prop · G10399 · 1977-12-31 00:00:00 — är en konsekvent genomförd, prisåierhållande littera-lurslödspolitikdet medel som möjligen kan inverka på bokklubbarnas ohämmade tillväxt. Liknande synpunkter redovisar också . Eremil-Press föreslår en skatt på bokklubbarnasförsäljning. Inkomsterna bör användas till stöd åt bokhandeln. I några yttranden berörs frågan om bokklubbarna har haftnågon reell läsfrämjande effekt. LO och Litteraturfrämjandet ifrågasätter dettaoch framhåller att de flesta bokklubbar arbetar med starkt kommersiellinriktning för att nå en redan tidigare läsintresserad publik. Litteraturfrämjandetfinner det motiverat med undersökning av bokklubbarnas arbetsformer för attbelysa möjligheterna atl öka intresset för bokläsning bland nya grupper. anser atl det bör undersökashuruvida bokhandeln diskrimineras i prishänseende vid inköp avbokklubbs-titlar. Bokhandeln synes av bokklubbsförlagen utnyttjas sompriskuliss och framstår därigenom som en högpriskanal. Helt olika prissättningtillämpas för samma böcker vid försäljning till bokhandel resp. till bokklubbarsom samarbetar med förlag. framhåller att ettklarläggande av nämnda förhållanden skulle bidra lill alt bringa bättre harmonimellan parterna på marknaden. beklagar alt utredningen nästan intealls har beaktat de nordiska aspekterna på det statliga litteraturstödet ocherinrar om de olika insatser som görs på gemensam nordisk basis, bl. a. det år1975 inrättade översätlningsslödet till grannlandslitteratur. Föreningenerinrar om att Nordiska ministerrådets rådgivande kommitté för allmän kulturellverksamhet har föreslagit att vid ändring eller införande av nationella stödköpsordningarbör tillgodoses att inköpta böcker distribueras även till övriga nordiskaländer. Utredarens resonemang om vikten av verbal likvärdighetmellan grupper i samhället och om att stödet till litteraturen därmed även ären pedagogisk och social fråga berörs av bl. SÖ, , ,/SR, Eremit-Press, . ,ABF och Förbundet som samtliga instämmer i utredarens resonemang. Fleraav instanserna betonar också att insatser behövs såväl i produktions- somdistributionsledet. Prop.1977/78: 99 46 HCK finner del märkligt att utredaren mot bakgrund avgjorda uttalanden inte har berört olika handikappgruppers behov av anpassadlitteratur. framhåller atl generella satsningar inom litteralurområdetinte når icke läsande grupper. Utredarens diskussion av bokpriserna och konsumtionen av böckerföranleder flera kommentarer. framhåller alt ökningarna i bokprisindexi hög grad beror på att de förslagångsutgivande bokklubbarna i bokhandelntillämpar en utpräglad högprislinje. understryker alt bokprisindexär mycket dåligt konstruerat och ger en dålig bild av prisutvecklingen. Enligt /SR och har de höjdabokpriserna bidragit till att den kvalificerade litteraturen har fått svårareatt nå ut till konsumenterna. /SR framhåller vidare att prisökningen ävenhar bidragit till att biblioteken inte kan erbjuda ett brett och djupt urval urbokproduktionen. Flera remissinstanser däribland Bibliotek i samhälle,Författarförlaget, Klys, , och understryker allmänt vikten av alt böcker blirbilligare. Enligt Författarförlaget är ett rimligt etappmål för de närmasteåren en 30-procentig prissänkning på de lilteraturstödda titlarna såväl iproduktions- som distributionsledet. menar att det är elldiskutabelt påstående att bokpriserna skulle vara alltför höga. Jämförsprisökningen på böcker med den på andra varor har bokpriserna stigit mindre.Det kan inle heller enligt föreningen göras gällande atl bokprisernas nivå iSverige skulle vara högre än i andra länder. Frågan om mervärdeskatt på böcker kommenteras i någrayttranden. anser all en sänkning eller ellborttagande av momsen vore det effektivaste sättet att sänka bokpriserna ochstimulera läsandet Instämmer i utredarens synpunkter beträffandemervärdeskatten gör däremot bl. Litteraturfrämjandet ochSveriges författarförbund. och framhåller attett slopande av momsen skulle gynna massmarknadslilteraturen. anser att den