prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessaenheter skall såväl ha rätt som skyldighet att operera inom verksamhetsområden som avgränsats med hänsyn till kriminalitetens utbredning och omfattningoch inte till några nu existerande administrativa 1977/78:100 Bilaga 5 58 Enheterna skall utförasåväl spanings- som utredningsverksamhet. 1 deInterpol-länder som arbetsgmppen har kontaktat har framträtt ett klart behov av en central samordning avverksamheten mot denna kriminalitet.Detta förhållande är ett tungt vägande skäl till att flertalet länder inrättat centraliserade polisstyrkor.Arbetsgruppen har dock inte ansett ett centralt alternativ som det mestövertygande alternativet för svenskt vidkommande.Arbetsgruppen har likväl, då den föreslagit ett regionalt alternativ, funnit ett starkt behov föreligga av encentral grupp med samordnande funktioner mellan de föreslagna enhetema.Som ett sådant samordnande organ föreslås rikskriminalen. Fördelama med det föreslagna regionalaalternativet är bl. a. att nya polisiäraresurser koncentreras till de ortersom är centra för den organiserade/ekonomiskakriminaliteten och inte splittras på alltför många polisdistrikt/län.Enheternas primära verksamhetsområden blir inte för stora så att risk förineffektiv områdestäckning uppstår och person- och lokalkännedom bibehållstill stor del. Nackdelama medalternativet är att det kan uppstå kompetenstvister mellan enhetema på ena sidan samt den lokala och regionala polisorganisationen på den andra, särskilt i förhållande tillbedrägerirotlama och de polismän somutför stödjande verksamhet med inriktning på kvalificerad förmögenhetsbrottslighet. Emellertid torde sådanatvister inte bli alltför svårlösta vilket bl.a. samarbetet inomnarkotikabekämpningen visat. Det poängteras att den lokala och regionalapolischefen behåller det yttersta ansvaret för polisverksamheten inom sittområde. Arbetsgruppenföreslår därför att särskilda enheter för bekämpning av denna brottslighetinrättas med placering i , och polisdistrikt samt -för att tillgodose kravet på vissa insatser i - även Sundsvallspolisdistrikt. Bortsett från att en sådan placering bäst överensstämmer med brottslighetens nu kända utbredning sammanfallerden med lokaliseringen av , vilket är tillfördel för samarbetet mellan polis- och skattemyndigheter. Verksamhetsområdenaföreslås bli följande: för Stockholms-enheten: AB, C, D,E, 1, T, U och W län för Göteborgs-enheten: N, O, P, län för Malmö-enheten: F, G, H, K, Loch M län för Sundsvalls-enheten: X, Y, Z, AC och BD län. Vidare föreslårarbetsgruppen att de nu beskrivna enheternas verksamhet utvärderas. De särskilda enheterna 3.1Organisation 1 de polisdistrikt där personalstyrkan blir så stor att denmotiverar en ro- 1977/78:100 Bilaga 5 59 telbenämning (dvs. företrädesvisstorstadsdistrikten) bör enheterna benämnasrotel för organiserad/ekonomisk brottslighet. När denna förutsättning inte äruppfylld bör i stället inrättas en grupp för sådan brottslighet. Enhetsom benämns rotel bör i polisdistriktens organisation jämställas med de andra rotlarna på kriminalavdelningen.Enhet med beteckningen grupp börorganisatoriskt anslutas till den bedrägerirotel som finns i distriktet. Som samordnande organ för verksamheten inom landetbör rikskriminalen fungera. Arbetsgruppen föreslår att de nya centralatjänsterna tills vidare placeras vidrikskriminalens bedrägerirotel och där bildar en egen grupp. Utvecklingen får sedan visa om gruppen börombildas till en rotel förorganiserad/ekonomisk brottslighet. Uppgifterna för enheterna föreslås bli följandeinom deras resp. verksamhetsområden: 1) spaning mot och utredning av brott avorganiserad/ekonomisk natur inom enhetens placeringsort 2) efter underrättelse till vederbörande polischef, fullföljd avspaning mot och utredning avorganiserad/ekonomisk brottslighet som har anknytning tillenhetens placeringsort men sträcker sig utanför denna 3) i samråd med vederbörandepolischef, spaning mot och utredning av brott