prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Manbör också enligt verket kunna åsladkomma en energibesparing genom att sänkavarmvatlentemperaturen till omkring från de cirka öSC - som oftaförekommer i äldre byggnader utan témperalurbegräns-ningsulmstning. Hushållsförbmkningeni bostäder uppgår till av dess nettoenergiförbrukning. I lokaler ärandelen högre och kan uppgå till . Genom att ändrabelysningsinstallationerna i befintlig bebyggelse, speciellt i lokaler, kan mansänka energiförbrukningen endera direkt genom att utnyttja mindreenergikrävande Ijusarmalur eller indirekt genom att ventilationsluft-fiödet kanminskas när tjusarmaturens effeklavgivning minskar. Installation av utrustningför tidsstyrning av betysnings-och elinslallationer kan ge betydandeenergibesparingar. Vid åtgärder i befintliga belysningsinslalla-lioner måstedock tillses alt kraven på tillfredsställande belysning uppfylls. Föratt förbättra utnyttjandet av producerad elenergi bör i större utsträckning änhittills installeras utmstning för faskompensering, framhåller verket. Värmepumpteknikenmöjliggör alt ur en värmekälla med låg temperatur utvinna värmeenergi och lyftadenna till en högre temperatumivå för värmning av t, ex. radiatorer ochtappvarmvatten. Som värmekälla kan t. ex. utetuft, ytvatten eller ett jordlagerfungera. Olikakombinationer av värmekällor och distribulionsmedia är teoretiskt länkbara.Kombinationer såsom vatten-vatten, luft-vatten och mark-vatten har använts. Vidstörre anläggningar kan tillskottsenergi erhållas ur frånluften. Ettvärmesystem baserat på värmepumpsteknik måste i regel kompletteras med någonform av titlsalsvärme under årets kallare dagar. Tillsats-värme erhållsvanligen genom elvärmare. Värmepumpteknikenär relativt vät utvecklad och värmepumpar har fått vidsträckt användning iandra länder med annat klimat och andra förutsättningar. Här i landet har dedock använts i begränsad omfattning. Dendirekta solstrålningen mot jorden har en relativt hög genomsnittlig effekt vidmarkytan (ca 0,8 kW/m). Trots vårt nordliga läge som bl. a. medför en ogynnsamfördelning av solstrålningen mellan sommar och vinter är solstrålningen härinte nämnvärt mindre än i övriga . Denenergi som solstrålningen medför kan lill en del termiskt tUlvaratas föruppvärmning av byggnader. Man kan härvid lata om passiva solvärmesyslem och omaktiva system. Vidpassiva system anpassas byggnaden, dess ytterväggar, fönster, slomelement elc.så alt solvärmen kan fångas och i viss mån tagras. Vidaktiva system används särskilda s. k. sotfångare, varifrån solvärmentransporteras via ett transportmedium, vatten eller luft, till förbmknings- Prop.1977/78:76 202 ställeteller till ett "värmetager", där värmen magasineras för senareanvändning. Man kan här tala om lokala sotvärmesystem avsedda endast för enbyggnad och centrala sol värmesystem där värme till ftera byggnader lagras iett större magasin. Generellt gälter att solfångarsystem kan komma tillanvändning även för befintlig bebyggelse. Möjligheternaatt genom solenergi åstadkomma ett mera betydande bidrag till den svenskaenergibalansen är beroende av om värmeenergin kan lagras tillvinter, s. k. säsongslagring. Enmöjlig konsekvens av denna typ av solvärmeteknik är, att utvecklade former avsolvärmeanvändning kan komma att minska behovet av energibesparande åtgärder ibebyggelsen, t varje fall kan en teknik byggd på säsongslagring och uppvärmningför husgrupper