generellakostnads-lättnad ett momsborttagande skulle medföra är väl motiverad inte minstmed tanke på att de flesta andra västeuropeiska länder tillämpar en väsentligtlägre mervärdeskatt på böcker än på andra varor och i vissa fall totalmomsbefrielse. En reducering eller ett slopande av momsen på böcker vore ettsätt att stärka böckernas ställning på marknaden i förhållande till andra varoroch tjänster och skulle dessutom leda till prissänkningar för helaboksortimentet. Prop.1977/78: 99 47 att dagstidningar dels har ett riktat stöd i form avpresstöd, dels är befriade från moms. Även pekar på att flertaletvästeuropeiska länder tillämpar en reducerad eller helt slopad moms på böcker. 4.3 Utvärdering av nuvarande stödsystem De allmänna synpunkter utredaren inledningsvis redovisar isin utvärdering av det nuvarande stödsystemet kommenteras av någraremissinstanser. framhåller beträffandefrågan huruvida en ökning av bokutgivningen är önskvärd eller inte allutredarens resonemang visar hur oklart beslutsunderlaget är för ett statligtlitteraturstöd. För att få klarhet borde man söka fastställa något kriteriumför kulturell standard vad gäller bokutgivning. Någon objektiv bedömning av vilkennivå som är lämplig går självfallet inte att göra. Jämförelse med andra länderär en metod. ligger därvid på en hög nivå både ikvalitet och bredd. framhåller vidare atl utredarenspåstående, alt den svenska bokmarknaden är starkt präglad av litteräramoderörelser, är ogrundat. Förlagen bör ha rätt atl spegla vad som ligger iliden. Det kan inte heller bevisas atl fenomenet skulle vara mer utpräglat iSverige än i andra länder. Beträffande en sänkning av bokpriserna som ett sätt att stimulerabokinköpen framhåller alt i vad mån sänktabokpriser skulle leda till en ökad köpbenägenhet beror på priselasticitelen påböcker. Enligt föreningen tyder del mesta på atl den i allmänhet är låg. Enkraftig prissänkning skulle därmed inte leda lill ökade inköp av enskildaköpare. Alt genom en prispress kopplad till det statliga stödet underlätta förbiblioteken atl köpa böcker anser inte föreningen vara riktigt. Subventioneringav bibliotekens bokinköp bör inte ske genom statliga ingrepp i förlagensmarknadsprissättning. LO ifrågasätter om det är möjligt att med ett ensidigtstöd i produktionsledet få till stånd några för konsumenterna påtagligaprisdämpningar och än mindre prissänkningar. Dessa effekter uppnås förmodligenbäst genom åtgärder som stimulerar till större upplagor. Ny skönlitteratur för vuxna Beträffande litteraturstödets inverkan på omfattningen avutgivningen av ny svensk skönlitteratur framhåller alt denkonstaterade ökningen av utgivningen knappast har samband med litteralurstödet.Tillgången på manuskript av acceptabel kvalitet är inte relaterad tillintroducerandet av nya stödformer. Däremot är det enligl Prop.1977/78: 99 48 rådet möjligt att stödet medfört att förlagen i mindreomfattning än annan verksamhet har drabbats av den allmännakonjunkturnedgången. framhåller att arkstödetbör korrigeras så atl den nuvarande favoriseringen av tunna volymerförsvinner. Föreningen konstaterar att inställningen till stödet lill ny svenskskönlitteratur skiftar mellan förlagen. För vissa av de mindre förlagen tordestödet ha haft betydelse för utgivning och utveckUng. Mellanstora förlag anseri allmänhet att det knappast spelar någon roll medan de större ofta har en rentnegativ syn på stödet. Skönlitteratur för vuxna i svensk översättning anför att stödkonstruktionenhar varit negaliv från ekonomisk synpunkt, eftersom bokpriserna i många fallhar anpassats till kulturrådels maximipriser utan att boken i fråga sedan fåttstöd. Klassisk litteratur för vuxna finner den kraftiga nedgången ilagerhållningen av äldre litteratur alarmerande och betonar att, om inle dennatendens bryts, vi kommer att få en kommersialiserad litterär miljö som dominerasav dagsaktualiteter. framhåller att de flestamedlemsförlagen har en positiv inställning till stödet. Projektslödsformen harvarit en fördel. betonar att