prop · G103135 · 1977-12-31 00:00:00 — Föratt som biståndsförmedlare kurma spela en konstmktiv roll i fråga om u-landsanpassadteknologi är det viktigt att SIDA håller sig informerad om UtveckUngen i olikaländer rörande anpassad industriell teknik. SIDA bör vidare skaffa sig överbUcköver arbete som pågår inom svensk forskning och industri för att ta fram entill u-ländema anpassad industriell teknik. IBUförordar imättandet av en samrådsgrupp rörande anpassad industrieU teknologi.Jag finner det angeläget att SIDA tar fasta på detta förslag och till sigknyter en grupp med representanter för myndigheter och forskning mederfarenhet på teknologianpassnlngsområdet. För övrigt vUl jag särskilt imderstrykavikten av ett nära samarbete i hithörande frågor meUan SIDA, SAREC och STU. Sedanflera år tUlbaka lämnar stöd till småindustriutveckling. IBUkonstaterar att åtskUliga programländer visat stort intresse för samarbete medSverige på detta område och räknar med att efterfrågan kommer att öka. Medtanke på hur viktig småindustrin är för sysselsättningen och en allsidigutveckling av näringslivet i u-ländema, anser utredningen det angeläget attSIDA ges kapacitet att vidga stödet till småindustrin i takt med ökandeefterfrågan. Jag delar utredningens syn på bistånd tUl småindustriutvecklingoch förutsätter att SIDA fuUföljer sitt arbete på detta område i enlighet med utrednmgensförslag både i fråga om stöd till Institutioner i programländer och i fråga omsamarbete i olika former med svensk småföretagsamhet. Utbildning främstyrkesutbildning, teknlkerutbUdning och utbUdning i företagsledning ärviktiga förutsättaingar för industriella utveckling. Stöd härför,främst yrkesutbildning, har länge utgjort en viktig del 1 det svenskautvecklingssamarbetet, och jag finner det angeläget att stor uppmärksamhetockså framgent ägnas detta område. Det bör i första hand ske genom allmänt stödför programländernas yrkesutbUdnlngssystem eller för utbUdningsinsatser idirekt anknytning tUl industriprojekt, inte minst sådana som tiUkommer medstöd av den fond för IndustrieUt samarbete med som jag kommeratt föreslå. Vidare genomförs en utbUdningsverksamhet i samarbete med mellanstatligaorganisationer såsom , UNIDO och . Denna bör fortsätta. Likaså bör detfinnas fortsatt möjlighet att utnyttja medel som anslås under budgetpostenBredare samarbete till att underlätta samarbete på utbUdningens område. Medtanke på de goda förutsättningar många svenska företag har att bedriva ut- Prop.1977/78:135 117 bildningsverksamhetinriktad på u-ländcrna och att ta emot praktikanter, bör biståndsmedel ocksåkunna användas för att finansiera sådan verksamhet främst i den mån denefterfrågas av länder med vilka har utvecklingssamarbete. Ianslutning tUl utrednmgens förslag har jag tidigare framhåUit SI-DA:s roll närdet gäller att förmedla bistånd tUl mottagarländer som önskar stärka sinkapacitet att välja och anpassa teknik. Mottagarländema kan emellertid ocksåbehöva förstärkning av sin kapacitet att förhandla med utländska företag, bl.a. om teknologival. Även om det såsom utredningen framhåller, kan varalämpligast att SIDA inte direkt deltar i sådana förhandlingar, bör SIDA se somen av sma uppgifter att på oUka sätt medverka tiU att behövligförhandlingskompetens kan ställas tUl u-landets förfogande. Expertrekrytermgfrån näringslivet erbjuder särskilda problem. Utredningen har redovisat deomständigheter som försvårar expertrekryteringen inom industriområdet.