motivera andra byggnadstekniska lösningar än den teknik sombaseras på soluppvärmning av enskilda hus. Omfattande forsknings- ochförsöksverksamhet krävs dock innan säkrare slutsatser kan dras omenergiförsörjningsbidrag, planeringskonsekvenser och byggnadsteknik. Tekniken förtillgodogörande av vindens rörelseenergi har utvecklats såväl iSverige som i utlandet. Sådana anläggningar torde emellertid knappasl kunna fåmera allmän användning inom områden med tätbebyggelse. I glesbygdsområden kandock en sådan teknik möjligen få ökad användning. Det krävs dock omfattandeforskningsinsatser och ytteriigare försöksverksamhet . Vidberäkning av energisparmöjligheter i befintliga byggnader är det nödvändigt altkänna titt byggnadernas "energiegenskaper". Uppgifterna ombostädernas beskaffenhet är förhållandevis fullständiga. Däremoi är det sämreställt med motsvarande uppgifterom lokaler och industrins byggnader. Planverkethar därför i försia hand inriktat sina beräkningar på bosläder. De sparåtgärdersom valts är desamma som redovisats tidigare i avsnitt 7.3 men med undantag avvissa enligt verket osäkra etter mindre effektiva åtgärder som inte harmedtagits. Vidberäkningen av energibesparingen har planverket antagit att antalet gradlimmarär 110 . Kostnadskalkylerna harplanverket baserat på genomsnittliga kostnader för åigärder som är knapphändigtpreciserade såväl beträffande uiförande som material. Kostnaderna motsvararenligl verket normalt entreprenadpris i , inklusivemervärdeskatt, och avser kostnadslägel . I grundinvesteringen harverket medtagit kostnader för eventuellt rivningsarbete och dylikaförberedelsearbeten, dock inte kostnad för föriorad hyresintäkt ellerproduktionsbortfall, om åtgärden medför alt byggnaden måsle utrymmas. 1 redovisningen av konsekvenserna har inte heller vissaindirekta följder av energisparåtgärderna diskuterats. Positiva sådana kan varaatt tilläggsisolering ibland förbättrar ljudisoleringen mot utvändigt bulleroch att minskad energiproduktion ofla har gynnsamma miljöeffekter. I följande tabeller redovisas planverkets sammanställningav bedömda sparmöjligheter, kostnadskonsekvenser etc. för småhus,flerbostadshus och övriga hus. Tabell7.6 Energibesparing och kostnadskonsekvenser för åtgärder i 100 000 lägenheteri småhus (planverkets rapport) Livs- Tänkbar Netto- Investe-längd andel energi- ring ring kr, GWh/år 1 Förbättraddrift och skötsel 2 I nj usteri ngoc h u nder hål I 2.1 Tätning mellan fönsterbåge och karm 2.2 Tätning mellan fönsterkarm och vägg 2.3 Trimning, ekonomisotning, byte avmunstycke 2.4 Utbyte av oljebrännare 2.5 Inreglering av värmesystem Förbättring av enkelt slag 3.1 Tätning mellan yttervägg och anslutandebjälklag och tvärvägg 3.2 Tätning av yttervägg i samband medomiapetsering eller ompuisning 3.3 Tilläggsisolering av vindsbjälklagpå ovansidan med mineralull, B-kvalitet 3.4 Tilläggsisolering av yttervägginuti genom injektering med karbamid-skum 3.5 Tilläggsisolering i golvbjälklaginuti genom injektering med karbamid-skum 3.6 Installation av utetemperalurstyrdautomatisk molorshunt (bör ske i samband med 2,5) 3.8 Drifttidsstyrning av värmesystem (bör ske i sambandmed 2.5 och 3.6) 3,10 Installation av radiatorlermostater (bör ske isamband med 2.5 och 3,6) 3.12 Isolering av rör och apparater (bör ske i samband med2.5) (redovisas inte här) "HB = husets brukslid ''Kapitaliserad driftskostnad Livs- Tänkbar Netto- Investe-längd andel energi- ring 