prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Systemet attgenom överenskommelser med berörda kreditinstitut säkerställa kreditgivningenär emellertid förenat med så stora fördelar alt det inte bör överges förrän 1977/78:100 Bilaga16 150 tvingandeskäl lalar för etl annat syslem. Del är därtor angeläget att finna former föröverenskommelserna som gör del möjligt att på ett bättre sätt trygga dennakreditgivning. Efter vad jag har erfarit pågår sådant arbete inom DFB. 1 sammanhanget vill jag erinra om regeringens möjlighetatl enligt lagen (1974:922) om kreditpoliliska medel (ändrad senasi 1977:1098)meddela förordnande om särskild placeringsplikt för atl tillgodose behovet avbyggnadskrediter. Med särskild placeringsplikt avses skyldighet för bank alllämna byggnadskredit för särskilt angivet byggnadsförelag, för vilket statligtbostadslån ulgår eller kommer att utgå och för vilkel borgenföreligger. Avlyft av byggnadskrediter avseende färdigställdabostadsfasligheter har kunnat ske i stort sett utan problem. Tillskillnad från vad som har gällt för de närmast föregående åren har det inteansetts nödvändigt atl träffa någon formell överenskommelse om bankernas köpav bostadsobligationer. Enligt bl, a, låneunderlagsgruppens undersökningar harpriserna inom bostadsbyggandet mätta som byggnadskostnad per kvadratmeterlägenhetsyta i statligt belånade bostadshus - ökat kraftigt underår 1977framför allt under del . Även varkostnadsstegringen stor, varför de båda senaste årens prisutveckling harmedfört stora krav på utökade lånemöjligheter. Prisutvecklingen har föranlettregeringen att höja låneunderlags- och pantvärdenivän fyra gånger sedannovember 1976, Höjningarna har utformats så att de särskilt skallstimulera byggandet av flerfamiljshus av hänsyn lill både läget påbostadsmarknaden och sysselsättningen, Sammanlagl har regeringen höjtlåneunderlags- och pantvärdenivän med för flerfamiljshus och försmåhus för tiden mellan och , Skillnadenmellan flerfamiljshus och småhus beror på atl kostnadsutvecklingen förflerfamiljshusen har varit mer oförmånlig än för småhusen. Den slörrehöjningen för flerfamiljshus skall också ses mot bakgrund av atträntekostnaderna för lån till överkostnader blir betydligt högre för hyres- ochbostadsrältshus än för småhus som skall bebos av låntagaren. De prisstopp sområdde under delar av omfattade också byggnadsmaterial.Byggnadsmaterialbranschen har varit föremål fören intensiv prisövervakning.Byggnadsmaterialbranschens prissättning kommer atl ägnas fortsattuppmärksamhet. Chefen för handelsdepartemenlel har tidigare denna dagföreslagit förstärkta resurser för bl, a, delta ändamål. Elt glädjande inslag i prisbilden har varil attprisökningarna har dämpats avsevärt under slutet av . Kostnadsbilden inom bostadsproduktionen har enligtlåneunderiags-gruppens undersökningar förändrats under de senasle åren såtillvida att spridningen i koslnader förolika projekt i landel kraftigt har ökat. som låneobjekt i en regionhar visat mycket stora överkoslnader. Prop.1977/78:100 Bilaga 16 storaskillnader mellan produktionskostnad och pantvärde, har andra objekt i andraregioner kunnat byggas till kostnadersom har motsvarat eller varit lägre än pantvärdet. Utifrån tillgängligtstatistiskt material har det inle varil möjligt atl närmare förklara ökningeni prisspridningen. Kostnadsskillnader mellan olika regioner korrigeras normaltgenom ortskoefficien-ter som fastställs av . En översyn avsystemet med ortskoefficienter pågår inom . Utvecklingen av hyror i nyproduktionen har varit mergynnsam än byggprisutvecklingen. Delvis beror detta på att bostadsföretageninte har kunnat täcka faslighelsomkoslnaderna med hyror. När del gäller beståndet av bostäder är det framförallt de ökade kostnaderna för drift, underhåll och bränsle som har medfört attbostadskostnaderna stiger. Av en rapport utarbetad inom (nr13) framgår det ekonomiska läget för de allmännyttiga bostadsföretagen. Rapportenvisar att de faktiska ökningarna av kapitalkostnaderna för dessa