av organiserad/ekonomisk natur, som uppdagats genom enhetensverksamhet eller på annat sätt kommit till dess kännedom, utan att brottet haranknytning till enhetens placeringsort 4) i samråd med vederbörandepolischef, offensivt upptäckande och kartläggandespaning mot brott av organiserad/ekonomisk natur i varje polisdistrikt 5) på begäran av vederbörandepolischef, bistånd med spaning mot och utredning av brott avorganiserad/ekonomisk natur. Något hinder får inte föreligga för attpersonalen vid en enhet, till följd aven omfattande spaning eller utredning, nödgas att tillfälligtvis arbeta inom enannan enhets verksamhetsområde, vare sig detta sker självständigt eller i samarbete med den andra enhetenspersonal. Erforderliga underrättelser skall naturligtvis lämnas mellanenhetema. Det framhålls att de föreslagna uppgifterna för deregionala enheterna inte fritar lokal eller regional polischef från ansvar förinsatser mot organiserad/ekonomisk brottslighet men att sådana insatserbör samplaneras med den regionala enhetens. Enheterna skall hålla rikskriminalen ochpolisdistrikten inom verksamhetsområdet informerade om denorganiserade/ekonomiska brottslighetensomfattning, utveckling och utbredning ävensom vilka typer av brottsligaförehavanden som förekommer. 1977/78:100 Bilaga S Den personal somföreslås bli tillförd rikskriminalens bedrägerirotel skall huvudsakligen utföraföljande arbetsuppgifter: 1) Planläggning och samordning av erforderliga riksomfattande spanings- och utredningsinsatser mot denorganiserade/ekonomiska brottsligheten. 2) ,sammanställning, systematisering, utvärdering och förmedling av informationerbeträffande den organiserade/ekonomiska brottsligheten. 3) Lämnande avpersonalförstärkning vid behov och efter framställning från de särskildaenheterna. 3.3 Tjänster och personal Arbetsgmppen beräknar attpersonalbehovet vid de föreslagna särskilda enheterna (inkl. rikskriminalen)under ett inledningsskede kommer att uppgå till sammanlagt 101 tjänster, varav8 chefsbefattningar, 80 spana-re/utredare och 13 administrativa tjänster. Härkan inskjutas att av det angivna antalettjänster har 20 tilldelats , och . 1 förhållande till arbetsgruppens förslag återstår alltså 68 polismanstjänsteroch 13 administrativa tjänster. Arbetsgruppenföreslår att i framställningen för /79 yrkarföljande tjänster. 2 chefsbefattning 2 " 2 " 1 " 1 " 30 spanare/ utredare 20 " 15 " 5 " 10" personal 3 " 3 " 80 spanare/ utredare Till denspanande och utredande personalen vid enheter av aktuellt slag i utiandet,exempelvis , har ofta direktrekrytering skett av jurister och ekonomer.1 en del länder har utredare av ekonomiska brott placerats vidfinansdepartementen. Arbetsgruppen finner dock inte skäl att frångå den principen att brott skall undersökas ochutredas av polisutbildad personal och inom polisväsendets ram. Vad angår denadministrativa personalen konstaterar arbetsgruppen att behov föreligger av såväl kvalificerad personal för exempelvis inrespaning och registerarbete som personal för utskrifts-, sorterings- ochövriga kon-torsgöromål. Arbetsgruppenframhåller att det krävs en kontinuerlig och väl integrerad samverkan mellan polis-åklagare-skattemyndigheter-riksbanken 1977/78:100 Bilaga 5 61 föratt effektiva insatser mot den organiserade/ekonomiska brottsligheten skallkomma till stånd. För att en mera långsiktig samverkan i fråga om organisation,resurser, lagstiftning etc. skall kunna tillgodoses föreslår arbetsgruppen attrikspolisstyrelsen tar initiativet till att bilda en central samverkansgruppmed chefsrepresentanter för , , ochriksbanken. Därjämte bör den kriminologiska forskningen vara representerad.Vidare bör, för att erforderlig kontinuitet och stadga skall ges åt de berördamyndighetemas samverkan, en tjänst som polisintendent (jurist) inrättas vidkriminalsektionen hos . Innehavaren av denna befattningskall fungera som sekreterare i samverkansgruppen och förbereda dess arbete.Därjämte skall han ha till uppgift att mot bakgrund