prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Vid utgången av /77 fanns en behållningpå anslaget på 373 milj, kr. För /78 har anvisats elt anslag på2205 milj, kr. Då anslagsbelastningen beräknas till 2980 milj, kr, för innevarande budgetår erfordras elttilläggsanslag på ca 400 milj, kr. För /79 beräknar styrelsenanslagsbehovet till 3 375 milj. kr. tar i sin anslagsframställning ocksåupp vissa särskilda lånefrågor. Boende- och bostadsfinansieringsutredningarna föreslogi sitt slutbetänkande (SOU 1975:51) att etl särskill bidrag skulle utgå vidsammanslagning av bostadslägenheter i flerfamiljshus med mer än fembostadslägenheter. Behovet av atl del sker en radikal förändring ifördelningen på lägen-hetsstoriekar vid ombyggnad kvarstår enligtbostadsstyrelsen. Ett bidrag av denna typ skulle också kunna bli en allmänstimulans för ombyggnads- Prop, 1977/78:100 Bilaga 16 verksamheten.Bostadsstyrelsen anser därför atl etl sådant bidrag bör införas. Bidraget skall avse sammanslagning avlägenheter i samband med ombyggnad och bidragsbeloppets storlek skall uppgå till . för varje ytteriigarebostadslägenhet med mer än tre rumsenheter som lillkommer. Som motiv för alt ombyggnader av flerfamiljshusbehöver stimuleras anför styrelsen vidare följande. Det finns tendenser till att moderniseringsverksamheten minskar.Utvecklingen av antalet preliminära beslut om bostadslån till ombyggnad mellanåren 1975 och 1976 visar atl antalet ombyggda flerfamiljshuslägenheter har minskat från 12800 till 8400. Denna nedgång sammanhänger med att det s. k. initialstödet har upphört vid utgångenav . Den förbättring av finansieringsmöjligheterna vid ombyggnad av flerfamiljshus som infördes (prop. 1975/76:144, CU 1975/76:22,rskr 1975/76:276) genom alt viss del av ingångsvärdet kunde beaktas vid beräkningen av låneunderlag ochräntebidragsunderlag har inte hell kunnat kompensera bortfallet avinitialslödet. Den kraftiga byggnadskostnadsökning som på senaretid har redovisats för i synnerhet flerfamiljshus drabbar saneringsverksamhetensärskilt hårt. Projeklen är på grundav ägarförhållanden m. m. så små och splittrade att någon rationell och kontinuerlig produktionoftast inte är möjlig. Genombostadsstyrelsens höjning av saneringslillägget från högst /m till högsl /m våningsyta har dock vid nybyggnadssanering en belydande kompensation för kostnadsökningarnakunnat ges i belåningen. Vidare begränsas ombyggnadslåneunderlagel och-pantvärdel av låneschablonerna för en motsvarande nybyggnad, varför det intefinns någon möjlighet atl förbällrabelåningsmöjligheterna lill ombyggnad utöver vad höjningar av nybyggnadsschablonerna medger. En ytterligare begränsning av pantvärdet sker i de fall de beräknade hyrornadet första året efter ombyggnaden inte kan antas förränta ett nybyggnadspantvärde.Utgångspunkten för detta avkastningsvärdebaserade pantvärde är de hyrorsom kan komma all uttagas enligt bl. tar också upp den nuvarandelokalbelåningen. Styrelsen anföratl avgränsningen av vilka lokaler som är belåningsbara, dvs. får ingå ilåneunderlag eller panlvärde med hänsyn till all de skall utgöra bostadskomplement,är svår i många fall men ändå kan göras tillfredsställande med ledning av gällande föreskrifter. Däremotär gränsen mellan låneunderiags-och pantvärdelokaler oklar och svårmotiverad. föreslår därföratt alla bostadskompletterande lokaler skall inräknas i låneunderlaget. avser vidare all överväga ominte mindre arbetslokaler