prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Inkomsternas årliga nivå ligger emeUertid iårets långtidsbudget ca . lägre än-i förra årets långtidsbudget,vUket sammanhänger med att de beräknade totala statsinkomsterna för budgetåren1977/78 oeh 1978/79 reviderats ned i motsvarande grad. Detta beror i sin turbl. a. på fattade och föreslagna beslut rörande sänkning av den allmännaarbetsgivaravgiften och på att uttaget av statlig inkomstskatt för år 1978lagts på en något lägre real nivå än vad som antogs långtidsbudget. Inkomsternaav mervärdeskatten har också reviderats ned i förhållan de till tidigare beräkningar. Långtidsbudgetmetodikeninnebär en kalkyl med utgångspunkt i beslutade eller aviserade skatte- ochavgiftssatser samt- beslutad index-reglering av inkomstskatteskalan. Dennainnebär att progressiviteten inte drabbar rent nomineUa inkömsthöjningar men däremotfortfarande verkar fullt ut på reala inkomsthöjningar. Eftersom'en -viss årligrealin-komsthöjning har antagits innebärdetta ett något stigande inkomstskattetryck. 1, en annan riktning pekar attoförändrade skattesatser beräkningsmässigt förutsatts beträf-: fande vissavolymskatter, t. ex. skatt på vin, sprit och tobak, som prisnivånförutsatts stiga. Mätt-söm andel av bruttonationalprodukten tordelångtidsbudgetkalkylen innebära ett i stort sett oförändrat skatte- ochavgiftstryck. Långtidsbudgetens antagande om en mindre Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 43 årlighöjning av den kommunala utdebiteringen är rent schablonmässigt. Detsamlade uttaget av skatter och 'avgifter till stat, kommuner ,ochsocialförsäkringssektor mätt som andel av bruttonationalprodukten har under desenaste åren ökat snabbt och uppgick till . Skatteandelen förår 1977 kan beräknas uppgå till . Långtidsbudgetkalkylen för staten ochsocialförsäkringssektorn torde alltså inte medföra någon nämnvärd förändring avdenna andel. Kommunernas finansiella problematik har berörts i avsnitt 6. Varjeökning av den kommunala utdebiteringen skulle medföra en .ytterligafé höjningav det totala skattetrycket och därtill höja marginalskattesatserna. I dettasammanhang kan tilläggas att har föreslagit en höjningav avgiftsuttaget till bl. a. den aUmänna tUläggspensioneringen. Detotala statsutgifterna ökade med i genomsnitt i fasta priserunder perioden 1972/7319.76/77. Långtidsbudgetkalkylen resulterar i enstegringstakt för statsutgifterna i fasta priser . Enligt vad som gäller förlångtidsbudgetberäkningarna har därvid utgiftsutvecklingen begränsats till attomfatta vad som krävs för att infria och vidmakthålla gjorda åtaganden. Avskillnaden i ökningstakt mellan den faktiskt realiserade utvecklingen ochlångtidsbudgetkalkylen framgår att ett förverkligande av långtidsbudgetensutgiftspolitik skulle innebära en starkt dämpad utgiftsutveckling jämfört medden genomförda. Takten i de framtida utgiftsökningarna ligger nära detal som presenterades i förra årets långtidsbudget. Derelativt sett mest expansiva utgiftsområdena under den förflutna periodenutgörs av internationellt utvecklingsbistånd, folkpensioner, näringspolitiksamt statsskuldräntor. Långtidsbudgetens beräkningar för perioden fram /83 visar att utfästelserna beträffande utbyggnaden avbarnomsorgen, bostadspolitiken och folkpensioneringen reser betydande krav påframtida statliga utgiftsökningar. Den snabbaste ökningstakten uppvisaremellertid utgiftsposten statsskuldsräntor, som från en redan i utgångsläget.betydande nivå om . beräknas öka med i genomsnitt . Denna ökningstakt beror på kostnaderna för att förränta denstatsupplåning som blir följden av de i långtidsbudgeten kalkylerade framtidabudgetunderskotten. Ett förverkligande av den beräknade utvecklingen skullevid slutet av perioden föra upp utgifterna för statsskuldräntor till en mycket.betydande nivå. Statsutgifterna i fasta priser exkl. statsskuldräntor ökar iårets långtidsbudget , att jämföra i förra åretslångtidsbudget. Denårliga genomsnittliga .