prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessa synpunkler bör också beaktas då åtgärder idet befinttiga beståndet ställs mot en tänkbar rivning och nybyggnad.Byggnadsarbetarejörbundei och påpekar att ett hänsynstagande liltarbetskraftsresurserna innefattar såväl en bedömning av i vilken taktproduktionen inom den byggda sektorn kan ökas, som en bedömning avmöjligheterna att stadigvarande sysselsätta den arbetskraft som rekryteras tillbyggsektorn. Det kräver därför en systematisk mllande långsiktig planering avarbetskrafttillgångarna, Byggnadsarbeiarejörbundei pekar särskilt på möjlighetemaatt utbilda kvinnlig arbetskraft, Kommunförbundei framhåller att en successivgenomgång av byggnadsbeståndet skulle underiätta materialindustrins anpassninglilt en ökad efterfrågan. Mångaremissinstanser pekar på att initierad forsknings- och försöksverksamhet inomvissa områden bör föregå mera omfattande ombyggnadsverksamhet. Till deforskningsområden som speciellt utpekats hör frågan om olikaisoleringsmaterials eventuella hätsovådlighel. Dessa frågor behandlasutföriigare i avsnitt 6,7, ,länsslyrelsen I samt och framhåller attde ekonomiskt svaga nyttiarna av bostäder och lokaler företrädesvis ärkoncentrerade titt den äldre delen av bebyggelsen. Vid ett snabbt genomförandeav åtgärder inom bostadsbeståndet uppstår sociala följder i form av höjda hyroroch ombyggnad som leder till flyttningar. De föreslagna åtgärdema bör därförinte bara bedömas ur teknisk-ekonomisk synpunkt ulan också från social ochmiljömässig synpunkt. Riksanllkyarieämbelet, SARoch Arkitekiförbundei och Svenska föreningen byggnadsvård framhåller attinte bara den bebyggelse som är eller mer har betydelse somkulturyttring, utan också sådan bebyggelse som uppförts under senare decennier.Det är därför lika viktigt att den ordinära bostadsbebyggelsen inte förvanskassom att den allmänt erkända kulturhistoriska bebyggelsen får behålla sinursprungliga karaktär. bör enligt klart markerassom en utgångspunkt för val av åtgärder. Enrad instanser påpekar att dnften av byggnader och anläggningar är Prop.1977/78:76 141 minstlika betydelsefull från energihushållningssynpunkl som en lämplig utformning avbyggnader och anläggningar, se vidare avsnitt 6.6.5. SIB framhåller attrapporten är starkt knuten litl sådana lekniska åtgärder vars genomförande kankontrolleras medan andra åtgärder i många fatt kan ha lika godabesparingseffekter. framhåller alt åtgärder inte enbart börriktas mot fastighetsägare ulan även syfta titt att påverka hyresgäster,finansiärer, materialtillverkare och andra, m, fl. framhålleratt det är viktigt alt berörda parter ser ett direkt resultat av de vidtagnaåtgärderna. Förbundet nämner som exempel att ett allmännyttigt bostadsföretaganvänt de medel som sparats in genom en bättre energihushållning tillförbättring av boendemiljön enligt förslag upprättade i samråd medhyresgästerna. m. fl, understryker att investeringar i energibesparandeåigärder i byggnader bör anpassas till det energisystem i vilket byggnadeningår så att en totalekonomisk lösning erhålles. Föreningen påpekar att om enbyggnad värmeförsörjs genom spillvärme från en industri och värmekostnadenhärför är försumbar så kan det inle vara rationellt all investera för attminska byggnadens värmebehov. Ett flexibelt åtgärdsprogram som möjliggöranpassning till förutsältningama i det enskilda fallet förordas också av SIB,NBD och , Svenska konsulterande och , Fastighetsägareförbundei och VVS-lekniska Jörenlngen. förslag attsamordna åtgärder för förbättring av energihushållningen med åigärder förhandikappanpassning och ombyggnader av sopmm tUlstyrks av fasligheiskonlorel iSiocktiolm och av Indusirigruppen JÖr läll byggeri. Industrigruppenför lättbyggeri framhåller alt åtgärder av dessa slag även bör samordnas med andraupprustnings- och saneringsåtgärder som kan vara aktuella ifastighetsbeståndet, NBD och anser att handikappanpassning, ombyggnad avsopmm och upprustning från energisynpunkt bör inordnas hell i den