inte behöva uppkomma. Personellt behöver vissa omdisponeringargöras. har dock framhållit att den mycket snabba tekniskautveckling som sker innebär att de exakta tekniska lösningar som kan bliaktuella 1984 inte kan anges . De beräkningar som gjorts bygger påantaganden att den nu kända tekniken kommer till användning. Med störstasannolikhet kommer dock ny teknik att i de flesta avseenden innebära förbättradutrustning till i stort samma kostnad. Vissa förbättringar, t. ex. i form avett förstärkt kommunikationssatellitsystem, skulle dock innebära avsevärt lägrekostnader än de som beräknats i utredningen. Den absoluta merparten av kostnader avsertillhandahållande av service för massmedia. Den föreslagna servicenivån kanbedömas som mycket hög, både vad gäller telekommunikationer och sändningsmöjligheterför radio och TV. Redovisningen av kostnadsberäkningar har, bl. a.på grund av den begränsade tid som stått till utredningens förfogande,koncentrerats på ett huvudalternativ jämte tillägg/avdrag i den händelse vissaav de angivna förutsättningarna förändras. redovisning till utredningen innebär attverket, för att motsvara de krav ett OS-arrangemang ställer, behöver tidigareläggainvesteringar för 79,2 milj. kr. Då emellertid dessa investeringar ändå skulleha gjorts inom en tidsrymd av efter 1984 är de ökade behoven i främstahand att se som ett likviditetsproblem. De aktuella resurserna behöveranskaffas i snabbare takt än vad som normalt skulle skett. I utredningensbudgetförslag har därför projekt, vilka är att se som tidigarelagda investeringar,fått belasta utgiftssidan i form av räntekostnader. Vissa investeringar måstedock göras på för normala planering olämpliga platser. De kostnadersom en flyttning efter förorsakar har likaså belastat budgetens utgiftssida.Slutligen har hänsyn tagits till en viss värdeminskning på all användmateriel. Dessa och andra driftkostnader som orsakas av ett OS-arrangemanghar utredningen självfallet helt karaktäriserat som kostnader för OS-arrangemanget. kostnader för service till pressen harbaserats på att angivna presscentraler utmstas med televäxlar (i förekommandefall), ett antal telefonanknytningar, ett antal separata telefonabonnemang (förtidningar, nyhetsbyråer, bildbyråer m. ), ett antal telexapparater, ettantal telefaxapparater, ett antal bildförbindelser, ett antal modem-utrust- Prop.1977/78:146 40 ningar för anslutning till det allmänna datanätet, ettantal samtalsaulomater samt ett antal SONAB ficktelefoner. Härutöver har kostnader beräknats för nödvändigateleförbindelser för den centrala och lokala OS-administrationen. Dessateleförbindelser kan under spelen till vissa delar samutnyttjas avadministration och massmedia. I denna post ingår bl. a. mobiltelefoner ochpersonsökare. Huvudsakligen på grund av massmedias mycket omfattande ochi tiden hårt koncentrerade irafikbehov krävs förstärkning av linjenät och aulo-matstationeri anslutning till berörda orter. har, liksom , medverkat underhela utredningsarbetets gång. a. har tillhandahållit en slordel av det underlag på vilket gjort sina bedömningar. Också för vidkommande skulle en spridningpå många orter av de olympiska arrangemangen innebära betydande extra kostnader.Detta förhållande har, på samma sätt som bedömningar, fått påverkautredningens ställningstaganden.