öA/jinen av statsutgifterna ;underlångtids-budgetperioden beräknas i löpande priser uppgå till vilket ärsamma ökningstakt som förra årets långtidsbudget uppvisade. Den absolutautgiftsnivån i utgångsläget är emellertid-väsentligt högre än vad som framkomvid förra årets beräkningar. Utgiftsnivån för /79 beräknas nuligga ca 19 mUjarder kr. över den nivå i löpande priser som beräknades i 1977års långtidsbudget, och utgiftema kvarligger enligt långtidsbudgetenpådennahögre nivå. Orsakerna till dennaväsentligt högre utgiftsnivå jämfört medantagandena för,ligger främst i att prisutvecklingen och i vissmån även löneutvecklingen för de statsanställda uppvisat en snabbareökningstakt än enligt de antaganden som låg tUl grund för förra.åretslångtidsbudget. Den enligt åretslångtidsbudgetkalkyl beräknade -prisnivån för /80 ligger ca 10procentenheter över förra årets antaganden avseende detta budgetår ochlönesummeantagandet för samma budgetår överstiger med detantagande som gjordes i förra årets långtidsbudget. Denna snabbare ökningstakthar påverkat den dominerande del av statsutgifterna som är pris-.ellerlöneberoende i någon form. lämfört med förra årets långtidsbudgetkalkyl hardetta -exempelvis för de militära försvarsutgifterna och förfolkpensionsanslaget för /80 medfört en uppjustering avlångtidsbudgetkalkylen med ca 1,2 resp. ca . En annan viktig skiUnadligger i själva långtidsbudgetmetodiken. långtidsbudget förutsattesi enlighet med de principer som till-lämpas vid beräkningarna bl. a. attkrontalsbestämda transfereringar inte skulle höjas underlångtidsbudgetperioden. Sedan 1977 års långtidsbudget utarbetades haremellertid förflutit och ett budgetförslag för /79 lagtsfram. Beslut ,har fattats och förslag har lagts fram som på ett flertal punktermedför att långtidsbudgetsiffrorna överskrids. Som exempel kan nämnasbarnbidrag och studiehjälp. Slutligen har även utanför transfereringsområdetvissa nya utgiftsåtaganden skett. Utgiftsökningen under denframförliggande perioden fördelar sig relativt jämnt med undantag av ökningentiU /80, då utgifterna stiger i långsammare takt. Dettasammanhänger med att vissa sysselsättningspolitiska och industripolitiskasatsningar som beslutats är av tidsbegränsad karaktär och påverkar budgetåren1977/78 oeh 1978/ 79 men därefter i enlighet med långtidsbudgetmetodikenförutsätts falla bort. För /79 rör det sig här i huvudsak omkvardröjande effekter av under innevarande budgetår beslutade åtgärder.Utgiftsanslagen tUl arbetsmarknadspolitiska insatser för / 79har i enlighet med praxis i huvudsak beräknats konjunkturneutralt. Dettaförhållande belyses av en beräkning av statsutgifternas ut- Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 50 vecklingom finansiella transaktioner såsom långivning och aktieteckning exkluderas.Omfattningen av denna typ av utgifter under innevarande och nästa budgetår harsamband med de nu aktuella näringspolitiska insatsema, och storleken av definansiella transaktionerna återgår enligt långtidsbudgetkalkylen fr. o. /80 till en mera normal nivå. Beräknat exkl. finansiellatransaktioner ökar statsutgifterna i långtidsbudgeten i något jämnare men ocksånågot snabbare takti För att belysa på vilkaolika sätt de statliga utgifterna kommer att ställa anspråk på samhällets realaresurser är det av intresse att studera utvecklingen av de statligakonsumtions- och investeringsutgifterna. Enligt årets långtidsbudget skulle utgifternaför statlig konsumtion komma att öka med i fasta priserunder perioden fram t. o. m. /83. Detta innebär en halvering avökningstakten jämfört med förra årets långtidsbudgetkalkyl och återspeglar enrestriktiv budgetpolitik. De statliga investeringsutgifterna skulle enligtlångtidsbudgeten komma att minska, vilket är naturligt med hänsyn till attlångtidsbudgetens beräkningsteknik innebär en systematisk underskattning avinvesteringsutgifternas framtida utveckling. De statiiga bidragen till kommunalkonsumtion beräknas öka i något snabbare takt än ökningen av de statligakonsumtionsutgifterna. Ökningstakten är emellertid något långsammare än densom redovisats i förra årets långtidsbudget. Aretslångtidsbudget bekräftar den i tidigare långtidsbudgetar tecknade bilden atttransfereringarna utgör det expansiva elementet i utgiftsutvecklingen.Statsskuldräntornas ökning och folkpensionsutgifterna spelar här en avgöranderoll. Denmest betydelsefulla slutsatsen av årets långtidsbudgetkalkyl vad gällerutgiftsutvecklingen torde vara att den utgiftsnivå som uppnåtts /78 och som förväntas för /79 inte innebärnågon temporär uppgång av utgiftsnivån utan en i allt väsentligt permanentinteckning för framtiden. Viden bedömning av den inteckning i resursutryrnmet som långtidsbudgetensutgiftssida indikerar måste betonas att långtidsbudgeten endast innebär enteknisk framskriviiing av fattade beslut. Konkret innebär detta bl. a. attalla krontalsbestämda inkomstöverföringar, t. ex. barnbidrag, beräknas liggastilla trots att priser och löner stiger. För en mängd utgiftsområden därårliga uppjusteringar regelmässigt gjorts utan att någon direkt plan faststäUtsinnebär beräkningstekniken ett totalt stopp för utgiftshöjningar. Som exempelkän nämnas kulturpolitiken och stödet tiU de handikappade. Även i övrigt Uggergällande bidragskonstruktioner fast. Inga medel har således beräknats för nyaeller förbättrade bidrag till kommunerna. 7.4Saldo och finansiellt sparande Utvecklingenav statsbudgetens saldo /74 och underlångtidsbudgetperioden fram t. o. m. /83 framgår av nedanståendetabell. Budgetsaldots utveckling /741982/83 (Milj.kr., löpande priser) 1973/74 Utfall 1974/75 Utfall 1975/76 Utfall 1976/77 Utfall 1977/78 Ber. 1978/79 Ber. 1979/80 LB-kalkyi 1980/81 LB-kalkyl 1981/82 LB-kalkyl 1982/83 LB-kalkyl Avtabellen framgår att den förda budgetpolitiken medfört en betydande uppgång avbudgetunderskottet under /78. Det låga utfallet för budgetåret1975/76 förklaras främst av vissa inkomst-och utgiftsförskjutningar mellanbudgetåren. Tendensen för /78 mot stigande budgetunderskottfortsätter under /79. Enligtlångtidsbudgetkalkylen ligger budgetunderskotten kvar på denna höga nivå ochuppvisar, efter en smärre nedgång / 80, en stigande tendens.Saldot för /80 påverkas av att utgifter för vissanäringspolitiska insatser som sker under budget; /79 i enlighet medlångtidsbudgetens beräkningsnrietodik be-: räknats bortfaUa. Sammanfattningsviskan