prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — I fråga omförskott på bostadslån till ombyggnad avflerfamiljshus gäller f. n. att sådant förskott kan utgå om låneunderiaget ärhögst . Sedan den utgår bostadslån till boendemiljöförbätlrande ålgärder ihuvudsak i enlighet med de bestämmelser som gäller för bostadslån till ombyggnad.Med hänvisning till vad jag under anslaget B 7. Bidrag till förbättring avboendemiljön har anfört om behovet av förskotlsmöjligheter för bidrag tillmiljöförbättrande åtgärder i bostadsområden förordar jag att förskott påbostadslån lill sådana ålgärder får utgå även i de fall låneunderiagetöverstiger . och om bidraget ulbelalas i förskott. I fråga om amorteringsmetod för återbetalning avbeviljade bostadslån finns f n. vissa valmöjligheter. Vid nybyggnad av småhussom skall bebos av låntagaren kan denne välja mellan annuitetslån och lån medrak amortering. För bostadsrättsföreningar finns vid nybyggnad ytterligare envalmöjlighet nämligen uppskjuten amortering. Detla innebär atl amorteringenskjuls upp tills den garanterade räntan överstiger ränlekoslnaderna på låneunderlagelför bosläder. Ordningen med uppskjulen amortering används för lån tilllåntagare som bygger flerfamiljshus och småhus för uthyrning. Vid ombyggnad medslöd av bostadslån används alltid annuitetslånefor-men. Med hänsyn lill allskillnaderna i kapitalkostnadernas fördelning i tiden blir små enligt de olikaalternativen och att nuvarande ordning är administrativt betungande föreslårbostadsstyrelsen att enbart annuitetslån skall utgå för nybyggnad av småhus somskall bebos av låntagaren och att ordningen med uppskjuten amortering alltidskall gälla för bostadsrättsföreningar. Jag biträder bostadsslyrelsens förslagoch förordar således de föreslagna ändringarna. Jag vill i sammanhagnel nämnaatl låntagare självfallet alltid har möjligheter atl göra exlra amortering. Enligt vissa äldre bestämmelser kan lån sägas upp helteller delvis om huset används för annat ändamål än som förutsattes när lånetbeviljades. 1 fråga om egnahemslån får dock uppsägning inte ske även om ändradeförhållanden har gett giltig anledning tillden ändrade användningen. 13 (s. 229) behandlade föredragandedepartementschefen denna fråga utan att föreslå någon ändring i gällandebestämmelser. I propositionen uttalades emellertid, utan någon riksdagenserinran, atl det av flera skäl var naturligt att lånemyndighelernas bedömningari ifrågavarande ärenden borde medföra en vidgning av vad som skall anses varauthyrning med giltig anledning. Enligtbostadsstyrelsen är de egnahemslån som alltjämt uteslår så ned-amorterade atlendasl en mindre låneskuld återstår. Styrelsen föreslår därför att uthyrningav egnahemsbelånade fastigheter får ske ulan att tillstånd härtill inhämtas avlänsbostadsnämnden. Även i denna fråga delar jag bostadsstyrelsensuppfattning. Jag föreslår därför atl nuvarande bestämmelser ändras så attegnahemslånet inte skall sägas upp på grund av uthyrning. Under vissaförutsättningar kan förhandsbesked om bostadslån meddelas.Bostadsstyrelsen fattar beslut i sådana ärenden sedan 1977/78:100 Bilaga 16 168 Intresset för förhandsbeskedhar varit mycket litet under senare år.Bostadsstyrelsen uppger att endast en ansökan har kommit in ochföreslår att möjligheterna att få förhandsbesked om bostadslån avskaffas.Jag biträder styrelsens förslag. Det har kommit in olika framställningar om altmarkvillkoret inte skall gälla för vissa företagsformer och markinnehav. Vidarehar bosladsstyrelsen i en särskild skrivelse aktualiserat en fråga omtillämpningen av della villkor ivisst fall. Med anledning härav villjag anföra följande. beslöti bred enighet att markvillkoret skulle införas. Ett av de grundläggande syftena med markvillkoret är att skapaförutsättningar för konkurrens idet bostadsbyggande som sker med stöd av bostadslån. Det finns enligt minmening ingen anledning all överväga några grundläggande förändringar av markvillkoret. Däremoi kan del finnasanledning all när ylleriigare erfarenheter av