prop · G103127 · 1977-12-31 00:00:00 — Efleröverläggningar med experter från konstaterar arbetsgruppenatt, om administrationen av familjebidragen flyttas över till försäkringskassorna,reglerna för beviljande av familjebidrag bör anpassas till de normer som gällerinom socialförsäkringen. De villkor som härvid bör gälla sammanfattar arbetsgruppenenligt följande. Familjemedlemsbegreppet bör anpassas lill generella normer, t.ex. till hemmamakebegreppet inom sjukförsäkringen. Inkomstprövningen bör schabloniserasoch anslutas t, ex. till den prövning som berör kommunalt bostadstillägg till folkpensionär.Vid bosladskostnadsberäkningen bör anslutning ske till de normer som gäller antingenför del kommunala eller för det slalskommunala bostadsbidraget. Familjepenningenbör anknytas till basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Omdessa villkor tillgodoses, kan enligt arbetsgruppens mening försäkringskassornaoch ta över administrationen av familjebidraget. Arbetsgruppenframhåller att en anslutning lill de aktuella reglerna inom försäkringssystemetinnebär att den fria behovsprövningen inom familjebidragssystemel inte längrekan tillämpas. Den schablonisering av ersättningarna som härvid mästetillgripas kan komma att innebära alt vissa grupper underkompenseras medanandra grapper överkompenseras i bidragshänseende. När det gäller kretsen av förmånsberättigadefinner arbetsgruppen att normerna inle kan innefatta alla grupper som harmöjlighet att erhålla familjebidrag. Arbelsgrappenkonstaterar vidare atl försäkringskassorna inte kommer att kunna åta sig densärskilda prövningen av rätten till näringsbidrag. En eventuellrationaliseringsvinst skulle reduceras i och med all annan instans alltjämtmåste pröva ärenden om näringsbidrag. Arbelsgrappen framhåller all det är högstosäkert vad administrationen hos försäkringskassorna skulle kosta och att detdärför inte är möjligt att bestämt uttala sig om en eventuell rationaliseringsvinst. Depositiva effekterna i form av enklare regler, enhetlig tillämpning av dessaregler och eventuellt en viss rationaliseringsvinst uppväger inle, enligtarbetsgruppens mening, nackdelarna med en anslutning till riksförsäkringsverketssyslem. Arbetsgruppen föreslår därför sammanfattningsvis, att administrationenav familjebidragsverksamheten alltjämt bör skötas av kommunerna med en särskildtillsynsmyndighet. Arbetsgruppensförslag godtas eller lämnas ulan erinran av flertalet remissinstanser. Även jagbiträder förslaget. 1 likhet med arbetsgruppen och bl. a. försvaretsrationaliseringsinstitut kan jag inte godta de konsekvenser som uppstår om detfamiljesociala stödet utformas i enlighet med de villkor Prop.1977/78:127 24 somskulle gälla om försäkringskassorna tog över administrationen. Den schabloniseradeinkomstprövningen och bosladskostnadsberäkningen samt begränsningen av kretsen förmånsberättigadegör visseriigen regelsystemet enkelt och lätt begripligt. Det torde emellertidsamtidigt medföra att vissa grupper flr lägre bidrag och andra grupper flrhögre bidrag än som svarar mot deras behov. Del kan också leda lill all vissagrupper, som kan erhålla familjebidrag, utesluts ifrån denna möjlighet.Detta skulle enligt min mening vara otillfredsställande. Del väsentliga anserjag vara all familjebidragssystemel har en sådan utformning alt bidrag kanutgå lill den som för sin försörjning verkligen är beroende av denvärnpliktige. När det gäller administrationskostnaderna ställer sig bl. - i likhet med arbetsgruppen - tveksamt tillom någon nämnvärd rationaliseringsvinst skulle uppkomma vid en överflyttning avadministrationen till försäkringskassorna. Jag vill vidare erinra om att ersättriingssystemetför värnpliktiga m. fl. under repetilionsutbildning, del s. k. dagpenningsyslemet,först administreras av försäkringskassorna.Erfarenheterna av det nya systemet är således f. n. ganska små. Motbakgrund av det jag nu har anfört förordar jag att nuvarande ordning föradministrationen av familjebidragen t. v. behålls. Jag vill emellertid