prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Näråtgärdens lotala lönsamhet vid isotertjocklek beräknas kan dessa"fasta" initialutgifter fördelas på en slörre energibesparing. Effektenav en lilläggsisolering beror på ursprungskonslmklionens isolertekniskastandard, I de utförda kalkylema används fortsättningsvis de uppgifterbeträffande det befintliga byggnadsbeståndets standard som redovisas iplanverkets slutrapport. Dettotala beståndet av småhus och fierbostadshus är förhållandevis väl kartlagt ijämförelse med andra lokattyper. Det gäller såväl del totala beståndetsomfattning och fördelning på olika ålderskategorier som beståndetsisotertekniska standard. Bedömningar av de totala besparingsmöjligheternagenom olika isotertekniska åtgärder kan därför göras med tämligen godnoggrannhet. Uppgifterom det för tilläggsisolering tillgängliga bostadsbeståndet är främst avintresse i alternativ IV, där den maximalt möjliga besparingen redovisas. I demindre omfattande alternativen åtgärdas endast en viss andel av beståndet. Fören bedömning av hur omfattande ingreppen i bostadsbeståndet blir i de olikasparalternativen redovisas det antal lägenheter inom det tillgängtiga beståndetsom beräknas bli berörda inom respektive alternativ. Iuppskattningarna av antalet tillgängtiga byggnader har dessutom förutsatts atttilläggsisotering av ytterväggar och golvbjätklag utförs i hus som 1977/78:76 259 Läll åtkomliga vindsbjälktag kan dock med god lönsamhettitläggsisoleras även om byggnaden endast förväntas bli använd underytteriigare . Remissinstanserna stöder denna uppfattning. Fleraremissinsianser, bl. a. riksantikvarieämbetei, har framhållit vikten av alt speciellakulturvärden bevaras. Tiltäggsisolering av fasader fär enligt ämbetet inteutföras urskillningslöst. 1 stället bör särskild hänsyn tas till byggnadernaskulturhistoriska betydelse, men också till särarten hos bebyggelse som intehar exklusiv kulturhistorisk betydelse. Avdessa anledningar undantas, i denna promemoria, 30 96 av bostadsbebyggelsentill och med i alternativ IVfrån annan tilläggsisolering änåtgärder ovanpå lätt åtkomliga vindsbjälklag. Härhar endasl de mest frekvenla principlösningarna behandlats. Det kan därför varaangeläget alt understryka att i det enskilda huset kan många olika säll altutföra titläggsisolering yppa sig, t, ex. i de delar av byggnaden som tiggerunder marknivån. Det skutte emellertid föra för långt att gå längre idetaljeringsgrad i samband med en översiktlig bedömning av de lotalabesparingsmöjligheterna. Planverkethar bedömt de tolala sparmöjligheterna genom titläggsisolering till /årnetto ulan att ta ställning litl genomförandetakten. Institutionen förbyggnadsieknik vid KTH anger /år netto såsom rimlig besparing ,medan den maximala besparingsmöjligheten inom bostadsbeståndet enliglinstitutionen är /år netto,/rtrfiwrngz-upppw yöV/ä/föygge/-/anger denmaximalt möjliga besparingen till /år netto men bedömer /årnetto som rimligt för den närmasle tioårsperioden. Ingen av de båda senareremissinstanserna har behandlat möjligheten att åtgärda golvbjälklag. Medden lönsamhetsmodetl som redovisats lidigare och med de utgångspunkter somangivits rörande isotering beräknas alternativ 1 ge en spareffekt om 2,26 TWhper år netto lilt en total investeringsutgift, dvs. den utgift somskatt belasta en samhällsekonomisk kalkyl, av 2,3 miljarder kr.Besparingskostnaden blir per kWh. lallernativ II