allmännasaneringsverksamheten och inordnas i kommunernas saneringsprogram.Kommunförbundet som framhåller att handikappanpassning och ombyggnad av soprumi och för sig är angelägna åtgärder finner att de har litel samband medenergisparåtgärderna. Liknande synpunkter framförs av komniunsiyrelserna iVingåker, och , i , FöreningenSveriges byggnadsin-speklörer och . Planverketsförslag lill åtgärdsprogram i tre steg - 1) besiklning, 2) underhåll ochinjustering, 3) ombyggnadsåtgärder - kommenteras på flera olika sätt. Fleraremissinsianser framhåller att vad som är lämpliga åtgärder ofta måsle avgörasfrån fall till fall. De stöder därför tanken på ett första steg i vilket, genombesiktning eller på annat sätt, klarläggs vilka åtgärder som bör Prop.1977/78:76 142 vidtas,BFR påpekar att bebyggelsens energibehov kan komma att tillgodoses på olikasätt inom olika regioner och att bedömning av åtgärder inom enstaka byggnaderbör ses mot en sådan bakgmnd. BFR anser att detta krav kan tillgodoses ombeslut om åtgärder i enstaka byggnader görs mot bakgmnd av en planering förslörre områden, enligt BFR lämpligen i form av en energiplanering,Riksantikvarieämbelel, som också stöder det föreslagna trestegsprogrammet,påpekar att kulturhistorisk expertis bör medverka i det första steget,besiktning och åtgärdsbedömning. NBDoch anser att det tillgängliga beslutsunderlaget är så knapphändigt inte nu bör fatta beslut om ett åtgärdsprogram. Ett mera övergripandebeslut bör enligl delegationernas mening föregås av en försöksverksamhet imindre skala, som kan vägleda samhällets insatser för energihushållningen i enså optimal riktning som möjligt. Flertaletövriga remissinstanser som kommenterat frågan förordar att beslut omgåendefattas om åtgärder för energihushållning i befintlig bebyggelse. Många rekommenderardock en långsamrnare uppbyggnadstakt av verksamheten. Flera instanser redovisaralternativ till planverkets trestegs-program. En successiv uppbyggnadav verksamheien förordas bl. a. av byggnadsslyrelsen, SIB, industriverket,länsslyrelsen i , (),Kommunlörbundet, kommunstyrelserna i och , Industrinsbyggmaierialgrupp, Ingenjörsveienskapsakademien, SÄR och ArkitektJÖrbundet,, och , , , ,och . Remissinstanserna påpekardärvid framför allt att det inle finns utbildad arbetskraft att tillgå iden omfattning som erfordras för det skisserade programmet. Dessa frågor kommeratt beröras närmare i det följande. Många instanser framhåller också attkunskapsunderiaget för mänga typer av åigärder är ofullständigt, Riksbyggenpåpekar att de byggnader som kan och bör bli föremål förisoleringsförbältringar är av mycket olika teknisk beskaffenhet. En"stordrift" i fråga om isoleringsförbättringar kommer enligtRiksbyggen med .säkerhet att leda till dyrbara misstag, både från ekonomisksynpunkt och från energihushållningssynpunkl, förordar därför ettsärskilt utvecklingsprogram för att ta fram realistiska metoder förisoleringsförbättringar av byggnader med varierande konstruktion och ålder.Liknande synpunkter framförs av bl. a. CTH, kommunstyrelserna i ochÖrnsköldsvik, Induslrins byggmaierialgrupp, Ingenjörsveienskapsakademien, NBDoch , , och samt . Dealternativa åtgärdsprogram som presenteras är av varierande karaktär. 5/4/?f?f/7/I/A:/7(?A:(/ö/-6(//7f/e/anser att det aktuella byggnadsbeståndet är så stortatt det inte är meningsfullt alt i ett svep inspektera all bebyggelse och förstdärefter följa upp med åtgärder. 