4 Förbät t ring a v mera om fat-lande slag 4.1 Tilläggsisolering av vindsbjiilklag med mineralull. B-kval, Upptagning och igenläggning av 4.2 Tilläggsisolering av vindsbjälklag in vändigt med mineralull, B- exkl, kostnad för ytskikt HB 6 12 4.4 Tilläggsisolering av yttervägg utvän digt med mineralull. exkl. fasadskikt HB 137 4.5 Tilläggsisolering av yttervägg invän digt med mineralull, A-kval. exkl. invändig beklädnad HB 64 4.7 Tilläggsisolering av golvbjälklag med 4.9 Tilläggsisolering av golvbjälklag på undersidan med mineralull. A-kval, inkl, ny blindbotlen HB 5 4 Utbyte av befintligt 2-glasfönsler till nytt 3-glasrönster HB 36 Utbyte av enkelglas till ny förseglad Utbyte av yttre glas till ny förseglad ruta i ny ytlerbäge HB 15 Ombyggnad från S- lill FTX- sysiem' 20 45 180 Ombyggnad från F- till FTX- system' 20 5 18 Anslutning till fjärrvärme 20 15 20 Solvärmesystem för varmvattenbe redning'' 15 50 100 F = ventilation med fläktstyrdafrånluftsflöden FT = ventilation med fläktstyrda till-och frånluftsflöden FTX = ventilation med fläktstyrda till-och frånluftsflöden samt värmeväxlare '' Dessa åigärder bygger på en teknik som är relativt nyoch med begränsade driftserfarenheter. De kommer sannolikl att under mitten av1980-talel kunna medverka till att sänka landets behov av importbränsle.Värdena har inte adderats till övriga värden i denna tabell vid framräkning avtotalbelopp för energibesparing. Tabell7.7 Energibesparing och kostnadskonsekvenser for åtgärder i 100 000 lägenheteri flerbostadshus (planverkets rapport) Livs- Tänkbar Netto- Investe-längd andel energi- ring 1 Förbätirad drift och skötsel 2 I nj usteri ngoc h underhål 1 2.1 Tätning mellan fönsterbåge och karm 2.2 Tätning mellan fönsierkarrn ochvägg 2.3 Trimning, ekonomisotning, byte avmunstycke 2.4 Utbyte av oljebrännare 2.5 Inreglering av värmesystem 2.6 Inreglering av luftflöden 3 Förbät t ri ng a v en kel t slag 3.1 Tätning mellan yttervägg och anslutandebjälklag och tvärvägg 3.2 Tätning av yttervägg i samband medomiapetsering eller ompuisning 3.3 Tilläggsisolering av vindsbjälklagpå ovansidan med mineralull, B-kval. 3.4 Tilläggsisolering av yttervägginuti genom injektering med karbamid-skum 3.5 Tilläggsisolering i golvbjälklaginuti genom injektering med karbamid-skum 3.6 Installation av utetemperaturstyrdautomatisk molorshunt (bör ske i samband med 2.5) 3.8 Drifttidsstyrning av värmesystem (bör ske i sambandmed 2.5 och 3.6) 3.10 Installation av radiatortermostater (bör ske i samband med 2.5 och 3.6) 3.11 Isolering av rör och apparater (börske i samband med 2,5) 4 Förbät t ri ng a v mera om fa t- lande slag 4.1 Tilläggsisolering av vindsbjälklagmed mineralull, B-kval. Upptagning och igenläggning av golv 4.2 Tilläggsisolering av vindsbjälklaginvändigt med mineralull, B-kval. exkl. kosinad för ytskikt (redovisas inte här) "HB = husets brukstid ''Kapitaliserad driftskostnad GWh/år kr. 4.4 Tilläggsisolering av ytterväggutvändigt med mineralull. 4.5 Tilläggsisolering av yttervägginvändigt med mineralull, A-kval, exkl, invändig beklädnad 4,7 Tilläggsisolering av golvbjälklag med ytskikt 4.9 Tilläggsisolering av golvbjälklag på undersidan med mineralull. 