företag har varit , medan drift- och underhållskostnaderna undersamma tid har stigit med . Egnahemsägare och bostadsrältshavare kangenom eget arbete och andra åtgärder påverka bostadskostnaderna. Hyresgästernahar inte samma möjligheter. Det är troligt att dessa kostnader kommer alt öka kraftigtmed motsvarande krav på hyreshöjningar. Vidare kommer bränslekostnadernasutveckling atl påverka hyresnivån. Del är bl. a. mol den här redovisade bakgmndensom jag anser del angelägel atl finna former för hyresgästernas möjligheteratl påverka koslnader för drift, underhåll och bränsle. Det ankommer i förstahand på hyresmarknadens parter att gemensamt försöka finna sådana former. Jag vill i detta sammanhang också beröra samhälletsstöd lill bostadsproduktion och bostadskonsuintion. Detta stöd uppgår åriigen till myckel betydande beloppoch tillhandahålls inom såväl bostadspolitikens som skattepolitikens ram. Deekonomiskt helt dominerande stödformerna på det bostadspolitiska området ärräntebidragen och bostadsbidragen. På det skaltepolitiska fältet spelar reglernaför beskattning av en- och tvåfamiljsfastigheter en belydande bostadspolitiskroll genom intäkts- och avdragssyslemet för dessa fastigheter. Samtliga dessa stödformer ulgör elt stöd tillproduklion av bostäder -räntebidragen genom att de är koncentrerade till dennyare produklionen och allra störst för de senast producerade husen,bostadsbidragen genom att den högre hyresnivån i nyproduktionen leder till igenomsnitt större bidrag till boende i nyare bosläder samt reglerna för småhusbeskattningengenom att de genomsnittliga underskottsavdragen är störst för nyare småhus. - och framför allt - innebär detta stöd ocksåstöd till bostadskonsumtion. Av de nämnda stödformerna är enbartbostadsbidragen behovsprövade. 1977/78:100 Bilaga 16 152 Det nuvarande systemet med räntebidrag infördesden som ett avresultaten av bostadspolitiska beslut. Bidragen utgår till statligt finansierade ny- och ombyggnader och tillenergibesparande åtgärder i vissafall. Dessa bidrag har - förutom det allmänna stödsyflet - två funktioner. Det ena är att utjämnakapitalkostnaderna och därmed boendekostnaderna för bostäder byggda olika år.Metoden för denna utjämning är att subventionerna successivt avvecklasgenom att den av statsmakterna subventioneraderäntan trappas upp till dess att inga räntebidrag kvarstår. Det andra syftet är att utjämna boendekostnadernamellan de besill-ningsformer somdominerar svensk bostadsmarknad - hyresrätt, bostadsrätt och äganderätt. Detta syfte uppnås genom attden besittningsform, äganderätten, i vilken den boende kan tillgodogöra sigunderskotlsavdrag genom gäldräntor för bostadslån getts en mindresubventionerad ränta än de övriga tvåbesiltningsformerna. De subventionerade räntesatserna under del försia året det slalliga bostadslånetutbetalas har varil 6,för äganderätten och 3,för de övriga två besittningsformerna. Som jaghar förordat vid min behandling av anslaget B 4. Räntebidrag m.m. bör dessa räntor för sänkas till 5,5resp. Denna differentiering byggersåledes på en direkt koppling till reglerna för beskattningen av småhus. Dennakoppling är också tydlig genom all ökade räntebidrag till av de boendeägda småhus ökar statens inkomster medan avtrappningen av subventioner leder till minskade skatteinkomster. Under innevarandebudgetår beräknas räntebidragen uppgå till . Reglerna för beskattning av en- ochtvåfamiljsfastigheter har i sina huvuddragvarit oförändrade . Den boende har skyldighet att ta upp enschabloniserad intäkt av fasligheten som inkomst och har rätt att från den draerlagda skuldräntor på fastighelslån, lomträllsavgälder samt ell s. k. exlra avdrag. Eventuella underskott idenna förvärvskälla (annan fastighet)får sedan dras av mot överskott i andra förvärvskällor, vanligen inkomst av tjänst. På samma säll somschablonintäkten beskallas hårdare juhögre inkomst och därmed marginalskatt den boende har så blir eventuellaunderskottsavdrag mer värda för den enskilde ju högre marginalskatt dennehar. Under en lång följd av år då schablonintäktenrelativt väl svarade mot ränteavdragen för nyare småhus gav förvärvskällanannan fastighet ell beskattningsbart överskott för stat och kommun. 