i ökad omfatlning skulle kunna ingå i låneunderlaget.En sådan ordning skulle kunna främjatillkomsten av en varierad bebyggelse i den meningen au man får enblandning av bostäder och arbetsplatser. Bostadsstyrelsenföreslår också, i syfte att främja ombyggnader av fler- 1977/78:100 Bilaga 16 142 familjshus,att i pantvärdet inräknas även vissa lokaler som inte ulgör bostadskomplement. En förutsättning bör enligtstyrelsen vara atl lokalerna hade motsvarande användning innan ombyggnadsåtgärdernavidtogs. I fråga omlåneunderlag och pantvärde för småhus föreslår styrelsen vissa förändringar. Bostadslån för nybyggnad av enfamiljshus utgår fn. inte om byggnadskostnaden förhuset överstiger byggnadskostnaden i orten för ell enfamiljshus av normal standard med en lägenhelsylaav 125 m' i ett plan, hel källare och friliggande kallgarage.Byggnadskostnaderna skall härvid beräknasenligt grunderna för beräkning av låneunderlagel. Styrelsen har fastställtdenna s.k. kostnadsgräns till 200000kr. Under vissa förutsättningar får dock koslnadsgränsen utgöra 215 000kr. Beloppet omräknas med orts- ochlidskoefficienter. Utanför gränsen ligger belopp för värme-producerande anläggning, extra värmeisolering ochanordningar för värmereglering. Bostadsstyrelsenframhåller att den nuvarande kostnadsgränsen, som alltså är en förutsättning för bostadslån, är administrativtsvårhanterlig och att den från delånesökandes sida uppfattas som krånglig och svårbegriplig. Styrelsen föreslår därför att den nuvarandekostnadsgränsen avskaffas och ersättsav en annan typ av gräns att gälla såsom högsta låneunderlag för byggnadskoslnadför enfamiljshus. För tvåfamiljshus bör molsvarande begränsningtillämpas på vardera lägenheten. För att dämpa husens ytökning och för attmedverka till hushållning med produktionsresurser och energi kan enligtstyrelsen en något lägre låneunderiagsgränsvara motiverad än den som följer av den nuvarande kostnadsgränsen. Förenfamiljshus bör gränsen sättas tillhögsl . men inrymma beloppför värmeisolering, värmereglering och andra energibesparande åtgärder som är vanliga eller som numeraföreskrivs i Svensk Byggnorm (och som kan motsvara ). Den värmeproducerande anläggningen, som starkt kan variera såvälbelräffande kostnad som ener-giulbyle,bör däremoi läggas utanför gränsen men ingå i låneunderlaget. Båda beloppen böromräknas med orts- och tidskoefficienler. Förslaget medger enligt styrelsen så storvalfrihet och elasticitet i fråga om bostadsyta alt någraundantagsbestämmelser, avseende större yta för stort hushåll, handikapp,arbetsrum eller lantbmk, inle torde behövas. En möjlighet alt undanlagsvisutöka låneunderiaget kan emellertid vara behövlig om särskilda skälföreligger. Sådana skäl kan t.ex. vara att huset har försetts med extraordinäratekniska anordningar för alt sänka driftkostnaderna eller spara energi. Enligt innebär förslaget atllånemyndighelens prövning blirenklare. Sökanden får valfrihet att bygga även större hus. Styrelsen menar dock alt svårigheten att anskaffa lopplånsamt topplånens högre ränta och kortare amorteringslid kommer att verkaåterhållande på atl bygga stora hus med stöd av bostadslån. 