prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78:100 Bilaga 15 Arbetsmarknadsdepartementet156 bör enligt TU spela en central roll vad gäller både dennautredning och det samlade ansvaret för terminologiskt arbete i . Representanter för bl.a. SÖ ochinvandrarverket bör enligt TU:s förslag delta i utredningsarbetet. Motdenna bakgrund avstyrks verkets förslag i denna del. Kritiska synpunkter har framkommit också när detgäller vissa övriga delaravförslaget. (inner byråkratiutredningen och FAT det tveksamt om verkets uppgifter ifråga om granskning avandra myndigheters information på invandrarspråk skall ha föreslagenomfaitning. RRV ifrågasätter om inte språksektionensinsatser bör inriktas främst på översättningar av information där kravetpå rättssäkerhet är framträdande. RRV anser vidare att full kostnadstäckning iprincip bör eftersträvas för alla statliga verksamheter av det aktuella slagetsom riktar sig till ett urskiljbartkollektiv, om inte andra väsenlliga syften med verksamheten härigenom äventyras. Enligt RRV hade det härvidvarit värdefullt om förslaget hadeinnehållit ett resonemang kring för- och nackdelar med bibehållen resp, utvidgad subventionering, FAT avstyrker,bl, a. av konkurrensbegränsningsskäl, en ökad anslagssubventionering avspråksektionens verksamhel. Frågan omsamordning av del terminologiska arbetet är övergripande och av betydelse inomen rad sektorer av vårt samhälle. Den bör därför, som några remissinstanser har framhållit, ses i ett större sammanhangän vad som har skett iinvandrarverkets förslag. Förslaget bör i denna del tas upp i samband med behandlingen av UHÅ:stolkutredning och har därför, eftersamråd med chefen för , överlämnats till UHÅ, Remissbehandlingen har visat atl vissa delar avinvandrarverkets övriga förslagbehöver övervägas ytterligare innan slutlig ställning tas till dem. På grund härav föreslär jag altanslaget tas upp med oförändrat belopp. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att tillÖversätiningsservice för /79 anvisa ell förslagsanslag av300000 kr. 1977/78:100 Bilaga 15 157 Anslag kr, 1 Översikt 18 A.Arbetsmarknadsdepartementet m. m. Internationellt samarbete 6425 000 20 5. Arbetsmarknadsråd 2 405 000 Arbetsmarknad m. m. 27 Arbetsmarknaden underår 1978 Bidrag till arbetsmarknadsutbildning 1421550000 Stöd till lageruppbyggnad 10000000 Kontant stöd vid arbetslöshet 973 300000 926. Totalförsvarsverksamhet 56700000 95 7. : Anskaffning avutrustning 7000000 98 8. 106 C. Arbetsmiyö 111 I. Arbetarskyddsstyrelsen 85 742000 Arbetarskyddsstyrelsen: Inredning och utrustning 22000000 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning 1581500000 Bidrag till arbetarskyddsfonden 135000000 Invandring m. m. Åtgärder för flyktingar 70425000 Åtgärder för invandrare 9950000 116 231000 Totaltför 6 997 589 000 Bilaga16 till budgetpropositionen 1978 Prop. Till hör ärenden angående bostäder,fysisk riksplanering och bebyggelseplanering samt byggnads-, lantmäteri- ochkarlfrågor. Departementet är organiserat på tre sakenheter, en för fysisk riksplanering,en för plan- och byggnadsärenden samt en för bostadsbyggande m, m. Till den förstnämndaenheten hör bl, a, ärenden angående prövning av industriutbyggnader enligt 136a § byggnadslagen (1947:385), Lantmäteri- och kartärenden samt vissaplanverksärenden bereds inom planerings-och budgelsekretarialel. Enligt gällande ärendefördelning ankommer det påstatsråden och att inom regeringen svara för vissalagstiftningsfrågor som hör till . Åtgärder för hushållning med energi i den befintligabebyggelsen är av avgörande betydelse för en framgångsrik energipolitik.Riksdagen beslöt (prop. 1976/77:107, CU 1976/77:32 och 34, rskr1976/77:244 och 246) om förbättringar och förstärkningar av det statligaenergisparstödet avseende bostäder, allmänna samlingslokaler m. m. samtkommunala, landstingskommunala och civilastatliga byggnader. Medel anvisades vidare för en undersökning av hurbyggnadsbeståndet är beskaffat från energisynpunkt och för enforskningsinriktad