1 stället bör instruktion och uppföljning skemetodiskt genom en rullande verksamhet. Detta kommer enligt förbunden Prop.1977/78:76 143 attkräva avsevärda insatser från kommunernas sida under en lång lid. Fleraremissinstanser anser att besiktningssteget hell eller delvis skulle kunnaersättas med "energideklarationer". Sådana skulle innebära attfastighetsägaren ålades redovisa den årliga energiförbrukningen vilken, ställdmot en redovisning av faslighetens volym och konstruktion enligt byggnadsnämndsritningarna,skulle ge en uppfattning om i vilka byggnader besparingsåtgärder i ett förstaskede skulle vara mest angelägna. Förslag av i huvudsak denna innebörd harframförts av bl. a. byggnadsslyrelsen, riksrevisionsverkel, BFR,länsbosiadsnämnden i Kiislianstad, fasligheiskonlorel i ,Byggnadsarbeiarejörbundei, Föreningen , , , Hyresgästernas rikstörbund, SVR och . Ettlikartat förslag framläggs även av Jbrtijikationsjöivalinlngen och CTH. NBDoch föreslår i stället för besiktnings- och planeringsverksamhet enligtsteg 1), att upprustningen av bebyggelsen från energihushållningssynpunktinordnas i bostadssaneringsverksamheten. Delegationerna betonar attplaneringsverksamheten är av strategisk betydelse också för energihushållningsfrågorna.Fördelarna med all så långt möjligt koordinera energihushållningsinsatsernamed saneringsverksamhelen är att insatserna på detta sätt kan genomföras på ettfördelaktigare sätt från ekonomisk synpunkt. Det blir också möjligt att företaen fullständig genomgång av de äldre byggnadema frånenergihushållningssynpunkt. Man kan därvid på ett rationellare sätt avgöra vadsom är motiverat att bevara, och vad som bl. a. från energihushållningssynpunktär bättre att riva och ersätta med ny bebyggelse. I samband med ombyggnad ochuppmstning borde enligt delegationema alla åtgärder s()m kan förväntas gebåtnad från energihushållningssynpunkt kunna omfattas av långivning ochsamhällsstöd. Enligt delegationerna skulle på detta sätt längreamorteringstider erhållas, vilket skulle vara av särskild betydelse då detgäller att få utrymme för ätt öka energibesparingsinsatserna inom ramen förrimliga boendekostnader. SKIF och Konsulijöreningen förordar attsaneringslagstiflningen förändras så att krav på god energihushållning ges högprioritet. Ensamordning av planeringen av bebyggelsens upprustning från energi-synpunkt medbostadssaneringsprogrammen förordas av länsbostadsnämnden I ochKristianstads län, Industrigruppen för tätt byggeri och . Länsbostadsnämndeni län anser att även annan energiplanering bör redovisasi detta program. Industrigruppenförlän byggeri redovisar ett förslag med olika åtgärdsprogram för de delar avbebyggelsen som har olika beräknad återstående brukningstid. betonar behovet att anpassa uppmstningsålgär-derna till lokalaenergihushåltningsförutsältningar. Föreningen skisserar mot denna bakgrund ettålgärdsprogram av följande innehåll. 1977/78:76 144 Dekombinerade önskemålen att utnyttja lågvärdigt spillvärme så långt möjligt, attuppnå stor flexibilitet i fråga om vat av energikälla och att i en framtidkunna utnyttja nya värmekällor (sotenergisystem, värmepumpar o. även ibeflntlig bebyggelse låter sig sammansättas till ett handlingsmönster avföljande typ: - Tät bebyggelse uppvärms medspillvärme via fjärrvärmenät. - Gles bebyggelse uppvärms medlokala energikällor, till en början huvudsakligen med olja men successivt ialltmer ökande grad med solvärme i olika former, dels från luft, vatten ochmarkvärmemagasin via värmepump och dels också via direkt solvärme (sotfångare). - Halvtät bebyggelse värms medmer storskatiga former av lokala energikällor, t. ex, från solvärmecentratermed värmelagring för olika bebyggelse-grupper, I vissa falt kan mer utveckladeoch förenklade former av Ijärrvärme också utnyttjas. Somnärmare kommer att redovisas i det följande anser många remissinstanser alt debegränsade resursema av arbetskraft med erforderiig utbildning i försia handbör utnyttjas för direkta energisparåtgärder och först i andra hand förbesiktningsarbeten i stor skata. , som delar dennauppfattning, förordar ett åtgärdsprogram i två steg med följande innehåll, 1) Iförsta hand en ordning som innebär: attfastighetsägare informeras om rimlig normalförbrukning av energi och om vilkaekonomiska fördelar de vinner genom att vidtaga olika energibesparandeåigärder, attstatligt stöd i form av tån och bidrag utformas så att åtgärder som frånenergisynpunkt är särskilt önskvärda stimuleras och attkommun på fastighetsägares begäran anvisar fackkunnig personat att biträdadenne med bedömning och prioritering av energibesparande åtgärder och medupprättande av förslag samt besparings- och investeringskalkyler som kan liggatill grund för eventuella statliga lån etter bidrag. 