prop · G103104 · 1977-12-31 00:00:00 — Om dennaförälder blir ur stånd att vårda barnet exempelvis på gmnd av sjukdom, bör denandre föräldern kunna åberopa undantagsregeln och fä möjlighet lill motsvarandeledighet under en kortare övergångstid. Ett annat fall som åsyftas är altbarnet plötsligt står ulan ordnad barntillsyn, t. ex. genom att dagbamvårdareeller annan ordinarie vårdare saknar möjlighet all ta emot barnet. 1 del fallatt en av föräldrarna normalt utövar den dagliga tillsynen av barnet bör enförändring av den förälderns situation medföra rätt till undanlag, om sjukdomkan åberopas. Undantagsregeln bör däremot inte kunna åberopas i situationer somföräldrarna normalt kan förutse, t. ex. när barnet börjar i skola ellerförskola. Flera av de nu nämnda situationerna, då undantagsregeln kan fäbetydelse, tillgodoses inom ramen för ledighet för tillfällig vård av barnvarför sådan ledighet i första hand skall utnyttjas. Arbetstagarensunderrättelsetid inför ledighet förtillfällig vård av barn häri överensstämmelsemed gällande regler satts till . Föranleds ledigheten av sjukdom - hosbarnet eller dess ordinarie vårdare - gäller ingen underräiielseiid. Av 2§ andra stycket framgår atl kollektivavtal får träffas på förbundsnivå om bl.a. längre underräiielseiid än som sägs i 7 § första stycket. En förlängning av underrällelsetidensynes särskilt påkallad för de arbelslagar-gmpper vars arbetstider bestämsgenom schemaläggning eller turlistor för en relativt ,exempelvis lärare. Vissafrågor om tillämpningen av 7 § vid lagens ikraftträdande berörs i anslutning lillövergångsbestämmelserna. Enligtdenna paragraf kan en arbetstagare huvudsakligen själv avgöra vilka dagar somledigheten skall avse. Såsomtidigare omtalats är emellertid syftet med deltidsledighelen atl mera varaktigtförbättra möjligheterna till samvaro mellan föräldrar och barn och göra delmöjligt atl avkorta de långa dagliga vistelsetiderna för barn i daghem ochfamiljedaghem. För att delta syfte skall tillgodoses, bör arbetstidsförkortningeni princip spridas jämnt över arbetsveckans samtliga dagar. Med arbetsveckaåsyftas arbetad vecka eller den motsvarande arbetsperiod som normall förekommerinom den bransch eller på den arbetsplats där arbetstagaren är anställd. 1977/78:104 49 Förvissa yrkesgrupper kan det emellertid le sig meningslöst med en daglig arbetstidsförkortning.Lagen medger därför atl arbetstagaren, om särskilda skäl föreligger, föriäggerarbetstidsförkortningen till viss eller vissa av arbetsveckans dagar. De fall somhär åsyftas är i första hand sådana där arbetslagaren på gmnd av sitt arbetemåste vistas på annan ort än hemorten (handelsresande, resemontörer etc.) ochdärför inte kan ta hand om barnet om arbetstidsförkortningen skall slås ut påveckans . Även för dem som har arbetet föriagt till annan tid ändaglid eller som har oregelbundna arbetstider kan en dagligarbetstidsförkortning le sig mindre väl ägnad all främja en ökad samvaro medbarnen. Omdel inle är möjligt för arbetslagaren all på ett meningsfullt sätt sprida arbetstidsförkortningenöver arbetsveckans samtliga dagar, föreligger således sådana särskilda skäl somsägs i paragrafens första stycke för att arbetstagaren skall kunna föriäggaarbetstidsförkortningen till viss eller vissa av arbetsveckans dagar. Skulleemellertid sådana särskilda skäl inte föreligga har arbetsgivaren rätt allkräva all arbetstidsförkortningen skall spridas över arbetsveckans samtligadagar. Somförut har berörts, utesluter 8 § inle överenskommelser mellan arbetsgivaren ocharbetslagaren om annan föriäggning än som här avses, om detta ligger iarbetstagarens intresse. Vidarekan som nämnts enligt 2 § kollektivavtal träffas på förbundsnivå angående dennärmare tillämpningen av 8 §. Vad som i första hand åsyftas är avtal om föriäggningenav deltidsledigheten för de grupper som har skiftarbete, schemalagd arbetstideller på annat sätt oregelbunden arbetstid. Däremot är det inte avsett atlsådana kollektivavtal skall kunna reglera föriäggningen av