prop · G10350 · 1977-12-31 00:00:00 — Vi har därvid funnit all det som i det föregåendehar sagls rörande lillämpning på rivningsfasligheler bör till alla delar varatillämpligt även i dessa falt. Det gäller såväl den tidsmässiga anpassningensom möjligheten att utfärda förelägganden avseende såväl den slutliga lösningensom tillfälliga lösningar i avbidan på den slutliga lösningens genomförande.Vid valet av lid för de definitiva åtgärdernas genomförande bör dock beaktasatl det ofta tar en förhållandevis lång lid - ibland upp lill - innan enplanerad ombyggnad kan bli utförd. 5.8.6 TiUämpningdå hyresgäst behöver sägas upp X en del fall kan del tänkasatt utrymme som behöver las i anspråk för förbättringsåtgärd är uthyrt och atlfastighetsägaren därför inte kan förfoga överdel förrän han har haft lillfälleatt säga upp hyresgästen, jfr avsnitt 5.3.1.1 sådana fatl bör enligt vår meningbyggnadsnämnden i föreläggandel bestämma liden för åtgärdens genomförande påsådanl sätl all fastighetsägaren hinner säga upp hyresgästen och däreftergenomföra ålgärden inom föreskriven lid. Som vi har framhållit tidigare är delförhållandevis sällsynt med flerårskontrakt i den typ av hus därsophämtningsproblemen är vanliga, jfr avsnitt 5.3.2. Vi har gjort denbedömningen att nämnvärda problem inte kommer atl uppstå genom atl man avvaktarmed genomförandet lill dess uppsägning har skett. Skulle del visa sig att del inågot fall föreligger en situation som gör all utrymme som är uthyrt pålångtidskonlrakl oundgängligen måsle las i anspråk bör fastighetsägaren iavbidan på förverkligandet härav föreläggas all vidta provisoriska ålgärder.Problemet med att avvakta ulgången av långtidskonlrakl är nämligen i slorljämförbart med de berörda rivnings- och ombyggnadsfallen. Ofta torde deldock i dessa situationer vara ändamålsenligt all inrikta ansträngningarna påalt åstadkomma en annan lösning (jfr prop. 1976/77:31 s. 28). Hur man skallförfara i dessa och liknande fall kan inte regleras eller förutses i detalj,eftersom situationernas karaktär kommer alt variera i stor utsträckning. Detfår överiämnas åt i första hand byggnadsnämnderna atl under iakttagande av delprimära syfiet atl lillgodose intresset av alt förbättra avfallshanteringenträffa de avgöranden som erfordras för atl åstadkomma en lämplig avvägning, 5.8.7 Tillämpningpå fastigheler i allmänhet Tilldenna kategori, som omfattar hus där det inte framstår som aktuellt med varesig rivning eller ombyggnad, torde höra etl stort anlal av de byggnader som ärbehäftade med sophäminingsproblem, dvs. sådana som är uppförda på 1930-, 1940-och 1950-talen, För denna kategori av hus börenligt vår mening del nu framlagdaförslagel lillämpas fullt ut. Vi anser således inte atl det finns någonprincipiell anledning att särbehandla dessa fall. Prop.1977/78:50 60 5.9.1 Vemskall la initia livet förbättringsåtgärder? Detär givetvis fastighetens ägare som ansvarar för atl en byggnad uppfyllergällande krav enligt byggnadslagstiftningen. Det ankommer sålunda påfastighetsägaren att se till att byggnad underhålls på säll som föreskrivs i 50S BS. Även i fråga om den av oss föreslagna tillbakaverkande föreskriften i BSrörande befintliga byggnader ankommer det på fastighetsägaren alt svara för atterforderiiga ålgärder vidtas. Detbör i likhet med vad som har förutsatts lidigare vara sak atlbesluta om fastighetsägare skall föreläggas atl förbättra avfallshanteringen.Därav följer inte all det enbart kan bero på ommissförhållanden skall upptäckas och rättas till. Även om somen följd av dess tillsynsskyldighet måsle ha del övergripande och samordnandeansvaret för atl en förbättrad avfallshantering kommer till stånd torde detinte alltid vara möjligt för byggnadsnämnderna atl inom ramen för den normalabesiklningsverksamheien avdela särskild personal för denna uppgifl. Del lordedärför vara svårt för nämnderna atl ulan särskilda åtgärder uppdaga bristerna iavfallshanteringen. Vi vill emellertid erinra om alt det numera är