prop · G10324 · 1977-12-31 00:00:00 — a. att föra förband i strid,operativ planläggning, förberedelse och ledning samt verksamhet som avserförbindelser, förbandens försörjning med personal och förnödenheter, sjukvårdetc. Befälsuppgifternautförs av personal som har utbildats för all verka inom olika verksamhetsområdenoch på skilda kompetensnivåer. Dessa nivåer utgår från de kompetenskrav somgäller för vissa huvudtyper av befallningar i främst krigsorganisationen.Kompetensnivåerna är åtta, nämligen Prop.1977/78:24 64 nivånför högre chefer (), regementschefsnivån (R), fredsbataljonschefsnivån (F), balaljonschefsnivån(B), kompanichefsnivån (K), plutonchefsnivån (P), troppchefsnivån (T) och gruppchefsnivån(G). Defem senare kompetensnivåerna är knutna till krigsorganisationen. Nivå Binrymmer bl. a. befattningar som bataljonschef och ställföreträdande bataljonschef,vissa fartygschefer, chef för flygande division samt befallningar i staber ochledningsförband. Till nivå K hänförs förutom kompanichef och ställföreträdandekompanichef även t. ex. tiänstegrenschef på slridsfariyg, chef för radarjaktledningoch stabsbefattningar av motsvarande karaktär. Nivå P omfatiar bl. a.befattningarna plutonchef och liknande i krigsorganisationen. På nivå Tåterfinns befattningar som chef för sådana avdelningar i krigsorganisationensom är mindre än pluton men större än gmpp. a. ingår befattningar somplutonchefs ställföreträdare, kompani-kvartermästare och vissa befäl i leknisktjänst. Nivå G slulligen omfallar befattningar i krigsorganisationen förgruppchef och gmppchefs ställföreträdare. Påmotsvarande nivåer i krigsorganisationen finns också den yrkesanställda civilmilitärapersonalen. 1befattningar på nivå B och högre nivåer i krigsorganisationen finns i principendast regementsofficerare på aktiv stat och i vissa fall regementsofficerarepå reservstat. Den senare kategorin förekommer i de fall då en avstämning avkrigsorganisationens behov mot fredsorganisalionens har visat att behovet ikrigsorganisationen är större än behovet i fredsorganisationen. De som inlebehövs för fredsorganisationen anställs då på reservstat. De skall ha sammakompelens som den ständigt tiänstgörande yrkesmannen i fråga om utbildning ochviss minimierfarenhel. Ett begränsat antal reservofficerare och officerare urväg- och valtenbyggnadskåren är placerade i befattningar på balaljonschefsnivåni krigsorganisationen. Befälsuppgifiernainom fredsorganisationen är ocksä fördelade på skilda kompetensnivåer inom deolika verksamhetsområdena. Uppgifterna fullgörs i princip endast av det yrkesanställdabefälet. 1 vissa fall förekommer frivillig tiänstgöring av reserv- ochvärnpliktig personal. Den fredsmässigahögre stabstiänslen fullgörs till övervägande del av regementsofficerare. Denantalsmässigt största gruppen av uppgifter i fredsorganisationen avser Prop.1977/78:24 65 attutbilda vämpliktiga och anställt befäl. Exempel på befattningar inom detta verksamhetsområdeär oför plutonsofficerare: instmktör vid pluton och plutonchefs ställföreträdarevid grundutbildning av värnpliktiga, specialinstruktör resp. repetilionsöv-ningsinstmktörbl. a. i central befälsgrupp, säkerhelsbeföl vid skjutfält, instruktör ochlärare vid vissa utbildningsanstalter och skolor oför kompaniofficerare: plutonchefs ställföreträdare och plutonchef vid gmndutbildningav värnpliktiga, befäl i central befälsgrupp samt lärare vid vissautbildningsanstalter och skolor oför regementsofficerare: plutonchefs ställföreträdare, plutonchef, ställföreträdandekompanichef kompanichef och högre vid grundutbildning av värnpliktiga, befäl icentral befälsgmpp, lärare vid utbildningsanslalt eller skola, chef för utbildningsdeialjoch avdelning. Civilmilitärpersonal i teknisk tjänst har motsvarande utbildningsuppgifter företrädesvisinom sitt fackområde. Enannan grupp av uppgifter hänför sig till förbandens materiella utrustning. Fördessa uppgifter tas i anspråk både militär och civilmilitär personal. Inomden administration och förvaltning som