av praktiska erfarenheter,som gjorts i polisverksamheten, granska gällande lagstiftning och föreslåerforderliga författningsändringar. Arbetsgruppen har också haft till uppgift att övervägai vad mån det krävs mera specialiserad utbildning än vad som f. n. finns atttillgå för de polismän som skall utföra spaning mot och utredning avorganiserade/ekonomiska brott. Arbetsgruppen framlägger inte ett konkretförslag till ny ut-bildning utan berör endast allmänt vissa spörsmål i sambandmed utbildningen. Arbetsgruppen konstaterar att nuvarande utbildning inompolisväsendet knappast kan anses tillräckligt omfattande och ingående för attmotsvara de krav som måste ställas på utbildningens omfattning, inriktning, måletc. när det gäller att specialutbilda kriminalpolismän för spaning mot och utredningav organiserade och ekonomiska brott. Nuvarande utbildning är i storutsträckning inriktad på den traditionella förmögenhetsbrottsligheten.Arbetsgruppen är vidare av den uppfattningen att det föreligger ett påtagligtbehov av en mycket kvalificerad utbildning som bör - åtminstone delvis liggapå universitetsnivå framför allt vad gäller de ekonomiska ämnena. Arbetsgruppen har dessutom sett det som mycket önskvärtatt polismännen och skatterevisorerna vid de föreslagna samverkansenheterna utbildassärskilt och integrerat. Det är önskvärt att viss utbildning också kan ske isamarbete med de åklagare som skall ägna sig åt den kvalificerade ekonomiskabrottsligheten. Detsamma gäller naturligtvis de taxeringsintendenter som kankomma att samverka med enheterna. 1 den framställning som kommit in till regeringen frånrikspolisstyrelsen med anledning av arbetsgruppens rapport hemställer styrelsenatt regeringen måtte 1977/78:100 Bilaga 5 62 1) besluta att särskilda polisiära enheter inrättas i ,, och Sundsvallspolisdistrikt, att enheterna inrättas som rotlar förorganiserad/ekonomisk brottslighet, att enhetema skall bedriva såväl spaningmot som utredning av sådan brottslighet, att enheterna skall såväl ha rätt som skyldighet att arbeta inomföreslagna verksamhetsområden samt att i enhetema skall bedrivas ettkontinuerligt och integrerat samarbete med skatterevisorer 2) i samband med budgetarbetet ochbedömningen av frågan om nya tjänster för polisverksamheten prövaprioriteringsfrågorna inom kriminalpolisverksamheten vad särskilt gällerförhållandet mellan resursinsatserna mot den traditionellabrottsligheten, mot narkotikabrottsligheten och mot den organiserade/ekonomiskabrottsligheten 3) föranstalta om en övergripande granskning avlagstiftningsfrågorna på ifrågavarande brottsområde. I anslutning till förslagen anförrikspolisstyrelsen i huvudsak följande. 6.1 Särskilda enheter inompolisen Vid förhandlingar enhgt medbestämmandelagen harSvenska polisförbundet tillstyrkt arbetsgruppens förslag. Förbundet hardock beträffande enheten i bl. a. föreslagit att denna börorganiseras under spaningssektionen som ensärskild rotel för spaning mot och utredning av organiserad/ekonomiskbrottslighet. () å sin sida har vid förhand-lingama avstyrkt förslaget och anser att fråganbör hänskjutas till polisutredning. JUS anser att det f. n. ärtillfyllest med en resursförstärkning av nuvarande stödjande verksamhet ochbefintliga bedrägerirotlar. JUS har vidareifrågasatt om inte ekonomer och jurister bör anställas inom polisväsendetför ifrågavarande verksamhet. Förslagen hardiskuterats vid sammanträde med polischeferna i , , och polisdistrikt. Förslagen har därvidbiträtts av polischeferna i , och polisdistrikt.