prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett eventueUt bidrag bör utbetalas avriksskatteverket. Utredningen föreslår all bidraget skall uppgå lill hälftenav avdraget och att det skall vara skattefritt. Genom atl exportkreditbidragelgörs något mindre förmånligt än export-kredilavdragel stimuleras förelagen alti första hand vidtaga sådana vinst-dispositioner som möjliggör utnyttjande avavdraget. Utredningen har kommit tUl slutsatsen att en övergång till s. k.bokföringsmässiga gmnder vid beräkning av exportkreditstödel inle skulle ledatill någon nämnvärd ökad belastning på taxeringsmyndighetema. Därigenom anslutsprövningen direkt tiU bolagets övriga redovisning. Det bör ankomma påriksskatteverket att vid behov utforma lämpliga anvisningar. Utredningenföreslår att lagen om avdrag vid inkomsttaxering avseende kostnad förexportkredit upphävs och alt en ny lag om statiigt exportkredilstöd tillämpaspå exportkredilavlal som ingås lill den 31 december1981, varvid den nya lagen skulle bli tillämplig även på exportkredilavlal somingås efler men för vilka regeringen redan medgivit räll lillavdrag enligl den upphävda lagens bestämmelser. LedamötemaLendenius och behandlar i en gemensam reservation ägarförhållandet inomSEK och frågan om facklig representation i styrelsen. De anser attutredningens förslag alt stalsmaklema skall svara för ränte- och kursriskervid SEK:s utlåning bör medföra en ändring av ägareförhållandena inom SEK.Reservantema menar atl affärsbankernas finansiella risktagande i realitetenkommer att upphöra under det föreslagna systemet samt alt de med ell bevarandeav nuvarande bolagsordning skulle erhålla ökad avkastning på salsal kapitalefiersom SEK:s långivning kommer all expandera. Därtill kommer all SEK:sverksamhet fortsättningsvis kommer all få karaktären av myndighetsutövning medfördelning av statliga medel, varför del statliga inflytandet bör utökas.Reservanterna kräver därför all § 7 1 SEK:s bolagsordning ändras så att statengaranteras beslutsmajoritet. Fråganom de fackliga organisationemas inflytande har, enligl och ,inte behandlats av utredningen. Med hänsyn till bl. a. det föreslagna systemetssysselsättningseffekter förordar reservanterna atl SEK:s och EKN:s styrelsekompletteras med representation från LO och TCO. Tillutredningsbelänkandet har fogals fem särskilda yttranden. SärskUtyttrande har avgivits gemensamt av Bouveng, , , ,och . I yttrandet framförs vissa principiella synpunkter påden av utredningen föreslagna totallösningen. 1977/78:155 21 Mandelar utredningens uppfattning all den internationella utvecklingennödvändiggjort åtgärder för alt ställa de svenska förelagens tillgång lill exporlkreditfinansleringi partiet med vad som gäller för deras utiändska konkurrenter, samtidigtunderstryks all de erfarenheter som vunnits genom del s,k, exporlkredilslödelsanvändning och inom ramen för SEK:s och EKN:s verksamhet efter en prövolid börvägas samman med erfarenheterna från det av utredningen föreslagna systemetinnan slutligt beslut fattas om hur ell syslem för statsunderstödd finansieringav svensk export bör utformas. De begränsade erfarenheterna av statsunderstöddexportkredit-finansiering gör del svårt att fömtse effekterna av det föreslagnasystemet på kreditanvändlng, export, sysselsättning, kredilmarknad etc. Vidbeaktande av de samhälleliga konsekvenserna bör ingå krav på fördelning av denerforderliga internationella upplåningen på fler enheter, begränsning avbelastningen på den svenska kapitalmarknaden samt bevarande av bankernas ochföretagens internationella kontaktyta och kompetens i finansieringsfrågor. Denav utredningen föreslagna lösningen med två parallella alternativa stödformerger slalsmakterna möjlighet all löpande styra insatserna eflerkonstaterade/önskade kostnader och effekter samt atl erhålla ell realistisktunderlag för framtida beslut. Statens åtagande via SEK kan begränsasvolymmässigt men inte stalsfinansiellt medan det förbättrade räntestödet ihögre grad kan styras stalsfinansiellt. Iyttrandet tas upp följande särskilda frågor: 1) Manföreslår att i likhet med vissa andra i-länder skall ingå bi laterala regeringsavtal om statsunderstödda ramkrediter med i första hand slalshandelsländer. Sådana avtal skulle inte innebära några ytterligare stalsfinansiella kostnader, men de skulle ha ell betydande good-will-värde i vissa köparländer och avsevärt underlätta exportföretagens försäljnings- arbete. 