2) Ominte denna ordning ger önskat resultat bör i andra hand obligatorisk förbrukningsregistrering genomföras, vilket innebär: attvarje fastighetsägare åläggs åriig bokföring av energiförbrukningen och attkommunerna ges möjlighet kontrollera förbrukningen - varvid den värmetaxering,som i annat sammanhang tillstyrkt, kunde vara en utgångspunkt- och om så anses erforderiigt göra besiktning av fastighetema. Ålägganden kanbli aktuella vid uppenbar vanvård, då fastighetsägaren trots kännedom omförekommande brister ej vidtar åtgärder. Prop.1977/78:76 145 Rapportensförslag all kommunen på det lokala planet skall ha ett ansvar för planeringenav energihushållningsåtgärdernas genomförande får ett övervägande positivtmottagande. Förslaget tillstyrks av , ,, , industriverket, energisparkommittén, länsstyrelserna i ,och , länsboslads-nämnderna i ochKrIsUanslads län, CTH, , , kommunstyrelsernai Siockholm, och , och ,, och , , SVR ochSABO. Omfattningen av del ansvar och de arbetsinsatser remissinstanserna anserskall åvila kommunerna varierar dock starkt som bl, a. framgår av redovisningeni det följande av remissinstansernas synpunkter på den förestagnabesiktningsverksamheten. Kommunförbundei framhåller att då förbundetlillstyrkte införandet av en lag om energiplanering skedde detta frånden utgångspunkten att verksamheien endasl skulle avse planering och integenomförandeåtgärder. Flera instanser framhåller att omfattningen av dekommunala insatserna i första hand är en resursfråga. Några instanser förestår,som tidigare redovisats, att den kommunala planeringen samordnas med kommunensbostadsbyggnadsprogram eller saneringsprogram. motsätter sigatt kommunernas planeringsansvar intas i en kommande tag om kommunalenergiplanering och anser att ett eventuellt sådant åläggande för kommunernabör ges i annan ordning, lämpligen inom ramen för byggnadslagstiftningen.Föreningen fortsätter: "Inom ramen för den - ännu icke organiserade -kommunala energiplaneringen skutte nämligen den föreslagnabesiktningsverksamheten och samhörande senare verksamhet bli så dominerande attde energiptaneringsuppgifter, som föranlett utredningen om kommunalenergiplanering och är syftet med ulredningsförslagen, hett skulle komma iskymundan och sannolikt äventyras," Någrainstanser, bland dem NBD och , Fastighetsägareförbundei ochVillaägareförbundei, förordar en stark begränsning av eller avstyrker helt frånett kommunalt planeringsansvar. Dessa instanser förordar dock vanligenuppbyggnaden av ett kommunalt serviceorgan som kan anlitas efterfastighetsägarens initiativ. anser att service och besiktningav värmeantäggningar från energibesparingssynpunkt bör utföras av oljebolageneller annal kommersiellt serviceorgan. Flerainstanser tar upp frågan om en central styrning av planeringsverksamheten.Industriverket påpekar att planeringen innefattar svåra avvägningar bl. a.avseende vilka typer av investeringar för energihushållning som bör gesprioritet. understyrker därför att kommunerna måste arbeta inomnågra centralt givna ramar som någon form av erfarenhetsåterföringmåsle titt. i län anför att, med hänsyn tillatt kommunerna bör ha det 10Riksdagen 1977/78. 1977/78:76 146 avgörandeinflytandet vid prioriteringen av besiktningsobjekt och genomförabesiktningarna i den takt personalresurserna medger, det är nödvändigt attstatsmakterna får möjlighel alt någol så när kontinuerligt följa upp verksamhetensbedrivande. Att ansvar för utarbetande av anvisningar och förerfarenhetsåterföring måste åvila något - beflntligt eller nytt - centraltorgan framhålls även av i , , ochSwedisol. 