erinra omatl socialutredningens slutbetänkande (SOU 1977:40) Socialtjänst och socialförsäkringstilläggf. n. övervägs och atl resultatet av dessa överväganden kan förändra förulsättningarnafören överföring av administrationen lill försäkringskassorna. Jagövergår nu lill frågan om besluts- och besvärsordningen för familjebidragen. Enliglnuvarande ordning krävs i vissa fall försvarets civilförvaltnings medgivandeinnan familjebidragsnämnderna kan bestämma och betala ut familjebidrag.Civilförvaltningens beslut i ärende om medgivande kan inte överklagas. Systemetmed medgivande innebär i själva verket att civilförvaltningen prövar och avgörsådana ärenden. Familjebidragsnämnderna fattar sedan formellt besluten ienlighet med civilförvaltningens medgivanden. Denna ordning finner jag intevara tillfredsställande. Jag förordar att civilförvaltningen avgör vissaärenden ocli familjebidragsnämnderna avgör övriga ärenden. Jag anser det ocksåvara lämpligt att införa en möjlighet för den värnpliktige atl besvära sig övercivilförvaltningens beslut. F. n. sker besvärsprövningen avfamiljebidragsärendena hos länsstyrelser och kammarrätter. Jag förordar attförsvarets civilförvaltnings beslut bör kunna överklagas hos kammarrätt.Civilförvaltningen bör också bevaka del allmännas intresse av en enhetlig ochriktig rättstillämpning. Förvaltningen bör därför kunna överklagakammarrätternas beslut. Vidfamiljemedlems sjukdom kan sjukbidrag utgå lill den värnpliktige för att täckakostnader för vård och för transport till och frän läkare eller vårdanstalt. 1vissa fall kan sjukbidrag utgå för tandvård. Prop.1977/78:127 25 Arbetsgruppenkonstaterar atl sjukförsäkringssystemet numera också ersätter kostnader förtandvård och att sjukbidragets betydelse därmed torde ha minskal ytterligare.Arbetsgruppen föreslår därför att sjukbidraget avvecklas. Vidremissbehandlingen har endast haft erinringar mot förslaget.Även om bidragets betydelse har minskat, är det enligt kommunen lämpligt attbehålla möjligheten till bidrag. Föregendel anserjag i likhet med arbetsgruppen och flertalet remissinstanser attsjukbidraget bör slopas. Begravningsbidragutgår lill värnpliktig när sådan familjemedlem avlider, för vilkenfamiljepenning utgår vid liden för dödsfallet. Även om familjepenning inte harbeviljats kan begravningsbidrag utgå till värnpliktig, som kan anses vara ibehov av sådant bidrag. Bidraget utgår med . för hustru, med vilken denvärnpliktige sammanlevde, samt med I . för annan familjemedlem. Arbetsgruppenföreslår att bidraget utgår till värnpliktig när sammanlevande kvinna somvårdar den värnpliktiges barn avlider - oavsett om den värnpliktige vid tidenför dödsfallet har räll till familjepenning för henne -eller när denvärnpliktiges barn avlider under den värnpliktiges tjänstgöring. Arbetsgruppensförslag har föranlett vissa invändningar hos de remissinstanser som harbehandlat frågan. Några instanser har riktat kritik mot att den föreslagnakretsen av personer för vilka begravningsbidrag kan utgå begränsas iförhållande till nuvarande ordning. För egen del anser jag att begravningsbidragbör utgå när maka eller barn, för vilka familjepenning har beviljats, avliderunder tjänstgöringstiden. Även om familjepenning inle har beviljats, bör begravningsbidragutgå, om behov föreligger. 1gällande familjebidragslag finns bestämmelserom hemortslön. Bestämmelserna harännu inte trätt i kraft. Arbetsgruppen konstaterar atl bestämmelserna ärotidsenliga och föreslår att de inte förs över till den nya lagen. Frågorhuruvida särskilda bestämmelser om familjebidrag under beredskap och krig börförberedas torde enligl arbetsgruppens mening få tas upp i samband med enallmän översyn av behovet av särskilda bestämmelser för avlöning av värnpliktigam, fl, under beredskap och krig. Jagansluter mig lill arbetsgruppens förslag, som inle har mött några invändningarvid remissbehandlingen. 