2) Man understryker utredningens hemställan attregeringen låter utreda frågan om blandade krediter. 3) Man förordar alt procentsatsen för avräkning avSEK:s kreditutfästelse mot totalramen sänks under de av utredningen . Vidare föreslås att affärsbankernas ramkrediter avräknas . 4) Man betonar atl måste ges möjlighetalt inom ramen för valutapolitiska styrning fortlöpande bedrivaupplåning på sådant sätt att statens samlade kurs- och ränleåtagande begränsas.De av utredningen föreslagna riktlinjerna för SEK:s upplåning bördärvid ej uppfattassom bindande. 5) Man understryker att den princip omkonkurrensneutralitet som skall vara vägledande för ett syslem förexporlfinansiering även bör gälla för EKN:s verksamhet, och pekar på någraaktuella frågor. Det är angelägel att en för bankerna och företagen positivlösning nås på frågan om en höjning till av garantiprocentsatsen förlångivargarantier. Flera utländska garantiinstitut utfärdar motgarantierlill förmån för banker och för- säkringsbolagsom för en exportörs räkning utfärdar anbuds-, förskotls-ochfullgörandegarantier. Utgående från en jämförelse med motsvarande utiändskagarantiinslitul bör EKN:s premlesyslem ses över varvid riktpunkten bör varaall uppnå en premienivå som stöder och kompletterar, i stället för allmotverka, uiredningens förslag. 6) Man anser all del föreslagna SEK-systemel undandrarfömlsätlnlgar-na för ett bibehållande av krav all krediter videxportaffärer överstigande 100 milj. kr. skall finansieras i utiändsk valuta. 7) Man föreslår all övergången från konlanlmelod tillbokföringsmässiga grunder vid beräkning av del reviderade exportkreditstödelskall bil möjlig även för kontrakt ingångna före den . En justeringav lagen 1973:423 § 3, andra slycket, bör göras för att erhålla korrektbeskrivning om hur avdraget fungerar vid bank-till-bank och bank-till-köparekrediter. 8) Man ser det som mycket angelägel atl svenskaförelag såsom föreslagits i utredningen ges möjlighet all konkurrera medutländska företag på jämställda villkor vid försäljning till köpare i ,och föreslår atl regeringen låter utreda möjligheten för statligasvenska organ atl ställa garantier för kommersiella risker på inhemska köpare. Särskiltyttrande har avgivits gemensamt av ledamöterna som anseratl utredningen ej diskuterat efler vilka kriterier en prioritering bör ske omkredillilldelningen måste ransoneras. och anser all omransonering måste tillgripas bör kredltlllldelnlngen inriktas på branscher somfrån näringspolitiska utgångspunkter anses ha slor framtida betydelse och atlprojekt där effekterna från sysselsällningspolitiska, regionalpoiitiska ellernäringspolitiska utgångspunkter bedöms särskilt betydelsefulla börförmånsbehandlas. Ansökan om exportkredit bör därvid åtföljas av delssysselsällningsplaner och beskrivningar av den med exportordern förknippadeproduktionens fördelning på egentillverkning, underleverantörer, utländskrespektive inhemsk produktion och dels yttrande från berörda fackligaorganisationer. Lendeniusoch anser det vara onaturligt atl anpassa del föreslagna systemet eflerkonjunkturförändringar och menar all systemet kan rättfärdigas till fullo avdet faktum atl del är avsett atl neutralisera subventionselementen i utländskaexporlkredilsystem. Oavseti om ett system innebär en imporlbesparing eller enexporlulvidgning är dess berättigande lika stort och man anser därför inle allnågra principiella skäl föreligger för all undanta den imporlkonkurrerandesektorn från systemet. Av kontroll-tekniska skäl bördock viss restriktivitetiakttagas. Särskiltyttrande