prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Mätt från användningssidanberäknas minskningen i bruttonationalprodukten ha uppgått till 2,5 %.Motsvarande kalkyler. från produktionssidan pekar på att nedgången i den totalaproduktionsaktiviteten inte varit fullt så kraftig; minskningen ibruttonationalprodukten från produktionssidan har sålunda beräknats tiU 1,5 %19761977. 1nedanstående tablå redovisas förändringstal för de olika näringsgrenarna19761977 enligt beräkningar samt Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 94 prognoserför utvecklingen 19771978. Vad gäller 1978 har härvid hänsyn tagits tUl deekonomisk-politiska åtgärder som föresläs i den reviderade finansplanen. Andel av total produktion, Procentuell förändring i produktionsvolym 1976 1977 1977 1978 Elkraftproduktion m. m. -4 2 -6 3 -4,5 0,5 -1 6 -1 3 Summa varu- och kraftproduktion Privata tiänster Offentliga tiänster -1,5 1,2 Jordbmketsproduktionsvolym beräknas enligt kalkyler ha minskatmed 19761977. Nedgången faUer hdt på vegetabilieproduktionen medananimalieproduktionen ökade något. SkördeutfaUet blev betydligt sämreän 1976 vad gäUer brödsäd och oljeväxter, men bättre för fodersäd, potatis ocholjeväxter. Under förutsättning om normalskörd 1978 räknar statens jordbruksnämndmed att produktionsvolymen inom jordbruket kommer att öka från 1977till 1978. Vegetabilieproduktionen väntas sammantaget minska något medananimalieproduktionen förutses fortsätta att öka. Skogsbruketsförädlingsvärde beräknas ha minskat med 19761977. väntasden efterfrågesituation som beskrivits i avsnitt 2 i detta kapitel leda tillatt produktionen inom skogsbruket ökar . Somframgått tidigare i detta kapitel beräknas industriproduktionen ha minskat med4,. Därmed har produktionsvolymen minskat för tredje året i rad.Tidigare har industriproduktionen endast minskat underenstaka år. Även är produktionsaktiviteten inom industrin svag.Enligt väntas industrins produktionsvolym öka mycketobetydligt. De ekonomisk-politiska stimulansåtgärder som redovisas i denreviderade finansplanen kan emellertid väntas ge en något gynnsammareutveckling för den konkurrensutsatta delen av industrin än vadkonjunkturinstitutet räknat med. Vidare väntas åtgärderna leda till attminskningen i den pri- Reviderad nationalbudget 1978 95 vatakonsumtionen inte blir fullt lika stor. Med beaktande av dessa effekter kanindustriproduktionens tillväxt uppskattas tiU 1977 1978. Inomelsektorn beräknas produktionsvolymen ha minskat med 19761977.Nedgången förklaras främst av att elkonsumtionen inom industrin minskat tillföljd av den svaga produktionsutvecklingen. Elanvändningen inom hushåll, handelm. m. har däremot ökat med tiU 1977. förutsesenligt industriverket industrins elförbmkning öka som elanvändningeninom gruppen hushåU, handel m. m. fortsätter att stiga. Förädlingsvärdet inomelsektorn väntas mot denna bakgrund öka med 19771978. Elproduktionen isåväl vattenkraftverk som kärnkraftverk väntas öka påtagligt medanelproduktionen i oljeeldade kondenskraftverk förutses minska. Inombyggnadsverksamheten beräknas produktionen ha minskat med 1976 tiU 1977.Nedgången förklaras främst av ett fortsatt minskat bostadsbyggande och minskadebygginvesteringar inom industrin. Som framgår av kapitel 7 minskade de totalabruttoinvesteringarna i byggnader och anläggningar med . För1978 förutses trots fortsatt kraftiga nedgångar i industrins och handelnsbyggande de totala byggnadsinvesteringarna vända uppåt. Främst genom enförutsedd uppgång i bostadsbyggandet och en ökad statiig byggaktivitet väntasde totala byggnadsinvesteringarna öka med 19771978. Inkluderasreparationer och underhåll kan en ökning i byggnadssektorns produktion på förutses . Densvaga utvecklingen av bruttoinvesteringarna och den privata konsumtionen under1977 har verkat starkt återhållande på produktionen inom de privatatjänstesektorerna. Inom varuhandeln, som svarar för ungefär 1/3 av den totalaprivata tjänstesektorn, minskade produktionen med . Även inomsamfärdseln