Åtskilliga av dessa omständigheter föreUgger vid aU expertrekrytering för u-landstjänst,men vissa är i särskilt hög grad tiUämpliga på personal från industrin. Dettagäller särskilt den begränsade möjligheten tUl tjänstiedighet, i synnerhet förpersonal i ledande StäUning. Höga löneanspråk och svårigheter medmeritvärdering är andra faktorer som försvårar rekrytering av personal frånIndustrin. Följden blir ofta att man söker andra lösningar än att rekryteraexperter. Man köper t. ex. ett företags tjänster i stäUet för att rekryteraexperter från det. I andra fall tvingas de offentiiga myndighetema konstateraatt de inte kan tUlhandahåUa de tjänster som önskas. I stäUet kanske manhänvisar till samarbete med enskilda företag. Det är emeUertid angeläget att ilinje med utredningens förslag söka förbättra förutsättningarna förexpertrekrytering från industrin. Inom ramen för det samarbete mellan statenoch näringslivet som föreslås i denna proposition för att öka stöd tUlu-ländernas industrialisering, vore det därför önskvärt att man på ledande hållinom industrin och dess organisationer vidtog åtgärder för att underiättarekryteringen av personal från näringslivet. TiU områden som IBU framhåUersom särskilt viktiga hör också stöd till marknadsföring på exportmarknader.Marknadsföring, såväl på ett u-lands egen marknad som för export, ärnaturligtvis ett angeläget inslag i en ökad industrisatsning. Att man frånsvensk sida, som utredningen föreslår, härvidlag främst bör koncentrera sig påu-landets export förklaras av de bättre möjligheter som vi torde ha att lämnasådant bistånd. Utredningen förordar bl. a. fortsatt stöd tUl / (). IMPOD:s arbete för att underlätta för u-ländemaatt marknadsföra sina produkter i föreslås också successivt förstärkas.SärskUda åtgärder förordas till stöd 1977/78:135 118 Jag delar utredningens syn på dessafrågor. IBUförordar ett närmare samarbete mellan SIDA och svenskt näringsliv som ett ledi den ökade satsningen på industrialiseringsstöd tiU . Ett sådantsamarbete är naturiiglvis en förutsättning för att näringslivets kunnande iökad utsträckning skall engageras i utvecklingssamarbete med u-länderna.Bl. a. bör samarbetet och informationsutbytet meUan , handelskamraraa,och kunna utvecklas ytterligare. Liksom IBU vUl jag dock pekapå den viktiga roll den av utredningen föreslagna fonden för industrielltsamarbete med kommer att ha i detta sammanhang. Dearbetsuppgifter för SIDA som här nämnts samt de resursinventeringar ochutredningar som dämtöver kan behövas ställer betydande anspråk på SIDA:skapacitet. Jag vUl föreslå att tre tjänster nu tiUförs SIDA. Erfarenhet fråneller ingående kunskaper om näringslivet är önskvärda hos innehavarna av de nyatjänsterna. Behovet av eventuell ytterligare förstärkning får prövas i denproposition som tar ställning till BPU:s förslag rörande . 14.3Fonden för industrieUt samarbete med Undersenare år har såväl svenska programländer som u-ländema kollektivt framförtönskemål om former av industirieUt samarbete som ligger utanför SIDA:sansvarsområde. Som exempel kan nämnas att man ofta i bilaterala förhandlingarutbett sig ett mer direkt samarbete med svenska företag för satsning avriskkapital, driftslednmg m, m. U-ländema och även svenska företag har därvidej sällan framhåUit att de gärna ser en svensk statlig medverkan som garantiför samarbetet. Svenskasmå och medelstora företag ställer sig ofta tveksamma till investeringar ifattiga , bl. a. därför att riskerna och svårigheterna bedöms som väsentUgtstörre än för andra investeringar. Inom ramen för vårt industrisamarbete med u-ländernaär det angeläget att medverka tiU att reducera dessa hmder för investeringar i u-länderoch därigenom öka benägenheten att mvestera i dem. Detta kan bl. a. ske genomatt en fond inrättas som fmansiellt kan medverka tiU att företag tiUkommer i u-ländernai samarbete med svenska företag. Jaganser alltså att en särskild.fond för industrieUt samarbete med börinrättas. En utvärdering av verksamheten bör göras så snart tillräckligerfarenhet vunnits. De övergripande målen för den svenska biståndspolitiken börvara utgångspunkt för fondens utformning och verksamhet. 