4.10 Utbyte av befintligt 2-glasfönstertill nyll 3-glasfönster 4.11 Utbyte av enkelglas till nyförseglad ruta 4.12 Uibyle av yttre glas lill nyförseglad ruta i ny ytterbåge 4.15 Ombyggnad från S- till FTX-system" 4.16 Ombyggnad från F-.till FTX-system" 4.17 Ombyggnad från FT- lill FTX-system' 4.22 Installation av individuellelmätning 4.23 Anslulning till fjärrvärme 4.26 Installation av individuell varmvattenmätare 4.27 Anslutning av värmepump lill F-system'' 4.29 Solvärmesyslem för varmvattenberedning'' F = ventilation med fläktstyrdafrånluftsflöden FT = ventilation med fläktstyrda till-och frånluftsflöden FTX = ventilation med fläktstyrda till- ochfrånluftsflöden samt värmeväxlare '' Dessa åtgärder bygger på en teknik som är relativt nyoch med begränsade driftserfarenheter. De kommer sannolikt att under mitten av1980-talel kunna medverka till att sänka landets behov av imporibränsle.Värdena har inte adderats lill övriga värden i denna tabell vid framräkning avtotalbelopp för energibesparing. Tabell7.8 Energibesparing och kostnadskonsekvenser för åtgärder i lokaler ochindustrins byggnader (planverkets rapport) TWh/år kr Injustering och underhåll Tätning i och kring fönster och dörrar ' Trimning, ekonomisotning och byte av munstycke Utbyte av oljebrännare Inreglering av värmesystemInjustering av luftbehandlingssyslem Förbättring av enkell slag Tätning av ytterväggar och tak Tilläggsisolering av tak (vindsbjälklag) Drifttidsstyrning av luftbehandlingssys tem Utbyte av Ijusartnaturer Installation avutelemperaturstyrd automatisk molorshunt Drifttidsstyrning av värmesystemÖvergång från allmän till platsbelysning Installation av radialortermostaterDrifttidsstyrning av varmvattencirkulation Isolering av rör och apparater Installation avrökgasspjäll Förbättring av mer omfattan Tilläggsisolering av ytterväggar exkl. fasadskikt Tilläggsisolering av fönster eller utbyte till bätlrevärmeisolerande fönster Ombyggnad från FT till FTX-system Installation avutrustning för återiuftsföring Installation av utrustning för återvinning avkondensorvärme Inkoppling av värmesystem på större ej helt utnyttjadpanncentral samt till fjärrvärme Uppdelning av luftbehandlingssyslem bedömning av de totala besparingsmöjligheternaoch kostnadskonsekvenserna för dessa åtgärder framgår av tabell 7.9. Medhänsyn till att effekten av olika åtgärder inle direkt kan adderas anserplanverket att summan av bruttoenergibesparingarna skall reduceras med 15 96.Vid omräkningen mellan netto- och bruttoenergi har antagits att verkningsgradenför såväl småhus som fierbostadshus är 75 96. Prop.1977/78:76 208 Tabell7.9 Sammanställning av energisparmöjligheter och kostnadskonsekvenser(planverkets rapport) i TWh/år Planverkethar inte redovisat spareffekter av förbättrad drift och skötsel samt av ensänkning av rumstemperaturen. Effekten av dessa åtgärder torde till en delinkluderas i de besparingar som vissa av de tekniska åtgärderna medför, t. ex.injustering och användning av reglerutrustning. Vad gäller rumstemperaturenberäknasen sänkning a v den na med I "C i och för sig ge en minskning itillförd uppvärmningsenergi av 5 96, Enligt verket torde småhusägarna redan istor omfattning ha anpassat sig till en sparsam nivå på ca , 1fierbostadshusen bör det emellertid vara möjligt att uppnå entemperatursänkning, förutsatt alt lämpliga injusterings-, regler- och tälningsåtgärdervidtas. För att uppnå denna spareffekt fordras emellertid omfattande informationsåtgärdersamt överenskommelser mellan hyresmarknadens parter. tangivna investeringar ingår ej kostnader för underhåll och skötsel. Planverketframhåller alt byggnadsiekniska och ventitationstekniska åtgärder skiljer sigåt när det gäller åtgärdens livslängd. Verket har emellertid inte i sinkostnadsanalys av åtgärderna tagit hänsyn till åigärdens livslängd. Slutligenframhåller planverket att de redovisade sparmöjligheterna kan åstadkommas medolika åtgärdstakt. I tio olika diagram visas exempel för småhus ochflerbostadshus för olika kategorier av åtgärder och med olika åtgärdstakt. 