tillämpningen har vunnitsöverväga vissa tillämpnings-frågor av bl. a. det slag som haraktualiserat i sin skrivelse. Jagavser alt i annat sammanhang återkomma till dessa frågor. har aktualiseraten fråga om tUlämpningen avkonkurrensvillkoret. Föreningen anser bl.a. att den omfattandetillämpningen av förhandlingsentreprenader medför en väsentlig inskränkning av konkurrensen på byggområdet inomföreningens verksamhetsområde. Enligt min mening torde en omfattandetillämpning av förhandlingsentreprenadformeni ett visst område inte ligga i linje med statsmakternas beslut (prop. 1974:150, CU 1974:36, rskr 1974:372).Frågan, som har visst samband också med tillämpningen av markvillkoret, avser jag återkomma till iannat sammanhang. har i skrivelse tagit upp frågan om ersättning tillfastighetsägare som i vissa fall kan tvingas sälja sina hus till priser som ligger under nuvarande marknadspris.Som exempel anför förbundet egnahemsägare i Forsmark och . Inom arbetsmarknadspolitikens ram finns redan nuen inlösningsverksamhet avseendeegna hem. I 56 § arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368) finns bestämmelser om detta. Där sägs bl.a. alt egnahemsfastighel eller bostadsrältslägenhetfår lösas in, om ägaren ellerbostadsrätlshavaren inte kan beredas sysselsättning på den öppna marknaden påhemorten i sådan omfattning att hankan stadigvarande försörja sig och dem han har försörjningsplikt mot och omhan till följd härav tvingas flytta till annan ort. Inlösen får ske i Västernorriands, ,och län.Om synneriiga skäl föreligger, får inlösen ske även i andra delar avlandet. Fråga om inlösen prövas avarbetsmarknadsstyrelsen efter samråd med . Det finns alltså möjlighet att begära inlösen i desituationer som förbundet åsyftar. Några särskilda åtgärder är enligt minmening därför inte påkallade. 1977/78:100 Bilaga 16 Avslutningsvis vill jag med anledning av förslag om decentraliseringav beslutanderätten i vissa lånefrågor nämna all jag tar upp decentraliseringsfrågor i annat sammanhangvid min behandling av byggadministrationsutredningens förslag. Jag hemställer atl regeringenföreslår att 1.uttala sig för enbostadsbyggnadsplan för med den omfatlning och fördelning somjag har förordat, 2. medge atl ramen för beslul ombostadslån till nybyggnad under år1978 fastställs till 7710000 mvåningsyla, motsvarande etl beräknatantal lägenheter av 60000 jämte lokaler som omfattas av låneunderiag ochpanlvärde för bostadslån, 3. medge att ramen för beslut ombostadslån till nybyggnad under vart och elt av får sammaomfattning som den under 2 föreslagna ramen för , 4. medge att regeringen meddelarbestämmelser om projektreserv för år1978 i enlighet med vad jag har förordat, 5. medge alt beslul om bostadslåntill ombyggnad samt räntebärande förbättringslån under vart och ett av åren1978 och 1979 meddelas intill ett belopp av , 6. medge att under år 1978ramarna för beslut om bostadslån och byggnadstillstånd för nybyggnad får tas ianspråk för ombyggnads- och förbättringsverksamhet i den mån de inteutnyttjas helt för sitt ändamål och ramen för beslut om bostadslån till ombyggnadoch räntebärande förbättringslån på motsvarande sätt får tas i anspråkför nybyggnadsverksamhet, 7. bemyndiga regeringen att underde förutsättningar som har angetts i det föregående besluta om ändring av denunder 5 upptagna ramen, 8. godkänna vad jag har förordatom bostadslån till ändrad lägenhetssammansätlning i flerfamiljshus, 9. godkänna de ändringar avkostnadsgränsen vid nybyggnad av småhus som jag har förordat, 10, godkännavad jag har förordat i fråga om finplaneringstillägg för småhus, 11, medgeatt långivningen avseende kostnader för outhyrda lägen heter får avse även hyresförluster som uppkommer , 12, godkänna vad jag harföreslagit i fråga om bostadslån för förvärv, 13, godkänna den av migföreslagna ändringen i fråga om förskott på bostadslån tillmiljöförbättrande åtgärder, 14, godkänna de ändringar ireglerna för amortering av bostadslån .som jag har förordat, 15, godkännavad jag har föreslagil i fråga om uthyrning av äldre småhus med egnahemslån. 