prop · G10344 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 44 1977/78: 44 omgodkännande av överenskommelse mellan , , och omkommunalt samarbete över nordiska riksgränser; Regeringenföreslår alt antaga del förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att godkänner en överenskommelse mellanDanmark, , och om gränskommunalt samarbete.Överenskommelsen grundar sig på ell förslag som harlåtit utarbeta. Enligt överenskommelsen har kommunerna rätt all samarbeta medkommuner i annal fördragsslulande land i den mån hinder inte föreligger enligtdet egna landels bestämmelser om kommunernas befogenheter, organisation ochverksamhet. Med uttrycket "kommun" avses i överenskommelsen ävenlandstingskommun och kommunalförbund. Efterhand bör enligt överenskommelsenresp. land göra de ändringar i den nationella lagstiftningen som behövs för atlundanröja hinder och svårigheter för önskvärt samarbete över riksgränserna. 1 1977/78. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Mundebo, Krönmark,, , , Propositionom godkännande av överenskommelse mellan , , och Sverigeom kommunalt samarbete över nordiska riksgränser rekommenderade regeringarna i de nordiska länderna all ulreda behovelav och möjligheterna lill sådana ändringar i kommunallagsliftningen och annanlagstiftning all fasta legala former kunde skapas för samarbete mellan kommuneröver riksgränserna. År1970 tillsatte regeringarna i , , och en expertkommitté.Nordiska kommunalrättskommitlén. Denna fick i uppdrag all inventera dels detkommunala samarbete som bedrevs över riksgränserna eller bedömdes angeläget altfl lill stånd, dels vilka hinder i lagstiftningen som kunde föreligga för eltsådant arbete. Kommitténlade fram sin rapport (NU 1973:1) Kommunalt samarbete över de nordiska riksgränserna.I rapporten anfördes alt man i en överenskommelse mellan de nordiska ländernaskulle kunna erkänna en principiell rätt för kommunerna all samarbeta över riksgränserna.En sådan överenskommelse skulle enligt kommittén kunna uigöra en grund för ellnationellt och nordiskt arbete på atl anpassa de nationella rättsordningarna företl sådanl samarbete. 1oktober 1975 beslöt atl tillsätta en arbetsgrupp meduppdrag att på grundval av kommunalrättskommilténs rapport och etl avtalsutkastsom hade utarbetats inom ministerrådets sekretariat lägga fram förslag tillöverenskommelse om gränskommunalt samarbete mellan , , ochSverige. Arbetsgruppenöveriämnade silt förslag (NU 1976:10) Prop.1977/78:44 3 Nordiskkonvention om gränskommunalt samarbete till . Arbetsgruppensförslag har remissbehandlats i och . Efler remiss har i Sverigeyttranden över förslaget avgetts av , ,, statens planverk, siatens brandnämnd, länsstyrelserna iStockholms, , och , , , , ,och . , Svenska kommunförbundel.Nordvästra . Sydvästra och Öresundsrådel.Länsstyrelserna har bifogat yttranden från resp, landstingskommun och etl anlalkommuner. hemställde inför tjugofemte session den 31 mars-3april 1977 om rådels yttrande över förslaget. På förslag av ekonomiskautskottet anlog en rekommendation till ministerrådet atl ta initiativtill att en överenskommelse om kommunalt samarbete över de nordiska riksgränsernaskulle ingås mellan , , och , väsentligen iöverensstämmelse med förslaget. Regeringen beslutade attöverenskommelsen skulle undertecknas. Överenskommelsen undertecknades vid denordiska samarbetsministrarnas möte i ,Överenskommelsens text på svenska bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 1. Sverigesförhållande till andra stater regleras i 10 kap. regeringsformen, I dellakapitel finns bestämmelser om befogenheten all ingå överenskommelser med andrastater, den procedur som skall iakttas och vad som annars skall gälla omordningen för beslul angående rikets förhållande lill andra stater.