5/400 anser att den centrala funktionen är viktig bl, a, föratt uppnåen viss samordning av verksamheten och för alt skapa erfarenhetsutbyte mellankommunerna. Det centrala organei bör också kunna ansvara för utbildning avbesiktningspersonal och samordna informationsinsatser riktade litlfastighetsägare och berörd skötselpersonat, Swedisol anser att utan centralariktlinjer och viss central styrning är risken påtaglig att vidtagna åtgärderkommer att variera omotiverat mellan olika kommuner, inle minst när det gälterurval av bebyggelse för åtföljande besiktning, och vikten av en fungerande erfarenhetsåterföring och påpekar därvid attdet nödvändiga forsknings- och utvecklingsarbetet delvis kan ske lokalt, menatt ansvaret för samordningen av dessa uppgifter bör tigga på ett centraltorgan. Kommunförbundettillstyrker att program för energibesparande åtgärder i befintlig bebyggelseutarbetas som ett led i del kommunalpoliiiska hand-tingsprogrammet förenergiområdet. Förbundet, som inle motsätter sig alt kommunema åläggs vissuppgiftsskyldighel i detta sammanhang och att anvisningar utarbetas härför,motsätter sig dock bestämt att hela arbetet med upprättandet av ett sådantprogram skatt styras av anvisningar utarbetade av ett slatligl verk. Sammasynpunkter framförs av flera kommuner. Länsslyrelsen i Malmöhuslän anser att projekt av den aktuella storieksordningen brukar kräva medverkanfrån regionala myndigheter, dels när det gäller att på olika sätt föra utcentrala råd och anvisningar till kommunerna, dets för avrapportering ocherfarenhetsåterföring tillbaka titt de centrala myndighelerna. I föreliggandefall anser att det är naturiigt att de regionala uppgifternaåläggs länsstyrelse och länsbostadsnämnd i samverkan. Rapportensförstag om en obligatorisk besiktning av stora delar avbyggnadsbeståndet kommenteras av flertalet remissinstanser. Bland annatdiskuteras den lämpliga omfattningen av en besiktningsverksamhetliksom frågan om den skall vara obligatorisk. Rapportens förslag tillstyrkeshett eller i huvudsak av , energisparkommittén,länsbostadsnämnderna i Stockhohns och län och kommunslyrelsen iStockholm. Dessa instanser betonar situationens allvar och den brådska sområder när det gäller att få det befinttiga byggnadsbeståndet upprustat. Mångaav remissinstanserna förordaratt man inledningsvis söker Prop.1977/78:76 147 nåde önskade effekterna genom information och stimulansbidrag men förklarar attsamhället bör ha den formella rätten att i ett senare skede etter i särskiltflagranta falt besiktiga vissa fastigheter. Denna uppfattning redovisas avbyggnadsslyrelsen, länsstyrelserna i och Norrbonens län,kommunstyrelsen I , , , , SABOoch VVS-tekniska Jörenlngen. Många remissinstanser avstyrker en obligatoriskbesiktning av hela eller särskilda delar av byggnadsbeståndet men anser ändåatt kommunerna bör ha en aktiv "uppsökande" besiktnings-etterinspektionsverksamhet, liknande "den uppsökande verksamhet som mångakommuner bedrivit beträffande förbättring av omoderna hus, företrädesvisbebodda av pensionärer". Synpunkter med denna inrikining redovisas av bosiadssiyrelsen,länsslyrelsen i Malmölius, Väsimantands och ,Landsiingsförbundei, , och ,och . Dessa instanser framhåller därvid altverksamheten bör inriktas på de från energisynpunkt sämsta delarna avbyggnadsbeståndet. Ftera rekommenderar att urvalet baseras på något slagsenergideklaration. Flertalet instanser betonar vidare att dessa inspektionerbör vara klart serviceinriktade. liksom några kommunstyrelseranser att beträffande småhus bör enklare åtgärder som injustering av brännareoch panna också kunna göras i samband med inspektionen för att redan frånbörjan markera dennas serviceinriktning. anserdock att det måste göras en klar åtskillnad mellan inspektion ochserviceåtgärd. Ett antal inslanser vitt åtminstone inle inledningsvislillslyrka andra besiktningar än dem som tillkommer frivilligt. Dennauppfattning redovisas av bl, a. byggnadsslyrelsen. , ett antalkommunstyrelser. Föreningen , NBD och , , , , ,och . Ftera av dessa instanser anseratt besiktningar endast skall ske efter fastighetsägarens initiativ eller somen fömtsättning för lån och bidrag för åtgärder för förbättradenergihushållning. Enrad motiv anförs mot en besiktningsverksamhet av den omfattning som planverketföreslagit. , , , NBD