1977/78:135 119 Fondenshuvuduppgift skall vara att främja tillkomst och utveckling av tillverkandeföretag i i enlighet med dessa länders planer och prioriteringar.Detta kan ske genom överföring av kapital och kunnande från svensk industri. Fondenbör ha en viss förmedlande fimktion. Den kan i informera ommöjligheter till samarbete i utvecklingssyfte med svenska företag och om detjänster som dessa företag kan erbjuda. Omvänt kan fonden informera svenskaföretag om tillfällen till industriellt samarbete i . Fondenbör vidare, för att främja uppkomsten av företag i enlighet med u-ländernasönskemål, medverka tUl att förinvesteringsstudier genomföres. Detta kan skegenom uppdrag tiU svenska konsultbolag och andra företag. Exportrådkan täcka av ett företags självkostnader för en förstudie tUl ettprojekt i ett u-land. Om studien leder till att företaget genomför projektet,skall företaget återbetala detta bidrag. Samma regel föråterbetalningsskyldighet bör gälla de förinvesteringsstudier som fondenfinansierar och som genomförs av svenskt företag. Fonden bör finansielltkunna medverka i samägda företag, s. k. joint . , tUlsammans med u-landspartneroch svenskt företag. Fonden bör därvid kunna ställa kapital tUl förfogande iform av aktier och lång- : fristiga lån. Därutöver bör fonden kunnaställarantierförjipplåmng ', som görs av ett eller flera av de sainyeiknde företagen.Förslag om ; sådan samverkan kan komma från myndigheter eUer företag i ,liksom från svenska företag eller myndigheter. Det lokala företaget börgivetvis arbeta på de kommersiella viUkor som gäller i vederbörande u-land. Fondenbör kunna samarbeta med statlig, privat eller kooperativ partner såväl iSverige som 1 u-land. Samarbete bör även kunna äga rum med konsultföretag.Fonden bör normalt ej stäUa kapital till förfogande för ett projekt med mindreden svenska partnern satsar medel i form av aktiekapital eller långfristigakrediter. Fonden bör även ha möjUghet att engagera sig i sådana kooperativaföretag eller sådana småindustri-projekt i för vUka utländskt delägarskapkan vara uteslutet av formella eller praktiska skäl. SomIBU föreslår bör ett mål för fonden vara att överlåta sitt engagemang på u-landspartnernnär fondens medverkan inte längre behövs. Fonden bör även, där u-landet såönskar, på annat sätt söka underlätta att det svenska engagemanget övergår iinhemska händer. Fondenskall ej engageras i projekt som utrikespolitiska betänkligheter ellerkan bedömas få negativa verkningar av någon betydelse för sysselsättning i Sverige.Fondstyrelsens sammansättning bör vara en tUlfredsstäUande garanti för att såej sker. 1977/78:135 120 Fondensverksamhet skulle underlättas om en utvidgning och reform av investeringsgarantisystemetgenomfördes i den riktning som Industribiståndsutredning föreslog. Som1977 års industribiståndsutredning påpekar, kan Investeringsgarantl och insatsav fonden komma i fråga för samma projekt. Regeringen fårtillfälle att i annat sammanhang återkomma till denna fråga. Utredningenföreslår att fonden får formen av en självständig stiftelse till vilken statenensam tillskjuter kapitalet. Några remissinstanser har förordataktiebolagsformen. Jag anser emeUertid att avgörande olägenheter ärförknippade med denna form, främst den förväntan om kapitalavkastning somnormalt knyts till denna organisationsform. Fonden bör arbeta utan vinstsyfte.Jag finner därför att fonden bör inrättas som en stiftelse med staten somhuvudman och med ställning som_sj,äl,v-ständig_|undi,§jgerson. Härigenom kanden agera som partner i joint samt också uppträdaj eget_ namn på_kapjtalmarlmaderna.JEaQ4£2.,.börsi,hmda,få,öiligh kapjtalv,m.o. !i.sxM&Äd?v,,,hQgs,tJre,,.,gångex.-deUvid.,varjbeloppet i grundfonden. Förutom..låa.och aktieteckning förutses-fon-den, somjag nämnt, kunnaällagarantier för iipplånirig_ som görs ay ett eller flera avde samyerkande företagen, Jag förutsätter att även sådan garantigivning skaU ryinmasinomden angivna totalramen. Somjag tidigare anfört bör de övergripande målen för den svenska biståndspolitikenvara vägledande för utformningen av verksamheten. Detta synsätt måste hakonsekvenser för frågan i vUka länder projekt kan bli aktuella. Företräde börges projekt i de länder med vilka redan bedriver ett långsiktigtutvecklingssamarbete. Utredningen konstaterar att med de relativt rika ,t. ex. i och , har