1977/78:127 26 Arbetsgruppenföreslår att inga särskilda åigärder vidtas för att ge värnpliktiga möjlighetatt reservera del av dagersättning till ett personkonto. Som motiv förförslaget hänvisar gruppen lill de villkor som bankerna uppställer för att ettsådant konto skulle införas och till atl förslaget inte skulle innebära någonpåtaglig fördel för de värnpliktiga. Enligt arbetsgruppens mening bör detöverlåtas lill den enskilde värnpliktige att själv avgöra vilka sparformer hanvill utnyttja. Arbetsgruppenssynpunkter har inte mött invändningar frän remissinstanserna. Inte hellerjaganser att del finns anledning att införa ett personkonto av angivet slag. Kommunernafår ersättning av staten med hela det utgivna beloppet för begravningsbidragoch för familjepenning som avser familjemedlem enligl 3 § afamiljebidragslagen,dvs.för sammanlevande hustru samt barn som slår under hans vårdnad. Förfamiljebidrag i annat fall erhåller kommunerna statsbidrag av utgivetbelopp. Staten ersätter därmed f. n. av totalt utbetaladefamiljebidrag. Arbetsgruppen konstateraratt vissa gränsdragningsproblem uppstår, om de föreslagna ändringarna avfamiljebidragskretsen genomförs och om statsbidrag till kommunerna ävenfortsättningsvis skall utgå med olika proceni av utgivet familjebidrag. För attundvika dessa problem förordar arbetsgruppen en förenkling avstatsbidragssystemet så tillvida att staten i fortsättningen betalar avkommunernas totala familjebidragskostnad och att samma procentsats såledestillämpas i fråga om alla former av familjebidrag. Förslaget tillstyrks ellerlämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. biträder förslaget att ersättningen till kommunernaberäknas efter en enhetlig procentsats men anser att denna bör vara avutgivet belopp, dvs. vad som f. n. utges till kommunerna. För min del anserjag attarbetsgruppens förslag är väl avvägt även när del gäller procentsatsens storiekoch jag förordar att staten betalar av kostnaderna för utgivetfamiljebidrag. Jag vill framhålla altkostnadsfördelningen mellan stal och kommun f. n. varierar beroende på vilkabidrag som utges. Vid införandet av nuvarande procentsatser (prop, 1960:33)utgick emellertid beräkningen ifrån att staten då ersatte kommunerna med imedeltal 95 96 av familjebidraget och att kostnadsfördelningen skulle varaoförändrad. 1977/78:127 27 Förslagetatt staten skall ersätta kommunerna av utgivet familjebidrag mot f n.93 96 torde kunna medföra en mindre kostnadsökning för försvaret. Dennakostnadsökning bör bestridas med medel avsedda för prisreglering. Jag bedömeratt förslagen i övrigt inte kommer atl medföra ökade kostnader för staten. Gällandefamiljebidragslag (1946:99, omtryckt 1975:554, ändrad senast 1977:519)beslutades av Kungl. Lagen erhöll sin nuvaranderubrik (SFS 1975:554). Närmare bestämmelser om tillämpningen av lagenfinns i familjebidragskungörelsen (1946:101,omtryckt 1960:153, ändrad senast1977:123). Arbetsgruppenkonstaterar att gällande författningar om familjebidrag numera är ett såomodernt och i många hänseenden svårtillgängligi förfaltningskomplex, alt deföreslagna ändringarna i familjebidragssystemel bör utformas inom ramen för entotal omarbetning av de gällande författningarna. 1 arbetsgrappens förslag tillnya författningar är de föreslagna ändringarna inarbetade. I övrigt innebär författningsförsiagenenligt gruppen inga genomgripande sakliga förändringar utan syftar främst tillatt i huvudsaklig överensstämmelse med vad som gäller genomföra en koncentreradoch förenklad författningsreglering. Flertaletav remissinstanserna anser att författningsförsiagen innebär en välbehövligrevidering av gällande bestämmelser. finner dock medanledning av förslag i betänkandet (SOU 1977:44) Socialtjänst ochsocialförsäkringstillägg atl det inle kan anses motiverat att i den föreslagnalagen förorda ett interkommunalt ersättningssystem, dvs. ett system där enkommun har rätt att fl tillbaka ersättning, som har betalats lill personer somvistas i kommunen men är mantalsskrivna i annan kommun. Jag delar arbetsgruppensmening alt det är nödvändigt att arbeta om familjebidragslagen ochfamiljebidragskungörelsen. När