kommunernasom har ansvaret för avfallshämtningen. De kommunala organen för renhållninghar därför anledning att sälla sig in i hur sophämtningen fungerar inomkommunen. Del bör som en följd därav vara möjligt för byggnadsnämnderna alt isamarbete med renhållningsverken få till stånd en kartläggning avifrågavarande förhållanden. På så sätt bör det bli möjligt för byggnadsnämndenatl ta vissa initiativ till förbättrings-åtgärder med avseende påavfallshanteringen. Under alla omständigheter bör berörda fastighetsägare kunnainformeras om behovet av all vidla erforderliga åtgärder. Del ankommer sedan iförsia hand på fastighetens ägare alt se till att avfallshanteringen ordnas påell tillfredsställande sätl. Mångainitiativ lill förbättringar torde emellertid komma att väckas av dem somnärmast berörs av frågan, dvs. av renhållningspersonalen själv. Även andra -enskilda eller organisationer - kan fästa uppmärksamhet pårådande missförhållanden. Någon begränsning av initiativrätten bör inte gälla. 5.9.2 Vadbör hända efier anmälan? I defall fastighetsägaren själv tar initiativ till förbättringar bör han samrådamed övriga berörda parter, såsom t. ex. renhållningspersonalens fackligaorganisationer och hyresgästföreningen, när han utformat sitt förslag tillåtgärder. Om de planerade åtgärderna fordrar byggnadslov, har fastighetsägarenatt inge sitl förslag till 54 § 1 mom. BS.Även om byggnadslovsskyldighet inte föreligger, är del välbetänkt atlfastighetsägaren påkallar prövning av åtgärderna Prop.1977/78:50 61 enligt54 § 4 mom. BS. Härigenom kan han nämligen i förväg få prövat alt de tänktaåtgärderna är tillfyllest. Som lidigare har nämnis föreslås del att enfömtsättning för beviljande av statligt ekonomiskt stöd skall vara attbyggnadsnämnden har funnit att ombyggnadsålgärderna leder till alt kraven pågodtagbar avfallshantering uppfylls. Sedan harfått del av förslag lill ålgärder bör nämnden förfara på sätt som anges i delföljande. I de fall nämnden genom initiativ från annan än fastighetsägarenblivit uppmärksammad på missförhållanden, ankommer del på nämnden atl genombesiktning eller på annat sätt få en uppfattning om huruvida åtgärder förförbättrade sophämtningsförhållanden är erforderliga. Finns det skäl föranmärkning mot sophämlningsförhållan-dena bör anmodafastighetsägaren atl till nämnden inkomma med förslag lill förbättringar. Isyfte atl ge ett så brett underlag som möjligt för sinbedömning av ärendet bör inkommet förslag från faslighelsägaren härefterremitteras för yttrande lill renhållningspersonalens fackliga organisationer.Om förslaget berörde boendes intressen, exempelvis genom alt sopnedkast flyttaseller atl bostad eller bostadskomplement las i anspråk, bör vidarehyresgästorganisation höras. Om fastighetsägarenunderlåter alt lämna förslag lill åtgärder kan gjordaanmärkningar,besiktningsprotokoll m. m. remitteras till de berörda parterna. Pågrund av detla remissförfarande torde nämndens ställningstagande väsentligtunderiättas. Det är nämligen inte alllid lätt att ulan en allsidig ulredning fåen uppfattning om vad som bör fordras för alt en byggnad skall uppfylla delallmänt formulerade kravet på godtagbar avfallshantering. Detta lorde i storutsträckning komma alt gälla även om en precisering av kravet görs itillämpningsföreskrifter i SBN kompletterade med allmänna råd och kommentarerfrån planverket (jfr avsnitt 5.1). Att etl ärende av detta slag blir föremålför en remissomgång medför också atl i många fall har störremöjligheter alt göra den sammanvägda helhetsbedömning av sophanteringsfrågansom kan behövas. I det föregående har behandlats hur en sådan helhetsbedömningbör göras. Naturiigtvis kan det inträffa att del föreligger olika uppfattningarom vad som bör göras. Om remissvaren enligt bedömningföranleder att man bör överväga att vidta andra åtgärder än de somfastighetsägaren har föreslagit, bör fastighetsägaren beredas tillfälle allånyo yttra sig i saken. Under alla förhållanden är det somskall slutligt avgöra vitka ålgärder som skatt vidtas. Vid denna prövning skallmålet alltid vara alt försöka åsladkomma tillfredsställande arbetsförhållandenför sophämtningspersonalen. Omfastighetsägare och fackorganisationerna accepterat en godtagbar lösning avavfallshanleringsfrågan och lösningen inte strider mot BS eller SBN finns delnaturligtvis ingen anledning för all föreskriva en annanlösning. 