1977/78:100 Bilaga16 Med den föreslagna utformningen kommer den nyalånegränsen att gälla även för ombyggnader av småhus. Begränsningen blirtillämplig beträffande både låneunderiag och pantvärde, såvitt gällerbyggnadskostnaderna. Med hänsyn till ombyggnadsobjektens skiftande karaktär bördock pantvärdel enligt styrelsen kunna få ulökas ulöver begränsningen omsärskilda skäl föreligger. Förkulturhistoriskt värdefulla småhus bör lånegränsen inte tillämpas. Vad del gäller den nuvarandeproduktionskostnadsprövningen avseende ny- och ombyggda småhus, som bebos avlåntagaren, anser styrelsen all en sådan prövning av de fakliska koslnadernainle är möjlig att utföra. Styrelsen anser också att enproduklionskoslnadsprövning, som måsle försiggå på så lösa grunder som f.n., mest är ägnad att undergräva förtroendetför statsmakternas åtgärder. Redan på denna grund bör därför bestämmelsenavskaffas. Mot bakgrund av de angivna skälen föreslår styrelsenalt bestämmelsen om kostnadsprövning inte skall gälla för småhus som skallbebos av låntagaren. Under anslaget B 4. Räntebidrag har redovisatsbostadsstyrelsen förslag vad avser räntebidrag till förbättringar ochombyggnader av småhus med ett låneunderlag på högst . Bostadslånet kani vissa sådana fall fördjupas av låneunderlagel. Bostadsstyrelsenföreslår atl nämnda låneunderiagsgräns höjs till . Beloppel är enligt styrelsen uträknat med hänsyn tillden allmänna kostnadsutvecklingen och lillutvecklingen såvitt gäller förbättringslångivningen. För att undvika atl oftabehöva återkomma om ändring av beloppet hemställer om bemyndigandeatt höja maximibeloppet med ledning av kostnadsutvecklingen inom byggandet, t.ex. med den av styrelsen fastställda värderingskoefficienlen. Styrelsen har i sammanhanget vidare anfört att enförutsättning för ombyggnadslån är att ombyggnaden inte är av endast ringaomfatlning och att styrelsen kommer att anpassa de nuvarande kostnadsgränsernapå 4000 och . för småhus resp. flerfamiljshus lillkostnadsutvecklingen. Hyresförlustlångivningen tillkom och avsåg början hyres-föriuster uppkomna . har sedanårligen föriängls och f. n. kan hyresförlustlån utgå för förluster uppkomna t.o.m. är 1978. Lånemöjligheterna måste enligt utsträckas tillalt även avse förluster eftersom det fortfarande finns kommunermed ett betydande antal outhyrda lägenheter. I några kommuner har antalet ökatunder den senasle tiden. Styrelsen anger dock att man har övervägt atl föreslåinförandel av en bestämmelse om alt lån inte får utgå för oulhyrda lägenheter ihus färdigställda efter l.ex. har i tidigare anslagsframställningarframhållit nackdelarna med att tidskoefficientjusteringar sker endast en gångper år. 1977/78:100 Bilaga 16 144 dåkostnaderna ökar kraftigt uppstår problem p.g. a. den successivt alll oförmånligarerelationen mellan å ena sidan kreditiv och belåning och å andra sidanproduktionskostnaderna. Styrelsen har med tillfredsställelse noterat atttidskoefficienten för preliminära beslut och endabeslui tillstyckebyggda småhus har justerats vid tvåtillfällen under /77. Även koefficienterna för slutliga beslut bör emellertid fastställas oftare än engång . En förskjutning av deslutliga ansökningarnas inlämnande lill en tidpunkt efter koefficientjusteringen blir annars följden. Detta innebärolägenheter både från administrativ synpunkt och för låntagarna. (CU 1976/77:18, s. 36) har i dennafråga funnit alt en ordning sominnebär alt lidskoefficienten räknas upp med kortare intervall kan ha fördelar.Bostadsstyrelsen ansluter sig till denna bedömning. Lånför förvärv av bostadshus utgår i vissa fall enligt bestämmelserna i bl.a.2, 10 och 29 §§bosladsfinansieringsförordningen (1974:946). Beviljande av förvärvslån enligi nämnda förordning kandock ske