1977/78:100 Bilaga16 170 16, godkänna vad jag har förordat ifråga om förhandsbesked om bostadslån, 17, till Lånefonden för bostadsbyggandeför budgelårel 1978/79 anvisa elt invesleringsanslag av . IV: 13.Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder 1976/77Inkomst 2 109055 Behållning 16835 580 1977/78Anslag 1000 1978/79Förslag 1000 Från fonden bekostas utgifter för lån för anskaffningoch förnyelse av inventarier i bostad, som är avsedd atl uthyras i möbleratskick och lillgodose ell mera kortvarigt behov för ensamstående person ellerannat mindre hushåll. Lån kan beviljas bolag, förening eller stiftelse somsvarar för inredning av sådan bostad. Lån kan beviljas intill , permm. Lånebestämmelserna finns i kungörelsen (1959: 371) om lån från lånefondenför inventarier i vissa specialbostäder (omtryckl 1973: 328), Under /75 beviljades invenlarielånavseende 999 rum. har inga nya lån beviljats. Orsaken härtill är allbyggandet av studentbostäder och liknande slag av kategoribostäder har upphört.I två län planeras dock enligt uppgift sådana specialbostäder, för vilka lånkan bli aktuella. Vidare kan lån komma atl efterfrågas vid förnyelse av inventarieri studentbostäder. anser atl det finns behov av stöd tillfinansiering av inventarier även i andra bostadsformer än de angivna, i förstahand i kollektivhus och i andra bostadshus av kollektivhuskaraktär såsomservicehus för äldre och handikappade. Enligt styrelsen bör därförbestämmelserna rörande lån från lånefonden för inventarier i vissaspecialbostäder ändras så att lån kan utgå även lill anskaffning och förnyelseav lös utrustning i de gemensamma utrymmena i kollektivhus. Långivningen börenligt styrelsen i huvudsak omfatta möbler, gardiner och lösa armaturer. Maximibeloppet för lån uppgår sedan den 1 juli 1973till . föreslår med hänsyn tillkostnadsutvecklingen alt beloppet höjs lill . I fråga om lån tillinventarier i kollektivhusens gemensamma utrymmen föreslår styrelsen att maximibeloppetfastställs till . för varje lägenhet som de gemensamma utrymmenabetjänar. räknar med en långivning omfattandehögst 300 rum under /78 och beräknar det totala lånebeloppet förbudgetåret till 0,5 milj. kr. För /79 räknar styrelsen medungefär samma antal lägenheter som för /78. 1977/78:100 Bilaga16 171 pelför budgetåret kan med hänsyn tagen lill den av styrelsen föreslagna höjningenav maximibeloppet beräknas till I milj. kr. Styrelsen antar för den föreslagnalångivningen avseende gemensamma utrymmen i kollektivhus en långivning om 2000 lägenheter och beräknar det tolala lånebeloppet förbudgeiäret till 1 milj.kr. Av anslagsframställning framgår bl. a. all inflytandemedel och beräknad långivning för /79 uppgår till samma belopp.Det behövs därför endasl etl formellt anslag för /79. har föreslagit alt lån skall kunnautgå till anskaffning och förnyelse av lös utrustning avseende kollektivhus ochandra bostadshus av kolleklivhuskaraktär såsom för äldre ochhandikappade. Etl ställningstagande till förslaget bör enligt minmening anstå i avvaktan på bl. a. den under anslaget B 6. Vissbostadsförbättringsverksamhel m.m. nämnda översynen av de äldresboendeförhållanden. Bosladsstyrelsen har också föreslagit attmaximibeloppet för lån höjs från I 800 lill . Jag är f n. inteberedd alt förorda en höjning av beloppel. Jag biträder förslag beträffandeanslaget lill denna lånefond. Jag hemsläller atl regeringen föreslår alt till Lånefonden för inventarier i vissaspecialbostäder för /79 anvisa etl investeringsanslag av 1 000kr. IV: 14.Lånefonden for kommunala markförvärv 1976/77Utgift 118 442 555 Behållning 223446475 1977/78Anslag 100000000 1978/79Förslag 50000000 Lånebestämmelserna finns i kungörelsen (1968: 227) ommarkförvärvslån till kommun (omtryckt 1976: 792, ändrad 1977: 247). Dessabestämmelser innebär i korthet alt kommun kan erhålla lån av statsmedel förförvärv av dels sådan fasl egendom i område utan samlad äldre bebyggelse (exploateringsområde)som med hänsyn till den framlidaulvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning,dels sådan fast egendom i område med samlad äldre bebyggelse (saneringsområde)som efter ny- eller ombyggnad till större delen skall utnyttjas för bostadsändamål. Bestämmelserna har ändrats såtillvida att lån ulgår förförvärv av fasl egendom som med hänsyn till den framtida ulvecklingen krävs förtätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning eller som behöver rustasupp samt tomträtt i sådan egendom. I fråga om fast egendom i område 1977/78:100 Bilaga 16 172 medsamlad äldre bebyggelse och tomträtt i sådan egendom utgår lån företrädesvisi fall där ny- och ombyggnad kan antagas komma att ske med slöd av statligt bostadslån. De nya bestämmelsernaträder i krafl den ochskall tillämpas på förvärv för vilka förutsättningar för lån har uppkommitunder . För /78 har fastställt enram för beslut om lån till 208 milj.kr. 1976/77: 150 bil. 2, FiU 1976/77: 30, rskr 1976/77: 341). Ansökningaravseende förvärv underår 1976 har inkommit från 81 kommuner med ett lotall belopp av 201 milj. kr., varav 123 milj. kr. avser förvärv i exploateringsområden och 78 milj. kr. Jämfört med år1975 har det sökta beloppet avseende förvärv ökat med 49 milj. kr., varav 21 milj. kr.avser förvärv inom exploateringsområdenoch 28 milj. kr. förvärv inom saneringsområden. Ökningen av det sökta beloppetförklaras av dels atl och kommuner har ökat sina sökta belopp med sammanlagtca 26 milj. kr., dels att antaletkommuner som har sökt har ökat väsentligt. harbeviljat lån med 139 milj. kr. Av lånen avser 88 milj. kr. förvärv inom exploateringsområden och 51 milj. kr. Det vanligaste avslagsskälet vid beslut om låntill förvärv inom saneringsområdenär atl fastigheterna skall användas för huvudsakligen annal än bosladsändamål. De vanligasle avslagsskälenvid beslul om lån lill förvärvinom exploateringsområden är att ansökan har kommit in för sent saml atlfastigheten redan har lagits i anspråk för avsett ändamål eller all så skallske . föreslår all rätten att beslutaom markförvärvslån flyttas över från styrelsen till länsbostadsnämnderna. Enligt styrelsen finns flera fördelar atl vinna genom en sådanöverflyttning. Den anhopning av ansökningarsom uppkommer hos styrelsen till den1 mars skulle spridas ut på flera beslutsorgan. Den mindreärendemängd, som varje nämnd skulle få ochderas bättre lokalkännedom i jämförelse med styrelsen, skulle leda lill enklare administrativhantering samt kortare handläggningstider.Möjligheterna skulle öka för kommunerna att före genomförandet av planerade förvärv diskutera med beslutandemyndighet om möjligheten att erhålla markförvärvslån. anser atl besvär över nämndernasbeslut skall kunna föras till styrelsen och därifrån vidare till regeringen. Vad beträffar tidpunkten för överflyttningen avmarkförvärvslånen föreslår styrelsenden . Överflyttningenskulle då sammanfalla med ikraftträdandet av den nyaändamålsbestämningen. Enligt de kommunalabosladsbyggnadsprogrammen för programperio- 1977/78:100 Bilaga 16 173 den , 1976-1980 och1977-1981 var andelen lägenheter på kommunägdmark 67, 68 resp. . av de två senaste programperioderna var andelen lägenheter iflerfamiljshus belägna på kommunmark inom exploateringsområden 84 resp. 90 %.Molsvarande andelar var isaneringsområden för båda programperioderna. Andelen lägenheter i småhus belägna på kommunägd markvar för de båda programperioderna. De förändringar som har skett i dessa relationerbestår således i all andelen lägenheter på kommunägd mark successivt har ökat.Detla torde kunna ses som ett resultat av bl. a. markvillkoretsinförande. Markförvärvslånefondens utlåningskapacitel skallprövas mot bakgrund av redovisadebehov och med hänsyn till vad det statsfinansiella läget vid varjetillfälle ger utrymme för. De avvägningar som kan komma att behöva göras mot budgetpolilisk bakgrund får, somriksdagen har uttalat, komma till uttrycki prioriletsreglerna för långivningen. Sådana regler finns numerainförda i markförvärvslånekungörelsen. anser det vara angelägel attstatsmakterna