1delta sammanhang vill vi framhålla atl bör följa upp deförbätlringsinilialiv som inkommer och därvid, efter inventering, ta egna Prop.1977/78:50 62 initiativi områden där erinringar av olika anledningar uteblir. 1 andra områden därerinringar endasl görs inom elt större område bör göra enkompletterande inventering och la de initiativ som krävs för att få ettrationellt genomförande av förbättringarna inom elt större område. 5.9.3Hur bör föreläggande vara uijbrmat? Denav oss föreslagna hanleringsordningen fär betydelse då avseralt uifärda etl föreläggande i ärendet. mot fastighetsägare riktatföreläggande all ordna avfallshanleringsfrågan på ell godtagbart sätl kanutformas på olika säll. Föreläggandel kan hållas mera allmänt eller i detaljföreskriva vilka åtgärder som erfordras. I det förstnämnda fallel flnns delrisk för all föreläggandel inte ger tillräcklig vägledning och allfastighetsägaren, osäker på vad som krävs av honom, låter ulföra otillräckligaeller onödiga byggnadsåtgärder. Etl föreläggande som i detalj anger lösningarkan också medföra en del olägenheter. a. är del inte alltid säkert atlbyggnadsnämnden i föreläggandet har angett den bästa tekniska lösningen förall ordna en tillfredsställande avfallshantering. Vi har inhämtat allbyggnadsnämnderna brukar utfärda generellt avfattade förelägganden. Emellertidtalar enligt vår mening flera skäl för att förelägganden av här akluetll slagges en mera detaljerad uiformning. Befintliga byggnader skall enligt vårtförslag uppfylla vissa anspråk på en godtagbar avfallshantering. Delförhållandet all begreppei godtagbar avfallshantering är ganska diffust ochföga vägledande medför all det är så gotl som nödvändigl all föreläggandelpreciseras. Alt del i föreläggandel klargörs vilka åtgärder som erfordras färbl. a. betydelse då fastighetsägaren måsle säga upp hyresgäst som hyr sådanlägenhet eller lokal som kan behövas för soputrymme. För all hyresvärden skallkunna ha befogad anledning att t. ex. upplösa hyresförhållandet belräffande enlokal bör det åtminstone fordras alt han kan åberopa etl föreläggande som avserjust denna lokal. Om föreläggandet är generellt utformat finns risk för allhyresnämnden och domstolar i samband med överklaganden o. d. i anledning avuppsägningen tvingas göra ingående och tidsödande utredningar och övervägandenom vilken leknisk lösning som i del enskilda fallet är atl föredra. Ärföreläggandel däremol preciserat kommer det inte atl finnas anledning att idella sammahang pröva det val av teknisk lösning som träffals. När nämnden harbestämt sig för en viss lösning skall nämnden förelägga fastighetsägaren altordna en godtagbar avfallshantering på del sätl som nämnden har funnit varamest ändamålsenligt. Härigenom fär fastighetsägaren också vetskap om vilkaålgärder han bör vidla för atl undgå verkningarna av föreläggandet. Om detekniska frågorna har belysts och klarats ut redan av talarsannolikheten för att dessa frågor inte kommer all belasta överprövandemyndigheter i någon siörre utsträckning. Överklaganden som rör dessa frågor 1977/78:50 63 tordenämligen inte bli så vanliga. 1 de fall överklagande sker torde etl preciseratföreläggande medföra att ärendet påskyndas. Medhänsyn lill det anförda föreslår vi att så långt det är möjligtutfärdar preciserade förelägganden såviii avser avfallshanteringen. Härmedavses inte att tekniska detaljfrågor skall vara förutsedda ulan endasl allvalet av lösning av föreliggande avfallshanleringsproblem skall vara angiven.Några författningsändringar synes inte erforderliga för alt åsladkomma den 5.10Fråga om Förbättring av avfallshanteringen i byggnad som omfattas avnybyggnadsförbud Föralt uppnå en littfredsstättande arbetsmiljö för sophämlningspersonalen kan imånga fall krävas ganska omfattande byggnadsåtgärder. 