de nya författningarna utformas bör sådanagällande bestämmelser som saknar betydelse mönstras ut och texten görassä lättillgänglig som det är möjligt utan att därmed uppstår tveksamhethuruvida de nya bestämmelserna innebär andra ändringar i sak än som föranledsav förslaget till reviderat familjebidragssystem. Jag finner alt grappensförslag till modernisering av författningarna är i huvudsak väl avvägt. Jagfinner inte skäl alt i delta sammanhang föreslå att det inlerkommunalaersättningssystemet i fråga om familjebidrag avskaffas.1 princip skall enligtregeringsformen varje föreskrift varigenom kommunerna bemyndigas eller åläggsatt fullgöra vissa uppgifter beslutas i form av lag. Regeringen får dock genomförordning besluta föreskrifter om verkställighet av lag. Prop.1977/78:127 28 Föreskrifternaom familjebidrag innebär åligganden och befogenheter för kommunerna av sådannatur att regeringen inle efler bemyndigande i lag kan meddela sådanaföreskrifter. I mitt förslag till ny familjebidragslag har därför gällandebemyndigande för regeringen att utfärda vissa föreskrifter inle tagits med.Vidare har de föreskrifter av materiell natur i familjebidragskungörelsen sominte kan anses vara verkslälligheisföreskrifter tagits in i förslaget till ny lag. Samtidigtföreslås ändringar av redaktionell natur för alt anpassa gällande bestämmelseri värnpliklslagen (1941:967, omtryckt 1969:378, ändrad senast 1976:308),civilförsvarslagen (1960:74, omtryckt 1975:712, ändrad senast 1977:203)ochlagen(l966:413)omvapenfri tjänst (ändrad senast 1976:604) till föreslagen familjebidragslag. Deföreslagna lagarna bör träda i kraft . 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom försvarsdepartementet upprättatsförslag till 1. familjebidragslag, 2. lag om ändring i värnpliklslagen(1941:967), 3. lag om ändring i lagen(1966:413) om vapenfri tjänst, 4. lag om ändring icivilförsvarslagen (1960:74). 4 Specialmotiveringtill förslaget till familjebidragslag Inledande bestämmelser 1 paragrafens/Ö/-5röstycke har lagils in en allmän regel om vilka som har rätt till familjebidrag.De i gällande bestämmelser använda begreppen värnpliktig och civilförsvarsplikligersätts i detta sammanhang med begreppet tjänstepliktig, Tjänstepliktigdefinieras i 3 § med direkt anknytning till viss tjänstgöring. Närmarebestämmelserom vilka av den ijänstepliktiges närstående som har rätt tillbidrag ges i villkoren för bestämmande av de olika familjebidragen. En väsentlig förutsättningför alt familjebidrag skall ulgå är att behov av bidrag kan anses föreligga idel särskilda fallel. Även om villkoren för rätt till familjebidrag utformas ienlighet med denna förutsättning, är det i enstaka undantagsfall tänkbart attbidrag skulle kunna utgå enligt villkoren även i fall då det är uppenbart attbehov av bidraget faktiskt inte föreligger. Genom paragrafens andra styckeöppnas möjlighet att undvika sådana beslut. Exempel på när bestämmelsen kan blitillämplig är fall när tjänstepliktig med synnerligen höga inkomster fullgör enkortvarig tjänstgöring och när särskilda ekonomiska transaktioner görs för attfå familjebidrag. Prop.1977/78:127 29 betonasalt bestämmelsen endast bör användas när det är uppenbart att familjensekonomiska förhållanden är sådana att det skulle vara stötande att medge bidragenligl villkoren. Idenna paragrafs./ö«/a stycke redovisas de former av familjebidrag som enligtvad jag har anfört i den allmänna motiveringen bör finnas kvar i del nya familjebidragssystemet. 