har avgivits av ledamoten som ansluter sig till uiredningensuppfattning alt matchning bör kunna förkomma under det föreslagna systemet,men betonar all denna möjlighet enbart bör utnyttjas i enstaka fall. Avgörandebör därvid vara om effekten av en utebliven ex- 1977/78:155 23 porlorderbedöms som betydande från sysselsällningspolitiska, näringspolitiska ellerregionalpolitiska utgångspunkter. Särskihyttrande har avgivits av ledamoten som inte anser att del föreslagnasystemet bör vara marknadsneulrall, utan alt del bör användas som ett led 1 enförändring av handelspolitiken i syfte alt göra mindre beroende avomvärlden. Handelsutbytet med mindre stater och alliansfria länder bör iförsta hand ökas liksom vår ringa handel med stalshandelsländema.Exempelvis kan särskilda kreditramar ställas lill förfogande för export tillländer till vilka regeringen anser att handeln bör inriktas. En styming avvårt handelsutbyte skulle kunna vara en konkret ål-gärd för all infriau-ländemas krav på en ny Intemationell ekonomisk världsordning. Regeringen börkunna fatta beslut om blandade krediter inom systemets ram. Matchning avexportkreditvillkor, givna av något av våra huvudmollagarländer, bör dock ej fåkomma 1 fråga. Ensärskild kreditram bör ställas till regeringens förfogande för Ingående avhandelsavtal och andra ekonomiska samarbetsavial på bilateral basis i syfte allöka handlingsfrihet i fråga om utrikeshandelns inriktning. Särskihyttrande har avgivits av ledamoten som menar all de viktigaste kravensom brukat uppställas, kredit efter förhandslöfle till fast ränta vidconsensus-nivå utan kursrisk, uppfylles genom del föreslagna SEK-systemel,varvid staten har ett avgörande inflytande över beslutsfattandet. Genommöjlighet att balansera ränte- och kursrlskföriuster, bl, a, genom uppköp avfordringar i skuldvalutor torde de samlade förlusterna av stödverksamhetenhela liden kunna begränsas till del nödvändiga. Del nuvarande ränleslödel kaninte styras av del allmänna på motsvarande sätl ulan graden av stödinsatsbestäms i praktiken huvudsaklingen av exportföretagen själva, har ejmotsatt sig ell parallellt utnyttjande av de båda formerna för statlig exporlkredilfinansieringunder en försöksperiod beroende på all det gjorts gällande alt ränleslödelefler SEK-syslemels införande endasl skulle komma alt utnyttjas marginellt ochdå av vissa i internationella finansieringssammanhang väl förfarna förelag,saml atl systemet skulle leda till en viss välbehövlig avlastning av SEK:supplåningsbörda. anser alt en väsentiig uppgift vid en värdering av debåda alternativen måste vara all konstatera om ränleslödel verkligen kommitatl utnyttjas endasl marginellt och alt därefter dra de rimliga slutsatsernaav utvärderingen. 3 Remissyttranden över exportkreditutredningens betänkande Utredningensförslag har i sina olika delar fåll ell genomgående positivt mottagande avremissinstanserna. Samtliga myndigheter och organisatio- Prop.1977/78:155 24 ner som har uttalat sig delar utredningens uppfattningbeträffande behovet av alt vidta statliga åigärder för all förbättra företagensmöjligheter att refinansiera sin exportkredilgivning. Samtliga remissinstansertillstyrker också utredningens förslag all de statliga insatserna i huvudsakkanaliseras genom SEK samt all EKN tilldelas ett väsenlligl inflytande överdel prövningsförfarande som förutsattes ligga lill grund för beslul. Blandremissytlrandena återfinns vissa förslag lill såväl utvidgning som begränsningav de föreslagna systemen för exporlkredilfinansiering. Fullmäktige i riksgäldskonlorel delar uiredningensuppfattning atl svensk exportindustri bör ha möjlighet atl konkurrera på likavillkor med andra länders exportörer och att delta förutsätter förmåga atl vidofferttillfällel erbjuda finansiering till fast ränta vid de lägstaräntenivåer varom internationell enighet uppnåtts, den s. k. consensus.Fullmäktige finner vidare att förutsättningarna atl uppnå detla resultat mednuvarande exportkreditstöd starkt försämrats. Den