heltidsledigheten.Det är inte heller meningen atl det genom kollektivavtal skall bestämmas atlarbetstagare med normal daglig arbetstid skall föriägga arbetstidsförkortningentill en enstaka dag . Dessa grupper bör enligt huvudregelndagligen förkorta arbetstiden. Lagen reglerar inte frågantill vilken del av dagen en arbetstidsförkortning skall föriäggas på annat sättän atl arbetstagaren i princip inte skall behöva finna sig i atl ledigheten föriäggstill annan lid än arbetsdagens början eller slut. 1 fråga omarbetstidsförkortningens föriäggning kan emellertidarbetsmarknadens parter förhandla och träffa kollektivavtal. En förutsättningär att avtalen inle slår i strid med de intressen som har nämnts. Detframgår nämligen av 2 § att parterna endast disponerar över den närmaretillämpningen av lagregeln i fråga och att avtalen, såsom närmare har utvecklatsi anslutning till specialmotiveringen till 2 §, inte fär leda lill aU arbetstagarnasförmåner allmänt sett sänks under den nivå som lagen garanterar eller till altlagens syften urholkas. Vidare kan kollektivavtal träffas om huromplaceringsfrågor och vikarialsproblem m. m. skall lösas. 1 många fall kan del varalämpligt för en familj att förlägga arbetstidsförkortningen på så sätt all denene föräldern förlägger ledigheten till arbetsdagens början och den andreföräldern förlägger den lill arbetsdagens slut. 4 1977/78. 1977/78:104 50 densom har skiftarbete exempelvis mellan kl, 13 och 22 torde del emellertid oftastvara fördelaktigast med en föriäggning av ledigheten lill annan lid än lill arbetsdagensbörjan eller slut. Ett kollektivavtal om en sådan föriäggning av ledighetenskulle inte stå i strid med lagen, enskilda fallet blir det emellertid normalt en fråga för arbetsgivaren ochden enskilde arbetslagaren all samråda om ledighetens förläggning under dagenoch därmed sammanhängande frågor. Det får förutsättas atl överenskommelse iallmänhet kan nås på detta mer informella sätt, I annat fall tordearbetstagaren ofta komma alt vända sig till sin fackliga organisation, som kan påkallaförhandling i frågan enligt medbestämmandelagen, 1 sista hand bestämmer dockarbetsgivaren, i den mån inte annat följer av avtal mellan parterna, 1tredje stycket av denna paragraf regleras arbetsgivarens skyldighet att lämnaarbetstagaren besked om sitt beslut i ledighelsfrågor. Det förutsätts visserligen,som har nämnts, au beslut enligl andra stycket skall fattas efler samrådmed arbetstagaren. Genom samrådet kan denne få del av arbetsgivarenspreliminära inställning till begäran om ledighet. För att arbetslagaren skallkunna planera för den tid som ledigheten avser har dock arbetsgivaren ålagts enovillkoriig skyldighet att underrätta arbetstagaren om beslutet för det fallatt överenskommelse inle träffas i frågan. Underrättelsen skall ges två veckorföre den avsedda ledighetens början, om delta är möjligt. Underrältelsetidenhar i förhållande lill den fr.o.m, den gällande regeln föriängtsmed bl, a, som en följd av föriängningen av arbetslagarensunderrättelsetid enligl 7 §, 1denna paragraf regleras arbetstagarens rätt alt vid avbrott i ledigheten åter börjaarbeta i samma omfattning som före ledigheten. Paragrafen har sin motsvarigheti lagen om rätt till föräldraledighet och annan arbelsrältslig lagstiftning(jfr 10 § lagen om arbetstagares räll lill ledighet för utbildning). Arbetstagarenskall underrätta arbetsgivaren om att han vill återgå i arbete. Arbetsgivarenär dock inte skyldig att låta honom återinträda i arbetet tidigare än en månadefter anmälan, om ledigheten har varit avsedd att pågå en månad eller längre.Har ledigheten varit avsedd alt pågå än en månad, har arbetstagarendäiemot rätt att återgå i arbele utan någon väntetid. Någon väntetid föreåtergång i arbete föreligger alltså inte vid ledighet för tillfällig vård avbarn. Av2 § andra slycket framgår att kollektivavtal får träffas om bl. a, den tid eflervilken arbetstagaren får återgå i arbete vid avbrott i påbörjad ledighet. Prop.1977/78:104 51 1dessa paragrafer tillförsäkras, på sätt som motsvarar reglerna i lagen om räu tillföräldraledighet, arbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighetskydd mot uppsägning, avskedande och mot försämring av anställningsförmånereller arbetsförhållanden. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5,6 av denallmänna motiveringen. Skyddsreglernaär i princip tvingande lill arbetslagarnas förmån. Även om de kollektivavtalsslulandeparterna alltså inle kan avtala bort skyddet, hårde på sätt som framgår av 2 §andra stycket möjlighet alt träffa avtal om den närmare tillämpningen avreglerna i 11 § om skydd mot försämrade anställningsförmåner ochanställningsförhållanden. Såsom tidigare under-strukits får ett sådant avtalinte leda till att arbetstagarnas förmåner allmänt sett sänks under den nivåsom lagen garanterar. De kollektivavtalsslulande partema kan inte hellerdisponera över förmåner som redan har intjänats av den enskilde arbetslagaren(jfr prop, 1975/76:105 bil, 1 s, 490 och 523). Dessaparagrafer motsvarar i allt väsentligt 14-15 §§ lagen om rätt till föräldraledigheti dess lydelse fr. o. m. , Skadeståndsreglerna har bringatsi överensstämmelse med annan arbetsrätts!ig lagstiftning av likartad karaktär. Ikraftträdandem, m, Lagenom rätt till ledighet för vård av barn m, m, föreslås träda i kraft den 1 januari1979, då den avlöser lagen (1976:280) om rätl till föräldraledighet. Haren ledighet enligt äldre lag påbörjats före den nya lagens ikraftträdande, fåräldre regler alltjämt gälla så länge ledigheten består. Vill arbetslagaren efterikraftträdandet förlänga den tidigare ledigheten, tillämpas dock de nya bestämmelsernai fråga om föriängningen. Med hänsyn till de övergångsproblemsom kan uppkomma genom atl underrättelsefristen enligt 7 § första stycket har föriängtsi förhållande till äldre regler och till atl de nya underrätielsereglerna intebör ges tillbakaver-kande krafl, har införts en särskild övergångsregel som innebärattäldre regler om underräiielseiid tillämpas på alla ledigheter som påbörjas föreden , Detta innebär att för sådan ledighet underrättelsetiden bliren månad vilket är en konsekvens av intresset av alt skapa en enkel regel, Iklarhetens intresse har vidare föreskrivits, att kollektivavtal enligt 2 § andrastycket fär träffas före ikraftträdandet. 1977/78:104 52 Jaghemställer atl lagrådets yttrande inhämtas över lagförslaget, Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1977/78:104 53 Bilaga 1 Arbetsgruppens lagförslag Lagom rätt till ledighet för vård av bam m. m. 1 §Arbetstagare har som förälder rätl till ledighet från sin anställning enligt denna lag. Somförälder anses i lagen även fosterförälder samt den med vilken förälder äreller har varit gift eller har eller har haft bam, om de stadigvarande sammanbor. 2 §Avtal som innebäratt arbetstagares rättigheter enligt denna lag upphäves eller inskränkes är ogiltigt i den delen. Utanhinder av förstastycket får avvikelse göras från 7 § första slycket och 9 §andra slycket med stöd av kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutilseller godkänts av central organisation som avses i lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet. Arbetsgivare,som är bunden av kollektivavtal som avses i andra stycket, får tillämpa avtaletäven på arbetstagare som ej är medlem av den avtalsslulandearbetstagarorganisationen, under förutsättning atl arbetstagaren sysselsattesi arbete som avses med avtalet och ej omfattas av annat tillämpligtkollektivavtal, 3 §Rätt lill ledighet tillkommer arbetstagare som vid ledighelens början har varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt under de senasie två åren. Vidbestämmande av anställningstid enligl första stycket äger 4 § lagen (1974:12)om anställningsskydd motsvarande fillämpning. 