1andra stycket föreskrivs att skyldigheten att utge familjebidrag liksom hittillsskall vila på kommunerna. Dennaparagraf innehåller en definition av vad som i familjebidragslagen avses med tjänslepliktig.För alt anses vara tjänslepliktig i denna mening skall vederbörande ha kallatsin till någon av de olika former av tjänstgöring som anges i paragrafen. Iförsta stycke/ anges de former av tjänstgöring och utbildning vilka, liksom ,bör förenas med rätt till alla typer av familjebidrag. Under punkten 1 upptasvärnpliktigas och vapenfria tjänsteplikligas grundutbildning samt sådanrepetitionsutbildning som också avlönas med dagersättning. Vidare upptasmotsvarande utbildning som fullgörs enligt kungörelsen (1971:355) om bistånds-och kalaslrofutbildning, oavsett om utbildningen tillgodoräknas som tiänstgöringenligt pliktlag eller inte. Under punkten 2 upptas utbildning som inle fullgörsenligt värnpliklslagen men som avlönas på samma sätt som grundutbildning förvärnpliktiga. Här avses viss del av regements- och reservofficersulbildningen.Underpunkten 3 upptas frivillig utbildning av viss varaktighet. Utbildningenfår dock inte ge rätt till lön enligt de grunder som gäller för fast anställdpersonal eller till dagpenning som motsvarar vad värnpliktiga får underrepetitionsutbildning. Dagpenningen motsvarar i princip sjukpenning enligt detallmänna sjukförsäkringssystemet. 1andra stycket anges sådan utbildning eller tjänstgöring som, liksom , börförenas med familjebidrag endast i form av näringsbidrag. Paragrafeninnehåller en bestämmelse om att bidrag skall utgå efter ansökan. Bestämmelsenmotsvaras i huvudsak av nu gällande bestämmelse i 9 § familjebidragskungörelsen.Ansökningsförfarandet får närmare regleras i verkställighetsföreskrifter. Idenna paragraf har tagits in bestämmelser om den tid för vilken familjebidragkan utgå. Motsvarighet till bestämmelserna finns i 35 § Prop.1977/78:127 30 familjebidragskungörelsen.I jämförelse med de nuvarande bestämmelserna har en förenkling skett samtidigtsom begreppet tjänstgöringslid har getts samma betydelse som i kungörelsen(1969:380) om värnpliktigas tjänstgöring m.m. A v16,18 och 22 §§ framgåratt bidrag i vissa fall kan utgå förtid utöver den somanges i denna paragraf Somhar angetts i den allmänna motiveringen skall i fråga om rätten till familjebidragkvinna, som utan atl vara gift med den ijänslepliktige lever tillsammans meddenne under äktenskapsliknande förhållanden, jämställas med hustru. Självfalletskall också vad som gäller för kvinna tillämpas pä man. Denna paragrafinnehåller bestämmelser härom. Paragrafen saknar motsvarighet i gällandeförfattningar om familjebidrag. Frågan om ogifta personerlever tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden på det sätt att de börjämställas med äkta makar i fråga om räll lill familjebidrag måste bedömas medbeaktande av samtliga omständigheter i del enskilda fallel. Det ligger i sakensnatur att det är den Ijänslepliktige själv som har all visa dessaomständigheter. En grundläggande förutsättning bör vara atl mannen och kvinnanhar gemensamt hushåll. Också varaktigheten av sammanboendet och förekomsten avgemensamma barn är av betydelse vid bedömningen. En samlevnad som har varatkortare lid än kan normalt sett inte betraktas som en samlevnadunder äktenskapsliknande förhållanden med mindre det finns gemensamma barneller kvinnan väntar barn med den tiänstepliktige. Iparagrafens,/Ö/-,s/ö stycke anges de personer för vilka familjepenning kan utgå. 1punkterna 1-3 återfinns bestämmelserna om familjepenning för barn. 1 fråga omannat barn än den Ijänstepliktiges föreskrivs föratt bidrag skall utgå blandannat att barnet skall fostras och väsentligen försörias av den Ijänslepliktigeoch hans maka. Om barn ingår i samma hushåll som den Ijänslepliktige, får den Ijänslepliktigeoch hans maka anses fostra och väsentligen försörja barnet oavsett attbidragsförskott eller underhållsbidrag från annan utgår till barnetsförsörjning, Enligl punkten 4 utgårfamiljepenning för tjänsteplikligs maka som vårdar barn som inte har fyllt 18år, om det är fråga om den ijänstepliktiges barn som varaktigt bor tillsammansmed den Ijänslepliktige eller annal barn som fostras och väsentligen försörjsav den ijänslepliktige och hans maka. Med vårdar avses att makan svarar för attbarnet flr erforderlig skötsel och tillsyn. Prop.1977/78:127 31 Makallr anses svara för sådan vård även när barnet tas om hand av annanperson, exempelvis på daghem. Villkoret att barnet skall varaktigt bo tillsammansmed den tiänstepliktige