prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Utbyte och kompletteringav fönster med isolerglasrulor beräknas kräva mellan 0,4 titt 1,3 milj. m isolerglasmtor.Inom nybyggnadssektorn kan åtgången av isolerglasrulor beräknas till 1,5 å 1,6milj. Den tillgängligaproduktionskapaciteten täcker behovet för alternativ II omutrikeshandeln inte skall påverkas negativt. Enligt uppgift kanproduktionskapaciteten ökas med 300 000 m genom utbyggnad med enproduktionslinje. Det innebär att möjligheter finns att fram /80öka den inhemska isotergtasproduktionen upp titt en sådan nivå att alternativIII kan tillgodoses med ett uppfyllande av kravet på oförändradutrikeshandel jämfört med . Åtgångenav tälningslister inom nybyggnadssektorn kän för perioden uppskattastill mellan 7 och 8 milj. meter perår. Åtgången i samband med de energisparandeåtgärderna kan uppskattas titt ca 13, 15, 19 och 24 milj. meter i resp. alternativ.Den totala förbmkningen skulle således inom byggnadssektombli mellan 20 och 32 milj. meter. Produktionen underår 1977 bliruppskattningsvis 25 milj. meter. Med befintUg personalstyrka kan produktionenökas till ca 40 milj. meter. Exporten av tälningslister beräknas uppgåtill ca 3 milj. meter och importen till ca 0,5 milj. meter. Tillförseln år 1977kan således uppskattas till ca 23 milj. meter och skulle vid oförändrad import,export och personalstyrka vid fullt kapacitetsutnyttjande kunna ökas till ca 38milj. meter, vilket mer än väl täcker de behov som skulle uppstå i del högsta atternativet.Viss omställning titt produktion av andra lyper av tälningslister bliremellertid nödvändig för att fylla den funktion som avses i energisparprogrammet. Mineralullsförbrukningen inom nybyggnadssektorn kan beräknas uppgåtill mellan 7,8 och 8,2 milj. m. Förår 1976 kan åtgången inomreparationssektorn uppskattas till 1,5 milj. m. De fyra alternativen kommer attkräva ungefär 2,03, 3,40, 4,48 resp. 6,86 milj. m mineralull. Under perioden1978-80 planeras den inhemska produktionskap- 1977/78:76 362 acitetenatt öka med totalt ca 6,5 milj, ml medger den vid denna tidpunktbefintliga produktionskapaciteten ett realiserande av det lägsta altemativetutan alt mineralultsinduslrins exportkapacitet begränsas. De kapacitetsökningarsom beräknas ske efter 1978 möjliggör ett förverkligande avalternativ III. är den inhemska produktionskapaciteten tillräcklig förett genomförande av alternaliv IV. Dendel av snickeriindustrin som tUlverkar fönsterbågar och fönsterkarmar har enproduktionskapacitet om 2 milj. fönster . Åtgången inom nybyggnadssektornkan för perioden uppskattas till mellan 1 och 1,2 milj. fönster per år.Åtgången för de energisparande åtgärdema kan beräknas till mellan 0,34 och 0,7milj. Exporten uppgick till ca 0,1 milj. fönster medanimporten i stort sett var obefintlig. För reparations- och ombyggnadssektomfinns således ett utrymme om ca 0,9 milj. fönster. Dettainnebär att alternativ IV kan realiseras utan ökning av produktionskapacitetoch förändring av exportvolymen. Inomnybyggnadssektorn kan åtgången av värmepannor, oljebrännare,radiatorer samt radiatortermostater uppskattas titt mellan 97och 111 milj. kr.perår. Åtgången av dessa produkter i samband med de energisparande åtgärdemahar för de fyra altemativen beräknats bli 3, 4, 4 resp. 28 milj. kr. per år.Under 1976 uppgick förbrukningen inom reparations- och ombyggnadssektorn till175 milj. kr. Med hänsyn till att kapaciletsutnyttjandegraden inom dessabranscher är tåg och att dämtöver en del av reparationsvolymen kommer atthänföras titt de energisparande åtgärderna bör lill och med behoven i del högslaalternativet kunna tillgodoses. Åtgångenav luftkonditioneringsapparater inom nybyggnadssektorn under perioden 1978-87kan uppskattas titt mellan 410 och 490 milj, kr, - det lägre värdet ibörjan och det högre . Åtgången inom reparations- ochombyggnadssektorn var ca 70 milj. kr. För de energisparandeåtgärderna har åtgången för de fyra alternativen beräknats till 5,9,16 resp. 