4 §Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn antingen som hel ledighet lill dess barnet har uppnått ett och eller som förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arb»etstid lill dess barnet har uppnått ålder eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Kvinnligarbetstagare har dessutom, även om hon ej har uppnått den i 3 § föreskrivnaanställningstiden, rätt till ledighet i samband med barns födelse 5 Riksdagen1977/78. 1977/78:104 54 före den beräknade lidpunkten för nedkomsten och under sex veckorefter nedkomsten, 5 §Utöver ledighet enligt 4 § har arbetstagare rätt till ledighet antingen som hel ledighet eller som förkortning av arbetstiden till hälfien av normal arbetstid under lid då arbetstagaren enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring uppbär föräldrapenning eller särskild föräldrapenning för sådant ändamål. Arbetstagarehar dessutom, även om han ej har uppnått den i 3 § föreskrivnaanställningstiden, räu till ledighet för tillfällig vård av bam under tid dåhan uppbär föräldrapenning för sådant ändamål enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. 6 § Ledighet s 7 § Arbetstagare som villutnyttja sin rätt till ledighet enligt 4 § och 5 § första stycket skall anmäladetta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, omdet ej kan ske, . 1 samband med anmälan skall arbetslagarenange hur ledigheten är avsedd att pågå. Ledighetenligl 5§ andra stycket skall, om ledigheten ej föranledes av sjukdom, anmälas lillarbetsgivaren minst före ledighetens början. 8 §Ledighet skall föriäggas lill dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar av normal arbetstidskall dock, om ej särskilda skäl föreligger däremot, förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar, 1fråga om ledighetens föriäggning och andra med ledighetensammanhängande frågor skall arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, omförhandling med dennes organisation ej har ägt rum. Uppnås ej överenskommelse,bestämmer arbetsgivaren i nu nämnda frågor i den mån ej annat har avtalats.Arbetsgivare får dock ej ulan arbetstagarens samtycke förlägga ledigheten tillannan tid än arbetsdagens början eller slut. Harbeslut i fråga som avses i andra slycket träffats på annal sätt än genom överenskommelsemed arbetstagaren eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrättaarbetstagaren om beslutet. Underrättelsen skall om möjligt lämnas senast envecka före ledighetens början. Prop.1977/78:104 55 9 §Avbryter arbetstagare påbörjad ledighet, har han rätl att åter börja arbeta i samma omfattning som före ledigheten. Villarbetstagare utnyttja sin rätt enligt första stycket, skall han underrättaarbetsgivaren om atl han vill återgå i arbete. Har ledigheten varit avsedd alt pågåen månad eller mer, är arbetsgivaren dock ej skyldig att låta arbetstagarenåtergå i arbete tidigare än efter det att han mottog underrättelsen. 10 §Arbetstagare fär ej sägas upp eller avskedas enbart av det skälet atl han begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Skeruppsägning eller avskedande i strid mot denna lag, skall åtgärden förklarasogiltig, om arbetstagaren begär det. Därvid äger 34-37 §§, 39 § samt 41 §första och andra styckena lagen (1974:12) om anställningsskydd motsvarandetillämpning, 11 §Vid ledighet enligt denna lag är arbetstagare ej skyldig att vidkännas minskning av de förmåner som är förenade med anställningen i annan mån än som följer av uppehållet i arbetet. Arbetstagares arbetsförhållanden fär ej försämras av den anledningen att han begär eller lar i anspråk sin rätt till ledighet. 12 § Bryter arbetsgivare mot 10 § första stycket skallhan utge, fömtom lön och andra anställningsförmåner vartill arbetstagaren kanvara berättigad enligt lagen, ersättning för den skada som har uppkommit.Härvid äger 38 § tredje och fjärde styckena samt 40 § lagen (1974:12) omanställningsskydd motsvarande tillämpning, 13 § Bryter arbetsgivare mot dennalag på annat sätt än som sägs i 10 § första stycket, skall han utge ersättningför uppkommen skada. Vid bedömning om och i vad mån skada har uppstått skallhänsyn tagas även lill omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Omdet med hänsyn till skadans storiek