Även polischefen i har sedermera anslutit sig till förslaget, dock med samma reservation somgjorts av beträffande organisationsformen. Rikspolisstyrelsenbiträder arbetsgruppens förslag att särskilda enheter nu bör inrättas för attbekämpa den organiserade/ekonomiska brottsligheten. Med anledning av vad somframkommit vid förhandlingar förordar dock att i Stockholmden särskilda roteln inrättas under spaningssektionen. Vad gäller de invändningar JUS har framfört ärstyrelsen av den bestämda uppfattningen att det är nödvändigt att skapaslagkraftiga särskilda enheter, vars personal helt och hållet skall ägna sigåt både spaning mot och utredning av denorganiserade och ekonomiska brottsligheten. Styrelsen är övertygad om att eneffektiv och omfattande insats mot denna form av kri- 1977/78:100 Bilaga 5 63 minalitet icke går att genomföragenom att endast förstärka resursema med ettmindre antal kriminalpolismän uppdelade på ett flertal polisdistrikt och på olika rotlar. En sådan organisationsformskulle enligt styrelsens uppfattningäven i hög grad försvåra det oundgängligen nödvändiga utökade och närasamarbetet med skatterevisorer och särskilda åklagare/taxeringsintendenter.Styrelsen anser sig inte heller kunna avvakta att denna mycket angelägna fråga ytterligare skulle fördröjas under avsevärd tidgenom att hänskjutas tillpolisutredningen. Med hänsyn till denna brottslighets utveckling ochutbredning måste enligt styrelsens bestämda uppfattning åtgärder vidtasomedelbart. Arbetsgruppens förslag om samverkan mellanpolis-skatterevisorer-åklagare medför att erforderlig juridisk och ekonomisk expertis kommer att ställas tillpolisens förfogande, varför styrelsen f. n. inte kan biträda det förslag omdirektrekrytering av jurister och ekonomersom JUS framlagt och som på det bestämdasteavstyrkt. Eventuella behov av ytterligare ekonomisk expertis får - som arbetsgruppen föreslagit ske som idaggenom anlitande av konsulter. Styrelsen delaräven arbetsgruppens uppfattning vad avser föreslagna arbetsuppgifter för enheterna och vill understryka att enheternasverksamhet utanför placeringsdistrikten skall - med bibehållande av regionaloch lokal polischefs befogenheter och ansvar - ske på sätt som gällerför sådan verksamhetsform genom att lämna vederbörande polischef erforderligaunderrättelser och att vid behov genomföra tjänsteuppgiften i samråd med denlokala polisorganisationen. Enheterna kommer följaktligen att verka förutominom placeringsdistriktet - jämväl utanför detsamma i samråd med vederbörande polischef på regionalt eller lokalt planeller på dennes begäran. Styrelsen ansluter sig till arbetsgruppens beräkning av personalbehovet men vill särskilt framhålla att antalet polismänkan komma att förändras till följd av uppföljning och utvärdering avverksamheten. Rikspolisstyrelsendelar arbetsgruppens uppfattning att en kraftig satsning nu måste göras när det gäller bekämpandet av den organiserade/ekonomiskabrottsligheten. delar i huvudsakarbetsgruppens uppfattning. Styrelsen har tillsammans med tillsatt en arbetsgrupp meduppgift att utarbeta förslag tilllämplig utbildning för dessa polismän. 6.4 Samordning med åklagarväsendet Arbetsgruppen harframhållit önskvärdheten av att åklagare redan från början lederförundersökning beträffande organiserade/ekonomiska brott 1977/78:100 Bilaga 5 64 ochdetta oavsett om misstänkt finns eller ej samt att särskilda åklagare avdelasför att uteslutande ägna sig åt att bekämpa denna brottslighet. Arbetsgruppen har vidare antecknat i rapportenatt en arbetsgrupp, som RÅ tillsattei med uppgift att se över åklagarverksamheten och då huvudsakligen såvitt avser denkvalificerade ekonomiska brottsligheten, diskuterat en indelning av landet iåtta regionblock för att effektivisera åklagarinsatserna mot denkvalificerade ekonomiska brottsligheten. Rikspohsstyrelsenanser det önskvärt att vissa jämkningar görs i det skisserade förslaget.Styrelsen har därför i skrivelse till RÅ framhållit att det får anses särskiltangeläget att ett nära och kontinuerligt samarbete mellan åklagare och polis kommer till stånd när det gäller spaning motoch utredning av organiserade/ekonomiska brott. delararbetsgruppens mening att särskildaåklagare bör avdelas för dessa enheters verksamhet och inträda somförundersökningsledare på ett tidigt stadium. Rikspolisstyrelsenställer sig dock tveksam till att det 25-tal åklagare, som avses blispecialutbildade, uppdelas på åtta regionblock. finner detuppenbart