endasl om huset har nybyggts eller ombyggts med stöd av lån enligtden förordningen. I den mån beslutetom lån för ny- eller ombyggnad har meddelats enligt äldre författningar, skall lånet för förvärvbeviljas enligt bostadslånekungörelsen (1967:552). Enligt styrelsen finns det inte något sakligtmotiv för denna uppdelning på tvåtyper av lån för förvärv. Uppdelningen medför en administrativ belaslningoch en risk för misstag. föreslår att bestämmelsernaändras så atl alla förvärvslån skall beviljas enligtbosladsfinansieringsförordningen. I anslagsframslällning för budgelårel 1969/70föreslog bosladsstyrelsen en ändringav bestämmelserna om egnahemslån enligt 1948 och 1957 årsegnahemslånekungörelser som innebar all egnahemslån vid stadigvarande uthyrninginle skulle behöva sägas upp, om låntagaren inbetalade så slor del av lånet som motsvarar en sänkning av denövre lånegränsen från 90 lill . Föredragande departementschefen (prop. 13, s. 229) anslöt sig inte lillförslaget, men förordade en vidgning av möjligheterna till uthyrning, särskill vid flyttning avsysselsätlningsskäl. De egnahemslån som alltjämt ulestår är enligtbosladsstyrelsen så kraftigt amorterade atl endast en mindre låneskuldåterstår. Med hänsyn härtill synesen fortsatt prövning av lånefrågan i samband med uthyrning över huvud tagel inle vara påkallad. Styrelsen föreslår därföratt uthyrning aveg-nahemsbelånade fastigheter får ske utan atl tillstånd härtill inhämtas från länsbostadsnämnden. lar vidare upp valmöjligheternanär det gäller amorteringsmetod för återbetalning av beviljade bostadslån. Vidnybyggnad av småhus som skall bebosav låntagaren kan låntagaren välja mellan rak amortering och amorteringi form av lika stora annuiteter. 1977/78:100 Bilaga16 145 rättsföreningarfinns i samband med nybebyggelse ytteriigare en valmöjlighet nämligen allskjuta upp amorteringen tills den garanterade räntan överstigerräntekostnaderna på låneunderlaget för bosläder. Skillnaderna i kapitalkostnadernas fördelning i tidenblir små enligt de olika alternativen. Valmöjligheterna bidrar dessulom tillatl bestämmelser och blanketter blir krångligare och atl informationen tilllåntagarna blir tidsödande. föreslår därför atl valmöjligheternabegränsas till an-nuiletslån för nybyggnad av småhus och systemet meduppskjuten amortering för bostadsrättsföreningar. Under vissa förutsättningar kan förhandsbesked ombostadslån meddelas av bosladsstyrelsen. Förhandsbesked innebär att stora enhetliga projekt omminst 1 000 lägenheter för flerfamiljshus och minsl 200 lägenheter för småhus,som avses byggas under två eller , skall tilldelas utrymme inomlåneramarna. har intresset för förhandsbesked varitmyckel litet. har endast haft atl behandla en ansökan sedanår 1973 vilken lämnades utan bifall med motivering att behov av förhandsbeskedinte förelåg. Bostadsmarknaden har förändrats väsentligt sedanmöjlighelerna till förhandsbesked om bostadslån infördes . Något behovav förhandsbesked torde inte kunna förutses framåt.Bosladsstyrelsen föreslår därför att möjlighelerna att få förhandsbesked ombostadslån avskaffas. har slutligen lämnat ett antal förslagsom rör decentralisering av beslutanderätten i vissa lånefrågor. Styrelsensulgångspunkl har därvid varit atl förenkla och rationalisera handläggningen.Dessutom anser styrelsen alt en enhetlig beslutsnivå är av värde urallmänhetens synvinkel. I följande lånefrågor föreslår bosladsstyrelsen attbeslutanderätten flyttas