1 och medatt den ökade inflationstakten åtföljdes av högreräntenivåer somschablonintäkten vid beräkning av inkomst justerades nedåt uppstod med tiden ell nettounderskolt iförvärvskällan i fråga, dvs. i stället föratl öka den s. k. skallebasen så minskade förvärvskällan annan faslighetdenna skattebas. Ökningen av detta nettounderskolt har varit snabb . De av beslutadeändringarna för av reglernaför småhusbeskattningen beräknas medföra en dämpning av ökningslakten. 1977/78:100 Bilaga16 153 Bostadsbidrag utgår i form av statligt ochslatskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll utan barn inkl.vissa folkpensionärer samt kommunalt bostadstillägg till folkpension och tillhandikappade. Alla former av bostadsbidrag är inkomstprövade. Detta individuella bostadsstöd är ett medel både inombostadspolitiken och inom fördelningspolitiken. DeUa dubbla syfte har i belydandeutsträckning styrt utformningen av detta stöd. Vad gäller det statliga bostadsbidraget så skiljer sigdet från de övriga bostadsbidragen genom att inte alls vara beroende av denindividuella boendekostnaden. Det är i själva verket ett inkomstprövalbarnbidrag och är därmed i huvudsak ett medel inom fördelningspolitikens ram. Bostadsbidragen och bostadstilläggen i övrigt har enviktig funktion alt fylla som ett konsumlionsslöd till hushåll med ringaekonomisk bärkraft och att därigenom minska de skillnader i bostadsstandard somberor av olika inkomst och betalningsförmåga. Det individuella bostadsstödetbidrar lill att fortlöpande förbättra bostadsstandarden förekonomiskt svagagrupper. Samhällets individuella bostadsstöd inklusive de kommunala bostadstilläggentill folkpension (KBT) kan för beräknas ha uppgått till ca 4,5miljarder kr. Det är således fråga om betydande subventioner somsamhället tillhandahåller. Det är inte rimligt att räkna med någon väsenilighöjning av sub-venlionsnivån i framliden. Det finns därför enligt min meninganledning att fortlöpande överväga inriktningen av dessa subventioner medhänsyn till såväl de fördelningspolitiska som de bostadspolitiska effekterna avsystemet och till de ekonomiska konsekvenserna för stat och kommun. Jagövergår nu till frågan om bosladsbyggnadsplanen. Den preliminärt antagna bostadsbyggnadsplanen för år1978 omfattar en ram på 8 160000 m våningsyta för beslut om bostadslån tillnybyggnad av bostäder jämte lokaler. För bostäder har inom ramen beräknats7610000 m. Med den produktionsinriktning som framgår av de kommunalabo-sladsbyggnadsprogrammen och med nuvarande genomsnittliga vånings-ytor skulleramen medge lånebeslut för ca 64000 lägenheter. För lokaler inkl, förskolor ochfritidshem har 550000 m beräknats. Vidare beräknades preliminärt för en ram om8000 lägenheter för beslut om byggnadstillstånd för bostadsbyggande utanslafliga lån. De båda ramarna för bostadsbyggandet ger således utrymme förbeslut om bostadslån och byggnadstillstånd för nybyggnadsföretag medsammanlagt ca 72000 lägenheter , För ramarna gemensamt tillkommeren projektreserv om 10000 lägenheter jämte lokaler som byggs med stöd avstatliga lån. Påbörjandet har genomsnittligt sett under treårsperioden1975-1977 uppgått till ca 54000 lägenheter . För treårsperiodendessförinnan, , var motsvarande genomsnittstal ca 86000lägenheter, Beslul om lån och byggnadstillstånd har enligtföreliggande 1977/78:100 Bilaga16 154 uppgifteravsett ca 55 000 lägenheter, varav ca 48 000 med beslul om bostadslån. Dettainnebär att beslut om lån och byggnadstillstånd även under det gångna åretväsentligt har understigit del utrymme för bostadsbyggande som ramarna harmedgett. anser all förändringarna avbostadsmarknadslägel , som bl, a. tar sig uttryck i en minskningav antalet outhyrda lägenheter, styrker uppfattningen atl nyproduktionen nuligger på en för låg nivå och att produktionsnivån börvara 