prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Verksamheten vidDrottningholms slottsträdgård har varit förlustbringande ochslottets behov av trädgårdsprodukter är inte heller sådant att det motiverar enfortsatt drift. Verksamheten vid slotts-trädgården bör därför upphöra ochträdgården eventuellt utarrenderas. En tjänst som trädgårdsförman och en tjänstsom trädgårdsbiträde kan därmed dras in. Nedläggningen innebär en nettobesparingom ca . På kan antalet heltidsanställda minskasmed en parkarbetare som ersätts av timavlönad arbetskraft under fyra sommarmånader.Vidare kan kostnaderna för extra arbetskraft nedbringas. På slotthar bevakningssystemet förbättrats genom att park-och fasadbelysning samtbrandlarm har installerats. Därigenom har den extra nattbevakningen kuimat drasin. Kostnaderna för extra personal för park- och trädgårdsarbete har ocksåkunnat reduceras. Mot bakgrund avdessa besparingar bör det enligt riksmarskalksämbetet vara möjligt att i någonmån tillgodose de ökade anspråken på service åt besökarna vid Strömsholmsslott. Medel begärs därför för ytterligare ett trädgårdsbiträde undersommarhalvåret. Vidare begärs engångsanslag för anskaffning av en traktor förväghållning och snö-röjning. Slottsområdet vid har nyligenutökats och nya parkeringsplatser tillkommer. Förändringarna i övrigt är avautomatisk karaktär och beror på inträffade pris- och lönestegringar. Ämbetet redovisarvidare konsekvenserna av en minskning av anslaget . Denna skulle ihuvudsak komma att drabba parkvårdén, vilket vore olyckligt med hänsyn tillatt besöksfrekvensen ständigt stiger med ökat slitage på parkerna som följd. Medelsbehovet fördrift av kungl. slotten under nästa budgetår framgår av följandesammanställning: Lönekostnader 6 391 300 Parkersoch trädgårdars underhåll 687 500 Nettoutgift 8 640 000 1977/78:100 Bilaga 4 Kungl. Jag biträderriksmarskalksämbetets förslag om att medel för kostnaderna för administrationoch uppvärmning m. m. av de kungl. slotten i fortsättningen anvisas över ettsamlat anslag på statsbudgeten. Jag finner det vidare ändamålsenligt attutgiftsslagen under anslaget redovisas i former som ansluter sig till vad somgäller för statsmyndigheterna i allmänhet. Jag har heller ingen erinran motriksmarskalksämbetets förslag till medelsanvisning för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Dekungl slotten: Driftkostnader för /79 anvisa ett förslagsanslagav . Bifall till minaförslag iimebär att första huvudtitelns slutsumma för /79 kommeratt uppgå till . Detta betyder en ökning i jämförelse med det /78 anvisade beloppet med . Prop.1977/78:100 Bilaga 4 Kungl. A. Kungl. 1 Hans Maj:t Konungens ochdet Kungl. Husets hovhållning 7 150 000 1 Underhåll och vård avmöbler samt andra staten tillhöriga inventarieri de kungl. slotten 1 962 000 B. Kungl. 3 De kungl. slotten:Driftkostnader 8 640 000 slottsstaten 8 640 000 Totalt för kungl. hov- ochslottsstaterna 17 752 000 Bilaga 5till budgetpropositionen 1978 Prop. Tilljustitiedepartementet hör polis- och åklagarväsendet, de allmänna domstolarna,de allmänna förvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen, hyres- och arrendenämnderna,rättshjälpsnämnderna, de allmänna advokatbyråerna och ,kriminalvården och brottsförebyggande rådet. Inom departementets område fallerockså justitiekanslern, fideikommissnämnden, datainspektionen, centralnämndenför fastighetsdata och bokföringsnämnden. Justitiedepartementetsvarar för beredning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Med hänsyn till den stora återhållsamhet som det nuvarande ekonomiska läget görnödvändig har myndigheternas anslagsframställningar skurits nedkraftigt. Även mycket angelägna önskemål har fått stå tillbaka. Utgifterna inomjustitiedepartementets område beräknas likväl under /79 komma att öka med 644,5 milj. kr. Därmed omsluter verksamheten5 089,8 milj. kr. Antalet tjänster inomansvarsområdet ökar med sammanlagt 328. Reformarbetet på grundlagsområdet fortsätter.Förslag om införande av kvinnlig tronföljd har