behövs för all fredsmässig verksamhelåterfinns befälsuppgifter för sanitliga grupper av den militära och civilmilitärayrkesanställda personalen. Iövrigi förekommer uppgiftersom hänger samman med förberedelser för övergångfrån freds- lill krigsorganisation, dvs. mobiliseringsverksamhet, samt medverksamhet för att upprätthålla incidenlberedskap och kuppför-svarsberedskapinom ramen för löpande utbildningsarbete. Också inom dessa verksamhetsområdenförekommer såväl militär som civilmilitär befälspersonal pä skilda nivåer. Devärnpliktiga indelas efter krigsorganisationens behov i olika kategorier. Befälsuttagnavärnpliktiga indelas i grupp-, plutons- eller kompanibefäl. Uttagningav värnpliktiga för utbildning till värnpliktsbeföl sker på gmndval avresultaten vid inskrivningsförrättningarna. Vid dessa prövas de värnpliktigasduglighet till krigstjänst genom inskrivningsprov som omfattar medicinska ochpsykologiska prov. vämpliktiga som vid de psykologiska proven (1-proven) konstateras habäsl allmänbegåvning klassas i provgmpperna 5 till 9 och går genom intervjuersom utförs av psykologer. Efter intervjun skattas den värnpliktiges befälslämplighel- s. k. befälsskattning - och psykiska funktionsförmåga. Denna skattning är enprognos för hur den enskilde kommer 5 Riksdagen1977/78. Prop.1977/78:24 66 attkunna tillgodogöra sig utbildning till och fungera som befäl. Resultatet av befälsskattningenredovisas i en nio-gradig skala. Enligt nu gällande regler räknas värnpliktigamed befälsskattning 6 och högre som lämpliga för ulbildning lill plutonsbefäloch högre befäl samt de med befälsskatining 3-5 som lämpliga för utbildningtill gruppbefäl. Antalet som är lämpligasom plutonsbefäl resp. gruppbeföl är betydligt större än det krigsorganisatoriskabehovet. Uttagning för utbildning till värnpliktsbefäl kan därför ske bland demsom har den högsta befälsskattningen. Detta medför att den genomsnittliga befälsskallningenbland de uttagna är avsevärt högre än den uppställda lägsta befälsskattningenför resp. kategori. Riksgenomsnittet är f n. för plutonsbefölsultagna 8,0 ochför gruppbefälsuttagna 6,3. Betydande regionala variationer förekommer dock. Nämndaförhållanden innebär att åtskilliga gmppbefölsultagna värnpliktiga också är plutonsbefälslämpligaoch att ell antal värnpliktiga med god befälsskatining - såväl plutonsbefälslämpligasom gruppbefälslämpliga -återfinns bland övriga värnpliktiga, främst inommenigkategorierna E och F. Uttagning för utbildning tillgruppbefäl och plutonsbefäl får inom samtliga försvarsgrenar ske utan denvärnpliktiges medgivande. Uttagning för utbildning till militär befattning förkompanibefäl vid marinen och flygvapnet för inte ske utan den värnpliktigesmedgivande. 1 enlighet med beslut (prop. 1975/76:199, FöU1975/76:38, rskr 1975/76:374) för däremot vid armén tills vidare utan denvärnpliktiges medgivande uttagning ske för utbildning till militär befattningför kompanibefäl. Beslutet har tillkommit för att täcka behovet av plutoncheferi arméns krigsorganisation. För fick högsl 1 500 vämpliktigavid armén tas ut för obligatorisk kompanibefälsulbildning. Gällandesystem för utbildning av värnpliktiga -det s. k. VU 60-systemel -grundas på beslulav riksdag (prop. 1966:106, LU 1966:48, rskr 1966:271). Devärnpliktigas utbildning omfattar enligl värnpliktslagen grundutbildning och repetilionsutbildning.Repetitionsutbildningen kan utgöras av krigsförbandsövningar, särskildaövningar, fackövningar, särskilda fackövningar och mobiliseringsövningar. Devärnpliktigas grunduibildningstid är differentierad inom och mellanförsvarsgrenarna. Utgångspunkt härvid ärbl. a. all behovet av utbildning och utbildningstidför olika befattningar i krigsorganisationen växlar. Utbildningen lillgruppbefäl har som mål att ge den värnpliktige sådana färdigheter all han kan krigsplacerasi typbefaltningen gruppchef meddelas vid gmppbefälsskola (GBS). Prop.1977/78:24 67 Mål för plutonsbefölsutbildningen äratt den värnpliktigekan krigsplaceras i typbefattningen