flr anses uppfyllt även i det fallet då barnet boddemed den ijänslepliktige när denne ryckte in lill tjänstgöringen men inte kangöra det . Enligt punkten 5 kanfamiljepenning för maka utgå i annat fall än som avses i punkten 4, omsynnerliga skäl föreligger. Av den allmänna motiveringen framgår attfamiljepenning endast undantagsvis bör ulgå för maka som inte vårdar barn förvilket familjepenning kan ulgå. Synneriiga skäl kan föreligga när maka inte kanförsörja sig på grund av brist på arbete för henne eller när hon är gravideller sjuk och inte kan fl annat bidrag för sin försörining,exempelvis kontant arbetsmarknadsstöd, arbetslöshetsförsäkring,utbildningsstöd, föräldrapenning eller sjukpenning. Punkterna 6 och 7innehåller föreskrifter om rätt till familjepenning för frånskild maka och förannan än den Ijänstepliktiges maka som vårdar den Ijänstepliktiges barn. Detligger i sakens natur att begreppet frånskild maka förutsätter att äktenskaphar ingåtts och upplösts. Person som ulan atl vara gift med tjänstepliktig harsammanlevt med denne under äktenskapsliknande förhållanden men bratitsammanlevnaden har inte samma rätt till familjepenning som frånskild maka har. Föräldrar,syskon och annan närslående eller husföreståndarinna som vårdar den tiänstepliktigesbarn har rätt till familjepenning, om barnet bor tillsammans medden tiänstepliktige. Iandra stycket återfinns en ny bestämmelse om hur barns ålder skall bestämmas idet särskilda fallet. DennaparagrafsyörsM stycke innehåller bestämmelser om när bostadsbidrag kan utgå. 1punkterna 1-3 anges tre olika bostadsförhållanden som innebär rätt lillbostadsbidrag. I punkten 4 föreskrivs alt bostadsbidrag kan utgå även i andrafall, om särskilda skäl föreligger. Punkten 4 inrymmer fleraolika boendesituationer. Ett inte helt ovanligt fall är när den Ijänslepliktigebor tillsammans med sina föräldrar. 1 sådant fall får särskilda skäl ansesföreligga om det är uppenbart atl föräldrarna på grund av att den Ijänslepliktigebor hos dem har en större lägenhet än de annars skulle ha haft råd med. Härden tjänsteplikligevid tjänstgöringens början bott tillsammans med syskon eller kamrat fär särskilda skäl anses föreligga. Om tjänstgöringen avsergrundutbildning och tjänstepliktig har ordnat bostad ät sig endast någonkortare tid före tjänstgöringens början, bör särskilda skäl föreligga endast ommyckel starka sociala skäl talar för det, exempelvis när den tjänstepliklige mästeflytta hemifrån eller när bostaden är hans enda riktiga hem i . Ettannat exempel kan vara när tjänstepliktig någon tid före tjänstgöringstidensslut skaffar bostad för all ha någonstans atl bo efter utryckningen. 1977/78:127 32 Iparagrafens andrastycke föreskrivs att bostadsbidrag inte får utgå för mer änen bostad. Även om den ijänslepliktige och hans maka faktiskt har kostnader förexempelvis tvä lägenheter, kan ersättning i form av bostadsbidrag inte utgåför mer än en lägenhet. Däremot kan ersättning tänkas utgå för kostnad för tvålägenheter i samband med flyttning, men då i form av flyttningsbidrag. Paragrafeninnehåller bestämmelser om högsta belopp för familjepenning. I nuvarandefamiljebidragslag återfinns motsvarande bestämmelser i 6 §. 1977/78:100 (bil. 7 s, 80) har föreslagils en höjning av gällande högsta belopp för dag. 1 den nya paragrafen anges de föreslagna högre beloppen för månad. Paragrafeninnehåller bestämmelser om högsta belopp för bostadsbidrag. Huvudregeln är attbidragets belopp för månad beräknas till högst det belopp som svarar mot denverkliga bostadskostnaden för månad. Med bostadskostnad avses härnettokostnaden för bostaden, dvs, vad som återstår sedan från kostnaden förhyra, inkl. kostnader för uppvärmning och andra sådana i hyran normalt ingåendekostnader, har dragits inkomster av uthyrning och slatskommunall bostadsbidragsom utgär. Bara om särskilda skälföreligger flr till grund för beräkningen av bostadsbidrag läggas högrebostadskostnad än som svarar mot normal hyra på orten för lägenhet av särskiltangiven storiek.