65 000-70000 lägenheter. Mycket tyder vidare på att fårdigsläilandelminskar något . Följden härav torde bli all anlalet orter som harbrist på fullgoda bostäder ökar. Jag villstryka under att allvariiga störningar i bostadsförsörjningen blir följden ombostadsbyggandet inte lar fart på nytt. Kommunernas åtgärder spelar härvidlagen avgörande roll. Planberedskapen enligt de kommunalabosladsbyggnadsprogrammen har försämrats under 1970-lalet. Bristerna iplaneringssituationen kan komma att utgöra ett hinder för en angelägen ökningav bostadsbyggandet. Jag vill i sammanhanget framhålla alt det är en uppgiftför bosladsstyrelsen atl bl. a. i sina råd och anvisningar för de kommunala bosladsbyggnadsprogrammenverka för alt planeringsfrågorna får en tillfredsställande behandling i kommunerna. Jag vill i detta sammanhang ocksä erinra om det bidragför detaljplane ring som utgår till kommuner och byggherrar inomarbetsmarknadsstödets ram. Chefen för arbetsmarknudsdepai tementet har tidigaredenna dag föreslagit all bidrag för projektering av nya hyres- ochbostadsrättshus får utgå också under /79 och alltillämpningsområdet vidgas till all avse också ombyggnad och miljöförbättrandeåtgärder i bostadsområden. Bostadsbyggandet spelar en stor roll isamhällsekonomin. har i en utredning (SIND 1977: 5)Byggnadsindustri och byggnads-materialindustri beräknat antalet direkt ochindirekt sysselsatta 1974. utredningvisar all ca 640000 personer eller av del lolala anlaletsysselsatta direkt eller indirekt var verksamma inom byggnadsområdel.Del är därför uppenbart att stora variationer år i byggnads- ochanläggningsverksamheten som inte uppvägs av andra eflerfrågeändringar påverkarsysselsättningen i samhället. Det är obestritt att det finns samband mellansamhällsekonomins utveckling och bostadsbyggandets omfatlning. Det saknasemellertid närmare kunskap om dessa samband. Bostadsbyggnadsplanen för bör mot redovisadbakgrund dimensioneras så alt den ger utrymme för en väsentlig ökning avbostadsbyggandet i förhållande till del faktiska påbörjandet de senasle åren.Ramen bör också ge utrymme för de daghem och fritidshem som planeras under år1978. Jag vill i det sammanhanget erinra om den prioriterade ställning som Prop.1977/78:100 Bilaga 16 155 dettabyggande bör ha enligt beslul av statsmakterna (prop. 1972: 72. CU1972:28. rskr 1972:201). Jag räknar med en ökad ombyggnadsverksamhet underår1978. Medelsramen för ombyggnad och räntebärande förbätlringslån för år 1978behöver således ökas i förhållande . Med hänsyn till att ny- ochombyggnadsramarna gemensamt bör ge uttryck för elt i förhållande till år 1977oförändral utrymme kan nybyggnadsramen minskas i den utsträckning somombyggnadsramen höjs. Nybyggnadsramen för får härigenom en mindreomfattning än för . Den kommer ändå all ge tillräckligt utrymme för eltnödvändigl och angelägel bostadsbyggande. Förbeslut om bostadslån till nybyggnad av bostäder jämte lokaler börbostadsbyggnadsplanen för omfatta en ram av 7710000 m våningsyta. Mednuvarande genomsnittliga våningsytor i nyproduktionen och med den av kommunernaplanerade produktionsinriktningen ger ramen utrymme för en produktion av ca60000 lägenheter. Någon ändring av den beräknade ramen på 8 000 lägenheter förbeslul om tillstånd för bostadsbyggandet utan statliga lån bör inte göras. Debåda ramarna ger således utrymme för ett sammanlagt bostadsbyggande av ca 68000 lägenheter. Även beräknas det faktiska bostadsbyggandet, somdet avspeglar sig i planer för igångsättningen m.m., bli lägre än vad ramarnager utrymme för. Bostadsbyggandet kan f n, beräknas bli ca 60000lägenheter. Skillnaderna mellan det av mig förordade ramutrymmet och detfaktiska byggandet kommer dock att bli betydligt mindre än , I likhel med vad som har gällt bör förramarna gemensaml fastställas en projektreserv på 10000 lägenheter jämtelokaler som byggs med slöd av ställiga bostadslån. bör bosladsbyggnadsplanenpreliminärt ha samma omfatlning som den för med undantag av atl planenför inte bör inrymma någon