ställföreträdande plutonchef eller iroppchefUtbildningen ges vid plutonsbefälsskola (PBS). Mol kompanibefälsutbildningen svarar typbefattningenplutonchef Den kompanibefälsuttagne går först genom plutonsbefälsskola samldärefter kompanibefälsulbildning. För attåstadkomma ekonomiska besparingar beslöt statsmakterna att fr. o. /73 på försök förkorta grundutbildningstiderna för devärnpliktiga. Gmndutbildningstiderna för värnpliktiga som är uttagna förutbildning till militära befattningar framgår av följande tabell. Kategori armén Uotlan kustartille- flygvapnet Gruppbefälsvärnplik- 290-315 325-350 290-315 325-350 liga (260-300)1 Plutonsbefälsvärn- 325-360 4I5M0 38005 335-360 pliktiga (39550)2 (325-350) (320-345)» Kompanibefälsvärn- samma lid som för plutonsbelalsvärnpliktigaS pliktiga saml ytteriigare ' I särskild befattning i underhålls- ellerunderrättelsetjänst. 21 särskilt kvalificerad befattning. 3 Värnpliktig som har avlagi sjökaptens- ellersjöingenjörsexamen. " 5 Vid pansartrupperna, ingenjörtrupperna och signallruppernakommer dock kompanibefälsutbildningen att omfatta 360 -I- . För värnpliktiga som har tagils ul för utbildning till civilmilitärbefattning för tekniker är gmndutbildningen vid armén och kustartilleriet minst320 och högsl . En väsentlig del av vämpliktssystemet som helhet är denfrivilliga befölsutbildningsrörelsen. Av den del av verksamheten som ärdireklinriktad mot uppgifterna i krigsorganisationen är framför allt befordringsutbildningenoch de s. k. krigsförbandskurserna av belydelse. Till de militära och civilmilitära befälsyrkena leder ifråga om rekrytering och grundläggande utbildning två huvudvägar medsinsemellan skilda antagningskrav. Den«na huvudvägen är den tillregementsofficer resp. för Prop.1977/78:24 68 civilmilitär teknisk personal till ingenjör. Den andra vägen leder till plutonsofficerresp. för civilmilitär leknisk personal till tekniker. Bådavägarna - plutonsofficers- resp. teknikervägen helt och regementsofficersvägentill sin huvuddel - rekryteras genom extern rekrytering (grund rekrytering). Kompaniofficerareoch deras civilmilitära motsvarigheter i teknisk tjänst armén och flygvapnet - mästarpersonalen-rekryteras genom urval bland och vidareutbildning av plutonsofficerare resp.civilmilitära tekniker, dvs. Flygvapnets civilmilitära flottiljpoliserrekryteras också från plutonsofficerare sorn bedöms lämpliga för och som harintresse för att gå över till denna specialtjänst. Ävenen del av regementsofficerarna rekryieras internt, den s. k. långa vägen, genomatt plulonsofficerare och, i mindre omfattning, kompaniofficerarevidareutbildas. Förden externa rekryteringen till befälsyrkena gäller bl. a. följande. Ansökan omantagning som aspiranl eller befälselev kan ske före inskrivning som värnpliktig,i samband med denna, mellan inskrivningsförrättningen och inryckning lillgrundutbildning som vämpliktig saml under eller efter denna ulbildning. Till regementsofficersaspiranlfår anlas inskriven värnpliktig som uppfyller föreskrivna fordringar medavseende på kroppsbeskaffenhel och hälsotillstånd samt under det kalenderår dåutnämning till regementsofficer beräknas ske fyller högst eller, omförsvarsgrenschef medger del på grund av särskilda skäl, högsl . Regementsofficersaspirantpå flyglinjen inom flygvapnet för dock det år utbildningen skall börja fyllahögst . Intill gällde vidare att den sökande skulle hagäll genom tre- eller fyraårig gymnasieskola med lägst medelbetyget 2,3. Inomvissa delar av försvaret har krävts att sökande skall ha gått genom någon avvissa specificerade gymnasielinjer eller ha kunskaper i vissa särskilda ämnenfrån dessa linjer. m. den gäller nya behörighetsregler. Dessa innebär att regementsofficersaspiranlskall inneha allmän behörighet till gmndläggande högskoleutbildning enligthögskoleförordningen (1977:263) och särskilda förkunskaper enligt läroplan förgymnasieskolan i ämnena 1 svenska 3 årskurser på treårig linje eller motsvarande 2 B/C-språk 2årskurser på tvåårig linje eller motsvarande 3 historia 2 årskurser på tvåårig linje eller moisvarande 4 samhällskunskap 2årskurser på tvåårig linje eller moisvarande 5 matematik vidarmén: 2 årskurser på tvåårig linje eller vid marinen ochflygvapnet; 3 årskurser på Prop.1977/78:24 69 6 vid armén: naturkunskap 2årskurser på tvåårig linje eller motsvarande vidmarinen och flygvapnet: fysik 3 årskurser på naturvetenskaplig linje eller fyraårigteknisk linje eller motsvarande Medelbetygeti de särskilda förkunskapsämnena skall vara lägst 3,0. Vidmarinen får än-inel fysik bytas ul mot två årskurser i naturkunskap på tvååriglinje eller n-iotsvarande. Behörighetsvillkorenskall vara uppfyllda när aspiranten kommenderas till resp. tillsjökrigsskolans lägre kurs och vid flygvapnet vid antagning till regementsofficersaspirant.Vid vissa tmppslag inom armén och vid marinen ställs krav på ytterligaresärskilda förkunskaper för kommendering till truppslags- resp.vapenslagsskolan för regementsofficerare. Vidarmén gäller dessutom att aspirant, som inte har förvärvat sådanakunskaper, skall erhålla viss undervisning i ämnena psykologi och socialkunskapföre kommendering till . Sökandetill plulonsofficersutbildning skall ha gått genom den obligatoriska skolanoch ha fylll . För antagning lill utbildning till tekniker krävs vid arménatt den sökande skall ha viss tvåårig yrkesinriktad gymnasieutbildning och vidflygvapnet all den sökande skall ha antingen sådan utbildning ellerverkstadsutbildning samt dämtöver viss praktik och ha fullgjort gmndutbildning,helst i leknisk tjänst vid flygvapnet. Elever(aspiranter) till stamhiefälsuibildning tas f n. ut på flera olika sätt. Densom söker till stambefälsutbildning vid armén och kustartilleriet, lill regemenisofficersutbildningvid flottan och flygvapnel samt till leknikemt-bildning vid flygvapnet skall alltidvara inskriven som värnpliktig. Underårig sökande skrivs in . Vidinskrivningen eller eventuellt senare sker preliminär antagning av regementsofficersaspirantervid armén och kustartilleriet. Slutlig antagning skerefter antagningsprövningarsom äger rum efter inryckningen - vid armén innan eleverna börjar aspirantskola1 (ca efter inryckningen) och vid kustartilleriet ca efterinryckningen. Sökandetill regementsofficersutbildning vid flottan och flygvapnel anlas eflersärskilda antagningsprov före inryckningen. Flygteknikeraspiranlergår integenom några antagningsprövningar. Aspirantertill plutonsofficersutbildning vid flottan och flygvapnet saml till fältflygarutbildningantas alltid efter särskilda antagningsprov. Antagningsprövningarnainom flygvapnet sker genom flygvapnets , som också harhand om antagningsprövningarna av sökande till regementsofficersutbildning vidflygvapnet. 6 1977/78. 1977/78:24 70 Inomramen för den gmndläggande utbildningen till yrkesanställt befäl förekommer f n.olika modeller med sinsemellan olika anknytning till grundutbildningen av värnpliktigaoch med skilda anställningsförhållanden för stambefälsaspiranterna. En modell - den somtillämpas som huvudmodell för den gmndläggande utbildningen lillregementsofficer inom samtliga försvarsgrenar - innebär att aspiranten underden gmndläggande utbildningen fr. o. m. inryckningen fram till antagning somstambefäl är värnpliktig. Den grundläggande utbildningens första del ärformellt setl grundutbildning som värnpliktigt plutonsbefäl men bedrivshuvudsakligen inom särskilda aspirantskolor (eller motsvarande skolor) som ärskilda från utbildningen av övriga vämpliktiga. Utbildning tillsammans medövriga värnpliktiga sker dock inom armén och inomflottan under drygt fyra månaders sjötiänstgöring på långresefartyg. Enannan modell tillämpas vid rekrytering och utbildning till plutonsofficer vidarmén och kustartilleriet samt till tekniker vid armén och flygvapnet. Dennamodell innebär att aspiranten fullgör grundutbildning som värnpliktig på gmppchefsskolaresp. vid flygvapnet i teknisk tjänst. Anställning som plutonsofficersaspirantresp. teknikeraspirant sker när grundutbildningen som värnpliktig