Överenskommelse med annan stat eller med mellanfolklig organisalion ingås avregeringen (10 kap. 1 S). Regeringens befogenhet i delta hänseende ingår iuppgiften alt styra riket (1 kap. 5 §). Genom en särskild bestämmelse klargörs atlbefogenheten inte ulan grundlagsslöd kan delegeras lill annan (10 kap. 3 §).Regeringen får bemyndiga förvaltningsmyndighet alt ingå internationellöverenskommelse (10 kap. 3 §). Något sådant bemyndigande har såvitt kunnatutrönas aldrig lämnats till kommun. Regeringsformenbygger på förutsättningen atl rättskipning och förvaltning ombesöris avsvenska organ. Undantag från denna grundsats kan följa av alt beslutanderätt överiåtstill mellanfolkligt organ enligt den s, k, EG-paragrafen (10 kap. 5 >?första siycket). I viss omfattning har det förekommit att mera begränsademyndighetsfunktioner med stöd a v 5 5; andra styckel har lagts på främmandestats myndigheter. Exempel på detta finns i lagen (1959:590) om gränstullsamarbetemed annan stat. Desvenska kommunerna är - liksom kommunerna i de övriga nordiska länderna - särskildarättssubjekt, som i sina mellanhavanden med andra 1* 1977/78. Prop.1977/78:44 4 rättssubjekthandlar föregen räkning. Nären svensk kommun exempelvis lar upp lån utomlands,anses delta inte skapa någon rätlslig (Örpliklelse för svenska staten, ens om slalenhar lämnai kommunen särskilt tillstånd att ta upp lånet, Eltavtal som en kommun i egel namn iräffar med en utländsk kommun är inte någoninternationell överenskommelse i regeringsformens bemärkelse, Elt sådant avtalhar i princip inte några folkrätlsliga effekler. Svensk kommun har inte enligtregeringsformen eller annan svensk lagsliftning någon befogenhet alt träffaavtal för svenska slalen. Svenska staten blir inte heller på annan grund bundenav de avtal som svenska kommuner i egenskap av särskilda rättssubjekt kan kommaalt iräffa. Del kan alltså sammanfattningsvis sägas att regeringsformen intelägger några hinder i vägen för svensk kommuns samarbete med annan nordiskkommun. Samarbetet med utländsk kommun får inte ulan särskilt förfaltningsstödinnebära alt den svenska kommunen avsäger sig sin beslutanderätt i någolhänseende lill en utländsk kommun eller atl den överlåter myndighetsutövning iSverige till utländsk kommun. Sådana kompelensavsägelser får inte heller ske isvenska kommuners samarbete med varandra. Fråganom svensk kommuns befogenhet att samarbeta med utländsk kommun blir därmed enfråga om vad som innefattas i kommunernas kompelens enligt 1 kap.4 § kommunallagen(1977:179)ochav en omfattande speciallagstiftning om olika kommunala uppgifier.Generalklausulen i 1 kap. 4 § lägger inte något uttryckligt hinder i vägen för eltgränsöverskridande kommunalt samarbete. Ett sådant samarbete är väl förenligtmed bestämmelsens centrala innehåll, nämligen atl elt kommunall beslut elleren åtgärd för au kunna erkännas som kompetensenlig skall lillgodose elltill kommunen knutet allmänt inlresse. I rättspraxis har den kommunalaverksamheten inte heller ansetts rigoröst bunden lill själva kommunområdeteller ens lill riksområdel. Enligt regeringsrättens praxis i kommunalabesvärsmål kan exempelvis omständigheterna för en kustkommun vara sådana attkommunen är befogad att ekonomiskt engagera sig i utrikes färjförbindelse (RÅ19601 187). Del ligger dock i sakens natur alt den inlressevärdering som liggeri varje kompetensbeslämning påverkas av del förhållandet att kommunen skallbetjäna en svensk befolkning och ulgör en del av det svenskaförvaltningssystemet. Mankan alltså konstatera att svensk kommun enligt stats- och kommunalrättsligaregler - med vissa begränsningar - får ingå samarbetsavtal över riksgränserna.Det är däremol svårare atl entydigt besvara frågan om speciallagstiftningenhindrar sådana avlal. Den ingående reglering av kommunernas verksamhet som oftafinns i speciallagstiftningen passar vanligen inte in på det fallet allkommunen samverkar med utländsk kommun, Etl samarbete i fråga om de anläggningarsom kan behövas för verksamheten lorde däremol ganska ofta vara möjligt.Bestämmelser som främst är inriktade på själva verksamheten, oavsett vem somutövar den, kan Prop.1977/78:44 5 hindraeller försvåra ell gränskommunalt samarbete. påtransportområdet