projektreserv. har gällt att ramarna för beslut ombostadslån och byggnadstillstånd förnybyggnad får tas i anspråk för ombyggnads- och förbättrings-verksamhet i denmån de inte utnyttjas helt för sitt ändamål. Ramen för beslut om bostadslånlill ombyggnad och räntebärande förbätlringslån har på motsvarande säll fåtttas i anspråk för nybyggnadsverksamhet. Jag förordar all samma ordning fårgälla också , Beträffande medelsramen för nybyggnad vill jag anföraföljande. Fram till var bostadsbyggnadsramarna uttryckför ett program för det statsbelånade bostadsbyggandet. Ramarna var mindre ändet byggande som ansågs nödvändigt med hänsyn till eftertVågan, Ramarna, somfrån början uttrycktes enbart i antal lägenheter och sedermera i kvadratmetervåningsyta, var primärt styrande för del statligt stödda bostadsbyggandet.Medelsramen för beslut om bostadslån som från början hade funktionen attbegränsa anspråken på statsmedel till bostadsbyggandet 1977/78:100 Bilaga16 blevsuccessivt av underordnad betydelse för bostadsbyggandets omfattning.Medelsramen lorde ha bibehållits närmast i informationssyfte. Ramens funktion kan numera sägas vara att ge enuppfattning om vilka medel som behövs för framtida utbetalningar av bostadslåni del fall ytra-men utnyttjas i sin helhet. Enligt min mening bör medelsramenkunna slopas i sin nuvarande form. Jag kommer all i annat sammanhang utvecklamin syn på ramfrågorna i bostadsbyggandet när jag behandlarbyggadmini-strationsulredningens förslag. Ramen för beslut om lån för ombyggnad och räntebärandeförbätlringslån har preliminärt fastställts till 450 milj. kr. för år 1978.För år 1977 har avdelats sammanlagt 500 milj. kr. för denna verksamhel. Motbakgrund av vad jag lidigare har anfört om ombyggnadsverksamheten och medhänsyn lill prisstegringarna inom bostadsbyggandet förordar jag att ramen fåren Slörre omfattning . Jag föreslår således att ramen undervart och etl av de båda åren fastställs till 655 milj. kr. Därvid harjag för år1978 beräknat elt utrymme av ca 45 milj. kr. för de anspråk på bostadslån somregeringens förslag i prop. 1977/78:50 angående ombyggnad av soprum ibostadshus och bostadskomplement kan väntas medföra. Regeringen bör i dettasammanhang utverka bemyndigande atl vidga medelsramen för sådanökning av ombyggnads- och förbättringsverksamheten som behövs avsysselsättningsskäl. Omfatlningen av den av mig förordade medelsramen kanberäknas kräva byggnadskrediter på ca . Från informationssynpunkt är det av värde att redovisabostadsbyggnadsplanen så all den ger en bild av det sammanlagda kreditbehovet. I följande tablå redovisar jag det beräknadekreditbehovet för bostadsbyggandet såväl med som utan statliga lån.Förutsättningen för beräkningarna är att samtliga ramar tas i anspråk fulltul. I redovisningen ingår också kreditbehovet för stalligl belånadeombyggnader. Kreditvolym (prioriterade krediter), miljarder kr. Nybyggnad ulan stalligl låneslöd Summa investeringsvolym för bostadsbyggandet (avrundat) Avserbostadslåneärenden med enbart lokaler. påbörjades av samtligaflerfamiljshus utan statligt lånestöd. Prop.1977/78:100 Bilaga 16 Förutom den redovisade ny- och ombyggnadsverksamhelenförekommer en belydande långivning lill om- och tillbyggnad utan statligtlånestöd. Omfattningen av denna långivning är statistiskt osäker. Den beräknasemellertid ha ökat under hela 1970-lalet och kan beräknas uppgå tillnärmare . Dessutom tillkommer visst kreditbehov för energisparstödet. Jag vill avslutningsvis i min behandling av ramfrågornabelräffande den särskilda ramen för beslut om höjning av låneunderiaget förkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse hänvisa till anslaget V: 12.Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Belräffande anslagsbehovet under lånefonden för näslabudgetår får jag anföra följande. Behovet av medel har ökat kraftigt undersenare år. För innevarande budgelår har anvisats ett anslag på 2 205 milj. kr.I sin anslagsframställning för /79 beräknar bosladsstyrelsenatl på till-läggsbudget för innevarande budgetår behöver anvisas 400 milj. kr.och att anslagsbehovet för /79 med beaktande härav uppgår lill 3375 milj. kr. Styrelsen har därefter lämnat kompletterande uppgifter belräffandemedelsbehovet. Det ökade anslagsbehovet för /78 berorväsentligen på att utbetalningarna till ny- och ombyggnadsverksamheten avstyrelsen beräknas bli närmare 300 milj. kr. högre och inflytande amorteringarnågot lägre än som har beräknats. De ökade utbetalningarna beror i sinlur av kosinadssiegringarna och därav föranledda ändringar av lidskoefficienlen. Med understrykande av atl beräkningarna är osäkra ochalt utbetalningarna påverkas av flera svårbedömda faklorer beräknar jagmedelsbehovet till 3 150 milj. kr, för innevarande budgetår och 3 705 milj, kr,för /79, Med beaktande av en ingående behållning den I juli1977 på ca 373 milj. kr. beräknar jag anslagsbehovet på tilläggsbudget till 600milj. 1 denna fråga gör jag hemställan i annat sammanhang denna dag. Anslaget till lånefonden för nästa budgetår bör alltsåanvisas med 3 705 milj. kr. Jag går över till att behandla vissa särskildalånefrågor och tar först upp frågan om stimidans till ombyggnad avJlerfainiljshiis. Boende- och bostadsfinansieringsutredningarna föreslogi sitt slutbetänkande (SOU 1975: 51) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag altett särskilt bidrag skulle utgå vid sammanslagning av bostadslägenheter iflerfamiljshus med mer än fem bostadslägenheter. a. , somanser att en allmän stimulans av ombyggnadsverksamhelen behövs somdet finns ett behov av atl en radikal förändring sker i fördelningen pålägenhetsstorlekar vid ombyggnad, ansluter sig i stort till utredningarnasförslag. Bidragsbeloppet bör enligt styrelsen uppgå till , för varjeytteriigare bostadslägenhet med mer än tre rumsenheter som lillkommer genomombyggnaden, föreslår också, i syfte alt främja 1977/78:100 Bilaga16 158 ombyggnaderav flerfamiljshus, alt i pantvärdet räknas in även vissa lokaler som inteutgör bostadskomplement. Jag återkommer senare till frågan om lokalbelåning. Stödet till ombyggnad av flerfamiljshus har förbättratsunder . Sålunda genomfördes flera förbättringar av låneslödet(prop. 1973: 21, CU 1973:19, rskr 1973: 208). Vidare infördes det s. k.initialstödet som ulgick vid ombyggnad av flerfamiljshus som påbörjades föreden . De bostadspolitiska reformer som beslutades (prop.1974:150, CU 1974: 36, rskr 1974: 372) har också varit av betydelse i fråga omde finansiella förutsättningarna för saneringsverksamhelen. infördesytterligare en förbättring av finansieringsmöjligheterna vid ombyggnad avflerfamiljshus. Reformen innebar att viss del av ingångsvärdet, dvs. värdet avfasligheten före ombyggnaden, nu kan beaktas vid beräkning av räntebidrag och ivissa fall vid beräkning av låneunderlagel. Också ombyggnadsverksamhelen har under senare årdrabbats av stora kostnadsökningar. Till svårigheterna att finansieraombyggnader bidrar del i många fall tillämpade systemet all begränsa pantvärdelmed ledning av en s. k. avkastningsvärdekalkyl som grundas på de beräknadehyrorna del första årel efler ombyggnaden. Frågan om en sådan begränsning av pantvärdet som häravses behandlades i prop. 1973:21 (s. 90-91) på grundval av ell förslag frånsaneringsutredningen (SOU 1971:64 och 65). I propositionen uttalades atl detfinns vissa skäl som talar för att bestämma pantvärdet för saneringsfaslighetermed utgångspunkt i viss hyra. fick sedermera uppdrag att, medbeaktande av utredningens förslag, undersöka vilka ändringar iberäkningsmetoden som kan behöva göras och atl redovisa förslag i ämnet. Iavvaktan på utredningsmaterial i frågan skulle den dittills tillämpade metoden all bestämma låneunderiag ochpanlvärde användas. I huvudsak innebär denna metod alt beräkningen grundas påfaktisk ombyggnadskosl-nad och beräknad kostnad för motsvarande nybyggnad. 1 fråga om avkastningspanlvärdet vid ombyggnad vill jaganmäla följande. Syftet med bosladslångivningen är alt främja behövliga ochändamålsenliga ny- och ombyggnader.