7.4.1Revideringar i planverkels slutliga rapport Efterdet planverket till överlämnade sinsluttiga rapport har verket under hand meddelat att vissa korrigeringar gjortsi rapporten. Dessa ändringar har överiämnals lill medskrivelse och avser följande åtgärder: Prop.1977/78:76 209 Energibesparingoch kostnadskonsekvenser för åtgärder i lokaler och industrins byggnader. Förbättringav enkelt slag. Tänkbar andel tittäggsisotering av tak (vindsbjälktag) skattvara 50 96 (i stället för 40 96) Detta ger en nettoenergibesparing på 2,0TWh/år (i slättet för /år. Förbättringav mer omfattande slag. Vid titläggsisolering av ytterväggar exkl., fasadskiktskatt neltoenergibesparing vara /år (i stället för /år) med eninvestering på . (i stället för ,). Vidtittäggsisotering av fonder etter utbyte titt bättre värmeisolerande fönsterskatt nettoenergibesparingen vara /år (i stället för /år) med eninvestering på , (i stället för . Sammanställning av energisparmöjligheter och kostnadskonsekvenser Investeringkostnaderi bostäder skall vara . varav 40 i småhus och 21 ifierbostadshus (i stället för . totalt varav 39 i småhus och 23i flerbostadshus). I övriga hus skall bruttoenergibesparingen vara /år(i stället för /år) samt investeringskostnaden . (istället för ,). Sot värme- och värmepumpteknik skall ha eninvesteringskostnad på . (i stället för .) varavi fierbostadshus , (i stället för . Valav energisparåtgärder i de enskilda fallen bör baseras på en systematiskbedömning. Härvid måste hänsyn också tas titt vilka underhålls- ochförbättringsåtgärder i övrigt som är befogade. Del är därför enligt planverketnödvändigt att planera genomförandel omsorgsfullt. Av väsentlig belydelse ärgivetvis också att åtgärdema genomförs på ett sakkunnigt och ändamålsenligtsätt. Delhandlingsprogram som verket skisserar innehåller följande, huvudmoment. Energihushållningseffekternauppnås genom en serie åtgärder av mindre genomgripande karaktär i form avpunktinsatser hänföriiga till drifts-, injusterings-, underhålls- och enklareförbättringsåtgärder. Dessa kan kombineras på en mängd olika sätt och bör imöjlig mån inordnas i lämpliga "paket". Informaiion avhandbokskaraktär och kursverksamhet riktad titt besiktningsmän ochfastighetsägare bör genomföras. De mer omfattande åtgärdernagälter förbättring av ytterväggar och fönster samt värmeåtervinning eller andrastörre ingrepp i inslatlatio- 14 1977/78. 1977/78:76 210 nerna,I de fall dessa åtgärder vidtas bör normalt även relevanta punktinsatsergenomföras, så all en t o t a I i n s a t s för energisparande i byggnadenkommer titt stånd. Ansträngningarna att åstadkommaen bättre energihushållning i den befinttiga bebyggelsen bör stödjas genom enkommunal energiplanering. Denna kan utgöra en del av det ansvar som lagts påkommunerna genom den nya lagstiftningen om energiplanering. En service medbesiktning och analys av byggnadernas energitekniska egenskaper som syfiar tillatt ge byggnadens ägare råd och rekommendationer om vilka åtgärder som börvidlas bör byggas ut. förutsätter alt viss enklare injustering