kan t. ex. försvåras av olikheler i trafiklagsiiftningen om sådantsom axelavslånd, hjullryck, fordonsbredd m. m. Vadsom nu har sagls om de rättsliga förutsättningarna för kommunerna alt bedriva gränskommunaltsamarbete är tillämpligt också på landstingskommunerna och kommunalförbunden, Istats- och kommunalrättsligt hänseende kan läget för de danska och norskakommunernas vidkommande beskrivas så att samarbete med kommun i annal land oftakan komma till stånd ulan vidare, I vissa fall krävs godkännande av statligtillsynsmyndighet i det egna landet. Finsk kommun kan enligt den finskaregeringsformen inte samarbeta med eller ingå avtal med kommun i annal land på eltsätt som binder eller innebär överföring av myndighetsutövning.Inom ramen för den kommunala självstyrelsen kan dock gränsöverskridandesamarbetsavtal ingås. Samar-betsmöjlighelerna kan grundas antingen påkommunernas allmänna kompelens enligt kommunallagen eller på den kompetens somkommunerna har enligt särskild lagstiftning. Möjligheterna till gränskommunaltsamarbete inom den specialreglerade sekiorn är dock begränsade. Texteni den överenskommelse om kommunall samarbete över nordiska riksgränser somundertecknades (bilaga Dstämmer i allt väsentligt överens medarbetsgruppens förslag. Endasl obetydliga redaklionella ändringar har gjorts.Arbetsgruppens motiv lill förslaget bör fogas lill prolokollel i detta ärendesom bilaga 2. Arbetsgruppensförslag fick vid remissbehandlingen i i huvudsak etl positivtmottagande. Den föreslagna överenskommelsen ansågs främja och uppmuntra ellvidare samarbete över gränserna. En sammanställning över remissyttrandena börfogas lill prolokollel i detta ärende som bilaga 3. Inomde nordiska länderna har historiska förhållanden i förening med en gemensamgrundsyn på viktigare samhällsfrågor medfört betydelsefulla likheter på detkommunala området. Till de gemensamma dragen hör, med vissa olikheter, denkommunala självstyrelsen, beskattningsrätten och kompetensen. Gemensamt ärockså alt den nationella rättsordningen erkänner en rätt för kommun allsamarbeta med annan kommun i det egna landet. 1977/78:44 6 Ettförslag till överenskommelse om gränskommunalt samarbete mellan ,, och har på uppdrag av utarbetatsav en nordisk arbetsgrupp och undertecknats av företrädare förregeringarna i de berörda länderna. Överenskommelsen kan ses som en bekräftelsefrån statsmakternas sida på alt de nordiska kominunerna i princip harbefogenhet alt på olika sätt samverka med kominuner i angränsande nordisktland. Överenskommelsenharen lång förhistoria. rekommenderade Nordiska rådetregeringarna i de nordiska länderna alt utreda frågan om ändringar i bl. a.kommunallagstiftningen för alt skapa fasta legala former för samarbete mellankommunerna över riksgränserna. har kartlagtdet kommunala samarbete som bedrivs över riksgränserna i och undersöktde rättsliga förutsättningarna för sådanl samarbete. Arbetsgruppens förslag tillöverenskommelse har remissbehandlats i och . Remissinstansernaställde sig i alll väsentligt positiva till förslaget. Nordiska rådetrekommenderade att ta initiativ lill att enöverenskommelse i huvudsaklig överensslämmelse med arbetsgruppens förslagskulle träffas mellan , , och . Överenskommelsenbör underställas för godkännande. Innan jag kommenteraröverenskommelsen vill jag lämna en redogörelse för del samarbete som redan nuförekommer mellan svenska kommuner och kommuner i , och . Desvenska kommunerna har samarbetat med kommuner i de övriganordiska länderna på skilda områden och i varierande former Samarbetet har försvenskt vidkommande varit koncentrerat till i huvudsak tre områden.Öresundsområdet, Arvika-Kongsvingerområdet(ARKO-regio-nen) och . Visslgränskommunalt samarbete förekommer även inom bl. a. Jämlland-Tröndelagen, Kvarkenregionenoch regionen . samarbetarGöteborgs och läns landstingskommun och fylkeskommune i fråga omförlossningsvård. 1Öresundsområdel har samverkan kommil igång på bl, a. sjukvårdens och kulluriivetsområden. Samarbetet innebär bl. a. all patienter kan remitteras till specialistvårdpå andra sidan . Sydvästra har under sintioåriga verksamhetstid haft ett nära samarbete med molsvarande planeringsorganpå den danska sidan av . För samarbetsfrågor i har mantillsall en arbetsgrupp bestående av representanter för berörda kommuner, länsslyrelseroch departement. har inletts en studie kring friluftsliv ochfritidsbosättning i . Projekt av intresse församhällsplaneringen kan bli aktuella , har kommunerna tillsammans med andra intressenter bildat ettaktiebolag för verksamhet inom turistväsende och samhällsplane- Prop.1977/78:44 7 ring.Under hösten 1977 kommer en undersökning av de regionalekonomiska sambanden iregionen att starta. Degränsregionala projekt som har inletts av förregionalpolitik (NÄRP) kan antas komma atl ge värdefulla erfarenheier i defortsatta strävandena all utveckla det gränskommunala samarbetet. Det gäller i försiahand det glesbygdspoliliska försöksprojektet i Enonlekiö och Muonio kommuner iFinland, Kaulokeino kommun i och Karesuandodelen av kommun iSverige. Denarbetsgrupp som leder della projekt har redovisat en förstalägesrapport. Denna belyser de levnadsförhållanden och problem som råder i gränsregionermed gles bosättning. 1 rapporten redovisas ett fyrtiotal förslag på tänkbarasamarbetsprojekt. Bland dessa förslag kan nämnas samarbete i fråga omräddningstjänst, sjuktransporter, öppen åldringsvård, hemhjälp, industriellservice, förädling av lokala råvaror av olika slag, turism samt undervisningoch utbildning på olika områden. Blandde konkreta projekt som har initierats av NÄRP:s glesbygdspoliliska arbetsgruppkan nämnas samordning av åldringsvården inom kommundelen i kommunsamt Enonlekiö och Muonio kommuner. På grund av de slora avstånden på denfinska sidan har man där visat slorl inlresse för atl fl disponera platser i ellutbyggt ålderdomshem i . Vissa formella hinder föreligger dock f n.för all man skall kunna överföra bygg- och driflskostnadsbidrag från lillSverige. Elt annal projekt är en i Muonio kommun stationerad biblioteksbuss somskulle betjäna områdel Enonlekiö-Muonio-Kaulokeino-Karesuando med böcker påfinska, norska, samiska och svenska språken. Degeografiska förhållandena längs med kommuncenlrum parvis på bådasidor av gränsälven har gett anledning till olika samverkansprojekl. Ettexempel är reningsverket i som renar avloppsvatten från bådeHaparanda och kommuner. I ligger en soptipp dit i slorl sett helaHaparandas avfall går. Badhuset i används även av befolkningen i ,I finns etl s, k. AMU-cenler där , och fårutnyttja en tredjedel var av plalserna. Inom Nordka-lollenområdel förekommervidare ell avialsgrundal samarbete mellan finska och svenska saml norska ochsvenska kommuner i fråga om räddningstjänst. Avvad jag nu har sagt framgår atl ett livligt samarbete över de nordiska riksgränsernaredan har kommit igång. Samarbetet har sketl i varierande former alltifrånerfarenhetsutbyte och gemensamma utredningar till överenskommelser i fråga ombl. a. räddningstjänst, föriossningsvård och avloppsrening. Del rättsliga underiagetför samarbetet har dock i många fall framstått som oklart för kommunerna. Jaganser därför atl del är mycket värdefullt alt de nordiska kommunemasprincipiella rält atl samarbeta över riksgränserna bekräftas genom enöverenskommelse om gränskommunalt samarbete. \** 1977/78. Prop.1977/78:44 8 sådanöverenskommelse är ägnad att utveckla den samhörighet som finns mellan denordiska länderna och alt rikta kommunernas uppmärksamhet på samarbetsmöjligheternaoch de fördelar som följer därmed, 1 uttrycket kommun inbegriper jag i enlighetmed artikel 1 i överenskommelsen även landstingskommuner, amtskommuner, fylkeskommuneroch kommunalförbund. Jag villi delta sammanhang erinra om del arbete som pågår inom för alt få lillstånd en europeisk konvention om gränskommunalt samarbete. förslag till ensådan konvention diskuterades vid i inovember 1976 men frågan har ännu inte slutbehandlats av ministerkommittén. Dennordiska överenskommelsen innebär huvudsakligen en bekräftelse på allkommunerna har rätt all samarbeta med kommun i annal fördragsslutande land iden mån hinder inte föreligger enligt del egna landels lagar och övrigabestämmelser om kommunernas befogenheter, organisation och verksamhet. Avsiktenär alltså inte alt vidga kommunernas kompelens enligt nationell lag ulan endaslall klargöra all denna i princip omfattar också ett gränskommunalt samarbete. Belräffandeinnehållet i övrigi i överenskommelsen får jag hänvisa lill bilaga 1. Jag kan iallt väsentligt ansluta mig till vad arbetsgruppen har anföri i motiven tillsitt förslag (se bilaga 2), och vill för egen del särskill fästa uppmärksamhetenpå artikel 3. Enligt artikeln bör fördragsslutande stat göra de ändringar i detegna landels författningsbestämmelser som staten kan finna påkallade för atlundanröja hinder eller svårigheter för önskvärt kommunalt samarbete över riksgränserna.Överenskommelsen i och för sig undanröjer alltså inte de hinder ellersvårigheter för elt fördjupat gränskommunalt samarbete på särskilda kommunalaverksamhetsområden som finns i speciallagstiftningen. Det förefaller inte vararealistiskt atl länka sig atl man kan komma tillrätta med dem genom en samladöversyn av speciallagstiftningen för sådana verksamhetsområden där elt gränskommunaltsamarbete ter sig mest angelägel. De flr i stället angripas alll efler som devisar sig hindra eller försvåra ett önskvärt samarbete. kan det blinödvändigt alt införa dispensmöjligheter för all tillgodose angelägnasamarbetsbehov i gränsregionerna. Bortsettfrån åtgärder av del slag som avses i artikel 3 föranleder överenskommelseninte några lagstiftningsåtgärder. Det skulle däremot kunna övervägas om inte beslämmelsernai artiklarna 4 och 5 ger anledning lill särskilda föreskrifier i myndighetsinslruktionereller andra regeringsförfattningar. De statliga myndigheternas uppgifier i dehänseenden som avses i artiklarna kan dock tolkas in i 2 S allmännaverksstadgan (1965:600, ändrad senasi 1977:152)och3och4 i;§ länsstyrelseinstruktionen(1971:460,omlrycki1976:892, ändrad senast 1977:95). 1977/78:44 9 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen altgodkänna överenskommelsen mellan , , och omkommunall samarbete över nordiska riksgränser. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslular all genomproposition föreslå all antaga det förslag som föredraganden har laglfram. Prop.1977/78:44 10 Överenskommelsemellan , , och om kommunalt samarbete över nordiskariksgränser ,, och regeringar, som anser det önskvärt atl kommunemainom ramen för sina befogenheter medverkar till all utveckla den gemenskap somfinns mellan de nordiska länderna, som särskillmed hänsyn lill behoven i gränsområdena vill underiätla för kommunerna alt la lillvara de fördelar som kan uppnås för den kommunala verksamhelen genom samarbetemed kommun i annal nordiskt land, somfinner att behov av kommunalt samarbete över de nordiska riksgränserna oftaföreligger i fråga om kullurliv, miljövård, sjukvård, samfärdsel och turism, somanser alt samarbete mellan nordiska kommuner kan vara särskilt ägnat atl främjade regionalpoliliska strävandena i ulvecklingssvaga gränsområden, harenats om följande: Medkommun avses i denna överenskommelse i kommune och amlskommune, iFinland kommun och kommunalförbund, i kommune och fylkeskommune och iSverige kommun, landstingskommun och kommunalförbund. Fördragsslutandestal erkänner en rätt för kommun i det egna landet atl samarbeta med kommun i annalfördragsslulande land om vården av sina angelägenheter, i den mån hinder försådant samarbete ej föreligger i del egna landels lagar och övriga bestämmelserom kommunernas befogenhet, organisalion och verksamhei. Försiasiycket avser ej befogenhet för kommun att överföra myndighetsutövning tillkommun i annat nordiskt land. Kommunhar atl själv svara för de åtaganden kommunen gör gentemot kommun i annalnordiskt land. Eflerhand som behov därav framträder bör fördragsslutande