att en framtida gemensam åklagar-polisinsats mot denna kriminalitetskulle vinna på att - i stället för skisserad uppdelning av specialåklagarna -erforderligt antal sådana åklagare direkt knöts till de föreslagna polisiäraenheterna. Fördelarna med en sådan konstruktion är att enheterna kontinuerligtskulle ha tillgång till juridisk expertis (åklagare), ett reellt lagarbeteskulle uppstå, ledningsfrågor skulle lösas smidigt och effektivt, utredningarnaskulle koncentreras och förhoppningsvis bedrivas snabbare än f. n. Arbetsgruppen harfunnit det vara nödvändigt att det mera temporära och till ett visst ärendeeller viss ärendegrupp bundna samarbetet mellan polis- och skattemyndigheternasrevisorer, som redan nu förekommer, utvidgas till ett kontinuerligt ochän mera integrerat samarbete. Ett sådant samarbetebör omfatta inte bara utredningsfasen utan även det föregående spaningsstadiet.Arbetsgruppen har vidare antecknat att är berett atttillhandahålla revisionspersonal för kontinuerlig samverkan med de särskilda polisiära spanings- ochutredningsenheter som föreslås inrättade. Arbetsgruppen har därförföreslagit att den revisionspersonal, som avdelas för samverkan med polisen,bereds arbetsutrymmen i polisens lokaler ianslutning till de föreslagnaenhetema. Dessutom har arbetsgruppen föreslagit att tillriksskatteverket framför önskvärdheten av att redan i inledningsskedetäven särskilda taxeringsintendenter medutsträckt behörighet knyts till de föreslagna särskilda enheterna. delar i allt väsentligt arbetsgruppensuppfattning och har i skrivelse till hemställt omverkets medverkan. 1977/78:100 Bilaga 5 65 6.6Rikskriminalen, petitan m. m. Arbetsgruppen har bl. a. med hänsyn till vad somframkommit vid kontakter med vissa Interpol-länder ansett att ett behovföreligger av en central samordning av verksamheten mot denna kriminalitet.Arbetsgruppen har föreslagit att rikskriminalen vid styrelsen bör få dennasamordnande funktion samt att de erforderliga nya tjänstema tills vidare börplaceras vid rikskriminalens bedrägerirotel. Arbetsgruppen har även föreslagit att en tjänst sompolisintendent (jurist) inrättas vid styrelsens kriminalsektion. Rikspolisstyrelsenbiträder arbetsgruppens förslag. Styrelsen har för avsikt att i samråd med berördamyndigheter inrätta en sådan samverkansgrupp som föreslagits. Styrelsen har iskrivelserna till RÅ och framhållit att en sådan grupp börtillskapas redan under uppbyggnadsskedet av de särskilda enheterna. Styrelsen delar arbetsgruppens bedömning om antaleterforderliga tjänster. Förslaget att inrätta särskildaenheter i , ,och polisdistrikt tillstyrks eller lämnas i huvudsak utanerinran av bl.a.70, riksbanksfullmäktige, , statskontoret,polisstyrelsen i polisdistrikt, , FöreningenSveriges kronofogdar, Föreningen , , LO och TCO-S.Sistnämnda remissinstans framhåller särskilt att enheten inom Stockholmspolisdistrikt bör inordnas under spaningssektionen och att verksamheten i dettadistrikt bör bedömas som försöksverksamhet i avvaktan på resultatet av denpågående organisationsundersökningen i distriktet. JK anser att de nya enhetemainte bör ha fristående karaktär och ifrågasätter om inte den organisationsformsom förordas för del kan tillämpas även i de övriga distrikten. Enligt polisutredning kan det, om särskildaenheter inrättas, uppstå svårigheter när det gäller avgränsningen mellan å enasidan de tilltänkta nya enheternas uppgifter och å andra sidan den verksamhetsom utövas av redan befintliga enheter i polisorganisationen. kan det inte uteslutas att visst dubbelarbete kommer att utförasoch att kompetenstvister kan uppstå. Häremot måste dock - framhåller utredningen- vägas den fördel från effektivitetssynpunkt som torde kunna nås om särskildaenheter skapas med personal som helt och hållet kan ägna sig åt spaning ochutredning beträffande den nu aktuella kriminaliteten. Enligt utredningensmening bör det avgörande vara om verksamheten tillförs så stora resurser attden inte praktiskt låter sig inpassas inom ramen för nuvarande organisation.Utredningen understryker att, om särskilda rotiar inrättas, de bör ses som enform av försöksverksamhet. Det är enligt utred-5 1977178. 