industriellt samarbete kunnatetableras utan speciella stödåtgärder. I likhet med utredningen finner jag detdärför naturligt att fondens verksamhet inte inriktas på sådana . mån verksamhet med fondens medverkan kommer att bedrivas i länder utanförprogramlandskretsen, skall endast sådana komma i fråga varsutvecklingsplanering är förenlig med målsättningen för svensk biståndspolitik. Fondenbör stödja projekt som främjar en industriell utveckling vilken ligger i linjemed de bistånds- och utveckUngspolitiska mål som angivits tidigare. Fondenskall således satsa på uppkomsten av tillverkande företagsom bedöms ha en positiv utvecklingseffekt i landet. Särskild vikt skall läggasvid sysselsättaingsaspekten. Inomdessa ramar bör en rad olika typer av projekt vara tänkbara, från rent exportinriktadverksamhet som kan ge mottagaren välbehövlig utländsk valuta till produktion avvaror som är av direkt betydelse för att tillfredsställa basbehov hos befolkningen.Fonden bör normalt endast ge stöd till projekt som ger rimlig avkastning påkapitalet. Fondenbör koncentrera sina insatser tiU projekt av medelstort eller mindre omfång.För uppbyggnaden av större industriprojekt kan de begränsade tillskott somfonden kan stå för knappast spela någon väsentUg roll. Självklart fallerprojekt inom agroindustri och skogsindustri inom fondens verksamhetsområde. Fondensgrundkapital, styrelse och administration Somovan anförts bör staten ensam tillskjuta fondens grundkapital. Då fonden skallvägledas av de övergripande målen för biståndspolitiken anser jag det rimUgtatt biståndsmedel tas i anspråk för finansiering av grundkapitalet underuppbyggnadsperioden. Dåfondens totala kapital genom upplåning kan väntas flerfaldigt överstiga gnmdkapitaletkommer emellertid övervägande delen av de resurser som kanaUseras av fonden tUlu-länderna att vara icke-be-ståndsfinansierade. Fondenbör ledas av en styrelse som utses av regeringen. I styrelsen bör ingå en representantfrån vardera SIDA, utrikes-, industri- och handelsdepartementen samt fempersoner med erfarenhet från u-landsverksamhet, industri, bankväsende,kooperation och facklig verksamhet. Fondenbör ha en begränsad personalstyrka. Denna bör ha u-landserfarenhet ocherfarenhet från industrieU verksamhet. Därutöver bör fonden kunna knyta tillsig konsulter för kortare tidsperioder och för sin kunskapsbas kunna replierapå statliga myndigheter. Fonden bör kunna utnyttja sig av beskickningarna i.sinakontakter med berörda och därmed , i fråga omprogramländerna, få tiUgång till biståndskontorens tjänster. Jag beräknarmedelsbehovet för löner, resor och andra administrativa omkostnader, däriinberäknat konsultarvoden, till 2 milj. kr. för /79, Studierav andra länders utvecklingsbolag ger vid handen att såväl antalet insatserper år som insatsernas storlek hittlUs varit ganska begränsade. Jag föreslåratt fonden enligt utredningens förslag ges ett grundkapital om högst 100 mUj.kr. /79 beräknar jag ett belopp uppgående tiU 35 milj. kr. för enförsta inbetalning tUl fondens grundkapital. 1977/78:135 122 Målenför svenskt utvecklingssamarbete är att bidra tUl: ekonomisk och social utjänming Häravföljer också vad som är resultatvärderingens övergripande uppgift. Den skallbedöma i vad mån svenskt bistånd bidrar tUl att uppfylla dessa mål. Fördessa bedömningar behövs ett omfattande och mångsidigt material omutvecklingen i de länder samarbetar med. Viktiga bidrag kan, som BPUanför, lämnas av ambassadernas rapportering och de landanalyser som SIDA gör,liksom av det material som fortiöpande utarbetas som ett led i planeringen avsamarbetet. Genom de rutiner som tUlämpas för landprogrammeringen får SIDA oohdärefter regeringen regelbundet underlag för en bedömning av vårt samarbetemed enskilda länder och vårt bistånds möjlighet att bidra till en utvecklingsom stämmer överens med målen för utvecklingssamarbete. MöjlighetematiU en mera detaljerad bedömning av effekten av svenska biståndsinsatserbegränsas naturUgtvis av utvecklingssamarbetets