1 vissa fall tordeåtgärder av detla slag fordra byggnadslov. Om åtgärden är alt hänföra tillnybyggnad enligt 75 S BS, blir ombyggnadsbeslämmelserna i 48 a S BStillämpliga. Om ändringsålgärden inte är att hänföra till nybyggnad skallbeslämmelserna i 49 S BS komma lill användning. Detär sannolikt all nybyggnadsförbud råder beträffande åtskilliga av de byggnadersom behöver ändras för att förbättra arbetsmiljön för sophämtningspersonalen,Föratt önskvärda förbättringar i befintliga byggnader skall komma tillutförande kan medge undantag från nybyggnadsförbudet,Förfarandel med ansökan om byggnadslov saml prövning avansökningen och om dispens från förbudet skall medges är emellertidomständligt. Även då överväger atl förelägga fastighetsägarenalt anordna en godtagbar avfallshantering måsle nämnden la ställning lillfrågan om dispens från byggnadsförbudet skall medges. Över huvud laget kankravet på byggnadslov förmodligen motverka intresset av atl lösaavfallshanleringsproblemen. Vianser alt man så långt det är möjligt bör underlätta för fastighetsägaren ochbyggnadsnämnden att fä till stånd en godtagbar avfallshantering i sådanabyggnader som har påtagliga brister i fråga om renhållningspersonalensarbetsmiljö, I detla syfte kan BS ändras så atl åtgärder för all anordna engodtagbar avfallshantering aldrig skall hänföras lill nybyggnad enligt 75 S BS,Härigenom undviks också svårigheterna att bedöma vilka åtgärder av nu aktuelltslag som är att anse som nybyggnad. Anledningenlill atl vissa hygieniska installationer inte hänfördes till nybyggnad var, attdet bedömdes vara angeläget att inte onödigtvis hindra hygieniska förbäliringari byggnader. Enligt vår mening är det också angeläget atl inte i onödan hindraatt en tillfredsslällande avfallshantering anordnas i byggnader. På grund häravförordar vi att även byggnadsåtgärder för all åstadkomma en godtagbaravfallshantering inte skall anses som nybyggnad, inte ens om de vidtas ibyggnad som i befintligt skick strider mot Prop.1977/78:50 64 planeller mot utomplansbestämmelser (75 S försia siycket O BS). Vi föreslår alt 75S sisla stycket BS ändras i enlighet härmed. Detbör framhållas att byggnadslovsplikl i enlighel med 54 S 1 mom. andra stycketBS föreligger i den mån byggnadsåtgärder exempelvis berör konstruktionen avbyggnadens bärande delar eller avsevärl påverkar dess planlösning elleryitreutseende. Likaså kan skyldighet att söka byggnadslov föreligga,om utrymme tas ianspråk för väsentligen annal ändamål än del vartill det förul varit använt. 5.11Bör röreläggande att utföra förbättringar rörande sophämtningsförhållandenamedföra skyldighet att vidta andra åtgärder med fastigheten? och Näringslivels byggnadsdelegation framhöll i sinaremissyttranden alt byggnadslovskrävande ålgärder för all förbättrasophanleringen torde bli omfattande och dyra, därest somvillkor för byggnadslov skulle fordra att jämväl andra åtgärder måste företasmed byggnaden. Som exempel på ålgärd som inte behövs föratt åstadkomma engodiagbaravfallshanleringanförde fastighetsägareförbundet iordningställande avsärskilda förvaringsplatser för t. ex. cyklar och barnvagnar. Enligt förbundelskulle kunna kräva alt en sådan åtgärd utfördes medall sophämtningspersonalens arbetsmiljö förbättrades i byggnaden. a. frågan om och hur ombyggnadsbestämmelserna i skallkunna tillämpas i samband med alt fastighetsägare föreläggs alt utföraförbättringar rörande sophämtningsförhållandena. 1del föregående har förslag lämnats om atl anordnande av godtagbaravfallshantering inte skall hänföras lill nybyggnad. Om förslaget genomförs kommerombyggnadsbestämmelserna i 48 a § BS inte alt bli lillämpliga beträffandebyggnadsåtgärder som syftar till atl förbättra avfallshanteringen.Bestämmelserna i 49 § BS gäller däremol alla byggnadsåtgärder som inte är altanse som nybyggnad. 