från regeringen lill länsbostadsnämnderna den Ijuli1978. Hänvisningar inom parentes anger bestämmelser ibostadsfinansieringsförordningen om inte annat anges. Bostadslån för ändrad lägenhetssammansättning9 § andra stycket) och höjning av pantvärdel i samband härmed (regeringenssärskilda bestämmelser till 24 §, II B andra stycket) Dispens från markvillkoret (6 §,femte stycket) Förvärvslån i de fall regeringen fn. beslutar (10 och 29 §§) Godtagande av säkehet i vissa fall(18 S fjärde stycket) Höjning av låneunderlagel förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse (regeringens särskilda bestämmelser till 24 §, I B 4). Förskott påhyresförlustlån (förordningen om hyresförlustlån, 4 §). Vidare föreslår bosladsstyrelsen att beslutanderätten i normalfallen i frågaom tilläggslån lill kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (kungörelse 10 1977178. 1977/78:100 Bilaga 16 146 1974:255,7 §) flyttas från regeringen till styrelsen. I några fall anser styrelsen att decentraliseringbör ske genom att flytta besluten från lill länsbostadsnämnderna. Bostadslån för integreradeskollokaler (24 S andra stycket; en utvärdering av den nuvarande långivningensinriktning bör dock göras före beslul om ulflytiningstidpunkt). Beslul i vissahyresförlustlåneärenden (förordningen om hyresförlustlån, 17,21 och 22§§). Jag tar förstupp frågan om bostadsbyggandets omfattning och inriktning m.m. Antalet färdigställda lägenheter har under1970-talet minskat år . År1970 färdigställdes närmare 110000 lägenheter, varav ca 75000 , , var motsvarande antal lägenheter ca 85000 resp. ca 39000. var det första årsom det färdigslälldes fler lägenheter i småhus än i flerfamiljshus. Dettotala antal lägenheter, som harfärdigställts, har halverats . Anlalet färdigställda lägenheterunder kan således beräknas bli ca 55 000, varav endast ca 14000 i flerfamiljshus, vilket motsvarar av dettotala färdigställandet. I följandetablå redovisas utvecklingen under 1970-talel. liy 1 Ud JaCII- 'Avser oulhyrda lägenheter i statsbelånade flerfamiljshus färdigställda år 1967och senare enligt bosladsstyrelsensundersökningar resp. år. Av tablån framgår alt harantalet ianspråktagna lägenheter i den stafligi belånade produktionen,som har färdigställts och senare,varil slörre än del antal lägenheter som har färdigställts . torde avgången avlägenheter ha fortsatt att minska. Av tabellen framgår vidare att antalet småhusefter en avsevärd ökning , bl.a. lillföljd av bestämmelserna om kompensation för mervärdeskatten, nu verkar ha stabiliserat sig på en nivå av ca40000, Nästan alla småhus upplåts med äganderätt. Antalet lägenheteri flerfamiljshus har minskat medmer än under en lid av . 1977/78:100 Bilaga16 147 De kvarstående problemen med outhyrda lägenheter finnsi flera större kommuner samt i vissa andra kommuner där strukturförändringar inäringslivet bl, a, har medfört all efterfrågan på bostäder har minskat. Eftersomflertalet av de outhyrda lägenheterna har funnits i och alltjämt finns i delallmännytliga bostadsbeståndet har vissa kommuners ekonomi påtagligtpåverkats. Jag har tidigare under anslaget B 5, Eftergift av hyresförlustlåntagit upp denna fråga och föreslagit vissa ändringar i nuvarande eftergiftsregler.Till frågan om fortsatt långivning för hyresföriuster som uppkommer under år1979 återkommer jag i det följande. Antalet kommuner som kan visa tendenser lill brist påbostäder upplåtna med hyres- och bostadsrätt