karaktär. Värdet och effektenav importstöd och annat planstöd kan normalt prövas endast som ett led i enallmän bedömning av ett lands utvecklingsansträngningar. När det gäUer stödtill projekt eller program får man komma ihåg att det svenska bidraget barautgör en del av de resurser som ingår i verksamheten. Dessutom är det u-landetsregering som har huvudansvaret för verkstälUgheten. Motdenna bakgrund ansluter jag mig tlU BPU:s syn på resultatvär-derlngsarbetet ochviU särskUt peka på de tre huvudmålsättningar som utredningen och SIDA angettför resultatvärderlngsarbetet: att bidra till effektivare utvecklmgsarbete i u-lEndernagenom att stödja dessas egen planering, uppföljning, resultatvärdering och angränsandeverksamhet att bidra till effektivare bistånd genom SIDA att bidra till förbättrad kunskap hos allmänhet ochstatsmakter om utvecklingen i , de långsiktiga effektema avutvecklingssamarbetet samt biståndets effektivitet och resultat. Meddet mottagarinriktade synsätt som präglat det svenska biståndetär det naturligt att också huvudansvaret för resultat-värderingen Ugger hosmottagarlandets myndigheter. Det är dessa myndigheter som i första handbehöver en redovisning och värdering av resultaten och som har att fattabeslut om den fortsatta verksamheten. Detta har också under de senaste årenframhållits av statsmaktema samt av SIDA och RRV. Resultatvärderingensviktigaste uppgift är så- Prop.1977/78:135 123 ledesatt bidra till effektivare utvecklingsarbete 1 u-ländema genom att stödjaländernas egen planering, uppföljning och angränsande verksamhet. Dettahindrar inte att verksamheten även innefattar en bedömning av SIDA:s egen rolli biståndssamarbetet. SIDA har det operativa ansvaret för hur den större delenav de svenska biståndsmedlen används. Som utredningen påpekar gör ensystematiserad datainsamling det lättare för SIDA att tUlse att verksamhetenbedrivs på ett effektivt sätt. ger den underlag för en översiktligoch meningsfull Information om hur det svenska biståndet används. Utredningenkonstaterar att diskussionen om resultatvärderingens roll inom det svenskabiståndet främst gällt det bUaterala området. Utredningen föreslår att Sverigemer aktivt än bör bedöma också hur internationaUa organisationersbiståndsverksamhet stämmer med huvudmålen för det svenska biståndet. Entredjedel av det svenska biståndet kanaliseras genom sådana organisationer. Jaginstämmer i förslaget och ser häri en viktig uppgift för UD och SIDA gemensamt.Likaså instämmer jag i utredningens påpekande att ökad uppmärksamhet bör ägnasutvärderingen av större biståndsprojekt som enskilda organisationer bedrivermed finansiellt stöd från SIDA. Medhänvisning tUl vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår delsatt antaga förslaget till 1. lagom beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främ ja tillkomst och utveckling av tillverkande företag i 2. bemyndiga regeringen att medge stiftelsen rätt att ta upp lån ellerutfärda lånegarantier till ett belopp som motsvarar högst det vidvarje tidpunkt inbetalade grundbeloppet 3. godkänna de principer för ooh den inriktning av svensk u-lands- ochbiståndspolitik som jag har föreslagit 4. godkärma förslaget att eventuella kostnader för skadefall i sambandmed särskilda garantier för export till (s. k. u-garantier) skallbelasta anslaget oförutsedda utgifter delsatt bemyndiga regeringen att 5. avmedel som anvisats för detta ändamål på reservationsan slaget C. Bilateralt utvecklingssamarbete, ta i anspråk . för grundkapital tlU den 1 punkt 1 nämnda 1977/78:135 124 för stiftelsens löneutgifter och andra omkostnadersamt 6. av medel som anvisats på reservationsanslaget C. BUateraltutvecklingssamarbete ta i anspråk högst . för att förstärkastyrelsens för internationell utveckling (SIDA) kapacitet att lämna bistånd påindustriområdet. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1977/78:135 125 Propositionen .................................................... .... 