35milj. Då ventilationsindustrin, som tidigare nämnts, torde kunna öka sinproduktionsvolym med 20 ä 25 96 inom befintliga anläggningar, bör även behoveni alternativ IV kunna tillgodoses. Deenergisparande åtgärderna kommer därutöver att medföra ett ökat behov av ytteriigareett antal produkter, för vilka underiag för bedömning av bl.a. åtgången inomnybyggandet saknas. Hit hör bl. a. lackerad eller på annat sätt ytbehandladaluminiumplåt samt fasadplåt av annal material. Med hänsyn till alt åtgången isamband med åtgärdema är förhållandevis ringa och att dessa branscher arbetarmed en betydande överkapacitet torde några problem med att tillgodose dessabehov ej föreligga. De energisparande åtgärderna kommer även att medföra enökad efterfrågan av rör, rörarmatur. Prop.1977/78:76 363 värmeväxlare,värmepumpar, rökgasspjäll samt styr- och reglerutrustning. Fördessa produktermed undantag av rörarmatur torde gälla att produktionskapaciteten är lillräckligför att tillgodose efterfrågan i åtminstone alternativ III. Beträffanderörarmatur kan vissa problem uppstå trots en i och för sig tillräckligproduktionskapacitet då energisparåtgärdernas inriktning på äldre fastighetermedför att efterfrågan inriktas på andra dimensioner än dem som i huvudsakproduceras numera. Motbakgmnd av de bedömningar som gjorts inom industridepartementet beträffandeeffekterna av de energibesparande åtgärderna på efterfrågan på olikabyggmaterial kan följande slutsatser dras. Den trånga sektom inom byggmaterialinduslrinär i försia hand mineralullsinduslrin. Under det närmaste året räckerproduktionskapaciteten inom denna bransch endast till för ett förverkligande avatternativ I om utrikeshandeln ej skatt påverkas negativt. efter1978 gäller vidare att samttiga iKrörda byggmaterialbranschersproduktionskapacitet är lillräcklig för ett realiserande av det tredje atternativetmed hänsyn tagen till utrikeshandetsrestriktionen. Sågverken samt spånskive-och träfiberindustrierna har även i det högsta atternativet en betydandeoutnyttjad produktionskapacitet. Ifigur 7.1 visas beräkningar av återbetalningsliden för altemativen 1-IV. Återbetalningslidenanger hur det dröjer innan de resurser som satsats på energisparandeåtgärder betalats tillbaka i form av minskad energiförbmkning. Nuvärdet av deackumulerade energibesparingarna jämföres med nuvärdet av investeringama. Beräkningenav återbetatningstiden bygger på följande förutsättningar: Kalkylränlan harsattstill 4 96. Reala priset på energi anlages öka med 2 96 . Dagspriset påenergi förutsattes vara . Delta pris innefattar ej skatten och hänsynhar ej tagits till miljöeffekter. Det ger ett fel som medför all återbetalningslidenblir överskattad. Från fördelarna av energibesparingen här dragitsunderhållskostnader och reinvesteringar. Investeringarna antages vara jämntfördelade . Kostnadsuppgifterna baseras på priset somgällde i kvartalet 1977. Priserna på det importerade byggmaterialet var dåundervärderade, vilket visas av de båda devalveringar som har genomförts under1977. För all fä de faktiska kostnaderna har utgifternajusterats uppåt . Hänsynhar ej tagits till att eljest outnyttjad kapacitet kan användas. Av detta skälär kostnaderna överskattade. Återbetalningstiden är följaktligen överskattadäven av detta skäl. Somframgår av figur 7.1 är återbetalningstiden för alternativen Il-I V 3,6 resp.14 år efter avslutat tioårsprogram. För alternaliv 1 har investeringama betalatsig redan när lioårsprogrammet avslutats. iv,urde av fördelar alt, IV Nuvärde av investeri ngar alt. III Nuvärde av investeri ngar Nuvärdeav investeringar alt. I Viden diskussion om användningen av landets totala resurser måsle även effekten avolika åtgärder på bytesbalansen beaktas. Ett energisparprograms effekter påbytesbalansen bör bedömas utifrån vilken effekt man skutte ha Utt med enalternativ användning av resurserna, där det avgörande blir skillnaden ilönsamhet i snäv bemärkelse räknat i termer av bidrag till bmttonationalprodukten. Figur7.2 