prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — för vidgat internationellt samarbete rörande harmonisering av standarder,dels ett särskilt bidrag på 500000kr. för standardiseringsuppgifter av allmän grundläggande och tvärteknisknalur. Sammanlagt föreslås alltså atl bidraget ökas med . Standardiseringsarbetets framtida utveckling harbehandlats av kommissionen i ensärskild studie. Denna omfattar bl. a. en prognos över standardiseringensinriktning, omfatlning och resursbehov för sexårsperioden /78-1982/83. Enligt prognosen kommerstandardisering även i fortsättningen att ha Slor betydelse för rationellframställning, distribution och användningav varor och tjänster. Ökade insatser väntas bli nödvändiga särskilt inom områden som berör miljö, säkerhet,resurshushållning och konsumentvaror.Vidare kommer det internationella standardiseringsarbetets kraftiga expansionall ställa ökade krav på svensk medverkan. Totalt förutses en ökning avresursbehovet med . I sinframtidsbedömning pekar kommissionen på att standardisering även i framlidenkommer att ha stor betydelse och att ökade insatser behövs bl. a. inom områden som främst berör den enskilde konsumenten. Jag delar kommissionens uppfattning härvidlag ochanser det väsentligt alt kommissionens resurser i ökad utsträckning satsas påprojekt med denna inriktning. Jag ärdock inle beredd alt nu föreslå någon ändring av den statsbidragsprincip som gäller för kommissionen,eftersom denna princip har medförtatt kraftigt ökade resurser har ställts till förfogande från samhällets sida. Jag vill i detta sammanhang nämna alt vissafrågor rörande standardisering, bl. a. SlS-märkningens roll, f. n. är föremålför utredning. För allmännaverksamhel avseende nationellt och internationelltstandardiseringsarbele bör i enlighet med vad jag har anfört statsbidragulgå av näringslivels kontantbidrag under sistförflutna budgetår.Dessa bidrag uppgick under budgetåret 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 228 1976/77lill . Jag beräknar således ett statsbidrag om . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Slandardiseringskoinmissionen /79 anvisa ett anslag av . F 14, Grundläggandeforskning för energiområdet Bidragtill verksamheten vid Aktiebolaget Energitekniskforskning och utveckling vid Aktiebolaget I statsbudgeten för /78 har under dessaanslagsrubriker anvisats fyra reservationsanslag av resp. 114,3 milj. kr., , . och 15 milj. kr. löpande treåriga energiforskningsprogram.Huvudprogram Energiforskning (prop. 1975:30 bil, 1 s. 431 och s. 475, NU1975:30, rskr 1975:202, prop. 1975/76:100 bil. 15 s. 224-244, NU 1975/76:42,rskr 1975/76:260 och prop, 1976/77:100 bil,17 s, 247-279, NU 1976/77:24, rskr 1976/77: 206), upphör i och med utgången /78, Delegationen (1 1975: 02) för energiforskning har den 28september 1977 till industridepartementet inkommit med förslag tillenergiforskningsprogram för treårsperioden /79-1980/81 (SOU 1977:56-62),Även Akfiebola-get Atomenergi har inkommit med förslag till verksamhetsprogramför . Jag avser att senare föreslå regeringen att lägga framsärskild proposition med förslag om fortsatt energiforskningsprogram, Iavvaktan härpå bör dessa anslag föras upp i statsbudgelförslaget medoförändrade belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för /79 beräkna 1, till Energiforskning etlreservationsanslag av ,, 2, till Grundläggande.forskning förenergiområdet etl reservationsanslag av ,, 3, till Bidrag lill verksamheten vidAktiebolaget ett reservationsanslag av ,, 4, till Energiteknisk jorskning och utveckling vid Aktiebolaget ett reservationsanslag av 15 000000kr, Nordisk fond för teknologi och Industriell utveckling 1 sialsbudgeien för /78 har under dennaanslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av . Medel för den verksamhet som bedrivs av nordiskindustrifond skall fill-skjuias av de nordiska ländema. För verksamheten t.o.m.år 1978 skall 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 229 fondenlillföras totalt 50 milj. kr. andel av dessa medel har anvisats under budgetåren 1973/74-1977/78. Frågan om fondens fortsatta arbete ochmedelsramar för verksamheten diskuteras inom Nordiska ministerrådet.Anslagsfrågorna för del får därförtas upp . I avvaktan härpå bör anslaget nu föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Nordisk fond.för teknologi och industriell utveckling för /79 beräknaelt reservationsanslag av . Nyttanslag (förslag) 48 750000 träffade staten ochSaab-Scania AB ett som huvudavtalbetecknat avtal om samarbete pä dataområdet. Avtalet syftar till att utveckla samarbetet mellan parterna inomdataområdet och att samordna de av ochDatasaabdivisionen inom bedrivna verksamheterna inom ettgemensamt ägt bolag . Bolagethar fått ett aktiekapital om 360 milj. kr. Staten och äger lika stora delar. Den närmare verksamheten inom bolaget regleras i ett ianslulning till huvudavtalet träffatkonsortialavtal. den 31 december 1987.Huvudavialet och konsortialavtalet harredovisats för som har fattat beslut om bl. a. medel för teckning av aktier i bolaget och om de ekonomiskaförpliktelser i övrigt som följer avavtalet (prop. 1977/78:17, NU 1977/78:31, rskr 1977/78:98). Avtalen har godkänts av regeringen den 19 december1977. I huvudavtalet åtarsig staten att lämna bolaget visst utvecklingsstöd och andra tillskott. Dessa tillskott till bolagets rörelse är avsedda att dels stödja det tekniska utvecklingsarbetet inombolaget, dels täcka det underskott i rörelsen som väntas de närmasteåren. Enligt huvudavtalet skall utvecklingsstödet ochmedelstillskottet till bolagetuppgå till 32,5 milj.kr. resp. 37,5 milj.kr. Utvecklingsstödet resp.medelstillskotlet för skall utbetalasunder juli månad delta år. Övriga år skall utbetalningarna ske juli månader resp. år. Enligt huvudavialet skall staten således /79 utbetala delsett utvecklingsstöd om ,dels ett medelstillskoit om . 1977/78:17 (s. 9) anförde chefen förindustridepartementet bl. a. att värdet av en slark svensk dataindustri intebara kan mätas från affärsmässiga utgångspunkter. Dataindustrin kommer att fåen central betydelse inom störredelen av den svenska industrin. En allsidigt utvecklad svensk 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 230 dataindustri kan därför få en allmänindustripolitisk betydelse som kunskapsbasoch förmedlare av ny teknik till andra delar av industrin. Det internationella konkurrenslägel inom dalabranschenhar emellertid inle medgett den lönsamhet i svensk dalaindustri som harkrävts för att tillräckligt utvecklingsarbete skulle kunna bedrivas. Ettstatligt ekonomiskt slöd är därför nödvändigt . Svenskdataindustri får genom det nya bolaget den strukturella styrka som krävs föratt ett sådant stöd skall vara meningsfullt. I enlighet med vad som har angivits, bör nuunder två nya reservationsanslag . anvisas somutvecklingsbidrag resp. . sommedelstillskott till bolaget /79. Jag vill i detta sammanhang anföra följande. Det finns etl slarkl behov av fömyelse inomsvensk industri. Till en del kan detta ske genom vidareutveckling avexisterande produkter och ökadvidareförädling av svenska råvaror, men till stor del måste industrin finna helt nya produkter som kan fåavsättning på den internationella marknaden. Valet av produktområden måstegrundas bl.a. på en bedömning av vilkatekniska och industriella fördelar vårt land kan ha i förhållande lillomvärlden. En faktor avsärskild betydelse för våra konkurrensmöjligheter kan bli vår förmåga atlutveckla och leverera komplicerade syslem där kunskaper och produkter från olika delar av industrin ingår. De bidrag som nuenligt avtalet skall utgå till det nya svenska dataföretaget syftar till att möjliggöra ell omfattandeutvecklingsarbete inom ett område som är av central betydelse för vår framlidakonkurrenskraft när det gäller leveranser av avancerade produkter och system.Jag vill se detta som elt framträdande exempel på sådana satsningar som är nödvändiga inom teknisk forskning och utveckling för alt lösa de problem som svenskindustri står inför. Som jag redan har anmält (se s. 203), avser jagatt senare återkomma till regeringen med förslag om de åtgärder som jag bedömererforderliga vad gäller statens medverkan i den industriella förnyelseprocessenoch särskilt statens slöd till den tekniska forskningen och ulvecklingen. Slöd tillforskning och utveckling på det datatekniska området vad gäller universitet och högskolor samt de mindreföretagen utgår genom styrelsen för teknisk utveckling (STU). Jag anseratl det är angeläget att STU vid planeringenav denna verksamhet kan ta hänsyn tilldet utvecklingsarbete som bedrivs vid del nya bolaget. I avtalet mellanstaten och föruises alt detstatliga utvecklingsstödet bl. a. kan komma att förknippas med villkorangående insyn och tillhandahållande av information (jfr prop. 1977/78:17 s. 35). Genom dennaöverenskommelse har förutsättningar skapats för att ge STU deninformation som krävs för atl en viss samordningskall bli möjlig. Det bör ankomma på regeringen atl utfärda närmareföreskrifter härom. Till frågan ommedel för förteckning av återstående andel av statens aktier i jag i det följande (se s. 250). 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 231 Jaghemställer alt regeringen föreslår att tillUtvecklingsbidrag till anvisa ett reservationsanslag om . Nyttanslag (förslag) 56 250000 Med hänvisning till vad jag just har anfört under anslagetUtvecklingsbidrag till bör under denna anslagsrubrik anvisas56250000 kr. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt tillMedelstillskott till anvisa ett reservationsanslag om . 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 232 G. STATSÄGDA FÖRETAG Flertalet av destatsägda företag som industridepartementet svarar för ingår iStalsföretaggruppen. Utanför gruppen står dels de statsägda varven, samlade inom moderbolaget ,dels ett mindre antal helt eller delvis statsägda företag. Av de affärsdrivande verken hör domänverket,förenade fabriksverken (FFV) och tillindustridepartementet. Statsförelags årsredovisning för har varitföremål för granskning(skr 1976/77: 152, NU 1977/78: 1, rskr 1977/78:6). Uppgifter i övrigt om de statsägda aktiebolagen ochaffärsverken har sammanställts i den avindustridepartementet utgivna publikationen . 1 denna finns ensammanslällning över samtliga statsägda företag och vissa andra företag, ivilka staten innehar en minoritet av aktierna. Inom Statsföretaggruppen är företagen fördeladepå många branscher. Under år 1977har och överförts från gruppen till en särskild varvskoncern. Företag medbasindustrien verksamhet, såsom AB (),(),() och Berol kemi AB, svarar för mer än hälften av gruppens fakturering. Detta gör attföretagsgruppen är starkt konjunkturkänslig. Eftersom den svagakonjunkturen främst har påverkalbasindustrierna har den starkt inverkat på Statsföretaggruppenslönsamhet. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter beräknas för gruppen som helhet för år 1977visa en förlust av ca 1 500 milj.kr. Är 1976 var underskottet 663 milj. kr. I detta belopp är inräknade kursförluster med 300 milj. kr. tillföljd av devalveringen , denkoncernmässiga realisationsförlusten med ca 250 milj. kr. till följd av avyttringenav de båda varven och en beräknad nedskrivning av balanserad kostnad för 80. Faktureradförsäljning beräknas till ca 9000milj. Den var 9747 milj. kr. . varav varven utgjorde 1 150 milj. kr. Investeringarna beräknas uppgå till I 365 milj. kr., mot vilket svarar 1840milj. Det genomsnittliga antalet anställda har minskat med ca 6000 personer, främst beroende på avskiljandetav varven, till ca 41 600. En särskild utredare har tillsatts föratt uireda Statsföretags verksamhetsinriktning och mål. 1975 årsLKAB-NJA-utredning (I 1975:08) överiämnade betänkandet (Ds I 1977:4) Samordning av och . I belänkandet anmälde utredningen atl den inte fannnågra skäl för ett närmare samgåendemellan de båda företagen. Betänkandet härefter beslut av regeringenlagts till handlingarna. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 233 har de statsägda varven,nämligen AB ,och , enligt slatsmakternas beslut (prop. 1976/77: 139, NU 1976/77: 53, rskr1976/77: 343) sammanförts till enstatlig varvskoncern under etl särskilt moderbolag. , som lyder direkt under industridepartementet, har ca 18 000anställda. 1977/78: 73 föreslår regeringen vissaåtgärder för atl en samordning avägarintressena i de statliga textil- och konfeklionsföretagen skall kunna göras. Samordningen avses ske genom alt enteko-koncern bildas inomStatsföretag. AB Eiser avses bli moderbolag för koncernen. Eiser ägs f. n. med hälften var av staten och avStatsföretag. I koncernen avses ingå delav ägda SweTeco () AB, de avStatsföretag ägda och , , vars aktier f. n. förvallas av förenadefabriksverken, samt de av Statsföretagnyligen förvärvade rörelserna från konkursbona för och . Koncernen beräknas till en början ha nära 5 000 anställda. Efter förhandlingar mellan berörda parter haravtal träffats om att bilda ett nyltföretag, . avses komma att överta tillgångarnai handelsslål- och gruvrörelserna inom , och samt vissa därmedsammanhängande verksamheter. De anläggningar som tillförs Svenskt Stål haråsatts ett värde av 2 100 milj. kr. lika fördelal mellan de tre parterna.Dessutom förutsätts att Statsföretag tillskjuter 700 milj. kr. Aktiekapitaleti slålbolaget avses bli 2000 milj. kr., vartill kommer en reservfond av 800 milj. kr.Bolaget skall till ägas av Statsföretag och till av vardera och . id starten attha ca 18 000 anställda. Bildandet avbolaget förutsätter en betydande finansiell medverkan från statens sida. Enproposition härom avses att föreläggas . Berol Kemi planerar att uppföra en oxo-anläggningi till en beräknad kostnad av 700 milj. kr. För projektethar beräknats ett statligt bidrag av 300 milj. kr. Förslag avses bli förelagtriksdagen . blev i samband med budgetreformen år1912 affärsdrivande verk. Nya riktlinjer för verksamheten fastställdes genombeslul av riksdag (prop.1968:103, JoU 1968: 32, rskr 1968: 269). Verketskall driva skogsbruk, virkesförädling och annan därmed sammanhängandeverksamhet, förvalta den fasla egendom och andra tillgångar som hör till domänverkets fond samt förvalta och öva tillsyn över vissa andraallmänna skogar. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 234 Målet för verksamheten vid domänverket är att gemensamtmed AB () på lång sikl åstadkomma bästa möjligasamlade ekonomiska utbyte och därvid prestera ett från företagsekonomisk synpunktrimligt årsresultat. Verksamheten vid domänverket och aktiebolag underverkets förvaltning skall bedrivas så alt den bidrar till atl målet för verksamheten uppnås. Statens skogsbruk skall bedrivas där biologiska ochekonomiska förutsättningar föreligger och enligt de huvudriktlinjer som förövrigt skogsbruk är angivna i skogsvårdslagen (1948: 237). Domänverketleds av en verksslyrelse. Den beslår av chefen för domänverket, verkställandedirektören i och fyra andra ledamöter samt personalförelrädare. Styrelsen beslår lill övervägande del av samma personersom ingår i . Detta långtgående personalsamband i styrelserna äretl viktigt led i samordningen mellan de båda företagen. Chef för domänverket är en generaldirektör med enöverdirektör som ställföreträdare. är organiserad i tvåproduktavdelningar, en för skogsbruk och en för nyltjanderätter, ett organ förcenlral planering saml enheter för stabs- och serviceuppgifter. Verket har sexregionförvaltningar. Inom varje region finns ett antal revirförvallningar.Dessutom finns inom de tre södra regionema fyra nyttjanderättsförvalt-ningar.Såväl produktavdelningarna som regionförvaltningarna har resultatansvar. Maj:t beslöt att verketscenlrala förvaltning skall placeras i . Utflyttningen som inleddes underår 1975 har skett successivt fram och är nu slutförd. skogsmarksinnehav, exkl. renbetesfjällensskogar och nationalparkerna, uppgår till i mnt tal 4 milj. hektar produktivskogsmark, varav ca är belägna ovanför skogsodlingsgränsen.Verkets skogsmarksinnehav utgör närmare en femtedel av landets produktivaskogsmark. Det bokförda nettovärdet av verkets skogs- och jordbruksfastigheteruppgick till 525 milj. kr. Motsvarande taxeringsvärde uppgick fill2623 milj. kr. omsättning omfattar intäkter förskogsprodukter, skogsentreprenader, ularrendering av jordbruk, tomter,materialintäkler, jakt och fiske samt uthyrning av bostäder. Försäljningen avskogsprodukter utgör av omsättningen. Försäljningen av virke under desenaste fem åren framgår av följande sammanslällning. 