och hotell- och restaurangsektorn minskade produktionsvolymen,medan övriga delsektorer kunde öka sin produktion. Sammantaget beräknas denprivata tjänstesektorn ha varil i stort sett oförändrad mellan 1976 och 1977.Mot bakgrund av bl. a. den svaga privata konsumtionsutveckling som förutses iår, väntas den totala privata tjänsteproduktionen i det närmaste stagnera ävenunder 1978. Denoffentliga tjänsteproduktionen beräknas ha ökat med 19761977. Under1978 väntas den utveckling som närmare beskrivs i kapitel 8 leda till att denoffentliga tjänsteproduktionen ökar med inemot . Liksom är det enuppgång i den kommunala aktivUeten som bidrar tUl ökningen. Medovan redovisade förändringstal skulle bruttonatioimlprodukten, mätt frånproduktionssidan, öka 19771978. Ökningen i totalproduktionen kommerfrämst tili ständ genom att en vändning Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 96 uppåtför de varu- och kraftproducerande näringsgrenarna förutses ske under 1978.Produktionen inom både den privata och offentliga tjänstesektorn väntas totaUsett utvecklas som . 5.1Läget på arbetsmarknaden och början av 1978 Undersommarmånaderna 1977 noterades en viss ökning av den öppna arbetslösheten, mendärefter har relativt små förändringar skett. Arbetslösheten ligger därför kvarpå en internationellt sett låg nivå. var sålunda 96 000 personer,motsvarande av arbetskraften arbetslösa. I genomsnitt befannsig 75 000 personer (1,) i öppen arbetslöshet. Av dessa var 30 000 ungdomarunder . Den låga öppna arbetslösheten förklaras bl. a. av de omfattandestödåtgärder som vidtagits och successivt byggts ut , Bland dessa åtgärder kan nämnas en kraftig satsning på beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning (främst inom före tagen genom den s. k. Intensifierade arbetsförmedlingsin satser och inrättande av praktik- och beredskapsarbeten speciellt för ungdomar har satts in. Statliga byggen och industribeställningar har tidigardagts m. m. I genomsnitt var 163 000 personer, eller av arbetskraften, berörda av olika former av arbetsmarknads politiska åtgärder. Bland dessa gick dock ett stort antal, ca 40 000 50 000 i genomsnitt , på utbUdning inom ramen för det s. k. Denna interna företagsutbildning sker van ligen per dag eller under någon dag , övriga tider är arbetstagarna sysselsatta i vanlig produktion. Trotsdet allmänt sett svaga arbetsmarknadsläget ökade sysselsättningen 19761977med 16 000 personer. Minskningen av sysselsättningen inom de varuproducerandenäringsgrenarna kompenserades således mer än väl av en fortsatt expansion inomden offentliga tjänstesektorn och utbyggnaden av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Att sysselsättningen på totalnivå t. o. m. kunde öka något iantalet personer 1977 sammanhängerockså med att det främst är deltidssysselsättningen som ökat. Nedgången i antalet arbetade timmar har inte återspeglats i antalet sysselsatta personer. Antalet sysselsatta i priniärkommuner och landsting ökade med 40 000 meUan genomsnittslägena 1976 och 1977 medan ökningen i den statliga sektorn uppgick till 9 000 personer. In dustrisysselsättningen minskade i ökande takt . Syssdsätt- ningsnedgången 19761977 uppgick till 31 000 personer mot 11 000 . Antaletvarsel om personalinskränkningar var fortsatt högt ochbörjan av 1978. Fjärde kvartalet 1977 berördes 20 900 personer av varsel omuppsägning eller permittering mot 12 900 . HittUlsunder 1978 (jan.-mars) har 14 900 personer varslats om personalinskränkningar. 