nås enbesparingseffekt på netto. Den totala investeringsutgiftenblir . Den marginella besparingskostnaden blir per kWhför de åtgärder som tillkommit utöver de som ingår i alternativ I, AlternativII 1 beräknas leda till besparingar på netto titt en totalinvesteringsutgift av . Den marginellabesparingskostnaden beräknas till per kWh. 1 alternativ IV slutligenvisar kalkylen alt man maximalt uppnår spareffeklen netto total invesleringsulgift av . Marginalkostnaden blir idetta alternativ per kWh. 1977/78:76 260 4.1.6Besparingsmöjligheier I offeniliga byggnader och övriga lokaler Planverketutnyttjar industriverkets rapport (SIND PM 1977:5) för att bedömabyggnadsvolymen inom detta bestånd. Samma utredning har använts K TH och Industrigruppenför läll byggeri.Den läggs också titt gmnd för beräkningar i denna promemoria. Byggnader föroffentlig förvaltning, samfärdsel, post, tele, militära lokaler, sjukhus,socialvård, skolor, handel, bank och försäkringstokater kallas i det följandelokaler. Titt denna grupp räknas även industrins kontorsbyggnader, som enligtplanverkets bedömning, till sin byggnadstekniska standard mera överensslämmermed övriga lyper av kontorslokaler än med induslrins övriga lokaler. Mot dennabakgrund antas tokalvolymen uppgå till 400 milj. m vid beräkningarna i dennapromemoria. Planverketanser att lokalernas isolertekniska standard generellt är något sämre änfierbostadshusens. , insUtutionen för byggnadsteknik vid KTHoch Industrigruppen för lätt byggeri instämmer i detta men framhåller samtidigtatt förutsättningarna för att utföra titläggsisolering ofta är mer begränsad ilokalbeståndel än i fierbostadshusen. Karakteristiskt för lokaler är nämligenenligt dessa instanser att fasadmaterialen ofta är mindre underhållskrävande äninom bostadssektorn. Det gör att tiltäggsisolering utvändigt ofta måstekombineras med en tidigareläggning av fasadrenoveringen. Dessutom är oftarumsindelningen och inredningen längs fönsterfasader sådan att lönsamheten vidinvändig lilläggsisolering försämras. Denna uppfattning framförs bl. a. avbyggnadsstyrelsen. I kalkylerna fömtsätts att de för värmeisoleringlillgängliga ytterväggs- och bjätktagsytorna är vardera 50 milj. m inomlokalbeståndel. Planverketgör ingen separat uppskattning av besparingsmöjligheterna i lokaler utanredovisar dessa tillsammans med industrilokaler. uppskattarbyggnadsvolymen inom den offentliga förvaltningen litl ungefär 14 96 av dentotala lokalvolymen. anser vidare alt man kan spara ca 0,06TWh/år netto genom tiltäggsisolering i offentligalokaler. Överfört på hela lokalvolymen innebär delta ca /år netto. Somframgårav den tidigare redovisningen (avsnitt 4.1.1) har styrelsen uppskattatkostnaderna för själva värmeisoleringsåtgärden tnycket högl i förhållande tilltotalkostnaden. Eftersom lönsamhetsbedömningarna är gjorda med just denna delav kostnaden som grund så har styrelsen uteslutit många ätgärdersom är lönsammaenligt utgångspunkterna för beräkningar i denna promemoria. Institutionenför byggnadsieknik vid KTH anser att besparingsmöjligheten är /år nettoom det vore möjligt alt tilläggsisolera alla lokaler optimalt. /år anserinstitutionen vara en rimlig besparingsmöjlighet fram tittar 1990. Överförtlill den lokalvolym som lagls till grund för kalkylerna i tabell 4.1 motsvarardet /år respektive /år netto . Orsakema till differenserna ibyggnadsstyrelsens och institutionens beräkningar torde. 