ökar. De grupper som främstdrabbas av en brist på lägenheter i flerfamiljshus är ungdomar, invandrare ochensamstående. Behovet av nya lägenheter påverkas av en mängdföränderiiga och svårbedömbara faktorer. Exempel på vikliga sådana ärhushållsbildningen bland ungdomar, ingångna och upplösta äktenskap ochäktenskapsliknande förhållanden, avgången av lägenheter - bl.a. småhus som fårändrad användning och saneringsmogna fastigheter som rivs - och befolkningsförändringarsom l.ex. Boende-och bostadsfinansieringsutredningarnaangav i sitt slutbetänkande (SOU 1975:51-52)en produktion av 75 000 lägenheter som riktpunkt för planeringenav bostadsproduktionen på lång sikl. Prognosen baserades bl.a. på antagandenom utvecklingen av tidigare nämnda faktorer. a. osäkerheten i fråga omökningen av antalet hushåll motiverade enligt utredningarna en marginal påminst ±10000 lägenheter . Avgången av lägenheter angavs till ca 45 000per år. Bakom del antagandet låg enligt utredningarna bl. a. det stora behovelatt bygga om och slå ihop smålägenheter i flerfamiljshus. Den faktiska avgångentorde f. n. av olika skäl vara ungefär hälften så slor. Jag återkommer senaretill bostadsbyggnadsplanens omfattning . har fastställt en ram för delstafligt belånade bostadsbyggandet som beräknades ge utrymme för ca 65 000lägenheter jämte lokaler. Byggandet utan statliga lån angavs av regeringen till8000 lägenheter. Bostadsbyggnadsplanen gav därmed förutsättningar för attsammanlagt ca 73 000 lägenheter skulle kunna påbörjas. En betydande del av ramen för beslul om bostadslån hari likhet med vad som har varit fallet underde inte utnyttjatsunderår . Enligt tillgängliga uppgifter har inte heller ramen för beslulom tillstånd för bostadsbyggandet ulan statliga lån helt utnyttjats under året.Denna ram har under en lång följd av år utnyttjats i sin helhet.Antalet lägenheter för vilka beslut om lån eller byggnadstillstånd harmeddelats för kan uppskattas till ca 55 000. Detta antal är någotmindre än då antalet var 57000. Deljaktiskapåbörjandet har varit mindre än antalet lägenheter för vilka Prop.1977/78:100 Bilaga 16 148 beslutom lån eller byggnadstillstånd har meddelats. Del beror främst på att lån- ochtillståndsgivningen ökade kraftigt under slutet av året. Många lägenheter somfick beslut om lån eller tillståndhann alltså inte påbörjas istatistisk mening . Påbörjandet kan f n. uppskattas till ca 52 000lägenheter. Anlalet småhus påbörjande kan uppskattas lill ca 39000 lägenheter. Antalet småhusminskade därmed med ca 4 000 i jämförelse med föregående år. Andelen småhus avpåbörjandet var emellertid ungefär densamma som . Den genomsnittliga lägenhetsstorieken har totalt settfortsatt att öka. För den produklion som färdigställdes , exkl.lägenheter i specialbostäder, kan det genomsnittliga anlalet rumsenheter perlägenhet beräknas till 5.20 jämfört med 5,05 årel innan. Del genomsnittligaantalet rumsenheter i småhus och flerfamiljshus kan för beräknas lill 5,83 resp, 3,35, Anlalet rumsenheter iflerfamiljshus har minskat någol. Även den genomsnittliga lägenhelsytan iflerfamiljshus beräknas minska från ca 70 till ca 69 m. Motsvarande uppgift försmåhusen är ca 128 m, dvs, en ökning med ca 5 m , Andelenlägenheter om fyra eller flera rum och kök beräknas bli i småhusenmot i flerfamiljshusen. Av de färdigställda lägenhelerna i småhusberäknas bli upplåtna med äganderätt, 1 flerfamiljshusen varuppskattningsvis ca.72% av lägenhelerna avsedda att upplåtas med hyresrätt ochca med bostadsrätt, I fråga om ombyggnadsverksamhelen har bostadsstyrelsenlämnat en utföriig redovisning. Antalet lägenheter med beslut om bostadslåntill ombyggnad ökade kraftigt , Ökningen var särskilt stor för flerfamiljshusens delunder , Den berodde på alt initialstödet kunde utgå endast lill sådana ombyggnader som påbörjadesföre utgången av , Ombyggnaderna av småhus har stadigt ökat och varbudgelårel 1976/77 större, räknat i antal lägenheter, än ombyggnaderna avflerfamiljshus. Del är rimligt all anta att ökningen till viss del beror påstödet till energibesparandeåtgärder. Bostadsbeståndets fördelning på flerfamiljshus ochsmåhus samt beståndets kvalitet framgår av folk- och bostadsräkning(FoB 75), I följande tablå redovisas bostadsbeståndels förändring sedan år1970, Bostadsbeståndetåren 1970 och 1975 År Hela Flerfa- Småhus Moderna Halv- Omoderna -f 349 000 Prop.1977/78:100 Bilaga 16 149 Tablån visar att antalet lägenheter ökade med ca 70000per år 1975. Delta är ca 9000 fler än . Skillnaden beror på att avgången av lägenheter harminskat . Den minskade produktionen uppvägdes såledesmer än väl av en minskad avgång. Av nettotillskottet på 349000 lägenheterutnyttjades 270000 av nya hushåll och 50000 av hushåll som inle bor sladigvarandei bostaden. 24000 lägenheter hade inte någon nyltjare . Avdet kvarstående omoderna bostadsbeståndet var antalet små-huslägenhetermer än dubbelt så slorl som antalet lägenheter i flerfamiljshus medanförhållandet var i del närmaste del omvända vad gäller halvmoderna lägenheter.Jag återkommer senare till ombyggnadsverksamhelen och bosladsstyrelsens förslagatt stimulera ombyggnader av flerfamiljshus. I fråga om kreditförsörjitingenför bostadsbyggandet vill jag anföra följande. Delegalionen för bostadsfinansiering (DFB) träffadeäven en överenskommelse med bankerna om byggnadskrediter till delstatsbelånade bostadsbyggandet. Enligt överenskommelsen åtog sig bankerna attsvara för byggnadskreditgivningen avseende statligt belånade nybyggnader ochombyggnader, inkl, krediter tillkommun avseende tomträttsmark. Trots bankernas åtagande uppstod betydandestörningar i kreditgivningen, Anlalet anmälningar till - som består av företrädare för ,och bankerna - om svårighet all erhålla byggnadskrediterlåg på en avsevärt högre nivå än åren innan. Svårigheterna all lösa anmäldaproblem var dessulom väsentligt större. Störningarna i kreditgivningen har medfört all igångsättningenunder året blev någol lägre än vad den eljest skulle ha blivit. Igångsättningens tidsmässiga fördelning under åretpåverkades också. En huvudorsak till de uppkomna problemen lorde ha varilatt del har rått delade meningar mellan bankerna om fördelningen av den överenskomnakreditvolymen på olika banker. 1 likhet med tidigare innebär DFB:söverenskommelser med bankerna om kredilvolymen ett kollektivt åtagande förbankerna. Fördelningen på olika bankgrupper ankommer därför på bankerna själva.Tidigare år har della inte inneburit några problem. Att fördelningsproblemuppstod torde även ha haft samband med förändringar i bl.a.inlåningsökningen för olika bankgrupper och med ändrade förutsättningar företl av boltenlåneinslituten. Erfarenhelerna av tillämpningen av 1977 årsöverenskommelse visar enligt min mening att en överenskommelse med en sådankonslruktion som användes för inte är tillräcklig för all tryggabyggnadskreditgivningen till det statsbelånade bostadsbyggandet.