bistår kommunerna med lånemöjligheter i den utsträckning som kankomma alt krävas för att kommunernaskall kunna fullfölja intentionerna med markvillkoret. föreslår, mol bakgrund av altändamålsbestämningen utvidgas och avhänsyn till den fortgåendekostnadsstegringen, att besluts-ramen för budgelårel 1978/79 höjs till 250 milj. kr. Under förutsättning att utlåningsvolymen /78 uppgår till 208 milj. kr. kan, med hänsyn till denberäknade behållningen samt lill inflytandeamorteringar, anslagsbehovet för /79 beräknas till 95milj. Markförvärvslånefondens utlåningskapacitel skall,som har uualal (prop.1974:150, CU 1974: 36, rskr 1974: 372), prövas mot bakgrund av redovisade behovoch med hänsyn till vad det statsfinansiella läget ger utrymmeför. För /78 har fastställten ram för beslut om markförvärvslånsom uppgår till 208 milj. kr. (prop.1976/77:150 bil. 2, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77:341). Det är förstagången som har fastställten sådan beslutsram. Ramens storiek fastställdes med utgångspunkt i utlåningskapacitelen under budgetåret1976/77, som var 220 milj. kr. Under /77 beviljades lån med 175milj. Avslag på ansökningar och nedskärningar av beviljat belopp jämförtmed ansökt belopp skedde i huvudsak av formella skäl. Beslutsramenför innevarande budgetår ger sålunda utrymme för en lån- Prop.1977/78:100 Bilaga 16 174 givningsom är (208-175 =) 33 milj. kr. slörre än långivningen under budgetåret1976/77. Enligt beslut av vid 1976/77 ärs (prop. 1976/77:100 bil. 16, CU 1976/77:22, rskr 1976/77:222) ändrastillämpningsområdet för markförvärvslångivningen . Ändringeninnebär atl ändamålsbestämningen för markförvärvslångivningen kommer atlsammanfalla med den som gäller i fråga om förköp enligt förköpslagen (1967:868). Därjämte vidgas långivningen till att omfatta även förvärv av tomträtt. Den beslutade vidgningen av tillämpningsområdet kanmedföra att anspråken på markförvärvslån ökar. Den fortgåendekostnadsstegringen torde också innebära ökade låneanspråk. Mot bakgrund av att ramen för innevarande budgetårmöjliggör en kraftig ökning av långivningen jämfört med /77, dåhela låne-cfterfrågan kunde lillgodoses, och med hänsyn till detstatsfinansiella läget kan jag inte biträda bostadsslyrelsens förslag att vidgabeslulsiamcn för /79. Raiuen bör fastställas till oförändrat 208milj. Om läncefterfrågan Överstiger utlåiiingskapaeiieicnskall enligt gällande besiäiumelser lån företrädesvis beviljas för förvärv iexploateringsöiiirå-den och för sådana förvärv i saneringsområden där ny- ellerombyggnad kan antas komma till stånd med stöd av statligt bostadslån. Anslagetbör för nästa budgetår tas upp med 50 milj. kr. Bosiadsstyrtilsens förslag att flytta beslut ommarkförvärvslån från styrelsen till länsbostadsnänuidcma avser statsrådetFriggebo att ta upp i samband med behandlingen avbyggadministrationsulicdningens förslag i betänkandet (SOU 1976:26)Bostadsvcrkcl - Samordning och decentralisering. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge atl beslut om markförvärvslånmeddelas inlill ett belopp av . under /79, 2. till Lånefonden jör kommunala markförvärv för /79 anvisa ett investeringsanslag av 50000000kr. IV: 15.Lånefonden för allmänna samlingslokaler 1976/77Utgift 4500000 Behållning 5 903 000 1977/78Anslag '1000 1978/79Förslag 8000000 ' Härutöver har på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /78 anvisats ett investeringsanslag av 8 milj. kr. Från fonden ulbelalas lån till nybyggnad, ombyggnadeller köp av samlingslokaler enligt kungörelsen (1973: 400) om statligt slödtill allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976: 794, ändrad 1977: 337). 1977/78:100 Bilaga 16 175 förlånebestämmelserna har lämnats under anslaget B 9. Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler. För vaije budgetår fastställes en ram förlångivningen. Denna ram omfattarockså bidragsgivningen från anslaget B 9. Ramfrågan har behandlats undersistnämnda anslag. Under vart och ett av budgeiåren 1975/76 och1976/77 beviljades lån till ettbelopp av drygt 9 milj. kr. Normall bör detta leda till en utbetalning av lån av ungefär samma omfatlningunder /79. Med hänsyn till oregelbundenheten i utbetalningarna bör anslaget ge utrymme för utbetalning av ell större belopp. Med beaktande häravoch av inflytande amorteringar, somkan beräknas till 3 milj. kr., skulle anslaget behöva anvisas med 10milj. Medelsbehovetför nästa budgetår beräknar jag till8 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillLånefonden för allmänna samlingslokaler för /79 anvisa ett investeringsanslag av . 1977/78:100 Bilaga16 176 Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse 1976/77Utgift 4062 000 Behållning 39938000 1977/78Anslag 1000 1978/79Förslag 1000 Från anslaget betalas ul lån enligt bestämmelserna ikungörelsen (1974: 255) om tilläggslån till kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse. Tilläggslån utgår för ombyggnad av hus som harförklarats för eller är av sådan beskaffenhet atl det kan förklaras förbyggnadsminne enligt lagen (1960: 690) om byggnadsminnen. Som ytterligareförutsättning gäller atl huset byggts om med stöd av bostadslån enligtbosladsfinansieringsför-ordningen (1974:946). Tilläggslån utgår med beloppmolsvarande skäliga kostnader utöver låneunderlaget för bostadslån, dock högstmed av låneunderiaget utan sådan förhöjning därav som kan medges förkulturhistoriskt värdefull byggnad. Föreligger särskilda skäl kan störretilläggslån beviljas. Ansökningarom tilläggslån prövas av regeringen. Lånetär räntefritt och slående räknat närmast efterlånets utbetalning. Efter utgången av skall lånet löpa med ränta ochamorteras enligt bestämmelser som regeringen meddelar särskilt. Regeringen kanefler ansökan förlänga ränte- och amorteringsfriheten, dock högst med tio är.Undantagsvis, om synneriiga skäl föreligger, kan regeringen efler ansökandessutom efterge tilläggslån helt eller delvis. I fråga om säkerhet för tilläggslån saml uppsägning ochövertagande av sådant lån gäller motsvarande bestämmelser för bostadslån itillämpliga delar. Utgörs säkerheten av pantbrev skall inteckningen varabelägen närmast efter av det för bostadslånet fastställda pantvärdet. För långivningen gäller en av fastställd ramsom för uppgår till 20 milj. kr. och för preliminärt till 5milj. 1976/77: 100 bil. CU 1976/77: 18, rskr 1976/77: 187). Av ramen för beslut om lilläggslån på 20milj. Vad gäller ramen för har regeringen 1. o. m.den 30 juni inte meddelat någol beslut. I till regeringen överiämnade ännu inteavgjorda 1977/78:100 Bilaga 16 ärendenhar bosladsstyrelsen tillstyrkt tilläggslån med totalt 3,5 milj. kr. Därutöverär 19 ansökningar under handläggning hos styrelsen. Vidare torde lill styrelsen komma in eltbelydande antal ansökningar avseendekulturhistoriskt värdefulla byggnader i . Ramen för år 1977lorde dock inte komma all hell tas i anspråk. Ramen för vart och etl av åren 1978 och 1979föreslås fastställd lill 20 milj.kr. Beträffande anslagsbehovet konstaterar styrelsenatl det med hänsyn till bl. a. behållningen på anslaget endst lordeerfordras ett formellt anslag på . för /79. utgår statligt stöd tillupprustning av kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse i form av dels bostadslån med s. k. förhöjt låneunderlag, dels tilläggslån. För stödet finnsvissa av beslutade allmänna riktlinjer (prop. 14, CU 1974:13, rskr 1974:89). Bostadslån bestäms på grundval av ettlåneunderlag. Vid ombyggnad utgörlåneunderiaget för bostadslån den i låneärendet godkända ombygg-nadskoslnaden. Låneunderlaget får dock inteöverstiga låneunderlaget för enmotsvarande nybyggnad eller husets värde efter ombyggnaden. För kulturhistorisktvärdefull bebyggelse får låneunderlaget beslämmas lill högre belopp än det som eljest skulle ha beräknats för den aktuella ombyggnaden. Gränsen för höjning av låneunderlagetär i fråga om flerfamiljshus dekapitalkostnader som kan förräntas inom ramen för bruksvärdehyran. Enmolsvarande gräns gäller för småhus. Bostadslånetsplacering i säkerhetshänseende bestäms med ledning av ett pantvärde.