1977/78:76 261 fömtomskillnader i beräkningsförutsättningarna, även vara att tiltförliilig statistiköver lokalbeståndels isolertekniska standard saknas. Medde tidigare angivna utgångspunkterna ger s p a r a 11 e r n a t i v Iför dennärmaste tioårsperioden en besparingseffekt på netto till entotal investeringsutgift av . Den maximala besparingskoslnadenför åtgärder inom alternaliv I blir då per kWh, Alternaliv 11innebären besparingseffekt på netto till en totatinvesteringsutgift av . Den marginella besparingskostnadenblir per kWh, lallernativ III blir besparingseffekten per årnetto till en total investeringsutgift av . Denmarginella besparingskostnaden har beräknats lill per kWh. AlternativIV ger en möjlig besparingseffekt på netto till entotal utgift på . Den marginella besparingskostnaden uppgårtill per kWh. Samtliga besparingskostnader är såsom tidigareberäknade efler en åriig ränta på 4 96 och en energiprisökningstakl på 2 96. Planverketoch de remissinstansersom berört möjligheterna att spara energi i induslrinslokaler anser att alla uppskattningar om industribeståndets totala omfattningoch isolertekniska kvalitet är mycket osäkra. En exakt bedömning av det totalttillgängtiga beståndet är dock egentligen endast nödvändig i alternativ IV somju innebär en optimal insats i alla tillgängliga industribyggnader.Osäkerheten angående det totala beståndets volym påverkar alltså främslalternativ IV. Planverkethar angivit 250 milj, m-* som uppskattning av induslrins lokalvolym medanIndustrigruppen för lätt byggeri anger 380 milj. m-*. Båda uppgifternainkluderar industrins kontorslokaler. Planverketanger med stöd av flera remissinstanser att en viss andel av industrilokalernavärms med överskottsvärme från tillverkningsprocessen. Av denna anledning harantalet objekt som är lämpade för tiltäggsisolering bedömts med försiktighet ikalkylerna. Förkalkylerna i denna promemoria har valts volymen 225 milj. m, som då inleinnefattar industrins kontorslokaler vilka behandlats tidigare. Den takyta somär tillgänglig för titläggsisotering uppskattas litl ca 42 milj, m ochmotsvarande väggyta till ca 32 milj, ml Denhelt dominerande andelen av industrins lokaler består av stora öppna hallar medvarierande verksamhet. Takkonstruktionerna är här ofta täckta av takpapp, ettmaterial med tämligen begränsad livslängd. Att utföra en utvändigtilläggsisotering av dessa tak i samband med renovering är en enkel åtgärd.Eftersom renoveringsfrekvensen är hög kan en förhållandevis stor andel av dessatakkonstruktioner åtgärdas utan egentliga extra kostnader för ytskikt. 1977/78:76 262 Inomindustrin finns också ell klart uttalat behov av bullerdämpande åtgärder,Absoberande material på väggar, men framför allt i tak, är en av de åtgärdersom arbetarskyddsstyrelsen rekommenderar för att sänka bullernivån. Det ärväsentligt att ta tillvara den stora möjlighet som här finns att kombineratilläggsisolerande och Ijudabsorberande funktioner i samma konstruktion. Settmot denna bakgrund har i beräkningarna förutsatts att tilläggsisoleringsåtgärderi första hand bör sättas in i industrins takkonstruktioner. En icke oväsentligdel av den totala besparingsmöjligheten kan dock erhållas genom åtgärder påytterväggar framför allt i alternativen 111 och IV. Utgiftenför renovering utan tilläggsisotering belastar kalkylen enligt en modell avsamma typ som den som tidigare tillämpats för bostadshus och lokaler. Dockfömtsätts att benägenheten alt renovera industribyggnader av estetiska skäl ärlägre än för bostäder. Behovei av renovering av industrins takkonstmktioner ärdock'jämförelsevis stort. Av denna anledning har de andelar avrenoveringsuigiften som belastar lönsamhetskalkylen för takkonstruktionervalts titt O 96, 25 96, 75 96 och 90 96 i resp. alternativ. Procentsatsernatillämpas på de åtgärder som tillkommer inom varje alternativ. Motsvarandeandelar för industrins väggkonstmktioner har antagits till O %, 30 96,50 96 och80 96 resp. Totalutgiftenför tiltäggisotering av takkonstruktioner har i medeltal antagits uppgå till 95kr/ml För väggkonstruktioner har medetutgiften antagits uppgå till /ml Planverketredovisar en totat sparmöjlighet inom lokalbestånd inklusive industrins lokalerpå perårnetto. InsUtutionen för byggnadsieknik vid KTH anger attmaximalt netto kan sparas genom tilläggsisotering av industrinsnuvarande tokatbestånd. Institutionen anger vidare all det är rimligt att antaatt besparingen kan uppgå till . Industrigruppenför lättbyggeri anger att netto kan sparas totalt och bedömer detrimligt att nå en besparingseffekt av iindustrins lokalbestånd. Planverketsuppgifter kan jämföras med uppskattningen i denna promemoria av densammantagna sparmöjtigheten inom tokatbestånd och indusiri. Denna uppgår iallernaliv IV, totalt till netto efter entioårsperiod. Överensstämmelser med planverkets bedömning är alltså myckel god. Medhänsyn till olika beräkningsförutsättningar är överensstämmelsen medremissinstansernas bedömningar tillfredsställande speciellt sett mot bakgrundav det mycket osäkra staiistiska underlaget för industrins tokatbestånd ochisotertekniska standard. Medde utgångspunkter för beräkningarna i denna promemoria som tidigare redovisatsger a 11 e r n a t i v I efter en tioårsperiod en total besparingseffekt på0,netto till en total investeringsutgift, dvs. den utgift somskatt belasta den samhällsekonomiska kalkylen, av 0,35 miljarder Prop.1977/78:76 263 kr.Besparingskostnaden uppgår till per kWh. Alternativ II innebär en totalbesparingseffekt på netto till en totalinvesteringsutgift av . Den marginella besparingskostnadenblir då per kWh. lallernativ III blir besparingsmöjligheten1,netto lill en total invesleringsulgift av 1,60 miljarder kr.Den marginella besparingskostnaden beräknas till per kWh. Alternativ IV ger en besparing på maximalt netto efler till en totalinvesteringsutgift av . Den marginella besparingskostnadenblir i detta alternativ per kWh. Föratt värmeisoleringen skall fungera måste otätheter i konstruktionen åtgärdas.Ofta räcker det med en tätning av konstruktionen för alt uppnåtillfredsställande hygieniska förhållanden och en tillfredsställande energihushållning.Tätningsåtgärden som separat energisparande åtgärd kommer dock att behandlas iett senare avsnitt. Denna tätning kan ofta erhållas utan extra kostnad om manväljer rätt metod för tilläggsisolering. Industrigruppen för lällbyggeri har i sitt remissvar redogjort för ett antal utförda mätningarav energiförbmkningen i hela byggnader före respektive efter titläggsisotering.Dessa undersökningar visar enligt Industrigruppen en genomsnittlig extrabesparing på ca 35 96 jämfört med den besparing man teoretiskt kunnatkalkylera. En så markant skillnad antyder all det finns positiva bieffekter avtilläggsisotering utöver vad som redovisas i denna promemoria. En stor sådanptuspost är förmodligen