49§ försia siycket BS kan tillämpas endast beträffande de delar av byggnaden somberörs av den ändring av byggnaden som är påkallad för alt uppnå en godtagbaravfallshantering. Frågan vad som skall anses vara "berörd del" harinte på ell tillfredsställande säll klariagts i lagförarbeten eller praxis.Begreppet berörd del synes ha föranlett tolkningssvårigheter.Vilka delar av byggnad som berörs resp. inte berörs av ändringsarbete isamband med ombyggnad får i allmänhet avgöras med hänsyn lill bl. a. omfattningenav ändringsarbetena och vilka funktioner som påverkas av dessa ändringar. Avflera skäl synes mindre lämpligl att ett föreläggande atl förbättrasophämtningsförhållandena skall kunna medföra skyldighet atl vidla andraåtgärder med byggnaden. a. måsle det framstå som obilligt att kräva avfastighetsägare, som har bestämi sig för alt åtlyda etl vitesföreläggande i 1977/78:50 65 förevarandefråga, att denne skall utföra från avfallshanleringssynpunkl ovidkommandeombyggnadsåtgärder beträffande delar av byggnaden som berörs av deändringsålgärder som avses med föreläggandet. annat skäl mot atl lålaföreläggandel förenas med krav på andra ålgärder hänför sig till den situationsom uppstår då med stöd av 17 § andra siycket LPI har beslutatlåta ulföra sophanleringsfrämjande åtgärder genom nämndens egen försorg påfastighetsägarens bekoslnad. I sådana fall kan det inte komma i fråga allnämnden låter vidta andra byggnadstekniska ålgärder än de som har samband medavfallshanteringsfrågan. Faslighelsägarenbör inte komma i etl sämre läge, om han har godkänt etl utfärdat föreläggandeall åsladkomma en godtagbar avfallshantering. Inte heller i della fall börbyggnadsnämnden kunna kräva av faslighelsägaren all han skall vidta ålgärdersom inte inryms i föreläggandel. Följdriktigtskall inte heller fastighetsägare, som ulan föreläggande avser alt förbättrasophämtningsmiljön, behöva vidta byggnadsåtgärder som inte har betydelse föravfallshanteringen. En motsatt ståndpunkt skulle försvåra möjligheterna att påfrivillighelens väg åstadkomma de önskade förbättringarna. Med det tidigareförda resonemanget skulle det nämligen bli förmånligare för fastighetsägarenatl invänta elt föreläggande, efiersom han då inte skulle behöva utföra andraåtgärder än de som har förelagts honom. Medhänsyn till det anförda vill vi slå fasl alt inte får kräva allandra byggnadsåtgärder vidtas än de som syftar lill all förbättraavfallshanteringen i byggnaden. Någon författningsändring synes inte erforderligför alt uppnå delta. Enligt50 § BS skall byggnad underhållas så, att hållfastheten inte äventyras samlbrandfara, sanitär olägenhel eller vanprydnad inte uppkommer. Deutredningar som har gjorts rörande missförhållandena för sophämtningspersonalenvisar all bristerna i arbetsmiljön i många fall beror på eftersatt underhåll.Det är angeläget all de förbättringar som förväntas komma till ståndunderhålls på elt tillfredsstäUande sätt. Det är också givetvis önskvärt attbyggnaden underhålls på så säll alt arbetsmiljön är godtagbar. 50 § BS, sådanden nu är utformad, synes inte medföra all underhållsplikt föreligger i häravsedd omfattning. På grund härav vill vi föreslå all 50 § kompletteras på detsättet att byggnad skall underhållas så att godtagbar avfallshanteringvidmakthålls. 5.13 Förslagtill ändringar i byggnadsstadgan Iavsnitt 5.2 har vi angett alt det av AFS framlagda förslagel lill ändring i BSutgör förebild för vårt förslag. De överväganden som har redovisais ovan iavsnitten 5.3-5.11 innebär inte att vi har funnit anledning frångå AFS:s 5 1977/78. 