av utredningen föreslagnaanpassningen av det offentliga stödet lill företagens nya situation - i mångafall karakteriserad av starkt försämrat vinstläge - är därtör påkallad. Riksgäldsfullmäklige anser del i och för sig värdefullt omså myckel som möjligt av den erforderiiga statliga upplåningen utomlands kanbedrivas i direkt anknytning till produktiv verksamhet i inkl.kredilförsörj-ning. Även om de administrativa kostnaderna blir större omupplåningen sköts av flera låntagare än om riksgäldskonlorel ensam svarar förhela det önskade valuialillskoltet talar bl.a. marknadsskäl för alt denstatliga upplåningen bör ske genom något flera - säg upp till ett halvdussin -låntagare. Utredningens förslag om atl ge SEK en framträdande roll som instrumentför svensk utlandsupplåning i statlig regi stöds därför principiellt avfullmäktige. Fullmäktige i rikshanken ansluter sig till uiredningensbedömning att ex-porlfinansieringsvillkoren för företag i andra industriländerofla torde vara mer gynnsamma än för svenska företag. Behovet förexportföretagen atl erhålla mer gynnsamma refinansieringsvillkor förexportkrediter torde ha accentuerats av de förhållandevis höga långa räntor sommåste upprätthållas i av stabililseringspoliliska skäl liksom av densnabba koslnadsstegringen i produktionen. Utvecklingen förstärker såledesbehovet av att formerna för exportkreditgivningen revideras så alt villkorenmotsvarar dem som i allmänhet tillämpas i utlandet. Bankinspektionen lar inle närmare upp uiredningensprincipiella synsätt till behandling men vill liksom utredningen förorda enordning som för undvikande av dubbelarbete och utbyggnad av SEK:s organisationinnebär att SEK beträffande kreditprövning, kredituppläggning m. m. så långtsom möjligt replierar på affärsbankerna. Prop.1977/78:155 25 viktenav atl affärsbankernas kapacitet, förbindelser och kunnande utnyttjas fördetta ändamål och påpekar atl någon konkurrens mellan SEK och bankerna omexportfinansieringen givetvis inte bör förekomma. Bankinspektionenframhåller vidare alt genom koncentration av verksamheten lill SEK bör bällrefömtsättningar för minlmering av ränte- och kursförluster kunna skapas efiersombåde ränte- och valutaaspekler beaktas vid upplåningen 1SEK-systemel. Kommerskollegiumanser alt utredningens förslag är av sådan art och omfattning all det kan fåbetydande verkningar ur såväl samhällsekonomisk som StatsfinansieU ochhandelspolitisk synvinkel och all del därför hade varit önskvärt altbetänkandet givit mera vägledning för en bedömning av de samhällsekonomiskaeffektema. Beträffande förslagens handelspolitiska effekter framhålls att deInvändningar som kan göras mot del föreslagna stödsystemet måste ställas irelation lill dess syfte. Hänsyn måste las lill exportindustrins allmänna lägeoch lill all dess svårigheter skärpts i nuvarande konjunkturiäge liksom tillföljd av vikliga konkurrentländers exportstödjande åigärder. Dehandelspolitiska komplikationer som möter då man från svensk sida väljer attanpassa sig lill konkurrenslägel genom atl tillgripa stödåtgärder för det egnalandels export skall ses mot bakgmnd av våra strävanden atl genom olikainternationella överenskommelser begränsa sådana stödåtgärder som bidrar tillalt snedvrida ländernas konkurrensförutsättningar och försämraresursutnyttjandet. Kollegiet understryker särskilt viklen av alt man i olikainternalionella sammahang med krafl verkar för all överläggningar upptas ifrågan om exporlkredilstödjande åigärder för alt därigenom uppnå en förbättradefterlevnad av de internationella regler som redan finns på området. Arbetsmarknadsstyrelsendelar utredningens uppfallnig all slora anspråk ställs på enstarkt ökad exporlvolym för atl bl.a. främja sysselsättningen. Uiredningensförslag torde, enligt styrelsens mening öka svensk industris konkurrensförmågapå utlandsmarknaden vad avser möjligheterna all lämna konkurrenskraftigaexportkrediter. Styrelsen delar också uiredningens uppfattning om värdet avall stödformerna är flexibla, vad avser subvenlionsnivå och subvenllonsform,med hänsyn till förändringar i det samhällsekonomiska läget. Konjunkturinsitutetpekar på all frågan om huruvida andra och möjligtvis mera generellt verkandestödformer i vissa avseenden kunde vara atl föredra överhuvudtaget inte lagilsupp lill behandling 1 uiredningens belänkande. Del förordade systemet förexportkredllfinansleringen kommer rimligen atl medföra vissa konsekvenser förden svenska exportindustrins struktur. Den del av den svenska exporten som 1första hand kommer alt beröras av stödet är exporten av kapitalvaror och därvidi synnerhet stora projekt i form av s. k. paketieveranser eller färdigaanläggningar för vilka normalt långfristig kreditgivning kommer i fråga.Enlreprenadsverksamhet Prop.1977/78:155 26 ochkonsulttjänster är andra områden där det av utredningen föreslagna systemettorde medföra väsentliga fördelar för svenska exportörer. EttgenereUt slöd skulle i princip främja exportindustrins utveckling meraallsidigt dvs. ulan krav på atl den stimulerande effekten koncentreras lillsärskilda produktområden. Del föreslagna kreditslödet kan trots sin seleklivainverkan framstå som ändamålsenligt med hänsyn till all det kommer atl påskyndaen - i ell långsiktigt perspektiv - önskvärd stmkluromvand-ling av den svenskaexportindustrin. Tillsaken hör vidare atl ett syslem med exportkredilstöd på tämligen generellavillkor redan är i funktion. 1 den mån målsättningen får betraktas som givenalt svenska företag skall ges möjlighet alt konkurrera på i huvudsak sammavillkor som andra länders företag i fråga om krediter vid export, framståremellertid de av utredningen framlagda förslagen i huvudsak som följdriktiga. Somgrund för utredningens överväganden och förslag har legal bl. a. en bedömningav nödvändigheten atl åstadkomma en kraftig uppgång av den svenska exporten.AUmänna pensionsfondens första, andra och tredje fondstyrelser delarreservalionslösl denna bedömning. För atl uppnå jämvikt 1 bytesbalansen kommeratl krävas en myckel betydande exportexpansion, vilket i sin tur kräver attökade resurser ställs till exportindustrins förfogande. Fondstyrelsernakonstaterar all motsvarande faciliteter är vanliga bland konkurrentiändema. Motdenna bakgmnd anser sig fondsty-relsera inle böra erinra mot atl ettexportkredilstöd av del slag utredningen föreslår, i sina huvuddrag genomförsunder en försöksperiod. Fondstyrelserna finner det dock angeläget all Sverigepå intemationell basis aktivt verkar för atl en mer verksam begränsning avexportkreditkonkurrensen kommer till stånd. Del förefaller uppenbart atl enstatlig subventionering av del slag utredningen förordar, i längden inte kanvara försvarlig. anser all det föreslagna exportkredilsyslemel i princip ärändamålsenligt utformat och har således Inga invändningar mot de redovisaderiktlinjerna. Verket noterar dock alt i det nuvarande ränleslödel bestämsgraden av subvention i praktiken av exportföretagen själva genom atlskatteavdraget ej görs avhängigl av val av finansieringsalternativ. Verketavstyrker därför utredningens förslag atl bibehålla nuvarande ränlestöd 1modifierad form då man ej kan finna detla motiverat. () delar i princip de förslag som utredningen lagtfram. Banken finnerdet angeläget all den komplettering av kre-dllstödslagen somutredningen föreslagit genomföres. 1 del resultalläge som många svenska förelagi dag befinner sig, torde avdragsrätten vara mindre intressant. Möjlighetentill ell bidrag torde i stället vara av större betydelse. Bankenifrågasätter om de av utredningen föreslagna åtgärderna för statlig styrningoch kontroll av SEK-systemel är tillräckliga. Närmare riktlinjer för systemetbör beslutas av statsmakterna och lämplig myndighet åläg- 1977/78:155 27 gasansvar för kontrollen av hur verksamheten utvecklas och bedrivs. Medhänsyn till förslaget om ell SEK-syslem anser banken del vara av vikt altframhålla de skilda attityder som SEK och SIB visar upp när del gällerexporlfinansiering. Om kommitténs förslag accepteras i oförändrat skick, skullesannolikt den del av exportkredltsektom som SIB företräder, inte komma 1åtnjutande av stödet till exportföretagen då SEK förmodligen inte skulle ansesig kunna lyfta av bankens mera riskfyllda engagemang. Ur bankens synpunktsynes det ligga närmast lill hands, all SIB visavi sina kunder får sammauppdrag som SEK nu föreslagits få gentemot affärsbankerna. SEK-systemel skullesålunda kunna länkas bli ell blandat SEK/SIB-system, där båda institutionernaär underkastade de riktlinjer som statsmakterna kan komma alt utfärda. Alternativtkan banken emellertid också länka sig alt för sina kunders räkning hemställahos SEK om förhandsbesked och avlyft på samma sätl som bankerna 1 övriglförutsattes göra. För alt SEK då skall kunna acceptera en sådan hemställan,torde del bli nödvändigt all banken ställer garantier för sina kunder. Medhänsyn lill exportföretagens begränsade möjligheter atl ställa säkerhet liggerdet i sakens natur atl provisionen för denna avgift blir relativt hög. Kan inteprovisionen få inräknas bland de kostnader som staten skall ersätta exportörenmåste enligl bankens mening del förstnämnda allemalivel tillämpas. För dettalalar också all SEK torde få svårigheter all låna upp tillräckliga medel föratt sköta avlyflen redan om det, som utredningen förutsatt, endasl gälleraffärsbankerna. Så mycket större skulle problemet bli om även SlB:s kunderskulle få del av SEK:s upplåningsmöjligheter, SEK:sstyrelse anser i princip atl del föreslagna exportkredllsystemet ärändamålsenligt utformat och finner sålunda inga skäl till invändningar mot deredovisade riktlinjerna. Omfattningen av SEK:s verksamhet kommer enliglförslaget att vidgas. a. av den anledningen atl förslaget inle förutsernågon utvidgad prövning av inkommande kredilansökningar utöver den praxis somgäller , skulle en sådan volymökning i och för sig, såsomutredningen förutsatt, i slorl sett kunna absorberas av SEK inom ramen för dessnuvarande organisation. En viss ökning av personalen torde dock blierforderlig. Del förutsedda utökade samarbetet med bankerna innebär alt SEK:s utlåningsverksamhel1 första han skall avse avlyft av affärsbankernas krediter till utländskabanker och köpare. Vidare kommer en stor del av arbetet med och övervakning avbeviljade krediter att ombesörjas av bankerna. Del samlade svenska kunnandet ivad avser svensk och internationell finansiering kommer härigenom atltillvaratas. Styrelsen framhåller att det vid finansiering av större projektkan visa sig ändamålsenligt att endast en del av exportkrediten finansieras avSEK medan resterande del finansieras på annal sätl t. ex. av svenska och/ellerutländska banker, SIB eller andra kreditinstitut. En sådan möjlighet tilluppdelad finansiering skulle enligt styrelsen minska belastningen på SEK- 1977/78:155 28 systemet.Styrelsen betonar viklen av all exportkreditstödel utformas så atl de samladeresurserna hos SEK och bankerna utnyttjas på bästa sätl och finner del därförlämpligt att SEK-systemel och ränleslödel får tillämpas på olika delar ocholika lider av samma exportkredit. organisationer välkomnar utredningens förslag som innebäratl svenska företag i betydligt större utsträckning än kommeratl kunna konkurrera på lika villkor med utländska förelag. Frånorganisationernas sida är man övertygad om atl förslagen väsenlligl ökarmöjligheterna för svenska företag att inle endasl återerövra tidigareförlorade marknadsandelar på många viktiga marknader ulan också alt åstadkommaen ökning av andelarna. Detla gäller speciellt större kapitalvaruleveranseroch s. k. paketaffärer, där förmågan atl lämna krediter på förmånliga villkorär särskilt viktig. Eftersom förslaget kommer atl medföra en ökad export kommerdel också all ha en betydande sysselsättningseffekt. Organisationernaunderstryker kraftigt exportens betydelse för den svenska bytesbalansensutveckling samlidigt som man framhåller den ökade betydelsen somkredilkonkurrensen har fåll för en framgångsrik export-försäljning.