experimentverksamhet. Särskilda medel anvisades även förinformation till brukare, politikeroch yrkesverksamma inom olika led av byggnadsprocessen. Proposition (1977/78: 76) med förslag tillenergisparplan för befintlig bebyggelse överlämnades tillriksdagen. Planen innefattar riktlinjer för energihushållning i befintligbebyggelse fram , Målet är att nettoenergiförbrukningen 1988 skall vara 32 lill lägre än f, n. Sparmåletmotsvarar en bruttoenergibesparing på mellan 39 och eller 3,4 resp, 4,1miljoner ton olja, vilket utgör av den totala årligaenergiförbrukningen i detla byggnadsbestånd, I propositionen anges vidare riktlinjer förgenomförandel av ett spar-program som omfattar investeringarom sammanlagtmellan 31 och 48 mil- 1 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 16 2 under tioärsperioden.En omprövning av programmet föreslås skeefler . En utgångspunkt för riktlinjerna är att det nu finns ett stort intresseför energisparande. I propositionen läggs också fram förslag till ändring av underhållsbe-stämmelsema ibyggnadsstadgan (1959:612). Ändringen innebär att det införs krav på atlbyggnader i vissa fall skall underhållas så att möjlighelerna till god energihushållningbehålls i skälig utsträckning. Åndringen föreslås träda i krafl den Ijuli 1978. För budgelårel 1978/79 föreslås ibudgetpropositionen ramar för beslul omstatligt stöd till energisparande åtgärder m. m. - inkl. slöd lill kommunernaför att möjliggöra en besiktningsservice och en aktiv planering -samt medel för en utökad informations- ochfortbildningsverksamhet med sammanlagt 1010 milj. kr. Härutöver föreslås enplaneringsreserv om 400 milj. kr.som bör disponeras på det sätt som är lämpligt med hänsyn till främstsysselsättningsläget. Arbetet med frågor rörande energisparplanensgenomförande fortsätler . Senast i samband med den utvärdering avplanen efter en treårsperiod som föreslås i propositionen bör behovet avobligatorier tas upp till förnyad prövning. Regeringen har under innevarande budgelår givitplanverket två utredningsuppdrag som avser energiområdet. Det ena avserbehovet av särskilda föreskrifterför energihushållning i fritidshus. Det andra uppdraget avser behovetsamt de tekniska och ekonomiska konsekvenserna av att införa krav påanpassningsbara uppvärmningssystem. Bostadsförsörjning m. m. Förslag läggs i syfte att stimulera byggande avnya bostäder. Förbättringar för i försia hand flerbarnsfamiljerna föreslås i frågaom de statliga och statskommunala bostadsbidragen. De finansieras huvudsakligengenom omfördelningar under anslagetBostadsbidrag m. m. Reglerna för boendemiljöbidragen föreslås ändrade såatt stödet förstärks för de bostadsområdendär behoven av förbättrad miljö är slörst. Vidare föreslås att lånebestämmelserna ändras med syfte atl minskaskillnaderna i ytstorlek mellan lägenheter i småhus och flerfamiljshus. beslutade tidigare under detta (prop. 1976/77:151, CU 1977/78:1, rskr 1977/78:7) om en ny lag,bostadsförvatlningslagen (1977:792), somersätter lag om tvångsförvaltning av bostadsfas-tighel. Den träder i kraft den 1 januari 1978.Lagens syfte är att förbättra samhällets och hyresgästernas möjligheter allingripa mot fastighetsägare som missköter sina hyresfastigheter. Möjligheten för bl.a. bostadsrättsföreningar atl få s.k. förvärvslån för förvärv av hyresfastigheter har under /77 för förstagången tillämpats i störreutsträckning. Genom förvärvslån har drygl 3 300 hyreslägenheteröverförts i kooperativ ägo. 1977/78:100 Bilaga 16 3 Regeringen gav i uppdrag åtbostadsstyrelsen att undersöka förekomstenav spekulation med småhus och att föreslå åtgärder mol sådan spekulation. kommer underinnevarande budgetär att redovisa sitt uppdrag till regeringen. Neutraliteten i kostnadsförutsättningar mellanskilda besittningsformer har i och med inflationen försämrats. Riksdagensbeslul på grundval av prop.1977/78:68 (SkU 1977/78:18, rskr 1977/78:114) om ändrade regler för beskattning av inkomst av en- ochtvåfamiljsfastigheter har gett bättre förutsättningar i detta avseende. Den