ger ändå en uppfattning om den förändring i utrikeshandeln som skulle bliföljden av alternativa energisparprogram. Det blir en viss import avbyggmaterial. Importandelen inom byggnadssektom är betydligt lägre än inomandra branscher. Beräkningen av kapaciteten inom byggmaterialindustrin somredovisats ovan förutsätter att energisparprogrammet dimensioneras med tankepå effekten på utrikeshandeln. Ett antagande om att av de totalainvesteringarna utgöres av import är därför en mycket försiktig bedömning.Importen har räknats upp pä gmnd av att importpri-sema varunderskattade kvartalet 1977. Drygt13 96 av besparingarna avser eluppvärmda byggnader. Den genomsnittliga andelenav elproduktionen som använder vattenkraft och kärnkraft är enligt EFA-utredningen85 96. Detta skutte innebära att minst 90 96 av energibesparingarna avserimporterade bränslen. Denna siffra är en Figur7.2 Effekter på utrikshandeln i de fyra sparalternativen underskattning,efiersom marginella inbesparingar av elkraft sannolikt kommer att gå över andraproduktionsformer än vattenkraften. Importprisetpå olja har antagits vara netto med en real ökning på 296 . Detantages först att investeringarna är jämnt fördelade över tiden. Som framgår avfigur 7.2 dröjer det i alternaliv I , i alternativ II och ialternativ 111 samt i alternativ IV nära 5år innan minskningen av bränsleimport värdemässigt överstiger importen avbyggmaterial. 1figur 7.3 har antagits att det sker en successiv upptrappning av insatsernaunder en treårsperiod i alternativ II och en fyraårsperiod ialternativ III. Av diagrammet framgår att det då dröjer i alternativ II ochnära i alternativ III innan energibesparingen värdemässigt överstigerimporten. [4in5knirig av lränsle-iniport alt. / Minskning av brånsle-/ import alt. II T---- 1--- 1--- 1--- 1--- T--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1, , I 2 3 1* 5 6 7 8 9 10 11 12 13 lli År Figur7.3 Effekter på utrikeshandeln för alternativ II ochIII. 8.Inhämtade synpunkter på departementspromemorian Isamband med all föreliggande promemoria utarbetats har synpunkter inhämtats itre olika omgångar från statens planverk, statens råd för byggnadsforskning,professorn vid tekniska fakulteten vid , professornIngemar och docenten vid tekniska högskolan i professorn vid . Dessutomhar synpunkter de två senaste omgångarna inhämtats från . Planverketanför med hänvisning till den slutliga versionen: Medhänvisning lill under hand framförda synpunkter på den promemoria som redovisasi bilaga 2 till propositionen med riktlinjer fören energisparptan m. m, rörandebefintlig bebyggelse bekräftar planverket att verket delar promemoriansslutsatser rörande sparmöjligheter och koslnader vid olika ambitionsnivåer. Deberäkningar och bedömningar som ligger till grund för slutsatserna ipromemorian är rimliga enligt verkels bedömning liksom beräkningarna avresursbehovet vid alternativa sparmål. 1977/78:76 367 Bostadssiyrelsenanför med hänvisning till samma version: Bostadssiyrelsenhar anmodats tämna synpunkler på innehåltet i rubricerade promemoria och fårmed anledning härav anföra följande. Denknappa tid som stått till styrelsens förfogande har inte medgivii någondetaljerad granskning av beräkningsförutsättningar och överväganden ellerkontroll av det omfattande siffermaterialet. Styrelsen har tidigare inte haftanledning att gå in på beräkningar av besparingsmöjligheter och kostnader försparmål i storleksordningen alternativ III och IV. Styrelsenavstår därför från bedömningen av dessa båda alternativ. Styrelsendelar emellertid promemorians slutsatser rörande alternativen I och II ochbedömningarna till underlag för dessa. De utredningar och beräkningar somtidigare ulförts inom styrelsen stämmer väl överens med promemorians slutsatserrörande dessa båda alternaliv. Beslutethar fattats av generaldirektören , Vid den slutliga handläggningen hardärjämte närvarit byråchefen , överingenjören samtavdelningsdirektören , föredragande. Byggforskningsrådetanför