haravslutats. Även i denna modell genomförs vid armén och kustartillerietgrundutbildningsåret inom de olika förbanden normalt i särskilda skolavdelningar,skilda från den övriga gmndutbildningen av värnpliktiga. Värnpliktig som harfullgjort grundutbildning i vanlig ordning kan gå över lill pågåendegrundläggande plutonsofficersutbildning. En tredje modell tillämpasvid rekrytering och utbildning till plutonsofficer vid flottan och flygvapnetsamt till fältflygare vid flygvapnet. Den innebäratt aspiranten fr. o. m.inryckningen är anställd fram till antagning som stam-befäl. I fältflygarkarriärenanställs eleven härvid på kontrakt. Den grundläggande utbildningen tillstambefäl sker i särskilda skolavdelningar och är skild från utbildningen avvärnpliktiga. Den grundläggande utbildningens försia del räknas emellertid tillgodo som fullgjord grundutbildning son-| värnpliktig. Vämpliktig som harfullgjort grundutbildning kan i vissa fall gå över lill pågående grundläggandeplutonsofficersutbildning. Den grundläggandeutbildningen lill regementsofficer omfattar (inklusive tiden för värnpliktsutbildningen) vid armén 39.5 månader vid flottan 38 månader Inomsamtliga försvarsgrenar är utbildningen uppbyggd som en växling mellanskeden av skolmässig utbildning och skeden av praktisk tjänstgöring. Utbildningensmål ärett delmål på vägen till slutmålet att regementsofficeren skall nåkompetens för befattningar på bataljonschefsnivå i krigsorganisationen.Delmålet kan närmast anges som tiänstbarhet i befattningar på plutonchefsnivåni krigsorganisationen och som plutonchefs ställföreträdare (motsvarande nivå) ifredsorganisationen. Vid flygvapnet är emellertid den nyblivne regementsofficereninte färdigulbildad för krigsplacering som förare på krigsflygplan resp. iluftbevaknings- och stridsledningsbefattningar. Utbildningen fördessa uppgifterföljer i omedelbar anslutning till regementsofficerskursen och omfattar 16,5resp. Värnpliktigaregementsofficersaspiranter som inle har fullständig civil studiekompetenskompletterar denna vid försvarels gymnasieskola före utnämning tillregementsofficer. Tiden för sådan civil kompletteringsutbildning är inte inräknadi de redovisade tiderna för den gmndläggande utbildningen tillregementsofficer. Omfattningeni månader av den grundläggande utbildningen till plutonsofficer resp. civilmilitärtekniker (inklusive liden för grundutbildning som värnpliktig) framgår avföljande tabell. Tid i månader vid Skolmässig utbildning Praktisk tjänstgöring 21 15-24't 'Utbildningen inleds med grundläggande militär ulbildning beroendeav utbildningsrytmerna i grundutbildningen av övriga värnpliktiga. 'Storavariationer förekommer beroende av bl.a. utbildningslinje, aspiranternas förkunskaperoch inryckningstidpunkt . 3 Variationerna är beroende av elevernasförkunskaper. *Variationerna är beroende av utbildningsrytmerna i grundutbildningen av värnpliktiga. 5Häri ingår dock specialutbildning (s. k. typskolning) vid materielkurser. Vidarmén, flottan och flygvapnet fullgörs den prakliska tiänstgöringen i allmänheti en sammanhängande följd under den senare delen av utbildningen. Arméns plutonsofficersaspirantergår dock genom ett skede med skolmässig utbildning-plutonsofficerskurs om catre månader-omedelbart före utnämning till plutonsofficer. 1977/78:24 72 Plulonsofficers-resp. leknikeraspiranlerna fullgör den praktiska tiänstgöringen sominstruktörer (motsvarande) på gruppbefälsnivå (nivå G i krigsorganisationen). Utbildningentill fältflygare omfattar f n. fram till krigsplacering som förarepå krigsflygplan. Antagning som fältflygare rned överfurirs grad sker emellenidefter utbildning. Kontraktsanslällning sker fr. o. m. antagning somelev. Kontraktstiden är och med möjlighet att förlänga tiänstgöringenupp till . Fältflygare kan emellertid numera gå över till långtidsanslällningoch är då skyldig alt gå genom kompaniofficersutbildning. 