minskning av bostadsbyggandet som har pågåttunder fortsatte under del . Under senare delen avåret skedde en återhämtning. Totalt torde antalet lägenheter, förvilka meddelades beslut om bostadslån eller tillstånd att bygga utan statligalån, ha varit något lägre än , då antalet var 57000. Vid 1976/fastställde enbostadsbyggnadsplan för om 8160000 m. Denna förutsattes tillsammans med det beräknade bostadsbyggandet utan statliga lån gemöjligheter att börja bygga sammanlagtca 73 000 lägenheter. Därtill kom en projektreserv på 10000 lägenheter jämte lokaler. Antalet lägenheter, förvilka det har meddelats beslut om statliga bostadslån eller tillstånd attbygga utan sådana lån, beräknas hauppgått till ca 55000. Det antal som faktiskt började byggas kan beräknas blilägre, ca 52000. Skillnaden beror huvudsakligen på den kraftiga ökningen avlåne- och tillståndsgivningen under slutet av året, vilken medförde att många lägenheter inte hann registrerassom påbörjade i statistisk mening.Ramen för beslul om tillstånd att bygga utan statliga lån har inle utnyttjatshelt. Ombyggnaderna av småhus har ökat under en följd avår. Till viss del torde ökningenunder bero på stödet till energibesparande åtgärder. När det gäller flerfamiljshus harombyggnadsverksamheten däremotminskat. Detta kan vara en följd bl. a. av att de förbättringar av låne-möjlighetema som skapades genom reglerna omingångsvärdet ännu inte har fått full genomslagskraft. Av det totala antalet lägenheter som påbörjadesunder var lägenheter ismåhus. Andelen var därmed ungefär lika stor som året innan. Skillnaderna i lägenhetsstoriek mellan småhusenoch flerfamiljshusen har ökat. träffades även enöverenskommelse mellan bankerna och delegationen för bostadsfinansiering ombyggnadskrediter lill detstatsbelånade bostadsbyggandet. Trots bankernas åtagande uppstod under årel belydande störningar ikreditgivningen, vilket medfördeatt byggstarten försenades i ett stort antal fall. över hela åretmedverkade störningarna också lill alt det blev färre lägenheter som påbörjades än det eljest skulle ha blivit. Enhuvudorsak till de problem som uppkomvar atl det rådde delade meningar mellan bankerna om hur de 1977/78:100 Bilaga16 4 skullefördela de överenskomna kreditåtagandena mellan sig. Inom delegationen förbostadsfinansiering pågår nu arbeie med att finna former för överenskommelsernasom på ett bättre sätt tryggar kreditgivningen till bostadssektorn. Byggpriserna steg kraftigt liksomunder . höjde regeringen låneunderlags- ochpantvärdenivän med genom en uppräkning av den s. k. tidskoefficienten.Under år 1977 har regeringen höjt låneunderiags- och pantvärdenivän vid tretillfällen. Höjningarna som väl har täckt byggnadskostnadsökningarna, har utformatsså att de särskilt skall stimulera byggandet av flerfamiljshus. Sammanlagl harregeringen höjt låneunderlags- och pantvärdenivän med för flerfamiljshusoch för småhus för tiden mellan den och den 30 november1977. En fortsatt anpassning av låneunderlag och pantvärdetill kostnadsutvecklingen skall åstadkommas genom atttidskoefficienten prövas oftare än hittills.Bostadsstyrelsen skall med början redovisaförslag till den ändring av tidskoefficienten som kostnadsutvecklingen geranledning till. Förslagen skall tjänasom underlag för regeringens beslut. Byggmaterialbranschen har varit föremål för en intensivprisövervakning. De prisstopp som gällde under delar av omfattadeockså byggmaterial. Fortsatt uppmärksamhet kommer att ägnas byggmaterialbranschensprissättning. Antalet outhyrda lägenheter har minskat successivtsedan år 1974. Mellan minskade antalet frånca 18900 till ca 14400 lägenheter. Uthyrningssvårigheterna har gällt främsttrerumslägenheter. På flera håll i landet har sådana lägenheter byggts om, imånga fall till slörre lägenheter så att lägenhetsstrukturen har förändrats. del fall har lägenheter byggts om till daghem eller till lokaler för annanboendeservice. Outhyrda lägenheter finns i flera större kommuner samti vissa andra kommuner där strukturförändringar i näringslivet