förelagts riksdagen.Rättighetsskyddsutred-ningen (Ju1977: 01), som tillkallades , har främst i uppdrag att utreda frågor om förstärkt skydd iregeringsformen för de medborgerligafri- och rättigheterna, om lagprövningsrättens roll i rättighetsskyddet samtom lagrådets uppgifter och ställning. Genom tilläggsdirektiv har utredningen fått i uppdrag att ävenbehandla spörsmålet om folkomröstning i grundlagsfrågor. Utredningenberäknas slutföra sitt arbete våren 1978.Det är avsett att ett första beslut på grundval av utredningens förslagskall kunna fattas . Frågan om förstärkt skydd för yttrandefriheten utreds av en särskildkommitté, yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10). Personvals-och valkretsutredningen (Ju 1974:19) avlämnar sitt betänkande. Andra frågor rörande allmänna val kommer att behandlas1 1977178. 1977/78:100 Bilaga 5 2 aven särskild kommitté för översyn av vallagen. Vissa förslag till ändringar ivallagen beräknas bli förelagda . Arbete pågår med förslag till en ny sekretesslag som skallreglera både handlingssekretess och tystnadsplikt. Den enskildes rättsskydd skall även i övrigtbyggas ut. (Ju 1976:05) ser sålunda över datalagen (1973:289) i syfte att stärkaskyddet för den enskildes integritet. Regeringen avser att lägga fram förslag om vidgad ersättning tillbrottsoffer. Ökade möjligheter tillrättshjälp övervägs. En kommitté kommer att tillsättas för attse över frågor om telefonavlyssning och likartade tvångsmedel. Effektiviteten inom rättsväsendet förbättrasgenom fortlöpande rationalisering av arbetsmetoder och genom förenkladeprocessuella förfaranden. har en kommitté (Ju 1977:06)tillsatts med uppgift att se över rättegångsförfarandet vid de allmännadomstolarna. Ett av syftena med utredningenär att handläggningen i både brottmål och tvistemål skall göras så enkeloch smidig som möjligt utan att rättssäkerheten sätts åt sidan. kommer förslag att läggas fram omnya regler för konkursförvaltning.Vidare pågår inom departementet arbete på en ny utsök-ningsbalk och enny lagsökningslag. Familjerätten ärföremål för ett omfattande reformarbete. Regeringen överväger ett förslag till nya regler om underhållsbidrag till barn ochfrånskilda. Nästa etapp i reformarbetet gäller äktenskapets ekonomiskarättsverkningar, som utreds avfamiljelagssakkunniga (Ju 1970: 52). En särskild kommitté (Ju 1977:08)har tillsatts med uppgift att arbeta ut förslag som kan stärka barnensrättsliga ställning. Justitiedepartementethar gemensamt med huvudansvaret förkonsumentlagstiftningen. Syftet är att stärka konsumenternas ställning på olika områden. tillkallades enkommitté (Ju 1977:13) för att se över konsumentköplagen (1973:877). harförsäkringsrättskommittén (Ju 1974:09) lämnat ett förslag tillkonsument-försäkringslag (SOU 1977: 84). Andra utredningar som är verksamma på konsumentområdetär konsumenttjänstutredningen (Ju 1972:07), hemför-säljningskommittén (Ju 1973:10) och småhusköpkommittén (Ju 1975: 02). Inom bostads-och fastighetsområdet har en bostadsförvaltningslag (1977: 792) antagits. kommer regeringen attföreslå en hyresförhandlingslag.Genom den kommer det kollektiva förhandlingssystemet på hyresmarknadenatt lagfästas. (Ju 1975:06)lägger fram förslag beträffande lokalhyresgäster. Vidare förbereds ändringar i fastighetsbildningslagen(1970:988) i syfte att på olika sätt förenklafastighetsbildningsförfarandet. På grundval av vattenlagsutredningens förslag (SOU 1977: 27) pågår arbete på en nyvattenlag. Frågor om arrende och tomträtt ses över av särskildakommittéer (Ju 1975: 04 och Ju 1977:12). 