ochtrimning kan ske i samband med besiktningarna ungefär på det sätt somutvecklats inom den s, k, EPD-verksamheten, Detta handlingsprogram - sorn istor utsträckning bygger på frivillighet och stimulansinsatser - kommer attkräva en het rad förändringar av administrativa mtiner och kompletterandelagstiftningsåtgärder inom byggnads- och bosladsfinansieringslagstiftning etc. 7.5.2Inrikining av energisparåtgärder 7.5.2,1 Fi na nsiel ll stöd Irapporien beskrivs omfattningen av del befintliga energisparstödet, Verkeikonstateraratt valet av åtgärder i de enskilda fallen liksom över huvud tagetvalet av hus som åtgärdas i förhållandevis ringa ulslräckning styrs av demyndighetersom ansvarar för stödverksamheten. Någon nämnvärd övergripandeplanering synes i allmänhet inte förekomma enligt verket. Preciserade villkorbeträffande lämplig kombination av åtgärder finns inte angivna i reglerna förenergisparstödet. Verket finner det därför osäkert om det stattiga slödel sättsin 1 lämplig omfattning och i välmotiverade avseenden i byggnadsbeståndet.Verket anser att detta är en brist och anför att det är angeläget attprinciperna för det stattiga finansiella stödet ses över och atttillämpningsregler utformas med sikte på att stödet skall ge god spareffekt. Rapportenpekar också på den nedgång som skett i ombyggnadsverksamheten för bostädersedan det s. k. iniiialstödet slopades. Stagnationen av ombyggnadsverksamhetenunder senare tid gälter företrädesvis flerbostadshusen och nedgången är mestmärkbar i , Orsaken härtill torde enligt verket framför alltvara alt de finansiella förutsättningarna saknas för en expansivombyggnadsverksamhet, delvis beroende på byggnadskostnadernas kraftiga ökning.Denna fråga måsle ägnas stor uppmärksamhet i den fortsatta planeringen avenergisparåtgärderna. Avtillgängliga uppgifterframgårall de energisparåtgärder som genomförts medstatligt stöd i storleksordningen . 1977/78:76 . 1916111har medfört en bruttoenergibesparing av ca /år (under föruisättning attde förbättrade egenskaperna vidmakthålls). Som en följd av beslut av riksdagen1976/77 torde motsvarande bruttoenergispareffekt för /78 kommaatt uppgå till storieksordningen /år vid en medelsram av drygt 0,5miljarder kr. Verket konstaterar att det alltså är förhållandevis begränsadesparresullal som uppnås med denna form av stödverksamhet och med den omfattningsom verksamheten har . Denuvarande stödåtgärderna måste ökas väsentligt om de potentiellasparmöjligheter som föreligger enligt verkets beräkningar skall utnyttias underperioden . 7,5.2.2Tekniska punktinsatser Mångaav punktinsatserna är enligt verket fastighetsekonomiskt motiverade - även iett relativt kort tidsperspektiv. Men de besparingar som kan uppnås i deenskilda fallen är förhållandevis små i relation lill det insalta kapitalel.Dessutom kan genomförandel av åtgärderna ofla innebära ölägenheter för ägarenrespektive nyttjaren av lägenheten eller lokalen. Mångafastighetsägare kan ändå ha ett aktivt iniresse och resurser för att planeraoch genomföra energisparåtgärder. Detta gäller bl. a. bostadskooperationen, deallmännyttiga bostadsföretagen och de slora privata bostadsförvaltningarnasamt förvaltarna för en stor del av del lokalbeståndet, t, ex, statliga,kommunala och landslingskommunala byggnader, övriga förvatt-ningslokalerochbyggnader tillhörande företag med ordnad fastighetsförvaltning. Verketpekar emellertid i sin rapport också på problemet med del