7 1977/78.1 saml. 1977/78:150 Bilagal Reviderad fmansplan 98 Arbetskraftsutbudet i antal personer bestäms av trefaktorer: den inhemska befolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samtförvärvsfrekvensen. Den mest betydelsefulla av dessa faktorer för arbetskraftsutbudetsstorlek är förvärvsfrekvensernas utveckling i olika befolkningsgrupper.Förvärvsfrekvensen, mätt med det relativa arbetskraftstalet, anger den andel avbefolkningen i en viss åldersgrupp som befinner sig på arbetsmarknaden antingensom sysselsatt eller arbetslös. Folkmängden ökade med 32 000 personer, ,vUket innebar 4 000 fler än året innan. Föddseminskningen fortsatte ,dock i en något lagfe takt än under de närmast föregående åren. Antalet födda1977 uppgick till 96 000 mot 98 000 1976. Föddseöver-skottet 1977 var någothögre än 1976, 9 000 personer mot 7 700. Merparten av folkökningen var såledeshänförligt tUl ett ökat invandringsöverskott. Av nettoinvandringen på 23 000personer kom 9 600 från , 2 600 från och 1 700 från ChUe.HittiUs (jan.febr.) uppgår nettoinvandringen till 2 800 personermot 5 900 . Utvecklingen av förvärvsfrekvenserna för män och kvinnor iolika åldersgrupper framgår av tabell 5:1. För männen minskade de relativaarbetskraftstalen i samtliga åldersgrupper, mest markant för dem över 55 årmedan kvinnorna fortsatte att öka sitt deltagande i arbetslivet. Arbetskraftensutveckling framgår av tabell 5: 2. Mellan 1972 och1975 ökade antalet personer i arbetskraften starkt (diagram 5: 1). Mot slutetav och under loppet av 1976 avtog tiUväxten markant. Räknat mellangenomsnitten 1975 och uppgick dock ökningen till 25 000 personer. Mellan1976 och 1977 stannade ökningen också vid 25 000 personer. Hdaarbetskraftstillskottet föll på kvinnorna som ökade med 37 000 medanantalet män i arbetskraften följaktligen minskade. Denna minskning var tillövervägande Tabell 5:1 Relativa arbetskraftstalen 1970,19731977 därav: 5574 är 61,1. därav: 5574 år Tabell 5: 2 Antal personer i arbetskraften 19651977 del koncentrerad till de äldre och sammanhänger bl. a. meddet svaga arbetsmarknadsläget för dessa gmpper. Arbetskraftsutbudet mätt i timmar mmskade meUan1976 och 1977. Av denna nedgång berodde på förändring i långtidsfrånvaron(frånvaro över ). Ungefär hälften av effekten från förändringen ilångtidsfrånvaron var hänförlig tUl ändrad semesterförläggning. Diagram 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19741978 3 månaders glidande genomsnitt 1974 1975 1976 1977 Källor: Konjunkturinstitutetoch . 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan Denolikartade förändringen av utbudet mätt i personer jämfört nied förändringen itimutbudet beror av ett flertal faktorer. Den ökande andelen kvinnor iarbetskraften sänker det totala timutbudet eftersom.de genomsnittligt har kortare medelarbetstid änmännen. Effekten av denna könsmässiga förskjutning har för 19761977uppskattats tiU . Andra faktorer som förklarar den olikartadeutbudsutvecklingen är det ökande antalet deltidsarbetande, ökaddelpensionering, arbetstidsförkortningar, korttidsfrånvaro och övertidsuttag.Sammantaget minskade dessa faktorer timutbudet med . Tillströmningenav nyanmälningar av lediga platser tiU arbetsförmedlingarna minskade under1975. Diagram5:2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 1978 Anm.Delbranscherna summerar sig inte till totalen då vissa branscher ute slutits. iiCåV/a.-Arbetsmarknadsstyrelsen. Reviderad nationalbudget 1978 101 och nivån, säsongkorrigerad, låg relativt mellanhalvåren. fortsatte nyanmälningarna att minska. Nivån andrahalvåret låg under nivån . Inom tillverkningsindustrinsjönk nyanmälningarna av lediga jobb meUan första och andra halvåret1977. En minskning av ungefär samma storleksordning noterades även inombyggnadsverksamheten. nyanmäldes 63 700 platser vidarbetsförmedlingarna mot 68 500 . Inom den offentligatjänstesektorn låg nyanmälningarna av lediga platser kvar på en hög nivå under1977. T. ex. för sjukvårdsarbete anmäldes fler platser än . Antalet kvarstående lediga platser (diagram 5: 2) som ären indikator på den icke tillgodosedda efterfrågan på arbetskraft, börjadesjunka men låg sedan relativt . Under1977 fortsatte nedgången; nivån låg (säsongkorrigerat) 25 %under första halvåret. Inom tillverkningsarbete sjönk, mätt mellan sammaperioder som ovan, antalet lediga platser . Som en konsekvens av bl. a.den låga igångsättningen inom bostadssektorn sjönk antalet lediga platser äveninom byggnadsverksamheten kraftigt . oeh början av1978 har emellertid nedgången upphört. uppgick antalet lediga platsertotalt till 42 800 vilket visserligen innebar 6 000 färre än i februari 1977men fler platser Tabell 5: 3 som uppgivit brist påarbetskraft 1976,1977 och 1978 Massa-, pappers- och Brist på byggnads- och 1 Analys av tidsserier över lediga platser försvåras avden anmälningsplikt av lediga arbeten som på försök har införts i olika delarav landet. har , och ensådan verksamhet. utsträcktes anmälningsplikten till altäven omfatta , och . Fr. o. m. omfattasäven arbetsgivare i , och , och Värmlandslän av anmälningsplikten. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 102 Tabell 5: 4 Sysselsättningsutvecklingen 19731977 Medeltalsysselsatta, 1 OOO-tal 1973 1974 1975 1976 1977 3 879 2 295 1584 3 963 2 316 1647 4 062 2 342 1720 4 088 2 337 1751 kvinnor Heltidssysselsatta (mer än /v)Deltidssysselsatta (/v) Deltidssysselsatta (/v) Källa: (arbetskraftsundersökningarna). än vad som noterats 1977 och underbörjan av 1978. Denna något ljusare efterfrågesituation gäller också förtillverkningsarbete. Den kraftiga syssdsättningsavtappningen i industrin under1976 och 1977 torde innebära att man behöver nyrekrytera inom en del företag nunär efterfrågan från utlandet börjar bli något bättre. I tabell 5: 3 redovisas bristen på yrkesarbetare inomnågra industribranscher såsom den mäts i konjiinkturinstitutetsbarometerundersökningar. För såväl andra arbetare än yrkesarbetare som förindustritjänstemän låg bristtalen på en låg nivå . Tabell 5: 5 Medelantal sysselsatta 1965, 1970, 19751977 1965 1970 1975 1976 1977 1965- 1970- 1976- o. fiske 450 327 272 261 253 -123-55 -8 Industri' 1117 1083 1078 1067 1035 -34 -5 -32 Byggnadsverksamhet 359 370 332 324 327 11 -38 3 Privata tjänster» 1259 1328 1339 1 335 1 344 69 11 9 Staten 241 245 286 294 301 4 41 7 Kommunerna 336 560 760 802 842 224 200 40 Summa 3 762 3 913 4 067 4 083 4102 151 154 19 Korrigeringspost 45 45 42 .......... Totalt» 3 762 3 913 4 112 4 128 4 144 151 199 16 ' Gruvor, tillverkningsindustri, el-, gas- och vattenverk. » Varuhandel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel,bank- och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m.m. ' Den totala sysselsättningsutvecklingen fäs frånarbetskraftsundersökningarna () korrigerade för kalendariska effekter m.m.för att överensstämma med nationalräkenskapernas definitioner. harförelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad över deolika näringsgrenarna och . Reviderad nationalbudget 1978 103 Trots det aUmänt sett svaga arbetsmarknadsläget ökadesysselsättningen något . Enligt arbetskraftsundersökningarna steg antaletsysselsatta med 16 000 mätt mellan genomsnittslägena 1976 och 1977 (tabeU 5:4). ökade sysselsättningen med ca 250 000 personer. Heladenna ökning föll på kvinnorna medan antalet sysselsatta män minskade något.Merparten av ökningen bland kvinnorna ligger på de mest aktiva åldersgrupperna2554 år. Sysselsättningsminskningen bland männen var hänförlig tUl de äldstaåldersgrupperna och berodde på att dessa i ökad utsträckning lämnat arbetskraften.Detta är i sin tur en konsekvens bl. a. av pensionsålderssänkningen tiU 65 ården och ett ökat antal förtidspensioneringar speciellt under 1972och 1973. Hela sysselsättningsökningen har legat på dedeltidssysselsatta medan antalet heltidssysselsatta minskat. var av de sysselsatta deltidsarbetande. Till 1977 steg denna andel tiU . Avkvinnorna var 1977 deltidssysselsatta medan samma andel bland männenuppgick till . Under loppet av 1975 började sysselsättningen sjunka inomindustrin. Denna utveckling förstärktes . Minskningen i antaletpersoner uppgick 19751976 tiU 11 000 och meUan 19761977 till 32 000 personer(tabell 5: 5). Antalet arbetade timmar i industrin föll med 19751976och med 19761977. Sysselsättningsökningen inom primärkommuner ochlandsting fortsatte i ungefär samma takt som . Tabell 5: 6 Arbetslösheten 19751978 Ärs- och kvartalsmedeltal, 1 OOO-tal () Medeltal antal veckor i Relativa arbetslöshetstal {ai Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan uppgick tiU 40 000 personer. Mät i antalet arbetadetimmar ökade arbetsinsatsen i den kommunala sektorn mellan 1976 och1977. uppskattades enligtarbetskraftsundersökningarna antalet öppet arbetslösa till 96 000 personer,motsvarande av arbetskraften. I genomsnitt befann sig 75 000personer (1,) i öppen arbetslöshet, vilket innebar en ökning med ca 10 000jämfört med . Av samtliga 75 000 arbetslösa sökte 50 000 nyttarbete i anslutning tiU det tidigare arbetet. Av dessa hade 13 000blivit arbetslösa p. g. a. permittering eller annan driftsinskränkning.Antalet ny- eller återinträdande på arbetsmarknaden av de arbetslösa uppgicktill 25 000. Som framgår av diagram 5: 3 registrerades en viss säsongmässiguppgång i arbetslösheten under loppet av 1977. Av statistiken över arbetslösamedlemmar i arbetslöshetskassorna framgår att det i ökande grad är bland denetablerade arbetskraften som en ökning skett. Totalt registrerades 48 900 (1,) arbetslösa i kassorna i Diagram 5: 3 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser 19741978 Källor: Arbetsmarkandsstyrelsen, ochstatistiska centralbyrån. mot 33 500 (1,) . Antaletarbetslösa i' industrikassorna uppgick tUl 14 700(2,) mot 9 500 (1,) . I byggkassorna registrerades i mars i år10 200 (8,) arbetslösa mot 5 500 (4,) samma månad . Den relativaarbetslösheten i tjänstemannakassorna steg något men lågfortfarande på en mycket låg nivå, av medlemsantalet. Av samtliga arbetslösa utgjordes , eller 30000 personer, av ungdomar . Den relativa arbetslösheten låg i medeltal på 1977 mot året innan. De arbetsmarknadspoUtiska åtgärderna som satts in påsenare år har, förutom de direkta stödåtgärder som riktats mot de branscher sombrottas med svåra strukturproblem, i hög grad varit inriktade på att bekämpaungdomsarbetslösheten. Atgärdsprogrammen har bl. a. omfattat inrättande avfler beredskaps- oeh praktikplatser för ungdomar, intensifieradearbetsförmedlingsinsatser och bidrag till företag som an-stäUer ungdomar.Antalet ungdomar i arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten har oeksåökat kraftigt. Av samtliga 52 000 som sysselsattes i beredskapsarbete iår utgjordes , eller 30 000, av ungdomar mot och32 % . I det tvåmiljardersprogram för att upprätthåUasysselsättningen som regeringen presenterade förstärktes ävenövriga åtgärder. Ettåriga yrkesutbildningar inom företag motsvarande en volympå 4 000 platser för ungdomar får anordnas på arbetsförmedlingarna.Fler korta yrkesinriktade kurser i gymnasieskolan inrättas också. Parallelltmed detta förstärktes också förmedlingarnas resurser för att kunna sätta inrutinerade arbetsförmedlare för ungdomar. förstärktes de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna ytterUgare inom en ram på ca 900 milj. kr., innefattande bl. Tabell 5: 7 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 19741978 Ärs- och kvartalsmedeltal, 1 OOO-tal Anm. A: Allmänna beredskapsarbeten. S: Speciella beredskapsarbeten för närplacerad arbetskraftsåsom äldre, alkoholister, mental-och kriminalvårdspatienter etc. 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan io6 Tabell 5: 8 Antal personer berörda av varsel ompersonalinskränkningar (uppsägningar, permitteringar) 19741978 6 191 14 228 7 871 23 793 49 677 26 967 18 544 68 221 3 406 9 401 redskapsarbeten, tidigareläggning av statUgaindustribeställningar och byggen m. m. Som framgår av tabeU 5: 7 var igenomsnitt 163 000 personer, motsvarande av arbetskraften, sysselsatta iolika slag av arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Expansionen avarbetsmarknadsutbildningens omfattning sammanhänger i första hand med deutbildningsåtgärder inom företagen för permitteringshotad personal somigångsattes genom den s. k. Denna verksamhet synes emellertid haminskat något och början av 1978. Bland övriga åtgärder som verksamt har bidragit att hållasysselsättningen uppe kan nämnas det tillfälliga sysselsättningsstödet (75 %bidrag till lönekostnaden) för