slödel harvarit för litet i förhållande till andra kategorier, och förlagen har därförinte kunnat räkna med det i sin utgivning. anser att stödköpsmodellenger godtyckliga resultat i inköpshänseende och sannoUkt exkluderar böcker, somborde ha varit med i försöket med läsfrämjande verksamhet, vilket även anser. Stödköpsordningen bör enligt Bokförläggareföreningenavskaffas och ersättas av andra former av stöd. Läsfrämjande verksamhet bland barn och ungdom. finner försöket mycket angeläget. Detger möjligheter att medvetet integrera böcker i organisationemas verksamhetoch att utveckla samarbete med biblioteken. Att vissa organisationer inte hadebörjat sin verksamhet vid utredarens undersökning kan inte las som intäkt föratt hela försöket är misslyckat, eftersom man får räkna med en långigångsättningsperiod. Liknande synpunkter för ABF fram. Prop.1977/78: 99 49 föreslår all försöksverksamhetenutsträcks så att de stödköpta böckerna innevarande budgetårkan användas. Utvärderingen får sedan visa vilka behov som finns av attpermanenta verksamheten och hur behovet av böcker skall tillgodoses. vänder sig mot kritiken avungdomsorganisationerna och deras möjligheter atl befrämja läsning.Medverkande organisationer som redovisat synpunkter har över lag godaerfarenheter. Rådet anser därför att verksamheten bör fortsälla. /SR delar inte uppfattningen att stöd till bibliotekenskulle ge större effekter, vilket däremot gör.Verksamheten kan emellertid enligt /SR knytas an bättre till folkbiblioteken.Stödköpsordningen bör inte ändras innan utvärderingen föreligger. Ridfrämjandets ungdom, och positiva erfarenheter av sin medverkan i försöksverksamheten. Man hardels intresserat nya grupper för läsning, dels nått nya barn- och ungdomsgruppersom inte haft kontakt med föreningar. Liknande synpunkter förs fram avUnga Örnar i m. fl. Organisationerna anser att verksamhetenbör fortsätta. 4.4 Ny utformning av litteraturstödet Statskontoret ifrågasätter om den framtida utformningen avdet statliga litteraturstödet verkligen behöver leda till så påtagligtkostnadskrävande lösningar som utredaren föreslår. Litteraturstödet infördesmed syftet att garantera en bred och kvalitativ utgivning oberoende av kon-junkturbetingadeomständigheter. Det avsåg inle att vara ett rent förlagsstöd. Statskontoretkonstaterar atl bokbranschen nu uppenbarligen har kommit ur förlagskrisen ochuppvisar lönsamhet även utanför den statliga stödordningen. Mindre förlagetableras och kan existera vid sidan av de stora. Mot denna bakgrund är detenligt statskontoret tveksamt att ytterligare bygga ut slödel. All med meragenerella stödformer verka prisdämpande och prissänkande på den kvalitativautgivningen fömtsätter, enligt statskontorets mening, ett orimligt stortstatligt engagemang om slödel skall leda till nämnvärda effekter. De statligainsatserna skulle kunna begränsas om insatserna kunde utformas mer selektivt.Svårigheter att göra det hänför sig bl. a. lill bristen på kontinuerlig branschstatislik.Enligt statskontorets mening skulle de statliga insatserna få en avsevärtbättre kulturpolitisk effekt om det skapades en flexibel stödordning, därstödet gjordes avhängigl av en kontinuerlig konjunkturbedömning avbokbranschen. RRV anser sig inte böra la ställning till den totala omfattningenav 4 1977/78. Prop.1977/78:99 50 litteraturstödet men anser att den redovisadeutvärderingen tyder på att stödet bör koncentreras på några få områden,varigenom stödet med större säkerhet bör leda till önskade effekter. De bokproducerande företagen inom den grafiska industrinär, framhåller , utsatta för en utomordentligt hårdkonkurrens från utlandet. Förbundet föreslår därför alt som villkor för detstatliga litteralurstödet ställs upp atl stöd endast utgår till litteratur somär producerad i . Det nuvarande litteraturstödet bör tillämpas ytterligarenågra år med de mindre justeringar finner anledning göra,anser LO, som därför avvisar de framlagda förslagen lill förändringar av efterhandsstödet. framhåller att deekonomiska villkoren för bokförlagen f. n. torde kunna betecknas som relativtgoda. Detla beror inte på litteralurstödet. Förhållandena kan emellertid snabbtförsämras. Så har t. ex. förlagens lagerökning fortsatt vilket är ett oroandetecken. Utgivningen av kvalitetslitteratur störs av konjunktursvängningar. Motdenna bakgrund vore ett konjunkturanpassat litteraturstöd önskvärt. Ett meragenerellt verkande, brett och kraftfullt slöd skulle sättas in vid behov för atlöverbrygga en klyfta, medan stödet under mera gynnsamma tider skulle frysas.Kriterierna för när ett sådant slöd skulle sältas in är naturligtvis svåra atlfastställa men man kunde utgå från överläggningar med branschen angående slrukturutveckling,lönsamhet och ekonomi samt tillgänglig statistik. Risken med ett konjunkturanpassatslöd är att man kan komma i olakt mellan stödåtgärder och konjunktursvängningar.Möjligheterna att införa ett konjunkturanpassat stöd bör dock, enliglföreningen, studeras ytterligare. Föreningen diskuterar olika former för litteraturstöd ochfördelarna och nackdelarna med dem. Generella stöd är enklare att administreraoch ger inte utrymme för godtycke från den bidragsgivande myndighetens sida.Nackdelen är all stödet endast till viss del når de mottagare som det ärmotiverat att stödja. Detta kan åstadkommas med ett selektivt stöd som dockkan bli tungrott och godtyckligt. Slöd kan även, enligt föreningen, beskrivasi termer av behovsgrundade och subventionerande. Det nuvarandeefterhandsstödet till svensk skönlitteratur är enligt föreningen ett exempelpå det senare, eftersom det sammantaget ger det enskilda föriaget ett bidragsom inle i egentlig mening är behovsprövat. Ett behovsgrundat slöd däremot ärett projektstöd eller en för-lusltäckningsgaranli. Enligt föreningen är del diskutabelt om ett subvenlionsinriklatstöd är lämpligt . Väsentliga delar av bokutgivningen, framför allt densvenska originalutgivningen, lämpar sig dock inle för den förhandsbedömningsom är nödvändig vid behovsprövade stödformer. Föreningen anser att en rimliguppdelning av stödformer på olika litleraturkatego- Prop.1977/78: 99 51 rier skulle vara atl ge efterhandsstöd åt svenskskönlitteratur, svenska barn- och ungdomsböcker och svenska fackböcker ochprojektstöd till klassiker, översättningar av skönlitteratur, utländskafackböcker samt särskilt dyrbara utgåvor. En konsekvent uppdelning torde dockinte vara möjlig. För översättningar och fackböcker bör stödformerna kunnakombineras. Om en förändring sker av litteraturstödet bör den ske efler deangivna principerna, anser föreningen. Föreningen berör även frågan om en biblioleksersättning lillförlagen, som kan ses antingen som en ersättning för nyttjandet och därmedstörningen i försäljningen eller som en stödform. Frågan om en biblioteksersättningtill förlagen bör las upp till prövning, oavsett hur litteraturstödetutformas. Föreningen menar att en anknytning till bibliotekensnyttjande också skulle kunna vara en praktisk och lämplig form av subvenlionsinriklatslöd. En koppling skulle kunna ske lill omfattningen av bibliotekens bokinköp,varigenom man skulle få en automatiskt verkande urvalsordning utan atl användasärskilda grupper. TCO är kritiskt mot förslaget till stöd eftersom detmöjliggör för förlagen att söka stöd för vissa böcker och att ståutanför med andra, framför allt storsäljare. Stödet får därmed inle den prisåierhållandeeffekt som vore önskvärd. Enligl TCO bör därför krävas alt ett förlag bör liggahelt inom eller vara helt utanför stödordningen med den litteratur som ärkvalificerad för stöd. Samma uppfattning förs fram av LO och . Vikten av stöd till litteratur på invandrarspråk påtalasav SÖ, Bibliotek i samhälle, och . pekar på litteraturens betydelseför invandrarbarnens språkutveckling. Förbundet har övervägt att föreslå attstödet till invandrarlilleraturen inordnas i det generella stödet men anserdetta f.n. inle möjligt. Det nu utgående stödet bör höjas. diskuterar lagerhållningen av böcker ochframhåller all förlagen bör få ett lagerstöd även för annan litteratur änklassiker. Förslag om stöd lill utgivning av böcker med stor stilläggs fram av , Bibliotekstjänst, aUmänna biblioteksförening,och . En lämplig form för stöd anges varaprojektstöd. framhåller all det statligalitteraturstödet ger samhället möjlighet att ställa villkor beträffande dentypografiska utformningen av böcker. Inga tvivel råder om atl man med relativtblygsamma normeringar av typografin skulle underlätta läsandet för storagrupper människor med nedsatt syn. Beträffande slödel till storstilsutgivningenanser förbundet att det bör ha formen av arkersättning. Behovet av stöd till utgivning av lättläst litteraturberörs av Prop.1977/78: 99 52 a. , SÖ och HCK. HCK framhåller attett fortsatt utvecklingsarbete behövs. Stödet bör vara ett selektivtförhandsstöd. 4.4.1 Handläggning av stödet I utredarens uppfattning att ansvaret förlitteraturstödels fördelning måsla åvila en bedömande instans instämmeruttryckligen , /SR, Bibliotek i samhälle, KF, Svenskaakademien. och författarförbund.Statens kulturråd betonar att inom kategorin svensk skönlitteratur förekommeren omfattande utgivning som ofta kan jämföras med den okvalificerade massmarknadslilteraturenoch som till följd av sitt tekniska utförande inte kan särskiljas från seriösaböcker. Därtill kommer alt även delar av de seriösa förlagens utgivning inlesjälvklart skaU ha stöd. Med ett utvidgat slöd som även omfattar t. ex.facklitteratur blir urvalsproblemen än mer påtagliga. Inga invändningar riktas mot förslaget att sammanförastödet till allmänlitteraturen i en stödordning. Däremot får utredarensförslag atl litteraturstödet skall fördelas av en arbetsgrupp som representerarolika intressen inom litteratursektorn ett blandat mottagande. Positiva till förslaget är RRV, rektorsämbetena vidhögskolan i , vid och vid ,litteraturvetenskapliga institutionen vid , ,, och StudieförbundetVuxenskolan. Förslag om begränsade mandatperioder och förbud mot omval försdock fram Uksom förslag all olika specialintressen bör vara representerade. KF finner det inte möjligt att bedöma om en sammanslagningav nuvarande arbetsgrupper lill en är rimlig och praktiskt möjlig. I den (de)stödbeslutande gmppen (-erna) bör finnas tryckeriteknisk expertis framför alltför bedömning av projeklstödsansökningar. och är tveksamma till bildandet av en arbetsgrupp. Till dem som avvisar förslaget hör ,/SR, Bibliotek i samhälle, Författarförlaget, KRO, LO,Litteraturfrämjandet, Seriefrämjandet, , , ABF, Förbundet och . anför som skäl att det i realitetenskulle bli nödvändigt att arbeta med olika referensgrupper och att det skullevisa sig i det närmaste omöjligt att hitta mänruskor som är villiga och kapablaatt åta sig att sitta i arbetsgruppen. Enligt rådet skulle troligen handläggningenbli mer tidsödande och tjänstemannainflytandet öka, vilket från principsynpunktär förkastligt. Prop.1977/78: 99 53 presenterar ett alternativt förslag tillhandläggningen av lilteraturslödet som är grundat på erfarenheter av denpågående försöksordningen. Rådet framhåller att det är nödvändigt alt lösa avgränsningsproblemenmellan olika stödområden. Rådet föreslår därför atl en grupp inrättas medsamlat ansvar för litteraturstödet. En av denna grupps uppgifter skall varaatt se till att inte gränsdragningsfrågor medför att en stödvärd titel berövasmöjligheten att erhålla stöd. Varje stödområde måste dessutom tillförsäkrassåväl en kvalificerad bedömning som en från demokratisk synpunkttillfredsställande beslutsprocess. För de arbetsgrupper som handhar särskilda stödområden börhär gälla atl ordföranden är ledamot av och bibliotek.Övriga gruppledamöter bör tillsättas av rådets .styrelse som också utfärdarbestämmelser om mandatperioden etc. Stödet till den klassiska litteraturen bör fördelas inomresp. stödområde, dvs. slöd lill svensk klassisk litteratur för vuxna inrymsinom stödordningen för svensk skönlitteratur för vuxna, utländsk klassisk skönlitteraturför vuxna behandlas inom stödordningen för skönlitteratur för vuxna i svensköversättning etc. Beslut om slöd avgörs av och bibliotekefter förslag av den för stödområdet ansvariga arbetsgruppen. Rådet föreslår atlfyra specialiserade arbetsgrupper tillskapas enligl följande: Ny svensk och klassisk svensk skönlitteratur för vuxna(fem ledamöter). Gmppen handhar stöd lill romaner, noveller, diktböcker,dramatik i bokform, essäer, biografier av skönlitterär prägel eller medskönlitteratur som ingår i ett skönlitterärt författarskap. Nutida och klassisk skönlitteratur för vuxna i svensköversättning (fem ledamöter). Gruppen handhar stöd lill motsvarande kategoriersom ny svensk och klassisk skönlitteratur för vuxna. Nutida och klassisk facklitteratur för vuxna (sjuledamöter). Gruppen handhar slöd till svensk och översatt facklitteratur i vid bemärkelse. Nutida och klassisk barn- och ungdomslitteratur (femledamöter). Gruppen handhar samtliga kategorier inom området, således ocksåfacklitteratur för barn samt även serier. Utöver dessa grupper föreslår rådet att en grupp inrättassom utom sitt stödfördelande uppdrag har en samordnande och styrande funktionöver del statliga litteraturstödet som helhet. Gruppens specialuppgift bör vara atl fördela projektstödtill nutida och klassisk kostnadskrävande litteratur. I gruppen bör ingå ordförandena för de fyraarbetsgrupperna. Vidare bör ingå en grafiskt sakkunnig branschman (1. ex. entryckerifaktor), vars uppgift bör vara atl tillsammans med handläggaren svaraför teknisk bedömning och kostnadsövervakning. Med den föreslagna utformningen av gruppen för nutida ochkläs- Prop.1977/78: 99 54 sisk kostnadskrävande litteratur anser rådet att det blirmöjligt att komma tillrätta med den nuvarande försöksordningens brister. Genomatt de särskilda grupperna samverkar i ett samlande organ säkerställs bl. a.att bokutgivningens mångsidiga sammansättning inryms inom den statligastödverksamheten. KRO och Svenska konstkritikersamfundei anser atl enspecialgrupp bör bildas för bedömning av bildböcker. Enligl KRO bör den underställaskulturrådels , museer och ulställningsverksam-het. 4.4.2 Utgivningsstödels fördelning på Utteraturkalegorier Förslaget att olika litteraturkategoriers andelar av litteraturstödetskall kunna justeras år tillstyrks av de instanser, som berör frågan,däribland . Bibliotekstjänst, /SR, KF och . framhåller i delta sammanhang att det intebör finnas något krav på att stödet till fackUtteralur, översatt skönlitteraturoch barn- och ungdomslitteratur skall avse nyutgiven litteratur, eftersomhuvuddelen av denna utgivning i alla fall är av förstagångskaraktär. Behovet av bättre uppgifter om förhållandena på bokmarknadenför att stödet skall kunna användas effektivt understryks av bl. a. statenskulturråd, LO, och . Utredarens förslag att litteraturstödet bör utökas till maximall 1 200 titlar kommenteras av flera remissinstanser. SÖ anser atl fler barn- och ungdomstitlar bör få stöd. Vidfördelningen av stöd bör särskild uppmärksamhet ägnas ål böcker från invandrareshemländer. föreslår att litteraturstödet skallomfatta 1 100 titlar, vUket i stort sett är hälften av årsutgivningen av allmänlitteratur. 1 de 1 100 titlarna ingår även projektstödet till kostnadskrävandeutgivning. Rådet redovisar följande uppdelning: ny svensk skönlitteratur förvuxna 300 titlar, nutida skönlitteratur för vuxna i översättning 150 titlar, nutidafacklitteratur för vuxna 350 titlar och nutida barn- och ungdomslitteratur 150titlar. Därtill kommer 100 titlar klassisk litteratur fördelade på de fyrasektorerna saml 50 titlar kostnadskrävande utgivning. När del gäller den översalla skönlitteraturen följerkulturrådet utredarens förslag. Del kan emellertid befaras, framhåller rådet,att de föreslagna 150 titlarna befinner sig betänkligt nära den totala utgivningen.En del av denna är ulan tvivel av en sådan kvalitet, att den saknarstödberättigande. Det är således tänkbart atl del av kvalitetsskäl kommer attvisa sig nödvändigt med en minskning av översätlningsslödet till ett någotlägre titelantal.