långtidsbudgetberäkningarna sägas utvisa en framtida utveckling som innebärårliga budgetunderskott om drygt 40 mUjarder kr. Iförra årets långtidsbudget kalkylerades budgetunderskotten i genomsnitt kommaatt ligga kvar på iingéfär den nivå som då beräknades för /78eller ca . Underskottens utveckling underlångtidsbudgetperioden visade en sjunkande tendens. Ovanhar berörts dé förändringar beträffande statsbudgetens in- komst- oehutgiftssida som har inträffat sedan förra årets långtidsbudget lades fram.Utvecklingen av saldot, återspeglar dessa förändringar. Den väsentiigastefaktorn bakom den högre underskottsnivåri' torde vara den ogynnsamma utvecklingi form av -väsentligt snabbare' prisstegringstakt som beräknas förbudgetåren 1977/78 och 1978/79 som lönesummans ökningstakt ocksåreviderats upp men inte i samma utsträckning. Detta medför stärkt ökadeåtaganden på utgiftssidan som inte kompenseras av eh motsvarande utveckling påinkomst- Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 52 sidan.Den högre underskottsnivån medför i sin tur ökade utgiftsåtaganden förbetalning av statsskuldräntor. Dennya högre utgiftsnivån sammanhänger endast i begränsad utsträckning med temporärainsatser. I allt väsentligt är den étt uttryck för åtaganden om en framtidautgiftspolitik på samma höga nivå. Eftersom statens utgifter i utgångsläget iså avsevärd grad överstiger inkomsterna innebär det faktum att inkomsternarelativt sett ökar något snabbare än utgifterna inte att budgetunderskotten avdenna anledning sjunker. De stigande utgifterna för statsskuldräntor tenderaroekså att öka budgetunderskotten. Deantaganden rörande den framtida pris- och löneutvecklingen m. m. som utnyttjatsvid långtidsbudgetkalkylen är givetvis inte de enda tänkbara. Det böremellertid framhåUas att variationer i.dessa antaganden inte i avgörande gradpåverkar saldoutvecklingen. Enligt de antaganden som legat till grund förberäkningarna skulle ökningen av lönesumman komma att överstigaprisökningarna. Om antagandena varieras så att ökningen av lönesumman resp.inflationen förutsätts ligga på en högre eller lägre nivå med bibehållendifferens påverkas såväl statsbudgetens inkomstsida som dess utgiftssida med istort sett oförändrade budgetunderskott som resultat. Om skillnaden mellanlönesummeök-nmg och inflation antas bli mindre och reaUönestegringenföljaktligen lägre blir följden något ökade budgetunderskott. Debetydande budgetunderskott som förutses för budgetåren 1977/78 oeh 1978/79har givetvis sin bakgrund i rådande ekonomiska läge och den därav påkalladeekonomiska politiken. Vid en högre aktivitetsnivå i ekonomin skulle vissautgifter för sysselsättnings- och industripolitiken kunna hållas på en lägrenivå och statsinkomsterna skulle vara något högre. Det bör emellertid påpekasatt de antaganden som utnyttjats vid långtidsbudgetkalkylen förutsätter enrelativt snabb återgång till stabil tillväxt i samhällsekonomin och stigandereallöner vid dämpad inflationstakt. Denslutsats som kan dras av årets långtidsbudget är följaktligen att nuvarandehöga nivå på de statliga budgetunderskotten beräknas bestå med deförutsättningar som gällt för långtidsbudgetkalkylen. Vad gäller utgiftssidankan konstateras att redan ett fuUföljande av den i långtidsbudgetenkalkylerade utgiftsutvecklingen innebär en restriktivare utgiftspolitik än densom förts. Sverigehar f. n. underskott i sin bytesbalans med .utlandet.. Detta innebär attekonomin som helhet har ett