företag med dominerande ställning på vissaorter som annars hade friställt personal, fortsatt och utvidgat ianspråktagandeav investeringsfondsmedel m. m. har hittiUs beslut ombidrag enligt det tillfälliga sysselsättningsstödet fattats för 25 företag med55 000 anställda. Sysselsättningsstödet för äldre arbetskraft inomtekoindustrin omfattar hittUls drygt 600 företag med ca 3S 000 anställda. Antalet berörda av varsel om personalinskränkningar varmycket högt och början av 1978 (tabell 5: 8). Av det höga antalet berördaunder jan.feb. 1977 avsåg 9 300 permittering vidflera av Volvos anläggningar. Nedan redovisas först utbudsprognosen. Därefter diskuterasprognoserna för produktions- oeh produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar.Genom att sedan ställa utbudsprognosen mot efterfrågekalkylen kan man få engrov uppfattning om sysselsättning och arbetslöshet. Det har inte funnits anledning att revidera utbudskalkyleni den preliminära nationalbudgeten på några mer väsentiiga punkter. Reviderad nationalbudget 1978 107 Tabell5: 9 Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 19721977 Procentuellförändring från föregående år -7,7 -1,4 -5,2 -6,3 -1,9 El-, gas- och vattenverk -2,6 -2,3 -1,3 -0,5 -1,7 -0,1 -0,6 -0,6 väntaskvinnorna fortsätta att öka sin andel av arbetskraften medan antaletmän förutses minska något. Mellan årsgenomsnitten 1977 oeh 1978 väntas antaletkvinnor i arbetskraften öka med närmare 30 000 vilket är något färre än mellan1976 och 1977. Minskningen bland männen väntas främst faUa på de äldstaåldersgmpperna oeh uppgå till ca 8 000 personer. Nettoinvandringen föratsesbli lägre än oeh stanna vid ca 10 000 a 15 000 personer, av vilkakanske ca en tredjedel innebär ett tUlskott till arbetskraften. Sammantagetfömtses ett nettotUlskott tiU arbetskraften på ca 20 000 personer eller 0,5 %mellan 1977 och 1978. Utbudet mätt i timmar blir avsevärt svagare. Det totalatimutbudet väntas, främst som en effekt av den femte se-mesterveekansinförande, minska med . Övriga faktorer förutom semesterförlängningensom påverkar timutbudet är den könsmässiga förskjutningen i arbetskraftenssammansättning, delpensionering m. m. Produktion,produktivitet och sysselsättning 1978 Under1960-talet noterades relativt snabba produktivitetsökningar (mätt somproduktion per arbetad timme) inom de flesta näringsgrenar. Under 1970-talethar denna utveckling förändrats mot en lägre tillväxttakt (tabell 5: 9). Dettaberor på ett flertal faktorer. riktar sig en relativt större del av densamlade efterfrågan mot de tjänsteproducerande sektorerna somerfarenhetsmässigt bmkar uppvisa en lägre produktivitetstillväxt än devaruproducerande näringarna. Vidare torde de institutionella förändringar somhar genomförts på arbetsmarknaden också ha verkat i produktivitetssänkanderiktning. Den mycket svaga produktivitetstillväxten inom industrin på senare årsammanhänger också med den förändrade inriktningen som arbetsmarknadspolitikenfått. Genom att stimulera företagen att hålla kvar arbetskraften trots attproduktionen minskar blir produktivitetstillväxten i motsvarande mån sämre.Sett på torde dock bl. a. den inten- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan i08 sifieradeutbildrungsverksamheten av permitteringshotad personal inom företagen innebäraatt man byggt upp en relativt hög produktivitetspotential som kan realiserasnär produktionen vänder uppåt igen. Itabdl 5:10 redovisas produktions- och produktivitetsprognosema . Ikalkylerna är inlagt effekter av de ekonomisk-politiska åtgärder som föreslåsi den reviderade finansplanen. Dessa åtgärder finns närmare beskrivna i kapitel1. Mättmellan genomsnittslägena 1977 och 1978 väntas nu industriproduktionen öka mednärmare . Detta är en upprevidering jämfört med den preliminäranationalbudgeten i vilken industriproduktionen fömtsågs minska med en halvprocentenhet 19771978. Den antagna produktionsökningen har också gjort detmotiverat att revidera upp produktivitetsökningen i industrm från till 5,.