stat föranstalta om de förtydliganden,ändringar och tillägg i del egna landets lagar och andra bestämmelser somstaten kan finna påkallade för atl undanröja hinder eller svårigheter förönskvärt kommunall samarbete över riksgränserna. Prop.1977/78:44 11 Därvidbör särskilt eftersträvas regler som tillgodoser kommunala samarbetsbehov igränstrakterna. X frågor som rör denregionala och lokala samhällsplaneringen i gränstrakterna bör statliga ochkommunala myndigheter i de fördragsslulande staterna, när anledning därlillföreligger, beakia behovet av samarbete mellan kommuner på ömse sidor omgränsen. Statligamyndigheter i fördragsslutande land bör vid behov bistå kommun i del egnalandet med råd och upplysningar i de rättsliga och andra frågor som kanuppkomma vid projekt om kommunalt samarbete över riksgräns. Artiklarna1-5 ulgör ej hinder för fördragsslulande stal all vidmakthålla eller anordnatillsyn över landets kommuner eller atl eljest för egna kommuner behålla ellermeddela sådana föreskrifier som kan betingas av nationella iniressen. Dennaöverenskommelse skall ratificeras och ratifikalionshandlingarna snarasi möjligtdeponeras i det norska . Bestyrkta avskrifter skall av detnorska tillslällas de övriga fördragsslulande staternasregeringar. Överenskommelseniräder i kraft efler den dag då samtliga fördragsslulande statersralifikationshandlingar deponerats. Önskarnågon av de fördragsslulande staterna uppsäga överenskommelsen, skallskriftligt meddelande härom tillställas den norska regeringen som har allomedelbart underrätta övriga fördragsslulande stater härom och dåmeddelandet mottogs. Uppsägningengäller endast för den stal som verkställt densamma och flr verkan sex månaderefter ulgången av den månad då den norska regeringen mottagit meddelande omuppsägningen. Tillbekräftelse härav har undertecknade befullmäkligade ombud undertecknat dennaöverenskommelse, utfärdad i ell exemplar på danska, finska. Prop.1977/78:44 12 norskaoch svenska språken, vilka samtliga texter äger lika vitsord, i den 26maj 1977. Prop.1977/78:44 13 Bilaga2 Motiv till arbetsgruppens förslag I samarbelsöverenskommelsenden mellan , , , och med däriden gjorda ändringar () finns ell vissl underiagför samarbete mellan nordiska kommuner. Redan i preambeln lill dennaöverenskommelse talas sålunda om en allmän strävan efter enhetliga regler i såmånga avseenden som möjligt och om ändamålsenlig arbetsfördelning mellanländerna på alla områden där del finns förutsättningar för del. 1 artikel 6 isamma överenskommelse talas också om samordning av lagstiftning på allaområden, där delta ter sig ändamålsenligt. Beträffande skolväsendet, som lill slordel är en nordiska kommunerna, finns en samord-ningsbeslämmelsei artikel 11. Enligt denna bör, på de områden där elt samarbete ärändamålsenligt, utbyggnaden av ulbildningsanslaller samordnas genomfortlöpande samverkan belräffande ulbyggnadsplaneringen och dess genomförande.Samtidigt är det klart all Helsingforsöverenskommelsen främst tar sikte påsamarbete i statligt huvudmannaskap och inte på samarbete direkt mellankommuner i olika nordiska länder. Del finns därför skäl för en överenskommelseom samarbete på nivå, särskilt med hänsyn lill behoven igränstrakterna. Delaktuella behovet av en särskild överenskommelse är dock inte speciellt framträdandeom man bara ser lill den inventering av kommunala samarbelsprojekt somredovisas i rapporten. Den redovisningen representerar alltjämt en tämligenfullständig bild av de gränskommunala relationerna. Del kan dock tilläggas attplanerna på samarbete mellan fylkeskommune och och länslandstingskommun belräffande förlossningsvård numera har förverkligats, allplanerna på långtgående samverkan inom sjukvården i väntas bliförverkligade saml atl finska och svenska kommuner jämte andraintressenter bildal elt särskill råd -Kvarkenrådel - för samarbete över Kvarkeni . Allbehovel av en överenskommelse inte är särskilt framträdande betyderå andrasidan inte all en överenskommelse kan avvaras.