1 Propositionens huvudsakligainnehåll.......................... 1 Förslagtill Lag om beslutanderätt för stiftelse som har bUdats för attfrämja tillkomst och utveckling av tUlverkande företag i 2 UTREDNINGAR OCHREMISSYTTRANDEN ................... .... 5 1 U-Iandspolitik ............................................... 5 1.1 Utredningen ............................................ 5 1.2 Remissyttranden........................................... .... 6 2 Volymmålet för svensktbistånd............................ 8 2.1 Utredningen ............................................ 8 2.2 Remissyttranden........................................... .... 8 3 Mål och motiv förbiståndet ................................ .... 9 3.1 Utredningen ............................................. .... 9 3.2 Remissyttranden........................................... .. 13 4 Multilaterala frågor .......................................... .. 17 4.1 Utredningen ............................................. .. 17 4.2 Remissyttranden........................................... .. 21 5 Bilaterala frågor............................................... 23 5.1 Landprogrammering ................................. 23 5.1.1 Utredningen .................................... 23 5.1.2 Remissyttranden................................... 25 5.2 Resultatvärdering....................................... 27 5.2.1 Utrednmgen .................................... 27 5.2.2 Remissyttranden................................... 29 5.3 Resurstyperi biståndet .............................. 29 5.3.1Utredningen ................................... .. 29 5.4........................................................... Projekt-och programbistånd om biståndets ändamåls- blndlnlng.................................................... 30 5.4.1 Utredningen ...................................... 30 5.4.2 Remissyttranden ............................. 31 5.5 Personalbistånd........................................... .. 32 5.5.1 Utredningen......................................... 32 5.5.2 Remissyttranden ............................. 35 5.6 Planeringsmetoder .................................. 36 5.6.1 Utredningen......................................... .. 36 5.6.2 Remissyttranden .............................. 36 5.7 FinansleringsvUlkor....................................... .. 38 5.7.1 Utredningen ..................................... 38 5.7.2 Remissyttranden .............................. 39 5.8 Katastrofbistånd ...................................... 40 5.8.1 Utredningen .................................... .. 40 5.8.2 Remissyttranden ............................. 42 5.9........................................................... Stödtill befrielserörelser, flyktingar och övriga humani tära ändamål .......................................... .. 43 5.9.1 Utredningen .................................... .. 43 5.9.2 Remissyttranden .............................. .. 43 5.10............................................................... SlödtlU svenska enskilda organisationer 44 5.10.1 Utredningen ..................................... 44 5.10.2 Remissyttranden .............................. ... 46 5.11.............................................................. Multibi-bistånd 48 5.11.1 Utredningen ..................................... 48 5.11.2 Remissyttranden .............................. 49 5.12.............................................................. Vambistånd 50 5.12.1 Utredningen ..................................... 50 5.12.2 Remissyttranden .............................. ... 52 6 Samarbete med u-ländernapå industriområdet .... 53 6.1 AUmänt .............................................. ... 53 6.1.1 Utredningen ..................................... ... 53 6.1.2 Remissyttranden .............................. ... 54 6.2 Övervägandenoch förslag beträffande SIDA:s verksamhet 56 6.2.1 Utredningen .................................... ... 56 6.2.2 Remissyttranden .............................. 57