prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — Kommitténbör i sina överväganden rörande möjligheten och lämpligheten av all vidtaförändringar i nuvarande prövnings- och kontrollförfarande uppmärksamma både dedirekta och de indirekta valutaeffekterna av de utgående investeringarna, dvs.deras inverkan på expon (och/eller import) resp. på det investerande företagetsinternationella konkurrenskraft. Del n E:3 Skr1977/78:103 216 börhänsyn även tas till den viktiga frågan i vad mån man kan och bör effektivareän fn. påverka omfattningen av del återflöde i form av utdelningar, royalties,provisioner etc. som utlandsinvesteringar normalt förväntas ge upphov till.Givetvis måste härvid hänsyn tas till de begränsningar av vårahandlingsmöjligheter som ligger i våra åtaganden gentemot . Kommitténskall i frågor som berör svenska företags investeringar utomlands samråda medden utredning som chefen för industridepartementet avser att tillkallaangående de internationella investeringarnas näringspolitiska effekter. Sålångt det bedöms möjligt bör en samordning ske av de bägge utredningarnasfaktainsamlings- och analysarbete liksom av utredningssekretariatens arbete idessa frågor. Jag har i detta hänseende samrått med chefen förindustridepartementet. Beträffandevalulaärenden som rör företagsverksamhet över gränserna vill jag härutöversärskilt rikta uppmärksamheten på följande förhållanden. De underlag för denvalutavårdande myndighetens beslut som företagen brukar redovisa består ofta avdetaljerade uppgifter om direktinvesteringarnas förväntade lönsamhet,inriktning, av företagen förväntad effekt på svensk export och påbetalningsbalansen m.m. Del är förenat med både principiella och praktiskasvårigheter för valulamyndigheten att pröva huruvida direktinvesleringar ärexporlbefrämjande eller förmånliga från betalningsbalanssynpunkt ofta för enlång lid framåt. Allt efter som fler rekvisit lagts till för beaktande ivalutamyndighelens prövning (industripolilisk och sysselsätt-ningsmässigeffekt) har prövningen också blivit alltmer arbelskrävande. Störteutlandsinvesterande svenska företag har ett stort antal lillståndsä-rendenvarje år, vilket försvårar en samlad bedömning av effekten av deras totalautlandsverksamhet på svensk ekonomi i berörda hänseenden. Utredningen böröverväga om det är möjligt att finna mer generella bedömningsgrunder för deutlandsinvesterande företagens direktinvesteringar. På grand val av tidigareoch planerad utveckling av ifrågavarande koncern som tillgodoser allmänna kravbör möjligheter prövas alt ge förelag generella tillstånd för utlandsverksamheteventuellt efter generella riktlinjer från valutamyndigheten. Utredningen bördärvid också kartlägga det informationskrav som måste ställas på företagen viden sådan förskjutning av bedömningsgrunderna. Detslår utredningen fritt alt pröva även en alternativ utformning avvalularegleringen som uppfyller rimliga krav på kontroll avdirektinvesle-ringsverksamhetens förenlighet med de allmänna samhällsekonomiskamålen och önskemålen om en förenkling av nuvarande kontrollsystem, I detta sammanhang villjag också nämna beslut (UU 1976/ 77:22, rskr 1976/77:350) atl hosregeringen hemställa om en utredning om förbudsåtgärder från svensk sida medavseende på kapitalexport till och i samband medföretagsinvesleringardär. Denna utredning bör ske i särskild ordning, menkontakt bör upprätthållas mellan de bägge utredningarna när del gällerutformningen av det av begärda lagförslaget och dess förenlighet medde bedömningar i övrigl som görs av valutaregleringskommittén. I denna frågahar jag samrått med cheferna för utrikes- och handelsdepartementen. Vaddärefter gäller det andra särskilt angivna utredningsområdet, nämligenvärdepappershandel och övriga finansiella transaktioner vill jag framhållaföljande synpunkter. Tilldelta område hör främst upplåning och aktieemissioner utomlands för 217 Kommittéer: Ekonomidepartementet Del II E:3 finansieringav företagens verksamhet i . Hit hör också finansiella placeringar iutländsk bank, köp av värdepapper, fordringar, fast egendom etc. samlmotsvarande transaktioner från utlandels sida i . Bortsett från desenare årens dispenser för långfristig utlandsupplåning gäller med någotundantag tämligen strikt upprätthållna förbud för sådana transaktioner. Syftethar främst varit att motverka kortfristiga kapitalrörelser och därmed begränsakreditmarknadens beroende av utlandet. 1 viss mån kan syftet också sägas havarit att skydda valutareserven mot ett tänkbart mera permanent kapitalutflöde. Kommitténbör undersöka i vad mån dessa syften uppnåtts och huruvida vissa restriktionerkan undvaras utan men för de ekonomisk-politiska målen. Vidare bör övervägas vilkanya krav på restriktionernas utformning som kan motiveras av Sverigesbetalningsbalansläge och behov av en fortsatt omfattande utlandsfinansiering.Möjligheterna lill administrativa förenklingar, genom att exempelvis slopanuvarande ordning med prövning av varje enskild transaktion, bör ocksåundersökas i detta sammanhang. Vad slutligen gäller dettredje huvudområdet för kommitténs arbete, nämligen den författningsmässigautformningen av valutaregleringen bör utredningen pröva om det nuvarandeprincipiella förbudet mot alla valuta-transaktioner bör bibehållas eller om denändringen bör vidtagas att alla dylika transaktioner utom de som särskiltundantagits bör vara tillåtna. Väljes sistnämnda väg torde särskildlagstiftning för krigsförhållanden och därmed jämförliga situationer varaerforderlig. Oberoende härav bör kommittén pröva om nuvarande uppdelning i envalutalag och en valutaförordning är lämplig och om lagtekniska förenklingarkan göras så att valulalagstiftningens regler blir lättare att tolka ochtillämpa än vad som hiuills visat sig vara fallet. Härvid bör eftersträvas ensådan utformning av regelsystemet att möjligheterna att kringgåvalutaregleringen minimeras och att överträdelser kan beivras. Vidare borenöversyn företas av valutaregleringens ansvarsbestämmelser och deras anknytningtill de materiella bestämmelserna i valutaförordningen och de bakomliggandefullmakterna i valutalagen. Vid sidan av uppenbaraöverträdelser av valutaförordningen förekommer inte sällanskentransaktioner av olika slag. Dessa transaktioner överensstämmer - så långtde kan följas från svensk sida - sålunda formellt med gällande lagregler menkan misstänkas ha en annan faktisk och med valulalagstiftningens syfte ickeförenlig innebörd. Möjligheten till den valutaflykt som här åsyftassammanhänger i första hand med en strävan vid hittillsvarande tillämpning attså litet som möjligt belasta allmänheten med fysiska kontroller ochregistreringar av olika slag. Denna "öppenhet" i valutaregleringenbör i princip beslå. Utredningen bör dock undersöka i vad mån ett effektivarekontrollsystem kan åstadkommas utan nämnvärd störning av det stora antaletlegala betalningar. Svårigheterna all inomvalutaregleringen (ä enkla och klara men effektiva och ändamålsenligaregler sammanhänger också med att valutaregleringen ofta rör kompliceradeaffärstransaktioner. Möjligheterna atl arrangera skenaffärer eller andrakringgående transaktioner blir så mycket större som löpande betalningar inteblir föremål för prövning i . Det bör därför övervägas hur riksbankenutan atl ett betungande kontrollsystem byggs upp skall kunna övervaka atlförbjudna kapitalbetalningar inte utförs under sken av att vara löpande. Omprövningen av demateriella reglerna i valutaförordningen bör också ske mot bakgrunden av deerfarenheter som vunnits inom Del n E:3 Skr1977/78:103 218 beträffandemöjligheterna att på olika sätt kringgå nuvarande regler. Även privatpersonerskapitaltransaktioner behöver utredas mot denna bakgrund. De försök att kringgåvalutaregleringen som det här kan vara fråga om torde i vissa fall ha sin grundi strävanden all undgå beskattning här i rikel, DeUa har lett till att ettsamarbete mellan och skattemyndigheterna inletts under senare år.Den valuta- och skattebrotlslighei det här gäller bör bekämpas. Kommitténbör ta ställning till vilken grad av reslriktivitet som bör gälla och vilkenövervakning som privatpersoners utlandstransaklioner bör utsättas för samt ivad mån detta kan ske med generella, för den enskildes personliga integritetmindre ingripande medel. Vidare bör övervägas om kontroll ochbrottsförebyggande verksamhet bör tillföras ökade resurser. Enfråga som bör behandlas med förtur är hur en effektivare kontroll avvalutabestämmelsernas efterievnad skall kunna uppnås, t,ex, genom en utvidgadstickprovskontroll vid gränsstationerna, och vilka lagstiftningsåtgärder som iså fall påkallas, 1 prop, 1976/77:131 uttaladejag att denna fråga rymde fleraproblem, bl,a, om den personliga integriteten, och all den därför bordeövervägas ytteriigare. Med anledning av riksdagsmotion i ärendet anfördefinansutskottet (FiU 1976/77:24), vars uttalande godkändes av , bl,a.att det inte var möjligt att . bedöma i vilken utsträckning en effektivarekontroll av att valuiabestämmelserna iakttas kan uppnås genomstickprovskontroll av berört slag och att problemet borde lä en skyndsambehandling. Om så befinnes lämpligt bör de förslag i nu berört hänseende somutredningen kan stanna för redovisas särskilt och oberoende avutredningsuppdraget i övrigt. Andrafrågor som kommittén bör överväga gäller valutastyrelsens sammansättning ochbeslutsformer. Dessa frågor togs upp i motioner lill årets riksdag. Därvidberördes särskilt handläggningen av ärenden rörande direktinvesteringar och enutökad rätt för fackliga företrädare att delta i valutastyrelsens arbete.Finansutskottet (FiU 1976/77:24), vars uttalande även i denna del godkändes avriksdagen, anförde bl.a. att en utökning av valutastyrelsen kunde påverkastyrelsens arbetsformer och att det kunde vara lämpligt alt även de nu aktuellafrågorna övervägdes vid en översyn av valutaregleringen. Ytteriigareett spörsmål som kommittén bör pröva är frågan om talan mot riksbanksfullmäktigesbeslut i valutaärenden. Som jag har nämnt gäller f n. atlvalutastyrelsens beslut kan överklagas hos fullmäktige men att talan inte flrföras mot fullmäktiges beslut. Frågan om besvärsrätt har behandlats vid fieratillfällen, bl.a. i prop. 1974:89 angående ändringar i valutalagstiflningen.Som svar på förslag om besvärsrätt från bl.a. bankinspektionen fann dåvarandechefen för alt ett underställningsförfarande tillregeringen eller ell besvärsinstitul med regeringen som sista instans inte varerforderiigt. Enligt min mening bör besvärsrättsfrågan nu las upp tillgranskning. Utredningen bör därvid bl.a. uppmärksamma de slatsrältsliga problemsom i detta sammanhang har åberopats. Frågan bör bedömas mot bakgrund avsträvandena att begränsa antalet löpande ärenden hos regeringen. Ensärskild fråga gäller vilka sekretessbestämmelser som bör gälla vidtiUståndsgivning och tillsyn enligt valutalagstiflningen. Denna fråga utreds fn. inom och bör därför beröras av kommittén endast i denmån det finns särskild anledning till det. Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. Nära kontakt bör hållas med 219 Kommittéer: Ekonomidepartementet Del II E:4 riksbankeni fråga om den där pågående översynen av valutaregleringen. Om så anseslämpligt, bör utredningens förslag kunna redovisas i etapper. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för ekonomidepartementet aUtillkalla en kommitté med högst elva ledamöter med uppdrag att utreda medvalutaregleringen sammanhängande spörsmål i enlighet med vad här angivits, attutse en av ledamöterna att vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde ål kommittén. Vidarehemställer jag au regeringen föreskriver altersättning till ledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommitlékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrivs, attkostnaderna skall belasta sjunde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. framtida behov av utrustning för automatiskdatabehandling Departementschefen,statsrådet , anför. Automatiskdatabehandling (ADB) logs tidigt i bruk för statistikproduktionen vidstatistiska centralbyrån (SCB). sker databehandlingen nästan helt medhjälp av ADB. En stor del av grundinformationen för statistikproduktionenhämtas dessutom från ADB-system som har inrättats för olika administrativaändamål (skatter, bil- och körkortsregistrering osv. Datordriftenvid SCBärsamlad till en särskild enhet,datamaskincentralen, inomdriftavdelningen. Denna enhet, som är lokaliserad till , fick sinanuvarande uppgifter i samband med att dåvarandedatamaskincentralen vid SCB delades upp på dels nuvarande datamaskincentralenvid SCB, dels en ny myndighet, datamaskincenlralen för administrativ databehandling(DAFA). ADB-utruslningen hos SCB har successivt byggts ut och moderniseratsallteflisom statistikproduktionen har förts över , nya tillämpningar harutvecklats och servicen har förbättrats. F.n. sker huvuddelen av dalordriftenpå en dator av typ 370/158 som installerades . Den harsedermera byggts ut och kompletterats i olika avseenden. Bl.a. har den nyligenförsetts med ett massminne (ett s.k. palronminne). Enligt beslut av regeringenskall den dessutom förses med ytteriigare en processor (en s.k. altachedprocessor). Vidare finns en äldre dator av typ 360/50 som installerades år1969. Den används för tillfället bl.a. för bearbetningar av folk- ochbostadsräkning. Behovetav datorkapacitet och utrustning av olika slag för slalislikproduk-tionen harvisat sig öka. Bl.a. växer efterfrågan på mer avancerade Del II E:4 Skr1977/78:103 220 bearbetningaroch analyser av tillgänglig statistisk information. Vidare växer - eller gesåtminstone konkretare form ål - staiislikanvändarnas krav på service, t.ex.möjlighet att utföra bearbetningar från terminal, korta väntetider föruppdragens utförande och mer varierad presentation av resultaten avbearbetningarna. En annan faktor i detta sammanhang är den jämförelsevis snabbatekniska utvecklingen på ADB-området. Denna ger ofta anledning övervägaövergång till ny utrustning redan innan befintlig utrustning är fysisktutsliten. Detär emellertid svårt att nu bilda sig en uppfattning om i vilken takt och påvilket säu utrustningen hos SCB bör kompletteras eller bytas ut. Detsammanhänger med att flera av de faktorer som starkast torde påverkautbyggnadstakten fn, utreds. Det gäller bla, frågan om hur folk- ochbostadsräkningarna skall organiseras , något som utreds av kommittén(E 1976:02) med uppdrag att utreda frågan om behovet av framtida folk- ochbostadsräkningar. Vidare gäller det på vilket sätt behovet av infortriation ochADB-bearbetning inom den regionala samhällsplaneringen skall tillgodoses i framtiden.Här föreligger två förslag som har lagts fram av SCB resp,ADB-beredningsgruppen (C 1973:06) vid kommundepartementet, SCB:s förslaginnebär atl man utnyttjar den vid SCB delvis uppbyggda regionalslatistiskadatabasen som ger användare på central, regional och lokal nivå tillgång tillinformation och bearbetningsmöjligheter från terminal. Det andra förslagetinnebär att de kommande regionala datorerna i ADB-systemet för folkbokföringoch beskattning - de s,k, länsdatorerna - inom vissa gränser kompletteras medhänsyn till den regionala samhällsplaneringens behov av ADB, De båda förslagen,som kan ses både som allernativ och komplement lill varandra, har nyligenremissbehandlats och bereds f n, inom regeringens kansli, SCB:sbehov av ADB-utruslning påverkas också av i vilken omfattning användare skallfä tillgång till data och kunna föra bearbetningar från terminal (s.k,interaktiv databehandling). Det blir vidare allt vanligare atl ävenprogramutvecklingen sker interaktivt, i dialog med datorer. Ävennär det gäller tillväxten i beslutad stalistikverksamhet syneskonsekvenserna för SCB:s behov av datorkapacitet och olika typer avADB-utruslning vara otillräckligt belysta. Jag vill här bl.a. erinra om allregeringen har tillsatt en särskild utredare (, 1977:01) med uppdrag attutreda frågan om från företag och enskilda. Vidare kande ansträngningar för alt begränsa företagens uppgiftslämnande som redovisas iprop. 1976/77:115 tänkas fä effekter för delar av SCB:s statistikproduktion. Isammanhanget bör också nämnas det arbete som inom SCB har bedrivits för altutveckla ett arkivstatistiskt system för statistikproduktion (ARKSY).Grundtanken är att det skall vara möjligt att fortlöpande använda och uppdateralagrad information. Om ARKSY förverkligas torde det fä konsekvenser för SCB:sframtida behov av datorutrustning. För att SCB:sADB-anläggning skall kunna dimensioneras på ett i längre perspektiv teknisktoch ekonomiskt lämpligt sätt behövs det enligt min mening allmänt ett bättreunderiag rörande omfattningen av karaktären av SCB:s behov av datorkapacitetoch olika typerav utrustning fram till omkring mitten av 1980-lalet. Jag anserdärför att en särskild utredare bör tillkallas för atl ta fram ett sådantunderlag. 1 underlaget bör ingå enväl genomarbetad bedömning av SCB:s datorbehov baserad på en genomgång avvilka anspråk på kapacitet och typ av datorbearbetningar som de olikastatistikgrenarna och del tekniska och 221 Kommittéer: Ekonomidepartementet Del II E:4 1 bedömningen bör ingå en redovisning avkostnadsmässiga och andra konsekvenser av olika krav på servicenivå. Om delvisar sig svårt att få fram en någorlunda entydig bild -inle minst av denvolymmässiga utvecklingen av statistiken - bör flera alternativa bedömningarredovisas för att belysa hur behovet av datorkapacitet varierar under olikaförhållanden. Medutgångspunkt i de gjorda bedömningarna av SCB:s framlida datorbehov börutredaren utarbeta olika förslag till en utbyggnad eller komplettering av dennuvarande dator- och kringutrustningen. Som jag har anfört är detbl.a. angeläget atl belysa vilka effekter på utraslningsbehovet som enomfattande användning av terminaler för olika ändamål kan föra med sig. Enviktig fråga i sammanhanget är när SCB kan behöva mer omfattande ny utmstning,t.ex. ny huvuddator eller flera nya datorer. Oavsettresultaten av dessa överväganden bör utredaren vidare belysa förutsättningarnaalt förlägga vissa typer av bearbetningar eller bearbetningarna för vissastalistikgrenar lill andra datamaskincentraler än SCB:s. På motsvarande sättbör beaktas att SCB:s anläggning, som är en serviceanläggning förstatististisk dalabehandling, kan utnyttjas av andra statliga datamaskincentraler. Detär viktigt atl utredaren i sina överväganden tar hänsyn till de fordringar somställs på säkerhet och sekretess i den statistiska databehandlingen. Utredarenbör även behandla frågan om i vad mån det finns behov av atl förändra den långsiktigaverksamhetsplaneringen när det gäller atl ange del kapacitets- ochutrustningsbehov för ADB-bearbelningar som följer av beräknadstatistikproduktion och planerat utvecklingsarbete. Utredningenom SCB:s framlida behov av datorkapacitet lär inte hindra löpandekompletteringar av kringutrustning vid SCB:s anläggning. Utredarenbör i sitt arbete samråda med SCB och statskontoret. Jag förutsätter att debåda verken lillhandagår utredaren med de utredningar och del biträde i övrigtsom behövs för atl ta fram nödvändigt underlag. Utredarenbör anpassa sitt arbete så att resultat av tidigare nämnda utredningar ochförslag kan beaktas. Om det inle visar sig möjligt alt slutföra uppdraget tillden , bör lägesrapport avges . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen bemyndigarchefen för ekonomidepartementet atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan om SCB:s behov avdatorkapacitet fram till mitten av 1980-ialet, allbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver atlersättning till ulredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i formav dagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, atlkostnaderna skall belasta sjunde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Del II E:5 Skr1977/78:103 222 5.Översyn av lagen om försäkringsrörelse Departementschefen,statsrådet , anför. Desvenska försäkringsbolagens verksamhet regleras främst i lagen (1948:433) omförsäkringsrörelse. Lagen har ändrats (senast 1977:689).De mest omfattande ändringarna genomfördes efter förslag av 1958 årsförsäkringssakkunniga. Lagen, som omfattar 349 paragrafer, innehåller delsallmänna bestämmelser om bl. a. rätten all driva försäkringsrörelse, dels associalionsrätlsligaregler i skilda avsnitt för försäkringsaktiebolag och ömsesidigaförsäkringsbolag, dels gemensamma bestämmelser om bl. a. fonder, grunder förförsäkringsverksamheten och offentlig tillsyn. Denna tillsyn utövas avförsäkringsinspektionen. Utländska försäkringsbolags verksamhet i Sverigeregleras i lagen (1950:272) om rätt för utländsk försäkringsanstalt alt drivaförsäkringsrörelse här i riket (ändrad senast 1977:690). Denna lag innehållerbestämmelser om bl. a. koncession, försäkringsrörelsens bedrivande, redovisningav verksamheten och tillsyn. Rättsförhållandetmellan försäkringsgivare och försäkringstagare m. fl. behandlas i lagen(1927:77) om försäkringsavtal (ändrad senast 1976:187). Denna lag ses f n. överav försäkringsrättskommittén (Ju 1974:09). Enligt direktiven skall kommitténinte behandla lagen om försäkringsrörelse i vidare mån än som krävs till följdav de ändringar kommittén föreslår beträffande försäkringsavtalslagen. Sädanaföljdändringar torde enligt direktiven bli aktuella endast när det gällerförsäkringsinspektionens kontroll av försäkringsvillkor. Deassocialionsrättsliga bestämmelserna om försäkringsaktiebolag är anpassadeefter den aktiebolagslag som gällde vid försäkringsrörelselagens fillkomsl,nämligen lagen (1944:705) om aktiebolag. Åtskilliga avvikelser föreligger dockmed hänsyn lill försäkringsväsendets särart. L fråga om ömsesidigaförsäkringsbolag, dvs. sådana bolag vari delägarna utgörs avförsäkringslagarna, är bestämmelserna också i tillämpliga delar utformade eftermönster av den gamla aktiebolagslagen. En ny aktiebolagslagantogs av (prop. 1975:103, LU 1975/76:4, rskr 1975/76:114,SFS 1975:1385) och trädde i kraft . Genom den nya lagen(ändrad senast 1977:709) har reglerna för vanliga aktiebolag förenklatsväsentligt. Formalitets- och publicitets-föreskrifterna i den gamla lagen harbeskurits kraftigt. a. har reglerna om kapitalökning förenklats. Av övrigaändringar kan nämnas att till den nya lagen har förts över de huvudsakligabestämmelserna om aktiebolag i lagen (1970:596) om förenklad akliehantering(ändrad senast 1977:710). Denna omfattar nu endast bankaktiebolag ochförsäkringsaktiebolag. Vidare har redovisningsbestämmelserna i den nyaaktiebolagslagen samordnats med den nya bokföringslag som antogs avriksdagen och som också trädde i kraft (prop. 1975:104, LU1975/76:15, rskr 1975/76:205, SFS 1976:125, ändrad senast 1976:991). Dennya aktiebolagslagen gäller liksom den gamla lagen inte förförsäkringsaktiebolag, bankaktiebolag m. fi. som har verksamheten reglerad isärskilda lagar. 1 fråga om redovisning m. m. gäller den nya bokföringslagenendast i den mån avvikande bestämmelser inte har meddelats i eller med stöd avannan lag. 223 Kommittéer: Ekonomidepartementet Del 11 E:5 Eftertillkomsten av den nya aktiebolagslagen har det inom gjortsen förberedande översyn av bl. a. lagen om försäkringsrörelse i syfte attanpassa dess associationsrättsliga bestämmelser lill den nya aktiebolagslagen.Under detta arbete har det visat sig att de ändringar som krävs iförsäkringsrörelselagen är så omfattande och delvis av så speciell karaktär attdel forlsalla utredningsarbetet lämpligen bör genomföras av en särskilttillkallad utredare med biträde av experter från bl. a. försäkringsområdet. Jagförordar därför att en utredare tillkallas för att se överförsäkringsrörelselagstiftningen. 1 fråga om utredningsarbetets närmareinriktning vill jag framhålla följande.