splittrade ägandet avdet äldre bostadsbeståndet. De äldre byggnaderna är i allmänhet i enskild ägo.För dessa ägare - ibland dödsbon - torde intresset att investera betydandebelopp i fastigheterna och organisera hela den tekniska förbättringsprocessenvara litet oavsett om goda finansieringsvillkor ställs till förfogande. Drygt50 % av lägenhetsbeståndet i flerbostadshus som har tillkommit ochdrygl 30 96 av beståndet från 1940-1960 är i enskild ägo. Omman enbari på frivillig väg vitt få en stor omfattning av energisparålgärder ibyggnader så anser verket att det sannolikt fordras att bl. a,investeringskapital ställs till förfogande på ett enkelt sätt och att dessförräntning relateras till de blygsamma årskostnadsförändringar som bliråtgärdernas resultat. Verketkonstaterar att punktinsatsen "ändrad drift och skötsel" inombostadsbeståndet förefaller att ge ringa effekt. Verket anser del emellertidrimligt att till denna kategori av åtgärder räkna exempelvis sänkning avinomhuslemperaturen, en ålgärd som ger stora besparingar. För att åstadkommaett sådant konlinueriigt sparande genom en riktig drift och skötsel av 1977/78:76 212 fastigheterfordras enligt verkets mening fortlöpande energisparkampanjer. Effekten avdessa kan också förstärkas genom att den ekonomiska besparingen direkttillförs hushållen genom individuell mätning och debitering, Ipunktinsatserna ingår vidaie injustering och underhåll samt enklaförbättringsåtgärder, I bostadsbeståndet bör sådana åtgärder vara aktuella ochkunna ge besparingar i såväl gamla som nya småhus och flerbosladshus. En del avdem kan utföras snabbi i samband med en sakkunnig besiktning. Andra fordrarinsatser av byggnads- och monteringsarbete, ofta baserade på en omsorgsfullprojektering. Effektiviteten av motsvarande punktinsatser i det övrigabyggnadsbeståndet är .svårare att beräkna. Avsevärda skillnader ienergiegenskaper hos byggnader för samma ändamål, t. ex, skotor, förekommeremellertid. Verket anser det därmed klariagt att stora besparingar kan uppnåsvid genomförande av lämpliga hushållningsåtgärder. har många lokaler av hygieniska skäl en hög luftomsättning. Relativtenkla förbättringar av driftsrutiner m. m. kan därför enligt verket ge godaresultat. Dessutom är FT-system för ventilation ofta installerad i äldrelokaler. Därmed underiättas installation av såväl programstyrd reglerauto-matiksom utrustning för värmeåtervinning. Verket föreslår därför att lokalbeståndelägnas ökad uppmärksamhet när det gälter slatligl stöd till sparåtgärder, 7,5,2,3Tekniska totalinsalser Denmest karaktäristiska av de mer omfattande åtgärderna avser förbättring avklimatskärmen genom tilläggsisolering och tätning samt komplettering ellerbyte av fönster titt treglasfönster. Även en det installationsåtgärder räknarverket till denna grupp. Det kan gälla nya uppvärmnings- och ventilationssystemeller omfattande kompletteringar av sådana system, t. ex. genom installation avvärmeålervinningsaggregat. När åtgärder av nämnda slag vidtas förutsattes attäven alla relevanta punktinsatser genomförs, så alt man åstadkommer entotatinsats. Förutsällningarnaför alt göra en totatinsats är enligt verket störst i de äldre husen, framförallt när det gäller fierbostadshus. Erfarenheten har emellertid också visat atten totatinsats med fördel kan göras även i fråga om förhållandevis nya hus från40- och 50-talen. Mångatotalinsatser kommer emellertid att ske i samband med ombyggnad.