sparandeunderskott som måste finansieras genomupplåning i utlandet. Om bytesbalansens underskott skall kunna minskas måstesparandet inom landet därför öka i motsvarande grad. Detta kan ske såväl genomatt statens sparandeunderskott minskas som genom att sparandet ökar i någon avde andra sektorerna. Idetta perspektiv kan en belysning av den totala offentliga sektorns sparandeutvecklingvara ay intresse:,. Detta innebär att förutom- staten även kommunema och socialförsäkringssektornförs in i bilden. Enligt vad som framgått av avsnitt 6 väntas, inte någranämnvärda, förändringar i sparandet kiom den kommunala sektorn.Socialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten, som domineras ay AP-fonden,ökade tidi-, gare sitt sparande år men har stagnerat på en nivå,kring ett sparandeöverskott om ca . Under den framförliggandeperioden beräknas socialförsäkringssektorns positiva sparande minska något ifasta priser. Statens och socialförsäkringssektorns sammanlagdasparandeutveckling /74 till 1982/83 enligt långtidsbudgetkalkylenframgår av nedanstående tabell. Statens ocb socialförsäkringssektorns finansiella sparande 1973/74-1982/83 (Milj.kr., löpande priser) 1973/74 Utfall 1974/75 Utfall , 1975/76 Utfall 1976/77 Utfall 1977/78 Ber. 1978/79 Ber. 1979/80 LB-kalkyl 1980/81 LB-kalkyl 1981/82 LB-kalkyl 1982/83 LB-kalkyl Avtabellen framgår att den starka försämring av det offentliga sparandet sommträffar i och med budgetåren 1977/78 och 1978/79 kvarstår och accentuerasunder långtidsbudgetperioden. Denutveckling av statsbudgetens saldo som redovisas måste ses i ljuset avvilket utrymme som kan tänkas stå till förfogande för placering avstatlig upplåning. Detta i sin tur är beroende av den framtida utveckling förekonomin i sin helhet som förutses och vilka mål som ställs upp. I1975 års långtidsutredning presenterades en kalkyl över den finansiellautvecklingen . Enligt långtidsutredningens beräknmg lades iallt väsentligt på statsbudgeten uppgiften att åstadkomma den totalasparökning som krävdes för att dels eliminera bytesbalansens underskott, delstäcka förutsedda sparminskningar inom andra inhemska sektorer. Detta innebar isin tur att budgetunderskottet förutsattes i det närmaste eliminerat underlångtidsutredningens kalkylperiod. Förutsättningarnaför långtidsutredningens kalkyler har numera förändrats. I bedömningar somdärefter gjorts bl. a. i kapitalmarknadsutredningens huvudbetänkande av enekonomisk utveckling som leder tUl återvuimen balans ingår emellertid som ettgemensamt drag att de Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 54 statligasparandeunderskotten förutsatts vara lägre än som framkommit i åretslångtidsbudget. Den nu framlagdalångtidsbudgeten utvisar klart att gjorda åtaganden och bindningar forframtiden-inom budgetpolitiken är av den omfattningen att de inte kan infriasutan inkomstförstärkningar om de statliga budgetunderskotten skaU brmgas ättminska. 2 Samhällsekonomisk bakgrund 2 3 Beräkningsmetodik ochantaganden 5 4 Statens utgifter och inkomster 9 4.1 Statsutgifterna efter ändamål 9 4.2 Statsutgifternas realekonomiskautveckling 33 4.3 Statsinkomsternas utveckling 36 4.4 Statens budgetsaido ochfinansiella sparande 33 7 Sammanfattande analys 45 beräkning av budgetutfallet /78 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Bil. 2 : Budgetutfallet /78 Beräkningöver utfallet av statens budget för /78 () lämnar härmed beräkning över utfallet av statens budget för budgetåret1977/78. Iberäkningama ingår de av beviljade anslagen på tUläggsbudget I (FiU1977/78: 13, rskr 1977/78: 115) tiU statsbudgeten för /78 samtbegärda anslag på tilläggsbudget II och III 1 1977/78. 1 saml Nr 150. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 2 191111: 89, 96, 101, 119, 125, 174). Sammanlagtuppgår de medräknade anslagen på tUläggsbudgetar till 12 377 milj. kr. Underlag för beräkningarna har samlats in från olikamyndigheter. Detta har bearbetats och sammanställts inom RRVs prognosavdelning.Beräkningarna grundar sig på det preliminära utfallet för julifebruari samt enprognos för budgetårets återstående månader. Inkomsttitlarna har beräknats isamband med RRVs reviderade inkomstberäkning för /79. Statens inkomster beräknas uppgå till 110 749 milj. kr.för /78 vUket är 3 794 milj. kr. mindre än beräkningen i statsbudgeten.Utgifterna beräknas bli 140 339 milj. kr. 332 milj. kr. mindre änberäkningen i statsbudget och tilläggsbudgetar. Budgetunderskottet beräknasdärmed bli 29 590 milj. kr. I statsbudgeten beräknades underskottet uppgå till13 751 milj. kr. I bilaga 1 redovisas statsbudgetens inkomster och utgifterfördelade på huvudtitlar. Statsbudgetenför /78 (milj. A Skatter, avgifter ra. B Inkomster av statens kapitalfonder C Beräknad övrig finansiering Förslags- och obetecknade anslag Rörliga krediter (+ = ökad disposition, = minskad disposition) Statsbudget (inkl. till-läggsbudgetar) Differens beräknat utfall och statsbudget 6 545 2 985 101 430 6 709 2 610 -3 583 + 164 - 375 102 408 23 433 15 730 103 910 20 864 14 510 + 1 502 -2'569 -1220 Det beräknade utfallet för statsbudgetens inkomsterframgår av bilaga 2. Skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter beräknas uppgå tiU 45 500 milj. kr. under budgetåret1977/78 vilket är 135 milj. kr. mer än beräkningen i statsbudgeten. Allmän arbetsgivaravgift togs i statsbudgeten upp med 7292 milj. kr. Avgiften avvecklades fr. o. m. inom det inrestödområdet och sänktes från i övriga delar av landet.Inkomsterna på titeln beräknas nu uppgå till 5 950 milj. kr. 2 : Budgetutfallet /78 3 Mervärdeskattenberäknas uppgå tiU 26 300 milj. kr. Det är 1450 milj. kr. mindre än beräkningeni statsbudgeten. De minskade inkomsterna beror på att den privata konsumtionenoch importvärdet beräknas bli lägre än vad som tidigare antaghs. Försäljningenav personbilar beräknas bU väsenUigt mindre än vad som antogs vid beräkningen istatsbudgeten. Omsättningsskatt på motorfordon beräknas nu uppgå till 540milj. vilket är en minskning med 243 milj. kr. Inkomsternapå titeln skatt på sprit beräknas bli 3 450 milj. kr. Det är 550 milj. kr.mindre än vad som beräknades i statsbudgeten. Inkomstminskningen beror dels påen förskjutning av skatteinbetalningarna på grund av förändringar iuppbördssystemet, dels på att konsumtionsökningen beräknas bli något mindre änvad som antogs vid beräkningen i statsbudgeten. Beräknadövrig finansiering beräknas uppgå till 2 610 milj. kr. vilket är en minskningmed 375 milj. kr. jämfört med statsbudgeten. Denna minskning beror bl. a. påatt statens järnvägars avskrivningsmedel inom fonden nu beräknas bli 65 milj.kr. mot 496 milj. kr. Utgifternapå förslags- och obetecknade anslag beräknas uppgå till 103 910 milj. kr. under1977/78 (bilaga 3). Det är 1 502 milj. kr. mer än vad som beräknades istatsbudgeten. Förreglering av prisstegringar inom försvaret anvisades i statsbudgetensammanlagt 1 543 milj. kr. Kompensation för prisstegringar ingår i dennaberäkning i prognosen för resp. anslag. Den beräknas bli 639 milj. kr. störreän det belopp som anvisades i statsbudgeten för reglering av prisstegringar. Utgifternaför folkpensioner beräknas bli 21920 milj. kr. vilket är 1 670 milj. kr. mer änenligt statsbudgeten. Det är basbeloppet söm ökat mer än beräknat. Till följdav löneökningar beräknas bidrag till sjukförsäkringen bU 3 012 milj. kr. Det ären ökning med 412 milj. kr. i förhållande till statsbudgeten. Bidrag tilldriften av kliniker för psykiskt sjuka har räknats upp med 409 milj. kr.jämfört med statsbudgeten. Utgifterna på detta anslag beräknas nu bU 2 532milj. Uppräkningen är en följd av ett nytt avtal mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen. Istatsbudgeten anvisades 1 200 milj. kr. för täckande av merkostnader för löneroch pensioner. Sedan hänsyn tagits till löner i prognoserna för resp.förslagsanslag har anslaget tagits upp med 400 milj. kr. Utgifternaför bidrag till driften av grundskolor resp. gymnasieskolor Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 4 beräknasbU 7 400 milj. kr. resp. 2 350 milj. kr. Det är en ökning med 550 milj. kr.resp. 323 milj. kr. Föroförutsedda utgifter anvisades 5 000 milj. kr. i statsbudgeten /78.Dessa medel var bl. a. avsedda för att täcka in utgifter på tiUäggsbudget. här beräkningen har hänsyn tagits till förslag om utgifter påtilläggsbudget IIII. Oförutsedda utgifter tas nu upp med 100 milj. kr. Underskottet,på riksgäldsfonden beräknas uppgå till 6 850 milj. kr. vilket innebär en ökningmed 600 milj. kr. Denna beror på ökat behov av statlig upplåning och därmedökade räntekostnader för statsskulden. Ibilaga 4 redovisas förändringar av medelsbehållningar på reservationsanslag.Dessa beräknas uppgå till 9 925 milj. kr. vid budgetårets slut vilket är enökning med 2 569 milj. kr. Istatsbudgeten anvisades 1 300 milj. kr. för avskrivningslån tUl beställare avfartyg hos svenskt varv. Fartygen skall levereras före den 30 juni 1980.Behållningen på anslaget beräknas bli 950 milj. kr. Regeringenhar föreslagit att 950 milj. kr. skall anvisas på tiUäggsbudget III sommedelstillskott till . Utbetalningarna /78 beräknasuppgå tiU 250 milj. kr. Anslagsbehållningenpå investeringsanslag beräknas bli 3 851 milj. kr. vid budgetårets slut (bilaga5). Det är en ökning med 1 220 milj. kr. Behållningenpå fonden för låneunderstöd ökar från 739 milj. kr. till 2 188 milj. kr. Itilläggsbudget I anvisades 600 milj. kr. som lån till . Detta lånberäknas inte utnyttjas /78. För att underlätta strukturomvandlingeninom specialstålindustrin anvisades 700 milj. kr. på tilläggsbudget I som lånför investeringar och lån för att överbrygga inledande förlustår.Utbetalningarna /78 beräknas bli 175 milj. kr. Regermgen harföreslagit att 250 milj., kr. anvisas på tilläggsbudget III föravskrivningslån till varvsföretag. Utbetalningarna beräknas ske under kommandebudgetår. Beräknaddisposition av rörliga krediter redovisas i bilaga 6. Det utestående beloppetden beräknas uppgå till 2 265 milj. kr. Det är en ökning underbudgetåret med 1 055 milj. kr. 2 : Budgetutfallet /78 5 ningsvarar för 650 milj. kr., för 175 milj. kr. ochstatens vattenfallsverk för 165 milj. kr. Beslut i detta ärende harfattats av generaldirektören i närvaro av avdelningschefen ,revisionsdirektören och byrådirektören , föredragande. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Statsbudgetenför jl» (milj.