prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag vill också erinra om att jag i det föregående vid min anmälan av vissa gemensammafrågor inom skolväsendet anmält för att regeringen beslutat medge att elevers centralorganisationoch får disponera medel ur förevarande anslag under innevarandebudgetår för sin medverkan i studiedagsinformationen med aidedning avSIA-reformen. Fortbildningsinsatseravseende yrkesstudier och arbetsUvsorientering bör göras även under detkommande budgetåret. Jag är dock inte beredd att förorda att vikariekostnaderför lärare i som bedriver arbetslivsorientering utgår underanslaget Bidrag till driften av grtmdskolor m. m. (23). (U1970; 60) för högre musikutbildning (OMUS) har i sin anslagsframställningföreslagit att fortbUdningskurser med särskild inriktning på grundskolansmusikundervisning anordnas för den kommunala lärare under nästabudgetår. Jag har under förevarande anslag beräknat medel för 80 platser isådana kurser förlagda tiU ferietid. Det ankommer på SÖ att i kursplan närmareange kursernas längd, innehåll och uppläggning. 1977/78:100 Bilaga 12 238 Med hänvisningtill vad jag har anfört och tiU sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att 1. godkänna vad jag har förordat i fråga omspråkassistentorga-nisationen, 2. tiU Fortbildning m. m. för /79 anvisa ett reservationsanslagav . Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. 1976/77 Utgift 45 956 077 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Ur anslagetersätts kostnader för statsbidrag tUl försöksverksamhet med studie- ochyrkesorientering (syo) enligt förordningen (1974: 390) om statsbidrag tiU kostnader för studie- och yrkesorientering i visskommimal UtbUdning m. m. (ändrad : 491). Ur anslaget ersättsäven kostnader till ett belopp motsvarande 39 grundbelopp för uppföljande syoför att nå och stödja elevgmpper som inte söker eller antas tUl fortsattutbildning efter gmndskolan eller som inte fullföljer påbörjad utbildning. Vidare bestrids uranslaget kostnader för verksamhetsbidrag till kommunema för arbete i de lokalaplaneringsråden för samverkan mellan skola och arbetsliv. Verksamhetsbidragetskall utgöra av kommunens totala antal gmndbelopp för syo, dock lägst 0,2och högst 2 grundbelopp. Ur anslaget ersättsäven kostnader för försöksverksamhet med regional samordning av kontakternameUan skola och arbetsliv i Malmö- och beräloiat efter 1,5gmndbelopp vardera samt i efter 3 gmndbelopp. Beräknad ändring 1978/79 Grundbelopp för studie- och följande studie- och yrkes- + 2 356 480 + 8 592 000 för elever i högre special- + 7 133 000 + 2 614 920 + 13 615 588 + 15 799 000 + 13 616 000 1977/78:100 Bilaga 12 239 () har /78 beräknat grundbeloppettill . SÖ:s löneomräkning på det antal grundbelopp som har tilldelatsför /78 uppgår till . SÖ beräknar för /79 ett behov av ca 668 grundbeloppför syo varav ca 42 grundbelopp för uppföljande syo. Antalet grundbelopp ökardärmed med åtta jämfört med innevarande budgetår ( + . SÖ har i beräkningsunderlaget även inräknat elever i specialkursersom efter ingår i högskoleutbildning. Syo för dessaelever bör, enligt SÖ:s uppfattning, bibehålla ett organisatoriskt samband medkommunernas syo-organisation och syo-verksamheten i gymnasieskolan. I likhetmed vad som gäller för /78 (prop. 1976/77: 59, s. 313, UbU1976/77: 20, rskr 1976/77: 246) föreslås därför för /79 ochfortsättningsvis att elever i högskoleutbUdning på sådan studievägsom t. o. m. 1976/77 ingick i gymnasieskolan får inräknas i elevunderlag förstatsbidrag till syo. SÖ anser att organisationen för syo bör vara enhetlig inom detområde av skolväsendet som har kommunalt huvudmannaskap. Medel för syo inomsjuksköterskeutbildningen bör därför fortsättningsvis beräknas under förevarandeanslag med . i stället för under anslaget Bidrag till kommunalhögskoleutbildning m. m. Vid rekvisition av statsbidrag till syo får inräknas vissförstärkning som grundas på antalet elever i specialklass och samordnad specialundervisning.Eftersom huvuddelen av nuvarande resurser för specialundervisning i framtidenkommer att ingå i förstärkningsresursen och undervisningen integreras inomarbetsenheten kan, enligt SÖ, nuvarande bestämmelser (SFS 1974: 390, 5 § p. 3a och 3 b) inte längre till-lämpas. Kommunema bör därför genom en tekniskförändruig av dessa bestämmelser få tillgång till motsvarandeförstärkningsresurs även för syo. Vid översyn av bestämmelserna för statsbidrag till syo bör,enligt SÖ, uppmärksammas att nuvarande dimensionering omfattar alltför mångaelever per grundbelopp. En viss reducering är särskilt angelägen för kommunermed högre jämförelsetal än 3 000. SÖ anser att elever i högre specialkurser i gymnasieskolan börinräknas i underlaget för statsbidrag tiU syo på samma sätt som elever i övrigastudievägar i gymnasieskolan. Kostnaderna motsvarar ca 5,8 grundbelopp (+502628 kr. Särskilda insatser inom syo krävs, enligt SÖ, för invandrareleveri och gymnasieskolan. SÖ föreslår därför en försöksverksamhet meden utökad syo-resurs för detta ändamål. Medelsbehovet beräknas tiU ca sexgrundbelopp ( + . 1977/78:100 Bilaga 12 240 För de lokala planeringsrådensverksamhet utgår statsbidrag under innevarande budgetår motsvarande ca 67 grundbelopp. I enlighet med regeringens uppdrag att utfärdaanvisningar för de lokala planeringsrådens verksamhet har den utökats till att gälla även den kommunalavuxenutbildningen. EnUgt SÖ:s uppfattning bör samtliga inom kommunenbelägna utbildningsformers behov av arbetslivskontakter samordnas i rådetsverksamhet. Även de stora och ökade förväntningar som ställs på planeringsrådensamt de för samhällets behov viktiga arbetsuppgifter som redovisas i anvisningarnaför rådens verksamhet motiverar en höjning av bidraget. Kommunerna bör, enligtSÖ, tilldelas ett verksamhetsbidrag som utgör av kommunens totalagrundbelopp för syo (utan minskning på grund av yrkesvalslärartjänster), docklägst 0,3 och högst 3 grundbelopp. Merkostnaden motsvarar ca 86 grundbelopp (+ . Försöksverksamhet med regional samordning av kontakterna mellanskola och arbetsliv pågår under innevarande budgetår i Malmö-, Göteborgs- ochStockholmsregionen. För försöksverksamheten utgår under innevarande budgetår 6grundbelopp. SÖ beräknar för budgetåret medel förbidrag till regionala plane ringsråd i samtliga län. Länsskolnämnderna bör tilldelas ett verksam hetsbidrag motsvarande det antal grundbelopp för syo som utgör av länets totala antal grundbelopp (utan minskning på grund av yrkes valslärartjänster), dock lägst motsvarande 1 grundbelopp och högst mot svarande 3 gmndbelopp. Merkostnaden motsvarar ca 30 grundbelopp ( + . Länsskolnämnderna iVästernorrlands, , och har i gemensamskrivelse bl.a. anhållit att de fyra nordligaste länentemporärt tUldelas ca . för åtgärder mot ungdomsarbetslösheten,främst uppsökande verksamhet. har i skrivelse bl. a. anhållit att särskilda medelanvisas skolorna för att möjliggöra samordning och planering mellan skola ochföretag när det gäller den inbyggda utbildningen. Jag villinledningsvis erinra om att den nya organisationen för studie-ochyrkesorientering (syo) enligt uttalande (UbU 1971: 21, rskr 1971:214) har karaktär av försöksverksamhet. () har den 23november 1977 inkommit med en redovisning av de hittillsvarande erfarenhetemaav den nya organisationen, baserad på en tredje lägesrapport samt de synpunktersom kommit fram i samband med remissbehandlingen av denna. Löneutvecklingen innebär att grundbelop- 1977/78:100 Bilaga 12 241 pet för syo utgör . Löneomräkningen på det antal gmndbelopp somtUldelats för /78 uppgår därför till . (1). Jag har inget atterinra mot SÖ:s beräkningar när det gäller antalet grundbelopp för syo (2). Elever i högskoleutbUdning på sådanstudieväg som /77 tillhörde gymnasieskolan och där ingick iunderlaget för statsbidrag till syo får även i fortsättningen inräknas ielevunderlaget (3). Så långt möjUgt bördock medlen för högskoleutbildning hållas samman underanslaget Bidrag till högskoleutbildning m. m. Jag är därför inteberedd att biträda SÖ:s förslag att medel för syo inomsjuksköterskeutbildningen beräknas under förevarande anslag (4). I dessa frågor har jag samrått med chefen för . Jag avser senaredenna dag föreslå regeringen att en särskild proposition föreläggs riksdagenvid 1977/om nytt statsbidrag till m. m. Om ett nyttstatsbidragssystem genomförs kommer vissdel av berälaiingsunderlaget för sy o-bidraget att försvinna eftersomspecialundervisningsresursen räknas in i förstärkningsresursen och begreppetspecialundervisning får en annan innebörd . SÖ föreslår därför attkommunerna får tillgång till samma resurser för syo som skulle ha utgått vidoförändrade grunder för statsbidrag till . Jag finner en sådanförändring motiverad som innebär att kommunema får i huvudsak oförändrat bidragför syo-verksamheten. Enklast sker detta så att jämförelsetalet för kommunenfår ökas med en viss procentsats av antalet elever i årskurserna 69.Anordningen kräver vissa ändringar i förordningen (1974: 390) om statsbidragtill kostnader för studie- och yrkesorientering i viss utbildning m.m. Jag avser att återkomma till regeringen i denna fråga (5). En redovisning avSÖ:s samlade erfarenheter av försöksverksamheten med ny syo-organisation bör,enligt min mening, avvaktas innan frågan om en översyn av bestämmelserna förstatsbidrag till syo tas upp till prövning (6). Även frågan om ett eventuelltinräknande av elever i högre specialkurser i kommunemas bidragsunderlag börbehandlas i detta sammanhang (7). Detsamma gäUer frågan om försöksverksamhetmed särskild syo för invandrarelever. Här vill jag dock peka på de möjlighetersyo-personalen har att etablera ett samarbete med hemspråkslärarna eftersomdessa har ett särskilt ansvar för det sociala kontaktarbetet medinvandrarbamen och deras familjer (prop. 1975/76: 118, UbU 1975/76: 33, rskr1975/76: 391), vilket naturiigen inrymmer även frågor om studie- och yrkesval(8). I likhet med SÖanser jag. att en uppräkning av bidragen tUl kommunerna för de lokalaplaneringsråden är motiverad. Verksamhetsbidraget bör under /79uppgå tUl av kommunemas 16 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 12 242 totala antal grundbelopp för syo(utan minskning på gmnd av yrkesvalslärartjänster), dock lägst 0,3 och högst 2grundbelopp, totah ca 52 gmndbelopp (9, 10). Jag vill i dettasammanhang erinra om att kommunerna enligt 2 § skollagen (1962: 319) skallfrämja åtgärder i syfte att bereda ungdom undervisning i gymnasieskola. Vidarevill jag erinra om att dåvarande chefen för i prop.1975/76: 211 om samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik betonade (s.229) att samhället med kraft måste stödja de unga genom att erbjuda utbildning,praktik och arbete varvid skolan, kommunema, arbetsförmedlingarna, arbelsgivar-och arbetstagarorganisationerna var och en måste ta sin del av ansvaret.Uttalandet föranledde ingen erinran vid riksdagsbehandlingen (AU 1976/77: 7,rskr 1976/77: 79). Jag finner i likhetmed att särskilda medel bör anvisas kommunernaför att möjhggöra en bättre samordning mellan skola och företag när det gällerden inbyggda utbildningen. Vidare bör särskilda medel utgå för att möjhggöraför kommunerna att följa utbildningen i företagsskola. TUl kommunema bör därförutgå ett belopp som motsvarar av statsbidraget för inbyggd utbildning inomindustri- och hantverk eller handel enligt förordningen (1966: 115) omstatsbidrag tiU driftkostnader för viss utbildning (omtryckt senast1977: 490) samt av det totala statsbidrag som beräknats för företagsskolorinom kommunerna enligt förordningen (1971: 342) om enskilda yrkesskolor (ändradsenast 1977: 473) för att de lokala planeringsråden skall kunna följa deninbyggda utbildningen och utbildningen i företagsskola. Det ankommer påregeringen att utfärda bestämmelser om detta bidrag. För fortsattförsöksverksamhet med regional samordning av kontakterna mellan skola ocharbetsliv i Malmö-, Stockholms- och har jag i likhet medinnevarande budgetår beräknat medel motsvarande 6 grundbelopp (11). Jag är inteberedd att inför /79 förorda inrättandet av flera regionalaplaneringsråd utan avvaktar en redovisning av erfarenheterna av den försöksvisaregionala samordningen (12). Det står dock kommunerna fritt att vid behov skapade samrådsorgan som man anser nödvändiga på regional nivå. Med hänvisning tillvad jag har anfört och till sammanstäUningen hemställer jag att regeringenföreslår att 1. godkänna de grunder förstat!. 'bidrag till studie- och yrkesorientering i viss kommunalutbildning m. m. som jag har förordat, 2. godkänna vad jag har förordat i fråga om statsbidrag till kommunernaför att möjliggöra en bättre samordning mellan skola och företag beträffandeinbyggd utbildning och för att följa utbildningen i företagsskola, 3. till Bidrag till studie- och yrkesorientering in. m. för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 243 Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet 1976/77 Utgift 1 344 688 1977/78Anslag 1 325 000 1978/79Förslag 1325 000 Mellan statenoch vissa organisationer har träffats ett avtal om skolomasgrafiska och fotografiska mångfaldigande (prop. 1976/77:25, UbU 1976/77:9, rskr1976/77:73). Enligt avtalet, som gäller fr. o. m. har lärarevid bl. a. gmndskplor, gymnasieskolor och lärarutbildningsanstalter rätt att iviss utsträckning foto-kopiera eller på annat sätt mångfaldiga litterära ellerkonstnärliga verk samt fotografier. I ersättning härför betalar staten tillföreträdare för berörda upphovsmän m.fl. i regel per kopiesida. Bestämmelser om den redovisning som skaU ligga tillgrund för beräkningen av ersättningsbeloppets storlek återfinns i 12 § inämnda avtal meUan staten och vissa organisationer. Ersättningen utbetalastill en av organisationerna upprättad förening, Bonus. () har i sina beräknmgar förutsatt att avtalet kommer att förlängas med nugällande ersättningsregler. I avvaktan på resultatet av denkopieringsundersökning som genomförts den 1 januari 1977den harSÖ beräknat ökningen tiU . SÖ har dessutom under anslaget beräknatmedel för arvoden till ledamöter m. fl. Det avtal om skolornas grafiskaoch fotografiska mångfaldigande som träffades mellan statenoch vissa upphovsrättsliga organisationer gäUer fr. o. m. t. o.m. Om avtalet inte uppsades av part senast föreavtalstidens utgång skulle det förlängas med för varje gång. Det bör förriksdagen anmälas att de berörda upphovsrättsliga organisationerna sagt upp nugällande avtal. Förhandlingar kommer att inledas om nytt avtal för tiden efterutgången av så snart resultatet av kopieringsundersökningen underförsta föreligger. Anslaget bÖr föras' upp med oförändrat belopp.Jag hemställer att regeringen föreslår att tillMångfaldigande av litterära och konstnärliga Verk inom utbildningsväsendet /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 244 Detobligatoriska skolväsendet m. m. Bidrag tiU driften av grundskolor m. m. Jag har i deninledande översUtten angående vissa gemensamma frågor rörande skolväsendetanmält att jag denna dag avser att föreslå regeringen att tillriksdagen vid 1977/lägga fram en särskild proposition om nyttstatsbidrag tUl m. m. I denna proposition kommer jag att behandlaförslag tiU nytt driftbidrag för det obligatoriska skolväsendet samt vissafrågor aktuaUserade av skolhälsovårdsutredning (U 1974: 01) ibetänkandet (SOU 1976:46) Skolhälsovård samt vissa andra frågor. Det ärlämpligt att förslag avseende förevarande anslag behandlas idetta sammanhang. I avvaktan härpå bör anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m. m. tas upp med ett preliminärt beräknat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att, i avvaktanpå särskUd proposition i ämnet, tiU Bidrag till driften av grundskolor m. m.för /79 beräkna ett förslagsanslag av 7 . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. 1976/77 Utgift 7 438 000 Reservation 1324700 1977/78 Anslag 8623 000 1978/79 Förslag 10 009 000 Enligt beslut av1968 års riksdag (prop. 1968: 67, SU 1968: 129, rskr 1968: 303) utgårstatsbidrag till svensk undervisning i utiandet och tUl kommun, som svarar förundervisning av utlandssvenskars barn. Statsbidrag utgår enligt förordningen(1968: 321) om undervisning för utlandssvenskars bam (ändrad : 805)bl. a. till kostnader för lärarlöner och för pensionskostnad, som påförtshuvudman för statsunderstödd utlandsskola för lärare, på vilka statens allmännatjänstepensionsreglemente äger tillämpning. Om synnerliga skäl föreligger, fårefter medgivande av () därjämte utgå statsbidrag till hyraav lokaler för svensk utlandsskola. Till första uppsättningen stadigvarandeunder\'isningsmateriel utgår statsbidrag med belopp som SÖ bestämmer. 1977/78:100 Bilaga12 245 Organisationen vid de svenska uUandsSkoloma innevarande läsår framgår av följandesammanställning. Statsunderstödda svenska utlandsskolor /78 (Pointe Noire) 1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 246 (Tucumän) - ------- Pris- och löneomräkning m. m. En minskning enhgt O-alternativet skulle medföra nedläggning avtvå, eventuellt tre skolenheter. Detta skuUe leda tUl att ca 100 utlandssvenskaelever, dvs. av samtliga som får undervisning, utestängs frånsvensk undervisning. SÖ beräknar att totalt ca 1 060 elever innevarande läsår fårundervisning i de statsunderstödda utlandsskolorna, vilket är samma elevantalsom föregående år. För /79 beräknas elevantalet uppgå tiU 1 100. SÖ framhåller att svensk exportnäring, konsult- och biståndsverksamhethar expanderat i snabb takt. har 1977 endastytterligare en lärartjänst tillkommit. Viss omfördelning av resurser inomanslaget har förekommit. För nu inneliggandeframställningar från företag i och om inrättande avsvensk utlandsskola samt om ytterligare en lärartjänst vid Ecole (, ) saknas dock medel. SÖ föreslår att för /79tre nya lågstadie- och tre nya mellanstadielärartjänster inrättas för atttillgodose detta behov av svensk utiandsskola ( + . Som en följd av inrättandet av sex lärartjänster föreslår SÖ enökning av anslaget Reseersättningar ( + .) samt undervisningsmaterielför 45 elever i de nyinrättade skolorna ( + . Vidare föreslår SÖ en ökning av antalet veckotimmar för handledningvid korrespondensundervisning och för kompletterande undervisning (+100 000kr.) samt av hyresbidraget (+93 000 kr. Slutligen föreslår SÖ en ökning på grand av belastning i anslagspostenReseersättningar ( + .) samt i anslagsposten Undervisning avutiandssvenskars barn i ( + ). Den sistnämnda ökningen harsin grund i kommunalisering , då 1977/78:100 Bilaga 12 247 kommun blev berättigad tUlinterkommunal ersättning för de barn till utlandssvenskar som då gick iSigtunaskolan. SÖ har i sambandmed sitt remissyttrande över utlandsskoleutred-ningens betänkande inkommit medytterligare anslagsframställning som utgår från ett genomförande avutredningens förslag. Utredningen rörande svenskundervisning i utlandet Utredningen (U1974: 03) rörande svensk undervisning i utlandet har i aprU 1977 lagt fram betänkandet (SOU 1977: 21) Svensk undervisningi utlandet. Förslaget har remissbehandlats. För överblickens och sammanhangets skull berörsäven vissa frågor i utredningens förslag som inte fordrar beslut avriksdagen. Svensk undervisningi utlandet regleras genom förordningen (1968: 321)om undervisning för utlandssvenskars barn. Enligt denna anordnas fyra formerav statsunderstödd svensk undervisning i utlandet, nämligen svenskutlandsskola, korrespondensundervisning,kompletterande svensk undervisning och undervisning vid inter-. SÖ har tillsyn öververksamheten och fördelar det årliga reservationsanslaget, som /77 uppgick till . Huvudman för svensk utlandsskolaär en enskUd juridisk person. Denne ansvarar för skolans ekonomi. För självadriften av skolan svarar en särskild styrelse med säte i det land där skolandrivs. Enligt förordningeninrättas utlandsskola med låg- och mellanstadier efter medgivande av SÖ, somockså fastställer skolans organisation. I realiteten tas dock initiativet tillinrättande av utlandsskola av den enskilde huvudmannen, som, om han så önskar,inkommer med framställning om statsbidrag. Därvid krävs att det skaU finnasminst sju elever i behov av svensk undervisning. En skola skall enligtförordningen avvecklas inom skälig tid, omantalet elever väntas gå ner varaktigt. Statsbidrag till högstadiumutgår efter beslut av SÖ, om särskilda skäl föreligger. Vid sidan av dennareguljära högstadieundervisning har vid många låg- och mellanstadieskolor vuxitfram högstadieundervisning, där grupper av elever läser per korrespondensunder handledning. Statsbidrag utgår både för handledning och förkorrespondensmateriel. För /77utgick statsunderstöd tUl 36 utiandsskolor. Vid dessa var anställda 30lågstadielärare, 38 mellanstadielärare och 16 högstadielärare. 1 Riksdagsledamöterna , ordförande,och . 1977/78:100 Bilaga 12 248 Svenskstatsunderstödd undervisning i utlandet anordnas för utiandssvenskars bam. Medutlandssvensk avses den som är bosatt eller vistas i utlandetoch som är eller har varit svensk medborgare eller på annat sätt har näraanknytning till . Detta innebär attsvenskt medborgarskap formellt inte krävs för att få åtnjuta undervisning vidsvensk utlandsskola eUer för att få medräknas som elev vid inrättande av skolaeller medgivande av statsbidrag till lärartjänster. Praxis har varitvacklande. SÖ har i allmänhet beräknat statsbidraget endast på elever medsvenskt medborgarskap. Föratom föreskriften att elevens föräldrar skaU varautlandssvenskar krävs enligt förordningen om undervisning för utlandssvenskarsbarn att SÖ vid beslut om inrättande av skola endast tar hänsyn till elevervilkas föräldrar vistas i utiandet på grund av tjänstgöring hos myndighet,organisation eller företag som har nära anknytning till . Hänsyn skallockså tas till elever vilkas föräldrar vistas i utlandet på grund av tjänstgöringhos intemationell organisation eller studier för vilka statligt svensktstudiestöd kan utgå. Vidare krävs att utlandssvensken eller medlemmar av hansfamUj kan antas återvända till . Vid beräkning avårligt statsbidrag medräknas även barn tiU dem som har tjänstgöring ellerstuderar utomlands. Tillämpningen av reglerna har emellertid varit oklar ochdet har tidigare funnits en benägenhet att tUl-lämpa samma regler vid denårliga tUldelningen som vid inrättande av skola. fanns i de svenskautlandsskolorna 1 052 elever. Av dessa var 823 elever med svenskt medborgarskapbehöriga och 88 obehöriga. 124 elever hade nordiskt medborgarskap och 17utomnordiskt. Termerna behörig och obehörig betecknar i betänkandet de elevervilkas föräldrar uppfyller resp. inte uppfyller villkoren enligt förordningen.Lärarna vid utlandsskolan är anställda av huvudmannen som erhåller statsbidragtill ett visst antal lärarlöner beräknat efter elevantalet. Tjänstgöring somlärare vid svensk utlandsskola för vilken statsbidrag utgår räknas imerithänseende som tjänstgöring i svensk gmndskola. Lönen är pensionsgrundandepå samma sätt som i . Lärarna beskattas inte i och oftast inteheller i utlandet. Skolstyrelsen som tecknar kontrakt med lärarna skall vidtillsättning tillämpa samma befordringsgrunder som i , dock medbeaktande av de särskilda kunskaper som fordras för tjänsten. Statsbidragutgår tiU lärarlöner, reseersättningar tUl lärare, undervisningsmaterieloch lokalhyra. Ca fyra femtedelar av statsbidraget utgörs av lönekostoader. Etttiotal skolor har efter beslut av regeringen erhållitstatsbidrag tUl förvärv eUer ombyggnad av skollokaler eller elevhem. Skolornasbudget bygger huvudsakligen på inkomster från tre håll, statsbidrag,elevavgifter och bidrag från huvudmannen. 1977/78:100 Bilaga 12 249 varierar kraftigt beroende påhuvudmannaskap och kostnadsläget i det land där skolan är belägen. I de flestaskolor är avgiften densamma för behöriga och obehöriga elever. Statsbidragutgår dels tiU korrespondensmateriel, dels till handledning vid korrespondensundervisning. Eleveirna kansåledes dels bedriva enskilda studier, dels studera i gmpp. Ett fätal grupperär fristående, men de flesta är knutna till svensk utlandsskola, som på dettasätt får en form av korrespondenshögstadium. Korrespondensundervisningenomfattade /77 ca 250 elever med 140 veckotimmars handledning.