eller andra omständigheter är skäligt kanskadeståndels belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle ha utgåu.Fullständig befrielse från skadeståndsskyldighet kan också äga rum. Den som vill fordraskadestånd enligl första stycket skall underrätta motparten om sill anspråkinom efler del all skadan inträffade. Har inom den tidenförhandling rörande anspråket påkallats enligl lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet eller med slöd av kollektivavtal, skall talan väckas inom fyramånader efter det att förhandlingarna Prop.1977/78:104 56 avslutades.1 annat fall skall talan väckas från skadans uppkomst. Iakttagesej vad som föreskrives i andra stycket, är talan föriorad. 14§ Mål om tillämpningen av denna lag handlägges enligt lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister. Dennalag träder i kraft den , då lagen (1976:280) om räU lillföräldraledighet skall upphöra all gälla. Har ledighet påbörjatsföre ikraftträdandet, tillämpas alltjämt den äldre lagens regler. Skallledighet påbörjas före den tillämpas i stället för 7 § första slycketmotsvarande bestämmelser i den äldre lagen. Kollektivavtal som avses i2 § andra slycket kan ingås före ikraftträdandet. Prop.1977/78:104 57 Bilaga 2 Del remitterade lagförslaget Lagom rätt till ledighet för vård av barn m. m. 1 §Arbetstagare har som förälder rätt till ledighet från sin anställning enligt bestämmelserna i denna lag. Medförälder avses i lagen även fosterförälder samt den med vilken förälder stadigvarandesammanbor och med vilken föräldern är eller har varit gift eller har eller harhaft barn. 2 §Avtal som innebär att arbetstagares rättigheter enligt denna lag upphäves eller inskränkes är ogiltigt i den delen. Utanhinder av första stycket får avvikelse göras från 7 § första stycket och 9 §andra stycket genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits ellergodkänts av central arbetstagarorganisation som avses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet. Även den närmare tillämpningen av 8 och 11 §§ färbestämmas genom kollektivavtal som har tillkommit på motsvarande sätt. Arbetsgivare,som är bunden av kollektivavtal som avses i andra stycket, får tillämpa avtaletäven på arbetstagare som ej tillhör den avtalsslulande arbetstagarorganisationen,under förutsättning alt arbetstagaren sysselsattes i arbele som avses medavtalet och ej omfattas av annal tillämpligt kollekliv-avtal. 3 § Arbetstagare har rätl till ledighet för vård avbarn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden tilltre fjärdedelarav normal arbetstid. Rätten lill hel ledighet gäller lill dessbarnet har uppnått eu och . Rätten till förkortning avarbetstiden gäller lill dess barnet har uppnått ålder eller till densenare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. 4 § Utöver ledighet enligt 3 §har arbetstagare rätt till ledighet i form av hel ledighet eller i form avförkortning av arbetstiden lill hälften under lid då arbetslagaren uppbär helrespektive halv föräldrapenning enligt 4 kap. 2 eller 11 § lagen (1962:381) omallmän försäkring. Prop.1977/78:104 58 5§ Räll lill ledighet enligt 3 och 4 §§ tillkommer arbetstagare som vidledighetens början har varit anställd hos arbetsgivaren antingen eller sammanlagt under de senaste två åren.Anställningstid beräknas enligt 4§ lagen (1974:12) om anställningsskydd. Arbetstagarehar, även om den i första stycket föreskrivna anställningstiden ej har uppnåtts,rätt till ledighet för tillfällig vård av bam under tid då föräldrapenning uppbäresenligt 4 kap. 8 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Kvinnligarbetstagare har alltid rätt till ledighet i samband med barns födelse före den beräknade tidpunkten för nedkomsten och efter nedkomsten. Ledighetensförlläggning m. m. 6 § Ledighet som avses i 3 och 4 §§ samt 5 § tredjestycket får delas upp på högst två perioder för varje kalenderår. Berörledighetsperiod mer än ett kalenderår skall den hänföras till det kalenderårunder vilket ledigheten har påbörjats. 