med hänvisning till samma version: Bostadsdepartementethar under hand samrått med kansliet vid statens råd för byggnadsforskning om endepartementspromemoria angående besparing och kostnader för alternativaambitionsnivåer rörande energihushållning etc. Promemorianär avsedd att vara ett tekniskt underiag för utformande av en proposition omenergihushållning i bebyggelse. I huvudsak behandlas endast tekniska åtgärder ienskilda byggnader. En rad för energihushållningen viktiga frågor faller därmedutanför det område promemorian är avsedd att belysa. Dit hör frågan om denlokala/regionala samordningen av försörjningssystem och åtgärder i bebyggelseför att utnyttja spillvärme m, m. och den kommunala energiplaneringens rott isådana sammanhang. För det praktiska resultatet så avgörande frågor som val avstyrmetoder och styrsystem faller också utanför promemorians ram. Inte hellerredovisar promemorian någon uppfattning om hur fastighetsekonomin kan påverkasså all fastighetsägarens på normala kalkyler grundade val av åtgärder skallkomma alt överensstämma med promemorians på samhällsekonomiska kalkylergrundade beräkningar. Kansliethar i avsaknad av någon belysning av dessa frågor ej kunnat bedöma troligheteni att de olika alternativen kan bli genomförda under någon viss tidsperiod.Helt allmänt har kansliet vid bedömningen av relationerna mellan tekniskåtgärd, energilagring och kostnad/arbetskraftsförbrukning utgått från att ensådan planering, styrning och resurstiltförset kommer alt ske att programmet, vilkeldet sedan blir, kan genomföras rationellt och effektivt. Promemoriansmarginalkostnadsresonemang förutsätter vidare en betydande ombyggnads- och underhåUsverksamhet,Kansliet har utgått från att åtgärder kommer att vidtas för att säkerställa attdenna förutsättning skall föreligga. Rådetskansli har inte tillgång titt något eget, detaljerat utredningsmaterial somgrund för en granskning av besparings- och kostnadskalkyler. Den mycket kortatid som stått till buds för genomgången har heller inte möjliggjort någraingående kontrollberäkningar. Tillgången till data om byggnadsbeståndet ärockså så begränsad att en betydande osäkerhel under alla förhållanden finns iberäkningarna av det slag promemorian redovisar. 1977/78:76 368 ForskningssekreterareStefan Sandesten arbetar emellertid som biträdande expert åt energikommissionenvilket givit vissa utgångpunkter för granskningen. Denkalkylmelod departementspromemorian bygger på ger låga kostnader förbyggnadstekniska åtgärder med tång livslängd och små eller ingaförvaltningskostnader trots att dessa drar stora investeringskostnader. Dåvärderingen av åtgärderna utgår från kostnaderutan att investeringsstorlekenutgör en restriktion kommer byggnadstekniska åtgärder alt te sig lönsamma iförhållande till installationsåtgärder och förvaltningsåtgärder som ger slörrebesparingar med avsevärt mindre investeringskostnader men med större kostnaderför förnyelse och drift, I konsekvens med denna balansering harkapacitetsproblem inom instaltationssektorn samt arbetskrafts- och utbildningsbehovnär det gäller installationer och förvaltande givits för liten uppmärksamhet.Problemen med att få besparingsåtgärder noggrannt utförda och sedan utnyltiadeoch hanterade på ett sakkunnigt sätt är enligt rådets mening utomordentligtstora. Medde angivna förutsättningarna har rådets kansli endast kunnat göra enöversiktlig bedömning av relationerna mellan tekniska åtgärder, energibesparingaroch kostnad/arbetskraftsbehov i de fyra alternativen. Utgår bedömningen från dekalkylmetoder promemorian använder förefaller de redovisade relationerna ialternativ ett, två och tre vara rimliga. Det fjärde alternativet innehåller sålångtgående åtgärder att osäkerheten i beräkningen måste vara avsevärt störreän i de tre lägre alternativen, Arbetskraftspro-btem förefaller varaunderskattade. Genomgångenav promemorians innehåll har inom rådets kansli utförts av föreståndaren och forskningssekreleraren , Vissa kvarstående