1972 1973 1974 1975 1976 Milj. m3 fub' 6,9 7,6 6,9 5,8 6,5 'fub = fast mätt under bark Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 235 ekonomiska resultat under åren 1972-1976framgår av följande sammanställning (milj. Produktions-, försäljnings- och -1,7 -10,5 -4,8 -14,6 -21,4 Redovisat resultat före bok- i % av i medeltal disponerat Av sammanställningen framgår att omsättningen harstigit starkt under åren 1973- 1976, beräknas omsättningen kommaatt uppgå till ca I 300 milj, kr. resultat förebokslutsdispositioner och skatt beräknas bli ca 180 milj. kr. investeringar under åren 1972- 1976framgår av följande sammanställning (i milj. 1972 1973 1974 1975 1976 och inventarier 54,0 43,9 44,8 72,3 96,1 och anläggningar 7,6 4,5 3,7 12,5 14,2 Till skillnad från övriga affärdrivande verk erhållerdomänverket i princip inte några invesleringsmedel över statsbudgeten. Verketsmedelsbehov tillgodoses genom tillgång till röriig kredit i riksgäldskonlorei,vilken f, n, får uppgå till högst 350 milj. kr.,och genom disposition av lillgängliga vinst- och fondmedel. ekonomiska ställning vid utgången av vartoch ett av åren 1972- 1976 framgår av följande sammanställning (i milj. Eget kapital (domänfonden) Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 236 Antalet anställda inom domänverket de senaste fem årenframgår av följande sammanställning. 1972 1973 1974 1975 1976 Anställda 6500 60.50 5900 6000 6 500 På grundval av en av domänverket upprättad femårsplanför verket har regeringen bestämt den inbetalning av vinsttill staten som verket skall fullgöra . Kravetinnebär atl verket skall till staten inleverera 20 milj. kr. plus 30%av årsvinsten, dock sammanlagt lägst 35 milj, kr. Den del av vinsten somåterstår skall tillföras verkets dispositionsfond. Med de nya reglerna för bestämning av den inbetalningav vinst till staten som verket skall inleverera har för år 1976inlevererats 63,5 milj. kr. beräknas inleveransen bli av sammastorlek. Verkets investeringsfond får utnyttjas för inköp avfast egendom och till investeringar med en varaktighet av , t.ex.byggnader och skogsbilvägar. Genom avsättning tillvärdeminskningskonto för investeringar hålls fondens kapital för försäljning av kronoegendom tillförs investeringsfonden. Uppläggningen av domänverkels finansiering av drift-och kapitalutgifter medför alt endast anslag till verket av speciell naturredovisas på statsbudgeten. förvaltar aktierna i ett förvaltningsbolag.Domänföretagen AB. som finansiellt och administrativt samordnar verksamheten ietl antal dotterbolag. Vidare förvaltar domänverket 50%- av aktierna iytterligare ett förvaltningsbolag, AB Sågin vest. äger övriga aktier idetta bolag. med aktiebolagen under verkets förvaltningutgör domänkoncernen. Domänkoncernens ulveckling framgår avföljande tabell (i milj. Omsättning 858.0 1054,2 1325.1 Resultat före boksluts dispositioner och skaU 207,0 210,1 196,9 Anställda 6035 6475 7340 utger en årsredovisning medtillhörande driftstatistik samt en delårsrapport. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 237 Ersättning till domänverkets fond för utgifter för övertalig personal 1976/77Utgift 124013 1977/78Anslag 131000 1978/79Förslag 117 000 Från anslaget bestrids ersättningar som föranleds avbeslut av riksdag (prop. 1933:233, BaJoU 1933:1, rskr 1933:269) angående indragning av viss personal viddomänverket. beräknar kostnaderna till ca 258000kr. Av kostnaderna beräknas kyrkofonden enligt sedvanliga beräkningsgrundersvara för . föreslår därför att anslaget förs upp med , Jag har ingen erinran mol domänverkets beräkningar ochföreslår därför att anslaget förs upp med . Jag biträder vidare etl avverket lämnat förslag till fördelning enligt sedvanliga regler av de verkligakostnaderna för mellan anslaget och kyrkofonden. Jaghemsläller alt regeringen föreslår alt 1, besluta att kyrkofonden för år 1977skall ersätta domänverkets fond för utgifter för övertalig personal med 141 000kr, 2, till Ersättning lill domänverketsfond för utgifter för övertalig personal för /79 anvisa eltförslagsanslag av Täckande av förluster pä grund av garantier till den statliga varvskoncernen 1977/78Anslag 1000 1978/79Förslag 1000 Enligt statsmakternas beslut (prop, 1976/77:139. NU1976/77:53, rskr 1976/77: 343) kan särskilda värdegarantier om sammanlagt 800milj. ställas till den statliga varvskoncernens (numera )förfogande för att täcka sannolika förluster på fartygsproduktionen under åren1977. 1978 och större delen av 1979. Ett förslagsanslag av . har anvisatsför /78 för atl täcka eventuella infrianden av ställdavärdegarantier. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 238 Ettmolsvarande anslag bör finnas även under /79 atl användasför eventuella infrianden av ställda värdegarantier. Jag hemställer atlregeringen föreslär att tillTäckande av förluster på grund av garantier till den statliga varvskoncernen för /79 anvisa etlförslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 239 1976/77Utgift 68644405 Behållning 5273606 1977/78Anslag 86 200000 1978/79Förslag 83600000 Förenade fabriksverken (FFV) inrättades somaffärsdrivande verk och fick sin nuvarande organisation ochverksamhetsinriktning efter beslul vid /76 (prop.1975/76:122, NU 1975/76:62, rskr 1975/76:420). FFV skall utveckla, tillverka,försälja och underhålla försvarsmateriel och civila industriprodukter. FFVdriver även tvätlerirörelse och försäljer överskottsmateriel m. m. FFV förvaltar de under fabriksverkens fond upptagnakapitaltillgångarna. FFV uppbär och redovisar verkets inkomster samtbestrider därmed och med medel som i övrigt står lill dess förfogande verketsutgifter. FFV är organiserat i fem sektorer nämligenförsvarsmateriel, underhåll, industriprodukter (civila produkter), ivällerieroch allmateriel (överskottsförsäljning). Dessutom finns en koncernledning, sexkoncemstaber och vissa serviceenheter. Inom försvarsmaterielsektorn finns produklenheler förgrovkaliberma-teriel med tillverkning vid Zakrisdalsverken i (Z),Vingåkersverken i (Vå), Gällöverken i (Gv); förfinkalibermaleriel med tillverkning vid gevärsfaktoriet i (GF) ochVanäsverken i (V); för torpeder med tillverkning vid centralatorpedverkstaden i (CTV); för krut med tillverkning vid Åkers krutbmk iÅkers slyc-kebruk (ÅKB). Inom underhållssektorn finns följande produklenheler:elektronik, motor, flygplan, basmaleriel, tillverkning ochmateriallaboratorium. Produktionen bedrivs vid verkstäder i (CVA),(CVM) och (CVÖ). som handhar försäljning avövertalig och kasserad materiel samt vissa nyproducerade produkter, harförsäljningsställen i , , , , ochLuleå. FFV:stvätlerirörelse bedrivs f. n. vid 15 tvätterier. Efter beslut av riks- 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 240 dagen(prop. 1976/77:155, NU 1977/78:11. rskr 1977/78:38) avses verksamheten vid 13av tvätterierna att överlåtas till berörda sjukvårdshuvudmän. FFV:s koiifektionssektor är avvecklad sedancentrala beklädnadsverkstaden i Kariskrona har lagts ned. FFV förvaltar ,s7c;/e«5 aktier och andra ägarandelar iIndustri AB Gelfa, AB Avimat, , , ProjectionKB, Projection, KB United Stiriing () AB & Co. UnitedStirling () AB, . och Trivab konfektions AB. Ekonomisköversikt m. m. Tillgångarna i fabriksverkens fond (exkl. försvaretsmaterielverks anläggningar) uppgick till 1204 milj. kr. Sedan skulderna frånräknats var fondenskapitalbehållning 455.2 milj. kr. FFV:s resultaträkning för de senastebudgetåren framgår av följande sammanställning. kostnader men före bok- 42,9' -9,2 -16,72 -0,8 -0,7