just tätningsef-fekten. En annan är möjligheten attsänka inomhuslemperaturen eftersom luftdraget minskar och temperaturen påkonstruktionens inneryta stiger. Såvitt känt finns inte några resultatsom indikerar att kalkylerad besparing ej skulle kunna uppnås. Det bör ocksånoteras att en k-värdesberäkning inte enbart är teoretisk, utan även bygger påstudier av normalt uppnådda effekter med vissa lösningar. Inverkan av normalabyggfel m. m. ingår således i k-värdena. Beräkningarna av tilläggsisoleringensenergibesparande effekt synes sålunda ha god säkerhetsmarginal. Besparingsmöjligheternai olika byggnadskategorier redovisas i tabell 4.1. Defyra sparalternativen skall ses som räkneexempel på olika sparnivåer. För altbeskriva sambandet mellan investeringsutgift och energibesparing för åtgärdenvärmeisolering redovisas i figur 4.1 en kurva som beskriver förändringen frånalternativ I till alternativ IV.Investeringsutgiftema i figureninnefattar endast de delar av totalutgiften som lagls till grund förlönsamhetsberäkningen. Investering Miljarder kr. T /år netto håll 0. drift' milj. kr/år Vindsbjälklag- läll tillgängligt i 660 000 småhus och 720000 Igh i flerbostadshus D:o i 35 96 av lokalbeståndet (17 milj. m2) Yttervägg - injektering med skumplast i.5 % av lokalbeståndel(2 milj. m) Industritak - av beståndet (8 milj. m2) Besp., Investe- TWh/är miljar- Utöver alternativ I tillkommer; Golvbjälklag - injekteringmed skumplast i 220 000 småhus och 80 000 Igh i Uerbostads- Yttervägg - injektering med skumplast i 135 000 småhus och 120 000 Igh i nerbos- Yttervägg- utvändigt i 200 000 småhus och 200 000 Igh i Her- bosladshus D:o i av lokalbeståndet (5 milj. m) D:o i av industrins lokaler (2 milj. m) Yttervägg - invändig i 130 000 småhus och 60 000 Igh i Uer- bostadshus D:o i av lokalbeståndel (4 milj. m) D:o i 3 96 av induslrins lokaler (I milj. m) Industritak - av beståndet (6 milj. m) SUMMA ALTERNATIV II 7,83 9.48 ' Avser kostnadsläget kvartalet 1977 exklusivemervärdeskatt håll 0. drift' milj, kr/år Uiöver alternativ 11 tillkommer: Golvbjälklag - inuti med mineralull i 145 000 småhus och70 000 Igh i Herbostadshus Yttervägg - utvändigt i 200 000 småhus och 200 000 Igh iHer-bostadshus D:o i 10 96 av lokalbeståndel (5 milj, m) D:o i 10 96 av induslrins lokaler (3 milj. m) Yttervägg - invändigt i 100 000 småhus och 60 000 Igh iflerbosladshus D:o i 5 96 av lokalbeståndel (2 milj. m) D:o i 5 96 av induslrins lokaler (2 milj. m2) Indusiritak - 10 96 av beståndet (4 milj. m2) håll 0. drift' milj. kr/år Utöver alternativ III tillkommer: Golvbjälklag -utvändigt eller invändigt i 200 000 småhus och 140 000 Igh i Herbos- Yttervägg- ulvändigl i 275 000 småhus och 285 000 Igh i flerbosladshus D:o i 10 96 avlokalbeslåndet (5 milj. m) D:o i 10 96 av induslrins lokaler (3 milj, m2) Ytterväggar - invändigt i 90 000 småhus och 95 000 Igh i Uer- bostadshus D;o i av lokalbeståndet (2 milj, m) D:o i 5 96 av industrins lokaler (2 milj, m2) Vindsbjälklag - svåråtkomligt i 120 000 småhus och 140 000 Igh i flerbostadshus D:o i 15 96 av lokalbeståndel (7 milj. m) Industritak- 10 96 av beståndet (4 milj, m2) ökning av isolerstandard för åtgärder i bostäder och lokaler i alternativ I, II och SUMMA ALTERNATIV IV 15,66 31.15 1977/78:76 268 1detta kapitel redogörs för de besparingar som kan erhållas om man på olika sättbegränsar värmeföriuslerna genom fönster. Planverkeiuppskattar fönsterbeståndets