detatjsynpunkterhar redovisats i separata anteckningar. ProfessornBo Adamson vid lekniska fakulteten vid anför med hänvisningtitt samma version: Jaghar tagit del av rubricerade material och närmare analyserat förslag ochtabeller. Under arbetets gång har synpunkter framförts, vilka beaktats i denslutliga bearbetningen. Förslagen stämmer nu i alla delar med det erfarenhetsmaterialsom jag är i besittning av genom forskning och utredningar. Beträffandeåtgärderna, vill jag endast påpeka att den tänkta injusteringsverksamheten harfå svårigheter i början på grund av otillräckligt antal utbildade injusterare.Under en övergångstid tycks det vara lämpligt att i stället utnyttjatermostatventiler. ProfessornIngemar vid lekniska högskolan i anför med hänvisning tillsamma version: I arbetetmed en proposition om energibesparande åtgärder i den befintliga bebyggelsen harjagombetts granska en promemoria avseende tekniska och ekonomiska förutsättningarför energibesparing samt deltagit i samråd om propositionens uiformning. Materialethar stor omfattning, varför jag inte har kunnat detaljgranska alla siffror. Jaghar dessutom koncentrerat mitt granskningsarbete till avsnitten omvärmeisolering, fönster, tälningsåtgärder och nya lokala energikällor. I dessaavsnitt harjag konstaterat god överensstämmelse mellan departementets och minaegna bedömningar. 1977/78:76 369 Jagdelar de bedömningar av teoretisk möjlig energibesparing och motsvarandeinvesteringsutgifter som redovisas i promemorian. Jag vill dock starktunderstryka vad jag tidigare anfört i mitt remissvar- för att dessa besparingarskall kunna nås i praktiken krävs, förulom lämpliga styråtgärder, en myckelomfattande utbildningsverksamhet. DocentenArne Elmroth vid tekniska högskolan i anför med hänvisning till sammaversion: 1arbetet med en proposition om energibesparande åtgärder i den befintligabebyggelsen harjag ombetts granska och framföra synpunkter på bilaga 2 tillpromemoria avseende tekniska och ekonomiska fömtsättningar för energibesparingsamt deltagit i samråd om promemorians utformning. Materialethar så stor omfattning att jag rimligen inte har kunnat detaljgranska allasiffror. Jag har därför koncentrerat huvuddelen av mitt granskningsarbete lillatt omfatta problem och åtgärder avseende värmeiso-tering, fönster ochbyggnaders vind- och lufttätning, 1 dessa avsnitt harjag konstaterat godöverensstämmelse mellan departementets och mina egna bedömningar. Jagdelar därför i allt väsentligt de bedömningar av teoretisk möjlig energibesparingoch motsvarande investeringsutgifter som redovisas i promemorian. Jag vill dockgärna framhålla att det högsta sparalternativet IV innebärmycket omfattande åtgärder för vilka såväl besparingseffekten sominvesteringsutgifter är utomordentligt svårbedömda. ProfessornEnno vid anför med hänvisning till sammaversion: Jaghar i flera omgångar granskat de installationstekniska avsnitten i rubriceradebilaga. De bedömningar som gjorls i dessa avsnitt finner jag rimliga med avseendepå redovisade besparingar och investeringar för de skilda åtgärderna. Kontrotthieräkningari fråga om vissa åtgärder där institutionen kan stödja sig på egna utredningaroch egen forskning visar överensstämmelse. Särskilt vitt jag framhålla att värmepumparmed tittsats-värme av annat slag än elektricitet, kan få positiv inverkan på energisparmöjligheterna. Slutligenvill jag påpeka att valet av metod för beräkning av besparingskostnadeninnebär all åtgärder med hög investeringsutgift och tång brukstid gynnas. 24 1977/78. 1977/78:76 370 Idenna bilaga redovisas bl. a. gällande ordning, de åtgärder för vilka stödutgår, de finansiella stödåtgärder i form av lån och bidrag som samhälleterbjuder för energibesparing, samt vilka medel som beviljats t. o. /78. Vidare redovisas exempel på genomförda inventeringar samtberäknade kostnader för energibesparingar genom olika åtgärder. Statistikenrörande resullal av genomförda åtgärder är mycket knapphändig. Det är givetvisav största vikt att åtgärder i energibesparande syfte följs upp genom allregistrera förändringar i energiförbrukningen. Därigenom kan underlag erhållasför en lämplig prioritering av olika stödåtgärder. Vid utvärderingen av ensådan uppföljning av vidtagna sparåtgärder bör man vara uppmärksam på vissakomplikationer. 1 allmänhet genomförs ett helt paket av åigärder ,vilket gör det svårt att kunna särskilja resultatet av enskilda åtgärder.Vidare inverkar ofta ändrade brukarvanor i form av en ökad medvetenhet vad gälterenergiförbrukningi samband med energibesparande insalser, Detstatliga stödet till energibesparande åigärder avser i huvudsak: - bostadshus och lokaler som fårräknas in i låneunderiag och panlvärde för statligt bostadslån - allmänna samlingslokaler ochvissa kyrkolokaler - kommunala och landslingskommunalabyggnader, samt - näringslivets byggnader ochprocesser m, m. Medelhar också ställts till förfogande för energibesparandeåtgärder i civila statliga byggnader, I det följande behandlas energisparstödetsåvitt avser bostäder, allmänna samlingslokaler, kommunala och landslingskommunalabyggnader samt näringslivets byggnader och processer m, m, 2.1Bostadshus m. m. Enligtförordningen (1977:332) om energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. utgårstöd för vissa energibesparande åtgärder i befintliga bostadshus, avsedda attanvändas som årsbostad, eller som utan att vara fritidsbostäder används undervintern, t. ex, bostäder i anslutning till skolor och kursgårdar samt i hus sominnehåller lokaler vilka kan ingå i låneunderlag eller pant värde Prop.1977/78:76 371 Vidare utgår stöd enligt förordningen för åtgärder somavser gemensamma värmeanläggningar som handhas av särskilda sammanslutningarav husägare. Detstatliga energisparstödet, som utgår enligt förordningen om energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m. och enligt kungörelsen om förbättringslån,inriktades då det infördes (prop. 1974:69, CU 1974:21, rskr 1974:180)på åtgärder avseende förbättring och utbyte av värme- och ventilationssystem,inbegripet anslutning till Ijärrvärmeanläggning, samt förbätirad isolering iväggar, fönster och bjälklag. Stödets inriktning bestämdes på grundval av bl.a. material som hade tagils fram av slatens institutets beräkningar, som av naturiiga skäl dock försågs medbetydande reservationer, skulle man genom att tilläggsisolera ytterväggar ochvindsbjälklag i hela bostadsbeståndet kunna göra en energibesparing motsvarande680 000 m olja . Ut- och invändig lilläggsisolering av ytterväggarbedömdes då i stor utsträckning som lönsam endast i samband med annat nödvändiglunderhåll. Lönsamhet beräknades kunna uppnås i första hand i det äldrebostadsbeståndet. Tilläggsisolering av vindsbjälklag ansågs redan då varalönsamt i de flesta fallen. Deninriktning i avseende på ändamål och åtgärder som energisparstödet tillbostadshus m, m, gavs har i sina huvudsakliga grunder bibehållits. År1975 (prop, 1975:30 bil. 2, CU 1975:28, rskr 1975:203) beslöts dock vissaändringar i dessa hänseenden. En ändring var att pannbyten och byte av oljebrännareundantogs från stödet med verkan fr. o. m. . Ändringenmotiverades av alt utbyte av värmepanna var den av de stödberättigadeåtgärderna som var minst energibesparande. Dessutom befarades att en sådanåtgärd på sikl i många fall kunde komma att moiverka den från energiförsörjningssynpunkllämpligaste lösningen, nämligen alt ansluta fastigheten tillfjärrvärmeanläggning eller annan större värmeproducerande anläggning. En annanviklig ändring var att del infördes en möjlighet att få stöd för anordningaravseende individuell varmvattenmätning och nattackumulering av varmvatten.Samtidigt utvidgades tillämpningsområdet för energisparstödet till vissainstitutionsbostäder m. m. Riksdagenbeslutade (prop. 1976/77:107, CU 1976/77:32, rskr 1976/77:244) omväsentliga förbättringar i avseende på bl. a. ulformningen och grunderna fördet statliga stödet till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m.