och m. fl.framhåller att utbildad arbetskraft inte finns att tillgå för enbesiktningsverksamhet av den föreslagna omfattningen. Många framhåller ocksåatt den personal med erforderlig kompetens som kan finnas att tillgå under denärmaste åren bör sättas in i direkta besparingsåtgärder och att ettbesiktningsprogram av den skisserade omfattningen därför skutte utgöra enmisshushållning med de tillgängliga resurserna. Denna synpunkt framförs av bl,a, foriifikationsförvaliningen, , Föreningen . , ochVVS-tekniska föreningen. Remissinstansernas synpunkter på arbetskraftsbehov ochtillgång på arbetskraft refereras utförligare i avsnitt 6,7. erinrar om att det i delar av bostadsbeståndet finns 1977/78:76 148 betydandetekniska och hygieniska brister av andra slag, vilka dock icke utgjort motivför så genomgripande lagstiftningsförstag. Fterainstanser framhåller att fastighetsägare och hyresgäster har en positivinställning titt energihushåttningsåtgärder men att denna kan förbytas i ennegativ inställning om man i onödan tillgriper tvångsmedel, Ftera påpekarvidare att det frivilliga energisparande som utförts med stöd avstatliga bidrag och lån har haft en betydande omfallning och att låneramarnaför dessa ändamål successivt har måst höjas. Denna verksamhet har enligtKommunförbundet i stort sett haft den omfattning som varit tekniskt möjlig.Ftera instanser påpekar att så länge den frivilliga verksamheten helt tar ianspråk de samhällsresurser som anvisas för ändamålet finns det ingen anledningatt besluta om tvångsåtgärder. Synpunkter med denna inriktning redovisas avlänsslyrelsen i Norrbonens län, av länsbostadsnämnderna i och och , av och kommunstyrelserna I ,och , av . ,, och . Bostadsstyrelsenframhåller att en obligatorisk besiktning som leder litl rekommendationer etteråtgärdsföretägganden måste baseras på entydiga kriterier för när behov avförbättringar skatt föreligga. Entydiga kriterier av detta slag torde varamyckel svåra att faslslälla. En frivillig, rådgivande, besiktning kan i störreutsträckning baseras på ett mera allmänt hållet informationsmaterial och förensådan kan även konsutteroch annan befintlig expertis utnyttjas. Fleraremissinstanser tar också upp ansvarsfrågan för de falt att exempelvis rötauppstår i en vägg som följd av en vid besiktning rekommenderad eller förelagdåtgärd. BFR anser att statsmakterna liksom den enskilde måste ha rätt att krävakompetens, opartiskhet och sakkunskap då besiktningar och bedömningar avsparmöjligheter genomförs. BFR förestår alt man skall utvärdera den verksamhetsom i bedrivs genom omkring 100 särskilt utbildade konsulenter. Flerainslanser tar upp frågan om legitimering av besiktningsmän. Flerainstanser framhåller att ett av syftena med besiktningsverksamheten, nämligenatt få underiag för en samlad bedömning av erforderliga åtgärder ibyggnadsbeståndet, torde kunna uppnås på annan väg. Provnlngsanstalten framhållerattprovning och mätning av exempelvis byggnaders täthet inte är möjUgt attgenomföra annat än stickprovsmässigt. Energisparkommillénunderstryker vikten av att den av kommittén föreslagna obligatoriskabesiktningen av pannanläggningar genomförs i enlighet med förslaget.Industrigruppenför lätt byggeri samt NBD och anser att kontroll avpannanläggningar och värmesystem kan anförtros sotningsväsendet ettereventuellt brandförsvarsväsendet. Enrad undantag från den föreslagna kommunala besiktningsverksamheten aktualiserasför särskilda typer av bebyggelse. FonlfikatlonsförvaUniiigen anser altbesiktningen av försvarets Prop.1977/78:76 149 byggnaderoch anläggningar bör ankomma på förvaltningen. anser altalla statliga byggnader skulle undantas från den kommunala besiktningen och istället besiktigas genom försorg. Landsiingsförbundei anseralt tandstingen har tillräcklig kompelens för att själva ombesörja erforderligbesiklning. Flera remissinstanser anseratt större fastighetsförvaltningar,stora bostadsföretag etc. själva skatt kunna ombesörja erforderlig besiktning.Denna synpunkt framförs bl.