1977/78:100 Bilaga 5 66 ningeninte uteslutet att man i en framtida polisorganisation bör stanna för andralösningar när det gäller att avdela resurser för särskilt grov brottslighet avbl. a. detta slag. Med hänsyn till brottslighetens markerade anknytningtill de tre storstadsdistrikten anser utredningen att resursema i ett inledande skede bör koncentreras till dessa distrikt. Utredningen påpekar att dettamedför den särskilda fördelen att de som knyts till verksamheten i praktiken oftast torde kunna grunda sin befogenhetredan på sin placering i resp. distrikt. Om erfarenhetema av verksamheteni de tre största polisdistrikten visar att det är rationellt, kan senareenheter inom andra polisdistrikt också tillföras särskilda resurser. Härförtalar också decentraliseringsintresset. Även RÅ kommer in på decentraliseringsfrågan. RÅ,som anser det vara mycket angelägetatt polisväsendet tillförs särskilda utredningsresurser för den organiseradeoch ekonomiska brottsligheten, anser att en större spridning av de särskildaenhetema bör övervägas . I ett uppbyggnadsskede kan detemellertid, enligt RÅ, vara naturligt att inte bilda arbetsgrupper i varje län. 1 ett förlängt perspektivanser RÅ dock att starka skäl talar för att kvalificerade utredningsmän fördessa uppgifter skall finnas i varje län. Förslaget attinrätta särskilda enheter avstyrks av Föreningen . Enligt föreningens uppfattning börarbetsuppgifterna i vart fall t. v. bestridas inom ramen för den s, k.stödjande verksamheten. En stor del av arbetsvolymen torde komma att hämtas urden materia som redan nu finns på de arbetsenheter (bedrägerirotiar ochmotsvarande) som är sysselsatta medekonomiska brott. Det är därför tämligen naturligt att knyta tjänstemännentill denna enhet. Att redan nu bilda helt fristående arbetsenheterförefaller föreningen mindre välbetänkt och inger vissa farhågor för en ickeacceptabel försvagning av verksamheten i övrigt. På liknande skäl avstyrks förslaget av SACOISR och FöreningenSveriges statsåklagare. Även BRÅ finner det vara för tidigt attomedelbart inrätta särskilda polisiäraenheter för spaning mot och utredning av den organiserade och ekonomiska brottsligheten, något som enligt BRÅ inteutesluter att polisens resurser redan nu bör förstärkas. Som straxskall redovisas närmare anser vidare samtliga länsstyrelser att organisationenbör genomföras i annan form än den föreslagna. Rikspolisstyrelsensförslag till regionalaverksamhetsområden för de nya enhetema tillstyrks eller lämnas i huvudsak utanerinran av b\.a.JK,JO, riksbanksfullmäktige, , statskontoret,polisstyrelsen i polisdistrikt, . FöreningenSveriges kronofogdar, SAF, LO och TCO-S. Förslaget i denna del behandlas utförligt av 1975års polisutredning, som delar uppfattningen att enheterna bör hamöjlighet att arbeta över större områden änpolisdistrikt. Det är emellertid enligt vad utredningen framhåller intenågot speciellt förhållande just för detta arbete. 1977/78:100 Bilaga 5 67 hetsområden än distrikt har visat sigbehövas även för andra funktioner inompolisverksamheten, operativa såväl som administrativa. Polisutredningenerinrar om att den enligt sina direktiv har i uppdrag att förutsättningslöstpröva den regionala polisverksamhetens uppgifter och organisation ochanser det angeläget att statsmakternas samlade bedömning av denna fråga inte föregrips. Undantag måstenaturligtvis gälla när det står klart att ett angeläget syfte inte kannås inom ramen för nuvarande ordning.Polisutredningen påpekar emellertid i denna del att den nuvarandeorganisationen ger såväl den lokala polisstyrelsen som lekmannastyrelse en möjlighet till insyn ochinflytande beträffande polisens verksamhet.Det finns däremot inte nu några kanaler för ett medborgarinflytande överpolisverksamheten på sådan regional nivå som rikspolisstyrelsensförslag avser.