1de redovisade tiderna för den grundläggande utbildningen lill plutonsofficer, civilmilitärtekniker och fältflygare ingår - utöver skolmässig, militär utbildning ochpraktisk tjänstgöring-också viss utbildning för dem som inte inneharerforderliga kunskaper i allmänna ämnen. Intillden I977gälldeaii utbildningen i allmänna ämnen omfatladeen kon-iplelleringsdeloch en påbyggnadsdel. Härtill kunde komma den ytterligare specialinriktade ulbildningi allmänna ämnen som behövdes som grund för särskild yrkesutbildning. Kompletteringsdelenvar avsedd för elever som inom det allmänna skolväsendel hade gått genomårskurs 9 enligt läroplan för på andra linjer än g, h, i, meller s eller som inte på annat säll hade inhämtat moisvarande kunskaper. Påbyggnadsdelenvar avsedd för samtliga elever. m. den gäller nya bestämmelser om undervisning i allmänna ämnenvid utbildning till plutonsofficer (1977:31). Enligl dessa bestämmelser gården som utbildas till plutonsofficer genon-i undervisning i alln-iänna ämnenenligt läroplan för gymnasieskolan och med följande omfattning 1 svenska 2 årskurser på tvåårig linje 2 engelska 2 årskurser på tvåårig linje 3 san-ihällskunskap 2årskurser på tvåårig linje 4 matematik 2årskurser på tvåårig linje 5 naturkunskap 2årskurser på tvåårig linje Förpersonal vid marinen och flygvapnet för undervisningen i samhällskunskap istället omfatta en årskurs. För personal vid armén för undervisningen imatematik omfatta en årskurs. Förpersonal i teknisk tiänst vid marinen och i slridslednings- och luftbevakningsljänstvid flygvapnet för ämnet naturkunskap ersättas av två årskurser fysik påtvåårig leknisk linje. För annan personal i marinen får undervisningen inaturkunskap omfatta en årskurs. 1utbildningen till plutonsofficer skall vidare ingå viss undervisning i ämnenapsykologi och socialkunskap. Prop.1977/78:24 73 1utbildningen till fältflygare ingår, beroende av elevernas skolunderbyggnad,undervisning i allmänna ämnen. Mål för undervisningen är alt ge elevernakunskaper som i huvudsak svarar mot årskurs ett av gymnasieskolansnaturvetenskapliga linje samt i matematik och fysik större delen av årskurs tvåav samma gymnasielinje. Sominledningsvis har nämnts rekryteras kompaniofficerare och den civilmilitära mästarpersonalengenom urval bland och vidareutbildning av plutonsofficerare resp. civilmilitäratekniker. Vid flygvapnet rekryteras också kompaniofficerare genomvidareutbildning av fältflygare som efler ansökan för långtidsanställning. Tillkompaniofficerskurs för antas den som med godkända vitsord har gått genomutbildning till plutonsofficer och som under detårdå utbildningen vid kompaniofficersskolanberäknas börja uppnår högsl . Han skall vidare ha tjänstgjort somgruppchef och plutonsofficer omkring . Förantagning lill mäslarkurs gäller bl. a. att utbildningen för påbönas tidigastefter väl vitsordad anställning som armétekniker resp. fiygtekniker. Kompaniofficersaspirantsom saknar erforderiig studiekompetens skall före kompaniofficersskolankomplettera sina kunskaper i allmänna ämnen. Intillden gällde att den som saknade föreskriven studiekompetens skullegå genom tvåårig social linje enligt läroplan för gymnasieskolan. m. den gäller all kompaniofficersaspirant före kommendering tillkompaniofficersskola skall ha förvärvat allmän behörighet lill grundläggandehögskoleutbildning enligt högskoleförordningen (1977:263) och följandesärskilda förkunskaper enligt läroplan för gymnasieskolan 1 B/C-språk 2årskurser på tvåårig linje eller motsvarande 2 historia 2 årskurser på tvåårig linje eller motsvarande 3 samhällskunskap 2årskurser på tvåårig linje eller motsvarande 4 matematik 2årskurser på tvåårig linje eller motsvarande 5 naturkunskap 2årskurser på tvåårig linje eller motsvarande Medelbetygeti de särskilda förkunskapsämnena skall vara lägst 3,0. Förpersonal i teknisk tiänst vid marinen får historia och naturkunskap bytas ulmot tekniska ämnen på maskinteknisk och elteknisk gren av tvåårig teknisklinje. Personali teknisk tiänst vid marinen och i stridslednings- och luftbevak-ningstiänsivid flygvapnet skall i matematik ha två årskurser på tvåårig teknisk linje.