omfattning till totalt ca 47 milj. m fönster inkl.fönsleryta i dörrar. Uttryckt per lägenhet motsvarar detta enligt planverket imedeltal 16,9 m per småhus samt 11,0 m per flerbosladslägen-het. InslitulionenJör byggnadsieknik vid KTH saml Indusirigruppen Jör läll byggeri bedömerfönsterytan i det beflntliga bostadsbeståndet till ca 40 resp. 45 milj. mfönster, I denna promemoria har fönsterytan därför försiktigtvis räknats medelfönstery la i småhus på 15,5 m samt i flerbostadshus på 9,5 m perlägenhet. Närdel gälter lokaler och industribyggnader är bedömningarna av befintligfönsleryta osäker. Planverkei anger inte befintlig fönsteryta. Av verketsberäkningar kan dock fönsterytans storlek bedömas motsvara cirka 35 milj. m2.Byggnadsslyrelsen bedömer sill eget fönsterbeslånd lill ca 1,5 milj. m vilketmoisvarar ca 11-18 milj. m- överfört till hela lokalbeståndet, InslitulionenJör byggnadsieknik vid KTH samt Indusirigruppen Jor lätl byggeri bedömerfönsterytan i lokalbeslåndet till 28 resp. 30 milj. m och i industribyggnadertill ca 6 milj. m I denna promemoria har 23 milj. m fönster i tokatbeståndetinkl, industrins kontorslokaler samt 2 milj. m fönster i övriga industrilokalerbedömts vara ett rimligt antagande. Genomalt förse ett 2-glasfönster med en tredje glasruta på något av de sätt sombeskrivits i avsnitt 2,2 förbättras fönsterkonstruktionens värmeisoleringsförmåga.Värmeutflödet kan därigenom beräknas minska med i genomsnitt 60-70 kWh/mfönsleryta och år. Genomall förse befintliga enkelglas, 1. ex, skyltfönster med en eller tvåytterligare glas kan värmeutflödet minskas med i genomsnitt 200 respektive 300kWh/m glasyta och år enligt de remissinstanser som har behandlat frågan, blandandra byggforskningsrådei och Indusirigruppen Jör lätt byggeri. harinle redogjort för denna ålgärd. Vidare framhåller lätlbyggeri all man i vissa lokaler hell eller delvis kan läcka för fönster, t. ex.takfönster i industrilokaler, och ersätta glasen med en värmeisolerad väggeller takkonstruktion. Värmeförlusterna genom den åtgärdade ytan kan då enligtIndustrigruppen minskas . Där sådana kraftiga besparingar kanå.stadkommas titt förhållandevis tåg kostnad är det rimligt att dessa åtgärderprioriteras. Det är emellertid viktigt att man värnar om kravei påtillräckligt dagsljus i bl. a. arbetslokaler. 1 de fortsatta beräkningama har200 respektive 300 kWh/m bedömis vara den genomsnittliga minskningen av värmeförbrukningen när ett enkelgtas förses med ett resp. två ytterligare glas. 1977/78:76 269 Fönsterbyteär vanligast i hus byggda och utföres vanligtvis i samband med enfasadrenovering eller invändig modernisering. Det har emellertid också visatsig att tendenser till rötskador har uppstått på fönster sombara är gamla. Detta framtvingar dyrbara reparationer etter utbyten avfönster i hus byggda på 1960- och 1970-tatet, vilket i sin tur kommer att ökaantalet fönsterbyten . Denna märkbara tendens är oroande. Dådessutom underhållskostnaden för målning av träfönsler är ca 25 kr.per m fönster och år synes det angeläget att främja användandet av mindreunderhållskrävande fönster. Vidbedömning av åtgärdsinsalsernas sloriek vid fönsterbyte har i alternativ I och II räknatsmed att byte till 3-glasfönster endasi omfattar de fönster vilka ändå skullebytts ut (åtgärdstyp 1), I alternativ III och IV utökasantalet fönsterbyten lill alt omfatta även en del fönster som har vissåterstående livslängd men där bytet lidigarelägges av bl. a. energisparskäl(ålgärdslyp 2). Detfinns fiera anledningar till att tidigarelägga ett fönsterbyte förutom måletatt spara energi, 1 samband med ett pågående yttre eller inre underhållsarbeteav byggnaden kan det finnas anledning att med tanke på de höga kostnaderna förfönsterunderhåll, byta fönster mot sådana som kräver mindreunderhållskostnader. Genom att byta till 3-glasfönster erhålles även en bätlreljudisolering, vilket i många fall är önskvärt och kan motivera ettfönsterbyte. Det kan således finnas skäl att byta ul även fönster med viss återståendelivslängd och därvid övergå till 3-gtasfönster för alt förbättraenergihushållningen. Det är dock, med hänsyn titt kostnaderna, omotiverat attbyta ul ett fullgott 2-glasfönster mot ett 3-glasfönster endast avenergisparskäl. Dessa kan däremot kompletteras med ett Iredje glas för attminska värmeförlusterna genom fönstret. Planverkeiuppskattar kostnaderna för ett fönsterbyte till /m fönster inkl.mervärdeskatt beroende på fönstertyp och utförande och har räknal med /m.Flera remissinstanser delar den uppfattningen. framhållerdessutom alt endast den merutgift som ett byte till 3-glasfönster innebärjämfört med ett byte till ett nytt 2-glasfönster bör belasta ensamhällsekonomisk kalkyl. bedömer memtgiflen till /m.Med hänsyn till uppgifter som underhand inhämtats från bl, a, planverket ochvissa berörda företag synes /m vara en mer rimlig bedömning avmemtgiften. Den har använts i de följande beräkningarna när det fälleråtgärdstyp 1 i alternativ 1 och II, Vid bedömning avkostnaderna för åtgärdstyp 2, dvs. ett tidigareläggande av fönsterbytet, är detinte korrekt att räkna med den tolala utbyteskostnaden men inte heller korrektatt räkna med den merutgift som används för åtgärdstyp 1, I stället räknas meden reducerad totalkostnad på /m i de fortsatta beräkningarna. 1977/78:76 270 Planverketbedömer besparingsmöjligheterna i bostadsbeståndet lill ca 90 kWh/år och mfönsteryta. a. byggnadsslyrelsen och Indusirigruppen jör lätl byggeri harräknat med en lägre besparing. 1 de följande beräkningarna används 70 kWh/åroch m fönsleryta som genomsnittlig besparing i bostäder. För lokaler följsbyggnadsstyrelsens bedömning, dvs. 63 kWh/år och m fönsteryta. För industrinslokaler räknas med en besparing på 100 kWh/år och m fönsteryta. Detta högrevärde motiveras med att man här ofta åtgärdar 1-glasfönster, Besparingskoslnadernaför fönsterbyte blir höga, ca per kWh för ålgärdslyp 1 och ca perkWh för åtgärdstyp 2. Man bör dock också ta hänsyn till de besparingar som görsgenom att del nya fönstret har en bätlre täthet än det gamla. Om denförbättrade tätheten beaktas blir besparingskostnaden 4 resp. per kWh.Förbättrad täthet hos fönster redovisas emellertid i avsnitt 4.3. Situationenhar således bedömts så att i alla byggnader där fönster byls av något skäl bören övergång till nybyggnadsstandard ske dvs, normalt 3-glasfönster. Skillnadenmellan de olika alternativ som studerats beror på hur många fönster som bedömtskunna bli föremål för byte. 1 alternativen 111 och IV finnsäven ett visst antal fönsterbyten med, vilka motiveras av energisparskäl ochandra skäl, men där bytet inte kan sägas vara ett renodlat renoveringsbehov. Följandetabell visar hur stor del av det befintliga fönslerbeståndet som bedömts kunnabytas ut i de olika alternativen. Tabell 4.2 Andel av fönsterbeståndet i olika byggnader sombytes