har medfört attefterfrågan på bostäder har minskat. Eftersom flertalet av de outhyrdalägenheterna fmns inom det allmännyttiga bostadsbeståndet, har vissa kommunersekonomi blivit hårt ansträngd. Regeringen föreslår därför ändring av reglerna föreftergift av hyresförlustlån. Förslaget innebär bl. a. att kommunen i vissafall inte skall behöva lösa in sin del av hyresföriustlånet . Ivissa fall skall kommunen i stället få möjlighet att överta den del av lånet somåterstår sedan staten har eftergivit sin del och återbetala denna lånedelunder . Hyresföriustlån föreslås få ulgå även för föriuster somuppkommer underår 1979. Ianspråktagandet av lägenheter har under senare årvarit högre än färdigställandet av nya lägenheter. Till följd härav harlägenhetsreserven 1977/78:100 Bilaga 16 5 minskat.Under senare år har allt flerakommuner böljat märka tendenser till allmänbrist på bostäder eller brist påvissa lägenhetstyper. Hyrorna har fortsatt att stiga, dock inteavsevärt mera än priser på andra nyttigheter. I beståndet avbostäder är det främst drift- och underhållskostnaderna som har stigit och som har förorsakat hyresökningarna. Del är uppenbartatt dessa frågor måste ägnas ett betydligt ökat intresse och att det är angeläget att bereda de boende, oavsettbesittningsform, ett så stort inflytande som möjligt över dessa frågor. På grund av de stigande byggkostnaderna har,trots den kraftiga subventionen avräntekostnaderna inom låneunderlaget, inflyttningshyrorna stigit mer . Åven lägenheter som påbörjas år1978 skulle med nuvarandefinansieringsvillkor få en i förhållande till tidigare färdigställda lägenheterhög hyresnivå. Regeringen föreslår bl. a. därför att den garanterade räntan sänks för hyres- och bostadsrättshussom påbörjas under åren 1977- 1978samt för de egnahem som påbörjas . Sänkningarna uppgår till /m i hyres- och bostadsrättshus. 1 propositionen föreslås också en mindre ökning av upptrappningenav de garanterade räntesatserna fr,o. De föreslagna åtgärderna syftar såväl tillatt kraftigt stimulera nyproduktionen som till att åsiadkomma en bättreutjämning av kapitalkostnaderna i olika årgångar av bostadshus. Förslageninnebär också att den tid, under vilken subventioner utgår för bostäder som upplåts med hyres- ellerbostadsrätt, anpassas till den iprop, 1974:150 beräknade dvs, till . Subventionerna till bostadskonsumtionen är omfattande och kan väntas öka kraftigt. De har fördelningseffekter ochbostadspolitiska effekter, som ärföga uppmärksammade. Därför måste utvecklingen av dessa subventionerföljas noggrant . De mest omfattande subventionsformerna är räntebidragenoch bostadsbidragen, Åven skattereglerna medför effekter av liknande slag,eftersom småhusägare kan få en betydande skatteminskning på grund avreglerna för gäldränteavdrag, Utgiftema för räntebidrag kan beräknas uppgå tillinemot , /78, Bidragets grundläggande syfte är att göra boendekostnaderna rimliga. Det skall också utjämnaskillnader i kapitalkostnader mellan olika årgångar av hus. De störstabidragen utgår till de senast producerade husen. Därutöver avses bidragen skapaneutralitet mellan olika besittningsformer. Individuellt bostadsstöd förekommer i form avstatligt och slatskommunaltbostadsbidrag till barnfamiljerm.fl. samt kommunalt bostadstillägg till folkpension och kommunalt bostadstillägg till handikappade. Stöden är inkomstprövade och utgör medel både ifördelningspolitiken och i bostadspolitiken.Statligt och slatskommunalt bostadsbidrag har I9¥7 utgått med ca 2100 milj. kr. och kommunalt bostadstillägg till folkpension och kommunaltbostadstillägg till handikappade medca 2 200 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 16 6 Skallesystemetmedför en betydande skalteminskning för ägarna av högt belånade en- och tvåfamiljshus. Alt de skilda skattereglerna för olikabesittningsformer innebär enskattefördel för den som äger sitthus var en utgångspunkt förriksdagens beslut om olika garanterade räntor för de skilda besiltningsformerna, 3,förlägenheter upplåtna med hyres- eller bostadsrätt och för småhus medäganderätt under det första året.Effekterna av avdragsrätten blirsjälvfallet beroende av marginalskatteförhållanden . Mot bakgrund avbosladskostnadsutvecklingen och bostadsutgiftens tyngd i barnfamiljernas budget beslöt tidigare under dettariksmöte (prop. 1977/78:61, CU 1977/78:7, rskr 1977/78:88) atl bostadsbidragenskulle förbättras för barnfamiljerna. De övre hyresgränserna höjdes med i genomsnitt . De nya reglerna träder ikraft . Också i denna proposition föreslås viktigaförändringar inom bostadsbidragssystemet. Det statliga bostadsbidraget, som är 900kr. per barn och år, föreslås höjt med . Det slatskommunala bostadsbidraget utgår med 80%av bostadskostnaden inom vissagränser. Den nedre gränsen, som ligger vid en bostadskostnad på . , föreslås blihöjd till . De övre hyresgränserna är differentierade med hänsyn till bostadsbehovet hos olika stora hushåll.Regeringen föreslår ytterligare höjningar för barnfamiljerna och höjda övrehyresgränser också för hushåll ulan barn, bland vilka pensionärerna ären stor grupp. De gränser som föreslås gälla är följande: för ensamstående utan barn . för makar utan barn . för hushåll med 1-2 barn . för hushåll med 3-4 barn . för hushåll med 5 el. I genomsnitt kommer därmed de övre hyresgränsernaår 1979 att ligga över nivånår 1977. För barnfamiljernas del ökar nivån mellan dessa år med nära 19%och för hushåll utan barn med . Genom förslaget ökar bostadsbidragens maximibeloppför alla barnfamiljer. Hushåll ulan barn får oförändrade maximibelopp. Bostadsbidragen är inkomstprövade. Inkomstgränsenför oreducerat bidrag föreslås för barnfamiljerna bli höjd från 35000kr. Samtligaförändringar föreslås ske . Regeringens förslag innebär totalt sett en ökningav utgifterna under anslaget med ca 114 milj. kr. De olikaförslagen ger sammantagna en omfördelning till förmån för främst hushåll med stor försörjningsbörda. Av hänsyn till dels bostadsbyggandets viktiga roll i samhällsekonomin, delsriskerna för svårigheter atl tillfredsställa en ökad bostadsefterfrågan Prop.1977/78:100 Bilaga 16 7 är delangeläget atl bostadsbyggandet ökar. Bosladsbyggnadsplanen för föreslåsmot denna bakgrund bli dimensionerad så att den ger utrymme för ett väsentligtökat påbörjande i förhållande till utfallet de föregående åren. Ramen börockså ge utrymme för de daghem och fritidshem som planeras . Regeringen föreslår att bosladsbyggnadsplanen för år1978 skall omfatta en nybyggnadsram av 7710000 m våningsyta. En ram av dennaomfattning kan beräknas ge utrymme för en produktion av ca 60000 lägenheterjämte lokaler. För byggande utan statliga lån beräknas en ram på 8000 lägenheter.De båda ramarna ger alltså tillsammans utrymme för att sammanlagt ca 68000lägenheter börjar byggas. Därutöver föreslås i likhet atl enprojektreserv fastställs omfattande 10000 lägenheter jämte lokaler.Nybyggnadsramen har minskats något i förhållande både till ram ochtill den ram som preliminärt har fastställt för . Ramen förbeslut om bostadslån för ombyggnad och räntebärande förbättringslån ökas ochföreslås fastställd till 655 milj. kr. Del är en avsevärd ökning iförhållande . För beslut om förhöjt låneunderlag och lilläggslån tillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse föreslås en gemensam ram om 25milj. De antikvariska myndigheterna föreslås få ett ökat ansvar förprioriteringen av den bebyggelse som skall bevaras med hjälp av detta stöd.Vissa ändringar föreslås i grunderna för stödet. För att öka förutsättningarna för kommunerna att fåtill stånd en lägenhetssammansättning som ligger i linje med derasbostadspolitiska intentioner föreslås att bostadslån i större utsträckning änf. n. skall kunna utgå till ändrad lägenhetssammansättning. I propositionen konstateras också att grunden för attfastställa låneunderlaget vid ombyggnad skall vara den godkändaombyggnadskostnaden och alt nybyggnadspantvärdel är den övre gränsen förpantvärdel även vid ombyggnad. Därigenom säkras att lånemöjligheterna vidombyggnad och vid nybyggnad blir likställda. Ett finplaneringstillägg föreslås kunna medges inomlåneunderlaget även för styckebyggda småhus. Den nuvarande kostnadsgränsen för småhus som kan byggasmed statligt bostadslån är f. n. i flertalet fall . före omräkningmed koefficienter. Denna gräns föreslås sänkt till . Tillägg tillkostnadsgränsen får liksom f n. göras för värmeproducerande anläggning, kostnaderför tomt och grundberedning m. m. Förslaget innebär en begränsning av storlekenpå de hus som kan finansieras med statligt bostadslån. kan etl småhus pånärmare 200 m finansieras på detta sätt. Med förslaget begränsas storleken tillca 160 m- när det är fråga om hus i ett och ett halvt plan och till ca 150 m-för hus i ett plan, om husen byggs utan källare. Hus med källare kan maximallomfatta ca 120 m. De ändrade reglerna föreslås bli tillämpade i ärenden i vilkabyggnadslov beviljas fr. o. m. . 1977/78:100 Bilaga16 8 Vissa förslag läggs också i syfte främst att förenklaadministrationen av lån och bidrag till bostadssektorn. I samma syfte pågårinom bosladsstyrel-sen en mer genomgripande översyn av gällande regler. Iföregående års budgetproposition redovisades alt ett antal förslag i boende-och bostadsfinansieringsutredningarnas slutbetänkande (SOU 1975:51-52) och ibyggadministrationsutredningens belänkande (SOU 1976: 26) övervägdes inomregeringskansliet. I denna proposition behandlas som har nämnts ettav dessa förslag, nämligen det som gäller frågan om statligt stöd lilllägenhetssammanslagningar. Andra frägor kommer alt behandlas i en särskildproposition senare detta år. Inom övervägs f n. frågan om attförbättra möjligheterna för bostadsförmedlingarna alt förmedla lägenheter. Anslaget till Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m.är för /79 upptaget till 190 milj. kr., vilket innebär enminskning med 75 milj. kr. i jämförelse med innevarande budgetår. Minskningenberor på att vin-lerbidrag enligt beslul vid föregående (prop. 1976/77:100, CU 1976/77:18, rskr 1976/77:187) inle utgår efter den 1juli 1977, Regeringenföreslår att inkomstgränserna för rätt till förbättringslån höjs från ,till , för makar och från , till , för ensamstående. Vidare föreslås bättre villkor för samers och övrigafjällbors rätt till förbättringslån. Den ränte- och amorteringsfria lånedelenskall enligt förslaget kunna höjas till . i vissa fall. Avsikten medregeringsförslaget -som är tidsbegränsat är att möjliggöra en snabbavveckling av de kvarstående bristerna i dessa befolkningsgruppersbostadsförhållanden. Till miljöförbättrande åtgärder i bostadsområden harsedan den utgått statligt bidrag av kostnaderna. Den 1 juli1977 infördes efter beslut av (prop. 1976/77:100 bil. 16, CU1976/77:18, rskr 1976/77:187) en lånemöjlighet som komplettering till bidraget.Numera kan därför hela den godkända kostnaden för miljöförbättrande åtgärderfinansieras med statliga medel. Vid bidragsgivningen skall företräde ges föråtgärder inom bostadsområden, där det föreligger svårigheter att få avsättningför lägenheterna. Sådana områden har dock hittillsutgjort endast en mindre del av de områden för vilka bidrag har sökts. För altfå till stånd en angelägen miljöförbättring i områden med särskilt storasociala problem föreslår regeringen att bidragsandelen i undantagsfall skallkunna höjas till och att bidrag i dessa fall skall kunna utgå med 3 000 kr.per lägenhet. Förskott på lån och bidrag föreslås kunna utgå när åigärdernahar större omfattning. Statsbidrag till miljöförbättrande åtgärder föreslåsutgå med 35 milj. kr. under /79. Det är samma belopp somriksdagen har anvisat för innevarande budgetår. 1977/78:100 Bilaga16 9 Bostadssociala delegationen, som tillsattes föratt bereda frågor om åtgärder i vissa bostadsområden med uthyrningssvårigheter,kommer att avsluta sitt arbete , En utvärdering kommer att görasav de projekt i vilka delegationen har varit engagerad. Efter det att delegationenhar avslutat sitt arbete kommer dess verksamhet att övergå i mera fastaformer. De närmare riktlinjerna härför kommer att läggas fast .