1977/78:100 Bilaga 5 3 Reformarbetet fortsätter också inomassociationsrätten. bolagskommitté(Ju 1974: 21) ochstiftelseutredningen (Ju 1975:01) svarar för omfattande lagstiftningsuppgifter. De multinationella företagensverksamhet uppmärksammas av utredningen (Ju 1973:17) om utländska övertaganden avsvenska företag. Utvecklingsenheten inom brottsförebyggande rådet(BRÅ) har liksom föregående år utarbetat en rapport över brottsutvecklingen(BRÅ rapport 1977:8). Däri ges bl. a. enöversikt över ändringarna i fråga om brott som kommit till polisenskännedom. I rapporten följs statistiken till år1977. Misshandelsbrotten låg underår 1976 på en oförändrad nivå jämfört med efter att dessförinnanha stigit kraftigt . Om stagnationen är mer än tillfällig återstår att se och torde enligtrapporten i hög grad komma att bero på alkoholkonsumtion ochnykterhetsläge. För flera andra brott konstateras i rapporten en fortsattstegring . Detta gäller bl. a.inbrott, biltillgrepp och rån. Rånbrotten ligger visseriigen antalsmäs-sigt på en förhållandevis låg nivå men denprocentuella ökningen har varit hög. Som framgår av detsagda är brottsutvecklingen fortfarande ägnad att inge oro. Detta gäller i fråga om många brott av mer traditionell naturmen också den form av kriminalitetsom uppmärksammats allt mera under senaretid och som brukar åsyftas med begreppen den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten. Den organiserade brottsligheten utmärks iallmänhet av att den avser en omfattande och fortlöpande kriminell verksamhetsom både i uppläggning och syftenärmast kan liknas vid ett näringsfång. Som exempel kan nämnas vissa former av häleri samt narkotikasmuggling,organiserad prostitution och illegal spel- och vadhållningsverksamhet. Till den ekonomiska kriminaliteten hänförsskatte- och valutabrott liksom andraförfaranden som innebär att någon illegalt och i vinningssyfte undandrar sigatt fullgöra förpliktelser mot samhället. Även brott som mer direkt riktar sigmot en större eller mindre krets av enskilda personer är aktuella i detta sammanhang. Det gäller bl. a.allvarliga gäldenärsbrott liksom olika former av bedrägeri. Det har slutligensatts i fråga om inte lagändringarbör vidtas så att en del förfaranden som f. n. är straffria kommer att inräknasi den ekonomiska brottsligheten. Det föreligger bred enighet om att denorganiserade och den ekonomiska brottslighetenär allvariiga företeelser som samhället måste effektivt bekämpa (se t. ex. justitieutskottets betänkande1977/78; 16). En rad åtgärder harredan vidtagits. Polis- och åklagarväsendet har tillförts resurser för att ökainsatserna på området. BRÅ har fått i uppdrag att genomföra 1977/78:100 Bilaga 5 4 enövergripande översyn av den lagstiftning som är aktuell. Förslag läggs fram omökad utbildning av polis och.åklagare, om ytterligare resurser till polisen samt om andra åtgärder i syfte att få tillstånd en bättre samordning och effektivitet i insatsema motiflrågavarande företeelser. Dentraditionella kriminaliteten kräver också kraftfulla samhällsinsatser. Detta gäller i synnerhet brott som innebärangrepp mot enskildas liv, hälsa ochtrygghet. Som angetts i det föregående är utvecklingen oroande i fråga om mångatyper av brott. Ökningen av antalet väpnade rån är särskilt allvarlig. Menockså stegringen av antalet tillgreppsbrott och särskilt då inbrottsstöldernainger betänkligheter. Möjligheterna att påverka brottsutvecklingengenom enbart kriminalpolitiska åtgärder är begränsade. Statistiken överantalet återfall efter olika straffrättsligaingripanden ger inte anledning tilloptimism. Mot denna bakgrundframstår det som klart att man når bättre resultat med sådana insatsereller åtgärder som faller under beteckningen brottsförebyggande verksamhet ibegreppets mest vidsträckta mening. Det gäller sålunda att i all möjlig mån hindra att människor dras in i kriminalitet.Reformverksamhet inom exempelvis familjepolitiken, utbildningsväsendet,arbetslivet, fritidsverksamheten samt social- och hälsovården spelarhärvid en framträdande roll. Vad som har sagts nu får givetvis inte tolkas somett tecken på resignation beträffande möjligheterna att förbättra läget genomomedelbara insatser inom rättsväsendet. Behovet av reformer för atteffektivisera de kriminalpolitiska medlen i kampen mot brottsligheten ärtvärtom påtagligt. En viktigmålsättning bör vara att öka risken för upptäckt och lagföring. Ett så snabbt förfarande som möjligt i den rättsligaproceduren är också betydelsefullt. Det är vidare viktigt att rättsväsendet inära samverkan med övriga organ isamhället noga tar tillvara de möjligheter som finns att genom positivaåtgärder hindra att lagöverträdare återfaller i brott. Narkotikabrottsligheten inger fortfarande oro.Detta gäller särskilt i fråga om s.k. tung narkotika. Beslagen av sådan narkotika har mångdubblats under desenaste åren. Olika undersökningartyder på att ett växande antal av dem som begår en stor del av vissa slag avförmögenhetsbrott är beroende av narkotika.Andelen narkotikamissbrukare torde genomsnittligt vara hög i häkten ochkriminalvårdsanstalter. Även om det stått klart att alkoholenspelaren mycket framträdande roll som direkt eller bakomliggande orsaktill brottslighet finns det skäl att anta att också narkotikamissbruket är en väsentlig orsak till brottsutvecklingen. Bl.a. med hänsyn härtill är det ytterst angeläget att tillförseln av narkotika kanbegränsas samt att så goda förutsättningarsom möjligt skapas för en effektiv vård och behandling mot beroendet. Inomrättsväsendet har också vidtagits omfattande åtgärder för att hejdanarkotikabrottsligheten och det missbruk som förekommer. 1977/78:100 Bilaga 5 5 Under föregående budgetår inrättades sålunda påpolissidan över hela landettillfälliga narkotikarotlar med uppgift att ingripa mot den illegala narkotikahanteringen, inte minst mot devälorganiserade ligor med internationellaförgreningar som verkar på skilda håll. 1 linje härmed har en polisman stationerats i och en i föratt i samarbete med bl. a. lokal polis söka kartlägga narkotikahandeln,smugglingslederna m. m. Åtgärderna har påtagligt ökat antalet avslöjanden avnarkotikabrott. Situationen är emellertid fortfarande klartotillfredsställande. Det är därför nödvändigt att polisen tillförsytterligare resurser för insatser på narkotikaområdet. Kriminalavdelningarnatillförs 25 nya tjänster för utredning av narkotikabrott. Statenskriminaltekniska laboratorium får ökade resurser. Som harframgått av det föregående är narkotikasituationen allvarlig inom kriminalvården. På initiativ av den särskildaledningsgrupp som inrättats motnarkotika har regeringen beslutat att på försök skapa en behandlingskedja mot narkotika som skall omfatta trekriminalvärdsenheter. Särskildavisitationspatruller, som har till uppgift att söka efter narkotika m.m.,finns nu på sex anstalter. Av dessa patruller har tre inrättats . Vidare har fritidsverksamheten inomkriminalvården fått ökade resurser. Ytteriigare åtgärder är påkallade för skall komma åt narkotikamissbruket på kriminalvårdsanstaltema.Förslag till sådana åtgärder förbereds av . (BrB) har varit i kraft i 13 år.Under denna tid har ett stort antalpartiella ändringar genomförts. F. n. pågår också i skilda kommittéer översynav olika bestämmelser i balken. (Ju 1976:04) har sålunda i uppgift att bl. a. seöver bestämmelserna 18-11 kap. BrB. sexualbrottskommitté (Ju 1977:03)fortsätter med översynen avsedlighetsbrotten i 6 kap. En annan kommitté (Ju 1977:04) som tillsattes har till uppgift att föreslåändringar i bestämmelserna i 19 kap.om brott mot rikets säkerhet. (Ju 1977:09), som ocksåtillkallades , ser över bestämmelserna i 21 och 22 kap. Ifråga om den avdelning i BrB som behandlarpåföljderna har utredning(Ju 1971; 08) om de psykiskt avvikande slutfört sitt arbete. Remissbehandlingenav kommitténs betänkande (SOU 1977:23) har just avslutats. (Ju 1974:16), som har haft i uppdragatt utreda frågor i anslutning till ett avskaffande av ungdomsfängelsestraffet,lämnar sitt betänkande. Utredningen (Ju 1973:11) om en eventuellreform av det ekonomiska sanktionssystemet inom straffrätten väntas också slutföra sitt arbete . Betänkandet(SOU 1977:23) om de psykisktavvikande ingår tillsammans med socialutredningens betänkande (SOU1977:41) i arbetsmaterialet för en interdepartemental arbetsgrupp som socialministern tillkallat för att ta fram ettbeslutsunderlag i frågor om vård utansamtycke inom social- och sjukvård. Gruppen skall även belysa deberöringspunkter som dessa frågor har med kriminalvården. 1977/78:100 Bilaga 5 6 Det finns skäl att även ta uppinterneringspåföljden till granskning. Förberedelser härför pågår inomjustitiedepartementet. Till bilden höratt en kriminalpolitisk arbetsgrupp, som tillsatts inom BRÅ, har lämnat en rapport (BRÅ rapport 1977:7) med idéer ochförslag till ett nytt straffsystem.Med utgångspunkt i bl. a. olika straffrättsliga teorier, kriminologisk forskning, erfarenheter från tillämpningenav nuvarande påföljdssystem samt vissa grundläggande samhällsvärderingar hararbetsgruppen inte bara gett etl brett underlag för en allmän debatt om hurvårt påföljdssystem bör vara utformat utan även presenterat en rad förslag tillreformer. Av vad som har sagts nu framgår att statsmakternaunder har att ta ställning till flera omfattande förslag somberör samhällets reaktioner mot lagöverträdare. Inom kriminalvården fortsätter reformarbetetefter i huvudsak de riktlinjer som drogs upp genom statsmakternasbeslut om kriminalvårdsreformen. Detta innebär bl. a. att en fortsatt satsningsker på frivården och att verksamheten vid kriminalvårdsanstalterna redan frånbörjan av straffverkställigheten inriktas på åtgärder som kan främja denintagnes anpassning i samhället. En ny förordning (1977:329) med närmareföreskrifter bl. a. om frivårdspersonalens och övervakarnas åligganden vidövervakning har börjat tillämpas.1 syfte att underlätta det betydelsefulla arbete som bedrivs inom fri vårdenharfrivårdsorganisationen i , och organiseratsom. En särskildarbetsgrupp med företrädare för , och hargjort en översyn av hur permissionsbestämmelsernainom kriminalvården tillämpats. 1 sin rapport (Ds Ju 1977:13) har gruppen bl.a. lagt fram förslag om begränsade ändringar i lagen (1974: 203) om kriminalvård i anstalt. Syftet är att det skallbli möjligt att mer effektivt än nuhindra att permissionerna utnyttjas för brottslig verksamhet.Ändringsförslagen tar endast sikte på ett begränsat antal intagna med hög brottsaktivitet. Någon mer allmänbegränsning synes inte heller böra äga rum, eftersom permissionerna ärbetydelsefulla bl.a. för anpassningen till ett normalt liv i samhället. Arbetsgruppens rapport har sänts på remiss. Dettorde bli aktuellt att ta ställning till förslaget. Förhållandet mellan å ena sidan intagningen avaspiranter på polisskolan samt åandra sidan antalet nya polismanstjänster och avgångarna inom polisväsendethar studerats ingående. Undersökningen visar att det finns ettantal vakanta tjänster inom polisväsendet och att intagningen vid polisskolan f. n. måste hållas på hög nivå om situationenskall förbättras effektivt. Det är uppenbart att det är angelägnare attplatserna 1977/78:100 Bilaga 5 7 inomden nuvarande organisationen fylls än att nya tjänster tillskapas i mer betydandeomfattning. Mot bakgrund av vad som angetts nu beräknas medel för intagning av 800 aspiranter vid polisskolan under /79. Som framhållitsi det föregående är det angeläget att särskilda insatser görs mot narkotikabrotten samt mot den ekonomiskaoch den organiserade brottsligheten.Härvid måste uppmärksammas att dessa former av brottslighet typiskt sett ärkomplicerade och svåra att avslöja. De kräver därför ofta långvariga ochintensiva spaningsinsatser av kvalificerad personal. Ökade insatser är ocksånödvändiga mot vissa andra arter av brottslighet. Trots det allmänna budgetläget bör polisen därförtillföras ett antal nya tjänster. Medel beräknas sålunda för bl.a.130 nya polismanstjänster. Av dessaavses 60 för kriminalavdelningarna, varav 35 för bekämpande av den organiserade och den ekonomiska brottslighetensamt 25 för utredning av narkotikabrott. Vidare avdelas 15 polismanstjänsterför kvarterspolisorganisationen och 10 förtrafikövervakningsverksamhet. Polisen tillförs också materiellaresurser. Utgifterna inompolisväsendet beräknas öka med 336,9 milj. kr. till 3 013,4 milj. kr. För åklagarväsendet beräknas medel för utbildningav åklagare med sikte på att bekämpa den organiserade och denekonomiska brottsligheten. Arbetsläget vid de allmänna domstolarna har underår 1977 inte undergått några större förändringar. Vid hovrätterna har antalet inkomna mål ökatnågot. Antalet oavgjorda mål (balanserna) har i stort sett kunnat hållas påoförändrad nivå. 1 tingsrätterna har den nedåtgående trenden i fråga omantalet inkomna och antalet balanserade tvistemål och brottmål fortsatt.Nedgången var särskilt påtagligförsta . Orsaken var främst avkriminaliseringen av parkerings-och fylleriförseelsema som ledde till att antalet enklare brottmål, s. k. notariemål, minskade kraftigt. Antaletlagsökningar och betalningsförelägganden har fortsatt att stiga.Inskrivningsärendena ökade men minskade . Det föreslås att en sjätte avdelning inrättas vidhovrätten för . Utbildningsanslagethöjs, bl.a. i syfte att möjliggöra att domare utbildas i fråga om ekonomisk brottslighet. Medel beräknas också för ökad informationtill nämndemän m. m. Måltillströmningen till kammarrätterna fortsatteatt stiga . En stor delav de inkommande målen gällde allmänna fastighetstaxering. Sedantillströmningen av sådana mål hade ebbat ut har antalet inkommande mål underförsta minskat i förhållande till motsvarande periodtidigare år. Antalet balanserade mål vid kammarrätterna 1977/78:100 Bilaga 5 8 harunder kunnat bringas ned högst väsentligt. De sjunkande balansernahar lett till att väntetiderna har avsevärt förkortats. Det synes möjligt att få ned balanserna 1kammarrätterna till godtagbar nivå snabbare än som förut har beräknats. Kammarrätternabör t. v. behålla den nuvarande organisationen, som bl. a. innefattar en extraavdelning för att avarbeta balanser vid vardera kammarrätten i ochkammarrätten i . Regeringen har förelagt riksdagenproposition (1977/78:15) om ändrade riktlinjer förfastighetsdataverksamheten. Under en första etapp av skall verksamheteni län fortsätta och efterhand utvidgastill delar av och . Medelsberäkningen till () och deallmänna domstolarna har gjorts med utgångspunkt från att verksamhetenenligt de nya riktlinjerna går in i ett mera aktivt skede. Mot bakgrund bl. a. av lönsamhetsproblem vid deallmänna advokatbyråernatillkallades en kommitté (Ju 1977:11) med uppgift att se över verksamhetenvid dessa byråer. uppdrogs åt att redovisa vidtagna och planerade åtgärderför att förbättra byråemas lönsamhet inom nuvarande ram. Domstolsverkethar redovisat sitt uppdrag under hösten1977. De förslag som har lagts fram övervägs f. n. i . uppgick antalet platser påkriminalvårdsanstalterna till 4254. Medelbeläggningen har varit 3 527. Den högsta beläggningen registrerades den 1mars, då antalet intagna var 3915. En ny lokalanstalt i med 40 platserkommer att tas i bruk under /79. Några av platserna är avseddaför kvinnor. Lokalanstalten Rönas iSjöbo kommun med 42 platser kommer att läggas ned, när den nya anstaltentas i bruk. Regeringen har beslutat att ändraHaga sjukhus i till en sluten lokalanstalt med 42 platser.Medel föreslås till en ombyggnad av delar av kriminalvårdsantalten Hall.Därigenom kan tillföras ytterligare 45 slutnalokalanstaltsplatser. Några av dessa platser är avsedda för kvinnor. Beläggningenpå kriminalvårdsanstaltema har stigit . Prop.1977/78:100 Bilaga 5 9 ringenhar därför ansett att anstaltsbeståndet bara kan minskas i begränsadomfattning. Minskningen bör begränsas till de öppna riksanstalterna. Den 11december 1977 har beslut fattats om att annexet Rödjan med 40 platser vidkriminalvårdsanstalten och öppna avdelningen Backen med 30 platservid kriminalvårdsanstalten skall läggas ned , docksenast den 30juni 1979. Frivårdsfallen, som uppgick till16293, utgjorde 16030 . Uppsalaskyddskonsulentdistrikt kommer att delas. Förändringarna inom område iförhållande till statsbudgeten för /78 framgår av följandesammanställning. Beloppen anges i milj. kr. m. m. E. Rättshjälp m. m. Summa för driftbudgeten 4359,7 5033,4 +673,7 () Förvärv av jordbruksfastigheter för kriminalvården _ _ _ Polishus m. m. Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården Nybyggnad i kvarteret i 1977/78:100 Bilaga 5