1977/78:50 66 förslag.Vad som har anförts i avsniti 5.5 visar all vi anser att vissa åtgärder intebehöver finansiellt stöd för alt man skall ställa krav på deras genomförande.Med hänsyn härtill behöver inte i lagtexten anges atl finansiellt stöd är enfömtsättning för att lagreglerna skall vara tillämpliga. De i AFS:s förslagupptagna bestämmelserna i 48 b § anser vi därför böra med oförändrat innehållingå även i vårt förslag. Beträffande tillämpningen hänvisar vi till avsnitten2.1 och 5.8. Däresl det statliga stödet inte kommer till stånd kommer givetvistillämpningen av den föreslagna lagregeln att påverkas. Beträffandeplaceringen av den föreslagna bestämmelsen finner vi att varken AFS:s förslagom placering som 48 b § BS under rubriken ellerplanverkels vid remissbehandlingen framförda förslag om atl den skulle las inbland övergångsbestämmelserna i 82 § BS är särskill lämpligl. Vi föreslårdärför alt den nya regeln tas in i en ny paragraf betecknad 49 a § och att denföregås av mbriken "Förbättring av befintlig byggnad". Medhänsyn lill alt de av AFS föreslagna ny- och ombyggnadsbestämmelserna Iräder ikraft bör den av oss föreslagna 49 a § BS inte gälla byggnaderför vilka byggnadslov har meddelals efter nämnda dag. I övrigt bör paragrafengöras lillämplig på alla byggnader som har uppförts före den 1 januari 1978eller som därefier uppförs med stöd av byggnadslov som har meddelals före den 1juli 1977. Vidareföreslås, som framgår av avsnitt 5.10 resp. 5.12, att 75 och 50 §§ BS skalländras. Undervårt arbete har uppkommit fråga om atl eventuellt komplettera eller ändrabostadssaneringslagen (1973:531) för atl tillgodose intresset av förbättradeavfallshanieringsförhållanden. Bosladssaneringslagensyftar i första hand till all lillgodose primära hyresgäslinlressen. Den ärdärför inriktad på all förbättra bostadslägenheternas standard. Vidareinnehåller den vissa regler som syftar till atl förhindra sanering ulöverlägsta godtagbara standard. Rätt all la initiativ enligt lagen tillkommerkommunen och organisation av hyresgäster. Prövande myndighet är hyresnämnd.Bostadssaneringslagen äger endasl tillämpning på faslighet på vilken finnsbosladslägenhel som regelmässigt hyrs ut för annal än fritidsändamål. Dengäller dock inte för fastighel som tillhör slalen eller kommun. Deav oss i del föregående föreslagna beslämmelserna gäller alla slag av byggnaderoch alla ägarekalegorier. Genom LPI är del också väl sörjt för möjligheter alttvångsvis fä lill stånd önskvärda förbättringar. Med hänsyn härtill har vifunnit all del inte finns någon anledning alt, för tillgodoseende avgenomförandet av åtgärder lill främjande av en förbättrad avfallshanle- Prop.1977/78:50 67 ring,föreslå några kompletteringar eller ändringar av den beträffandetillämpningsområdet nu begränsade bostadssaneringslagen. Ielt avseende har vi funnit all del kan ifrågasättas om inte nämnda lag kananvändas för alt söka förhindra en upprustning av avfallshanteringen i enbostadsbyggnad. I denna fråga vill vi anföra följande. Enligt2 a § bostadssaneringslagen får hyresnämnd förbjuda fastighetsägare alt ifastighelen ulföra förbättringsarbete eller liknande ålgärd, som inte kräverbyggnadslov, om inte ålgärden behövs för all bostadslägenhet skall uppnå lägstagodtagbara standard. Förbud skall meddelas, om del är uppenbart alt ålgärdeninte är påkallad av boendehänsyn. Fråga om förbud eller hävande av förbudupptas på ansökan av organisation av hyresgäster eller av faslighelsägaren. av hyresgäster motsätter sig all i faslighet vidtas annan åtgärd,som kräver byggnadslov, än som behövs för all bostadslägenhet skall uppnålägsta godtagbara standard, får åtgärden vidtas endasl om hyresnämnden påansökan av faslighelsägaren medger det. Sådanl medgivande får lämnas endasl omsärskilda skäl föreligger därlill. Ordalageni nämnda bestämmelse ger vid handen all hyresnämnden skulle kunna förbjudafastighetsägare atl vidta sådan byggnadsåtgärd som syftar lill all förbättraavfallshanteringen. eller fastighetsägare som är missnöjdmed byggnadsnämnds beslul angående ålgärd som rör avfallshanteringen skullegenom all vända sig lill hyresnämnden söka utverka etl förbud mot åtgärden. Iförarbetena lill 2a § uttalade departementschefen emellertid all reparationereller förbättringsarbeten som företas för all uppfylla föreskrifterna iexempelvis BS inte kan förbjudas med stöd av nämnda paragraf (prop.