7 § Arbetstagare; som villutnyttja rätt till ledighet enligt 3 eller 4 § eller 5 § tredje stycket skallanmäla deUa lill arbetsgivaren före ledighetens början eller,om det ej kan ske, . 1 samband med anmälan skallarbetstagaren ange hur lång lid ledigheten är avsedd att pågå. Ledighetenligt 5 § andra stycket skall anmälas till arbetsgivaren minst föreledighetens början. Detla gäller dock ej om ledigheten föranledes av sjukdom. 8 §Ledighet skall föriäggas lill dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning av arbetstiden till hälfien eller till tre fjärdedelar av normal arbetstidskall dock förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om ej särskilda skäl föranleder annat. Arbetsgivaren skallsamråda med arbetstagaren beträffande ledighelens föriäggning ochandra med ledigheten sammanhängande frågor, om förhandling med arbetstagarensorganisation ej har ägt rum. Uppnås ej överenskommelse, bestämmer arbetsgivareni dessa frågor i den mån ej annat har avtalals. Arbetsgivaren fär dock ej ulanarbetstagarens samtycke föriägga ledigheten till annan tid än arbetsdagensbörjan eller slut. Har beslut i fråga somavses i andra stycket träffats på annat sätt än genom överenskommelse medarbetslagaren eller företrädare för denne, skall arbetsgivaren underrättaarbetstagaren om beslutet. Underrättelsen skall om möjligt lämnas senast tvåveckor före ledighetens början. Prop.1977/78:104 59 9 §Avbryter arbetstagare påbörjad ledighet, har arbetstagaren rätt atl åter börja arbeta i samma omfattning som före ledigheten. Villarbetstagare utnyttja sin rätl enligt första stycket atl återgå i arbete, skallarbetsgivaren underrättas möjligt. Har ledigheten varit avsedd atl pågåen månad eller mer, är arbetsgivaren dock ej skyldig att låta arbetstagarenåtergå i arbete tidigare än efter det alt arbetsgivaren har mottagitunderrättelsen. 10 §Arbetstagare får ej sägas upp eller avskedas enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin räll lill ledighet enligt denna lag. Skeruppsägning eller avskedande i strid mot första stycket, skall åtgärden förklarasogiltig, om arbetstagaren begär det. Därvid skall 34-37 §§, 39 § samt 41 §första och andra styckena lagen (1974:12) om anställningsskydd tillämpas. 11 §Arbetslagareärejskyldigalt vidkännas minskning av de förmåner som är förenade med anställningen eller försämring av arbetsförhållandena enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt tillledighet enligt denna lag. Arbetstagaren är ej heller skyldig att vidkännas annan omplacering än sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten. 12 § Bryter arbetsgivare mot 10 §första stycket skall arbetsgivaren, förutom lön och andra anställningsförmånersom arbetstagaren kan vara berättigad till enligt lagen, utge ersättning förden skada som har uppkommit. Härvid skall 38 § tredje och fjärde styckena saml40 § lagen (1974:12) om anställningsskydd tillämpas. 13 § Bryter arbetsgivare mot dennalag på annat sätt än som sägs i 10 § första stycket, skall arbetsgivaren utgeersättning för uppkommen skada. Vid bedömning om och i vad mån skada haruppstått skall hänsyn lagas även till omständigheter av annan än rent ekonomiskbetydelse. Om det med hänsyn till skadans storlek eller andra omständigheter ärskäligt, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhållande lill vad som annarsskulle ha utgått. Fullständig befrielse från skadeståndsskyldighel kan ocksåmedges. Densom vill fordra skadestånd enligt första stycket skall underräua motparten omsill anspråk efter det all skadan har 1977/78:104 60 inträffat.Har inom förhandling rörande anspråket påkallats enligt lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller med slöd av kollektivavtal,skall talan väckas efler det all förhandling har avslutats. Iannat fall skall talan väckas från skadans uppkomst. Iakttagesej vad som föreskrives i andra stycket, är talan föriorad. 14§ Mål om tillämpningen av denna lag handlägges enligt lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister.