prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Efter vad jag har erfaritkommer delegationen att ta upp denna fråga vid förhandlingarna med bankernaangående byggnadskreditgivning . säkerställande av byggnadskreditgivningen till allmännasamlingslokaler genom överenskommelser med bankerna skulle enligt min meninginnebära en fullgod ersättning för förskottsutbetalning av anordnings- ochupprustningsbidrag. Att finansiering med byggnadskrediter medför att kapitalkostnadernablir något större jämfört med om det statliga bidraget förskotteras anserjaginte vara ett tillräckligt tungt vägande skäl för att i nuvarande budgetlägeinföra en förskottsmöjlighet. Mot denna bakgrund är jag f n. inte beredd attförorda förskottsutbetalning av anordnings- och upprustningsbidrag. När det gäller frågan om bidrag till förprojektering av allmänna samlingslokaler kan jag anslutamig till synpunkten att det är angeläget att behovet av allmännasamlingslokaler tillgodoses även i områden där föreningslivet inte har hunnitutvecklas. I t. ex. nya bostadsområden kan det vara svårt för föreningslivetslokala organisationer att på egen hand klara bl.a. förprojekteringen. Enligtmin mening är det i första hand en angelägenhet för riksorganisationerna församlingslokaler att se till att de lokala organisationerna får den hjälp debehöver vid förprojekteringen. I sammanhanget vill jag erinra om attriksorganisationerna har erhållit statligt bidrag för bl.a. projekteringsarbete. Jagövergår nu till ram- och anslagsfrågorna. har föreslagit att den gemensammaramen för bidrag och lån för anordnande av allmänna samlingslokaler m. m.vidgas från 30 till 40 milj. kr. Jag kan inte biträda styrelsens förslag ochförordar alltså att ramen bestäms till oförändrat 30 milj. kr. Liksom tidigarebör regeringen utverka bemyndigande att vidga ramen om det behövs avsysselsättningsskäl. 1977/78:100 Bilaga16 78 Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag till 20milj. Jag har därvid även beräknat medel för bidrag tillriksorganisationerna för samlingslokaler med sammanlagt 1,1 milj, kr. Avbeloppet bör liksom 100000kr, användas för sådant gemensamt tekniskt/ekonomiskt utrednings- ochprojekteringsarbete som utförs av riksorganisationerna. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge alt beslut om anordnings- ochinventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler under /79meddelas inom en ram av ,,varav högst . tårtas ianspråk för bidrag, 2. medge att den under I angivna ramenfår överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, 3. till Anardningsbidrag m.m. tiilallmänna samlingslokaler för /79 anvisa ett reservationsanslagav . Upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler 1976/77Utgift 9 279062 Reservation 8217492 1977/78Anslag '2000000 1978/79Förslag 10000000 ' Härutöver har på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /78 anvisats ett reservationsanslag av 8 milj. kr. Från anslaget betalas ut upprustningsbidrag enligtbestämmelserna i kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmännasamlingslokaler (omtryckt 1976:794, ändrad 1977:337). Bestämmelserna innebär ikorthet att bidrag kan utgå med högst av kostnaderna för upprustning avallmän samlingslokal, inkl. utbyte eller komplettering av inventarier i sådanlokal och betalning av skulder. För lokalanpassning och inventarieanskaffningsom avser handikappades särskilda behov utgår upprustningsbidrag med belopp sommotsvarar utgiften för åtgärderna intill i regel . För överskjutandeutgår bidrag med högst . Enligt kungörelsen kan vidare lån enligt äldrebestämmelser under vissa förutsättningar efterges, s.k. särskild eftergift. För varje budgetår fastställer en ram förbeslut om bidrag och eftergifter. Denna ram har för /78fastställts till 10 milj. kr. 1976/77:100 bil. 16, CU 1976/77: 31, rskr1976/77:230). Ärenden om bidrag och särskilda eftergifter handläggsinom av en samlingslokaldelegation. erinrar om att den för budgetåret1976/77 fastställda ramen på 5 milj. kr. genom beslut av regeringen den 30december 1976 utvid- Prop.1977/78:100 Bilaga 16 kr., dock med den begränsningen aU sistnämnda belopp endast fickutnyttjas för sysselsättningsskapande reparationer, dvs. det fick inte användastill betalning av skulder, eftergifter eller anskaffande av lösa inventarier. Under budgelårel 1976/77 har beslut meddelats i 73ärenden angående upprustningsbidrag. I tre ärenden har dessutom meddelatsbeslut om särskild eftergift. Därvid har den för budgetåret fastställda ramenpå 10 milj. kr. utnyttjats fullt ut för i huvudsak reparationer och anskaffandeav lösa inventarier. Beträffande ramen för beslut om bidrag och särskildaeftergifter under /79 anför styrelsen attsamlingslokaldelegationen genom beslut under innevarande budgelår tagit ianspråk ca 5 milj. kr. Dessutom hade delegationen inneliggande ärenden för vilkabidrag hade sökts med 4,5 milj. kr. Detta förhållande liksom aviseradeansökningar från de samlingslokalägande riksorganisationerna, kommunernas högaplaneringsläge i fråga om lokalbehoven saml ökat intresse från friståendesamlingslokalägare gör att samlingslokaldelegationen förutser stora anspråk påupprustningsbidrag. Med angivna förutsättningar kommer således en betydande köav bidragsansökningar att föreligga vid ingången av /79. Motbakgrund härav samt med hänsyn till kommande och redan inträffadekostnadsökningar föreslår styrelsen att ramen för /79 ökas till 20 milj. kr. Vid beräkningen av anslagsbehovet antar styrelsen atthälften av de bidrag och eftergifter som beviljas under ett budgelår kommeratl utbetalas under samma budgetår och återstoden under närmast följandebudgetår. Med beaktande av besluten och utbetalningarna /77 samt de angivna ramama för budgetåren 1977/78 och 1978/79 beräknasutgifterna under nämnda budgetår till 10 resp. 15 milj. kr. Enligt dennaberäkning skulle det vid utgången av /78 inte finnas någonbehållning på anslaget. Med hänsyn härtill behöver anslaget anvisas med ettbelopp av 15 milj. kr. Regeringen har, som framgick av min anmälan tilltilläggsbudget I till statsbudgeten för /78, med hänsyn lillsysselsättningsläget vidgat ramen för beviljande av uppruslningsbidrag ochsärskilda eftergifter av äldre lån under innevarande budgetår från 10 till 18milj. Det tillkommande ramutrymmel får utnyttjas för beslut om bidrag tillupprustning av lokaler i vissa län om arbetena påbörjas före utgången av marsmånad 1978. Möjligheten att få upprustningsbidrag är enligtgällande bestämmelser tidsbegränsad (prop. 13, CU 1973:10, rskr1973:110). Ansökan om bidrag skall ges in före den . Jag avser att i annat sammanhang ta upp frågan omförlängning av stödformen. 1977/78:100 Bilaga16 80 har föreslagit att ramen förbeviljande av upprustningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån vidgasfrån 10 till 20 milj. kr. Jag kan inte biträda förslaget och förordar alltsåatt ramen för nästa budgetår bestäms lill oförändrat 10 milj. kr. Liksomtidigare bör regeringen utverka bemyndigande att vidga ramen om det behövs avsysselsättningsskäl. Anslagsbehovetför nästa budgetår beräknar jag till 10 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att beslut om upprustningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån meddelas inom en ram av . under bud /79, 2. medge att den under I angivna ramenfår överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, 3. till Upprustningsbidrag m.m. lillallmänna samlingslokaler för /79 anvisa ett reservationsanslag av . Bil.Vissa energibesparande åtgärder Inom bostadsbeståndet m. m. 1976/77Utgift 300012 566 Reservation 489798424 1977/78Anslag 500000000 1978/79Förslag 1010000000 Från anslaget bestrids utgifter för statens ekonomiskastöd till energibesparande åtgärder i civilastatliga byggnader, bostadshus, allmänna samlingslokaler samt kommunala ochlandstingskommunala byggnader. Vidare bestrids från anslaget bidrag tillprototyp- och demonstrationsverksamhet inom bostadssektorn, bidrag tillkommuner för rådgivning m, m, i energisparverksamhet samt vissa kostnader förinformations- och utbildningsverksamhet i energifrågor med inriktning påenergiförbrukningen i byggnadsbeståndet. handhar bidragsgivningen tillenergibesparande åtgärder i civilastatliga byggnader och statens råd för byggnadsforskning (BFR) handharbidragsgivningen till prototyp- ochdemonstrationsverksamhet inom bostadssektorn. Särskilda bestämmelser omdisposition av medel för bidrag till prototyp- och demonstralionsverksamhet harutfärdats av regeringen. och länsbostadsnämnderna handharstödet till energibesparande åtgärder i bostadshus, allmänna samlingslokalersamt kommunala och landstingskommunala byggnader. Styrelsen disponerar innevarandeårs anslag för dels lån och bidrag enligt kungörelsen (1974:252) om statligtstöd till energibesparande åtgärder i bostadshus (omtryckt 1976:791, upphävd1977:332), energispariån och energisparbidrag enligt förordningen (1977:332) omstatligt stöd till energibesparande åtgärder i Prop.1977/78:100 Bilaga 16 bostadshusm,m, och förbättringslån enligt 2aS kungörelsen (1962:538) om förbättringslån(omtryckt 1976: 789, ändrad 1977: 336), dels bidrag enligt 38 a § kungörelsen(1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976:794,ändrad 1977:337) och enligt förordningen (1977: 346) om statsbidrag tillenergibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m, m,, dels ock information lill allmänhetenrörande statligt stöd till energibesparande åtgärder inom styrelsens ansvarsområde. Ansökningar om bidrag till rådgivning ienergisparfrågor prövas av regeringen. Ärendena bereds inombostadsdepartementet. , och statensindustriverk disponerar anslaget för information och utbildningsverksamhet ienergifrågor avseende byggnadsbeståndet. För disposition av innevarande budgetårs anslag förolika ändamål gäller följande av fastställda ramar för beslut om lånoch bidrag. Bidrag och lån för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Bidrag för energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler Bidrag för energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader Bidrag för energibesparande åtgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader Bidrag till prototyp- och demonstrationsverksamhet Bidrag till kommuner för rådgivning m. m. Stödet till energibesparande åtgärder i bostadshusutgår fr.o.m, den enligt förordningen (1977: 332) om statligt stödtill energibesparande åtgärder i bostadshus i form av energisparbidrag,energispariån och räntebidrag, Energisparbidrag utgår dock bara för åtgärderbeträffande bostadslägenheter och sådana lokaler som är avsedda att användasför annat ändamål än förvärvsverksamhet. Räntebidrag utgår till kostnaden förränta på den del av energisparlånet som avser bostadslägenhet och vissa gemensamhetsanläggningarmen inte lokaler. Räntebidrag utgår dock endasl om den godkända kostnadenavseende förstnämnda utrymmen uppgår till , Energisparbidrag utgår av godkänd kostnad föråtgärden, dock högst med , per bostadslägenhet som berörs eller i frågaom lokal , per m- våningsyta. Godkänd kostnad måste dock uppgå till minst1 , Energisparlån utgår med belopp som motsvarar godkänd kostnad föråtgärden lill den del kostnaden inte täcks av energisparbidraget. Under vissa förutsättningar får energisparbidrag ochenergisparlån beta-6 Riksdagen1977/78. 1977/78:100 Bilaga 16 82 lasut 1 föiskou. Möjligheterna tillförskott avser dels flerfamiljshus i fall där den godkända kostnaden för åtgärden är högst ,, dels småhus som skall bebos av låntagaren. Övriga förutsättningar för förskott äratt kommunen har åtagit sig ansvarför återbetalning av förskottet och alt låntagaren på begäran av kommunen ställer säkerhet som kommunen har godkänt samt att låntagaren förbinder sig attunderkasta sig den särskilda kontrollav arbetenas utförande som kommunen vill utöva. Energisparlån löper med ränta frånutbetalningsdagen. Räntesatsen fastställs av regeringen och är 9,för år1977. Amorteringstiden är normalt 20år. Kortare amorteringstid kan bestämmas. Ränta och amortering betalas i form av årliga annuiteter. För lån tillannan än kommun skall ställas säkerhetom lånet eller summan av lånet och återstående skuld på tidigare beviljatenergisparlån uppgår till . Räntebidrag utgår med belopp motsvarandeskillnaden mellan räntekostnaden förden del av energisparlånet som avser bostäder och vissa gemensamhetsanläggningaroch en garanterad ränta, olika för olika låntagar-kategorier. För förstaåret av lånetiden utgör den garanterade räntan om lånet avser småhus som bebos av låntagaren, i vissa fall om lånet avser flerfamiljshus som ägs av låntagare som kangöra avdrag vid inkomstbeskattningen för del av kostnaden för energibesparandeåtgärder och 3,i övriga fall. Dengaranterade räntan skall höjas på visst sätt för varje därpå följande årav lånetiden. Lån för energibesparande åtgärder i bostadshus kanockså utgå enligt kungörelsen (1962:538) om förbättringslån (omtryckt 1976:789,ändrad 1977:336). Sådant lån, s, k,särskilt förbättringslån, kan utgå tillpersoner med lågainkomster samt vissa andra grupper för åtgärder som kan få stöd enligt nyssnämnda förordning. Lånetutgår med belopp motsvarande godkänd kostnad, dock med högst 6000 kr.för varje lägenhet. Det är i sin helhet räntefritt och stående och skall undervissa förutsättningar avskrivas från utlämnandet. Förräntefritt och stående lån över 5 000 kr.skall ställas godtagbar säkerhet. Förbättringslån för energibesparande åtgärder kan inte kombineras medstöd enligt förordningen om energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. Stöd enligt någon av nämnda författningarbeviljas av länsbostadsnämndenefter yttrande av förmedlingsorganet i kommunen. Allmännasamlingslokaler m. m. Enligt 38a § kungörelsen (1973:400) om statligtstöd till allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976: 794, ändrad 1977:337) utgår bidrag - i vissa fall - av godkänd kostnad förenergibesparande ålgärder, dock med högst300000 kr. för varje projekt. Bidrag enligt dessa bestämmelser utgår även för vissa kyrkolokaler m. m.Frågan om bidrag till energibesparande åtgärder i samlingslokaler prövas avbostadsstyrelsen. Ärendenahandläggs inom styrelsen av en samlingslokaldelegation. 1977/78:100 Bilaga16 83 Kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. Enligtförordningen (1977: 346) om statsbidrag till energibesparande åtgärder ikommunala och landstingskommunala byggnader m. m. utgår bidrag avgodkänd kostnad för åtgärden eller, om den slutliga kostnaden uppgår tilllägre belopp, av detta belopp. Bidrag utgår dock med högst 300000 kr.för varje projekt. Stödet omfattar förutom kommunala och landstingskommunalabyggnader även byggnader som tillhörideell organisation om byggnaden används till folkhögskola eller kursgård somorganisationen driver. Fråga om bidrag enligt denna förordning prövas avbostadsstyrelsen. Undersökningav byggnadsbeståndets kvalitet från energihushållnings-synpunkt har (prop, 1976/77:107, CU 1976/77:32, rskr1976/77:244) ställt medel till förfogande för genomförande av en undersökningav byggnadsbeståndets kvalitet från energihushållningssynpunkt. Undersökningenfinansieras av BFR och utförs av isamarbete med . Arbetet skall enligt beslutgenomföras så att resultatet föreligger för att tjäna som underiag arbete och beslut om energipolitiken under år1978, Beslut om genomförande av den större undersökningen bör enligt riksdagensbeslut anstå till dess resultatet av hittillsbeslutade undersökningar finns tillgängligt, Bostad sstyrelsenlämnar inledningsvisen redogörelse för stödverksamhetens omfattning /77 såvitt avser bostadshus, allmänna samlingslokaler samtkommunala och landslingskommunala byggnader, I fråga om bostadshus har stöd lämnats för 31 200projekt, varav 26 700 småhus och 4500 flerfamiljshus. Projekten omfattadetillhopa 161000 lägenheter. /76 lämnades energistöd lill 68 000projeki, varav 61 OOOi småhus. Besluten under /77 har avsett ettbelopp av 227 milj. kr., varav 102 milj. kr. bidrag (inkl. räntefriaförbättringslån) och 125 milj. kr. lån, jämfört med 424 milj. kr. /76, varav 182 milj. kr. i bidrag och 242 milj. kr. Vid utgången av /77 återstod 129 milj.kr, av de disponibla medlen, som får utnyttjas oktober1977, fanns hos länsbostadsnämnderna 10800 ansökningar avseendetillhopa 50300 lägenheter. Styrelsen anför att den jämfört med /76begränsade omfattningen av lån- och bidragsgivningen under /77beror på dels att under första hälften av /76 stöd alltjämtkunde läm- 1977/78:100 Bilaga16 84 nastill utbyte av värmepannor och oljebrännare, dels att lån- och bidragsgivningenblev begränsad i avvaktan på de nya bestämmelserna. Avsistnämnda skäl var också balansen relativt stor vid utgången av budgetåret1976/77, I fråga om bidrag till energibesparande åtgärder iallmänna samlingslokaler samt i kommunala och landstingskommunala byggnaderhar under /77 beslut meddelats i 255 ärenden resp, 1 099 fall.Totalt har under budgetåret beviljats bidrag för ändamålet med 2,1 resp,, 25,0milj, kr. tar vidare upp bl, a, frågan om ändrade regler för räntebidrag beträffandeenergisparlån och för förskott på energisparbidrag och energisparlån, 1 frågaom räntebidrag anför styrelsen att det i samband med bostadslån för det s, k,ingångsvärdet infördes en särskild garanterad ränta om för konventionelltbeskattade fastighetsägare och att en motsvarande regel har införts beträffandeenergispariån. Enligt styrelsen bör, lued hänsyn till att det vid energisparlåninte förekommer åtgärder som från skatterättslig synpunkt rimligen kan ansesutgöra reparation eller underhåll, den garanterade räntesatsen inte gällasådana lån. Beträffande förskott på energisparbidrag ochenergisparlån anför styrelsen att nuvarande begränsning av möjligheterna att ifråga om flerfamiljshus få förskott till de fall när den godkända kostnaden ärhögst , i ett kärvt kreditmarknadsläge kan bli ett hinder förgenomförande av energibesparande ålgärder. Nämnda begränsning bör därföravskaffas. Beträffande ram och anslag avseende energisparbidragoch energisparlån anför att för /78 harlänsbostadsnämnderna beräknat att besluten om energisparbidrag kommer att avseett belopp av 167 milj, kr, och besluten om energisparlån ett belopp av 370milj, kr,, dvs, totalt ca 535 milj, kr. För /79 beräknarnämnderna att lån- och bidragsgivningen kommer att uppgå till i stort settsamma belopp, I fråga om ramen för beslut under /78 ombidrag till energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler anförbostadsstyrelsen alt den torde vara tillräcklig medan däremoi molsvarande ramavseende kommunala och landstingskommunala byggnader torde behöva ökas. För /79 föreslår styrelsen med hänsyntill bl, a, hittillsvarande lån- och bidragsgivning att nämnda tre ramarfastställs till följande belopp, Lån oi:h bidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus m,m. 510 milj, kr. Bidrag till energibesparande ätgärder i allmänna samlingslokaler 10 milj, kr. Bidrag till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader 35 milj, kr. 1977/78:100 Bilaga16 85 Med nuvarande anslagsteknik bör i enlighet härmedanvisas ett anslag av 555 milj, kr. erinrar i sin anslagsframställning för budgetåret1978/79 om att för bidrag till energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader har anvisats sammanlagt 65 milj,kr. Fram t, o, m, har separata åtgärder till en kostnad omsammanlagt 35 milj, kr, beslutats. De åtgärder som hittillshar utförts omfattar i huvudsak inreglering av värmesystem, upprustning avstyr- och regleranläggningar, installation av utrustning fördrifttidsbegränsning samt införande av återluftssystem. Genomförda och planerade enkla VVS-åtgärder beräknasenligt styrelsen ge besparingar på av värmeenergiförbmkningen. Detotala kostnadema för att utföra dessa VVS-åtgärder har uppskattats till ca 105milj, kr. redovisar att den faktiskamedelsförbrukningen per uppgick till 25 milj, kr,Medelsförbmkningen för vart och ett av budgetåren 1977/78 och 1978/79uppskattar styrelsen till 15 milj, kr. Några ytteriigare medel behöver därförinte anvisas för /79, för by ggnadsforskning anför i sin anslagsframställningföljande. För den energiinriktade prototyp- och demonstrationsverksamheten(EPD) har för innevarande budgetår anslagits 6 milj, kr. Den del av dennaverksamhet som avser energiplanering föreslås för /79överförd till programmet Energiinriktad forsknings-och utvecklingsverksamhet.Detta program finansieras från anslaget F 13 under industridepartementetshuvudtitel. Huvudparten av EPD-verksamheten föreslås sammanförd med programmetForskningsinriklat experimentbyggande till ett program benämntForskningsinriktad experiment-och demonstralionsverksamhet. Den närmareinriktningen av verksamheten under detta program framgår av den flerårsplanför rådets verksamhet som har redovisats under anslaget B 8, För verksamhetenunder /79 begär rådet 17,6 milj, kr. För EPD-verksamhet enligttidigare gällande avgränsning av programmet erfordras enligt rådet 6,6 milj,kr. har i en särskild framställningföreslagit bl, a, att institutet i samarbete med statistiska centralbyrånunder /79 får utföra en utvärdering av resultatet av de beslutade undersökningama avbyggnadsbeståndets kvalitet från energihushållningssynpunkl och en planeringför den avslutande större undersökningen. Genom ett sådant planeringsarbeteerhålles en kontroll av tillförlitligheten av de uppgifter som insamlas genomde beslutadeundersökningarna. Vidare avses mot denna bakgrund lämpliga metoder och rutinerutvecklas för den större undersökningen. För detta utvärderings- ochplaneringsarbete erfordras enligt institutets framställning . 1977/78:100 Bilaga16 86 beslöt (prop. 1976/77:107, CU1976/77:22, rskr 1976/77:244) om förbättringar och förstärkningar av detstatliga energisparstödet lill bostäder, allmänna samlingslokaler m.m..kommunala och landstingskommunala byggnader samt civila slalliga byggnader. När det gäller bostäder innebar beslutet bl. Maximibeloppet för bidiag höjdes från . Räntebidrag in fördes för lån för energibesparande åtgärder. Lånensamorteringstid förlängdes från till normalt med möjlighet tillännu längre amorteringstid när lån för energibesparande åtgärder utgår ikombination med bostadslån för ombyggnad. Reglerna för återbetalning av lånändrades så att lånen numera skall återbetalas i form av årliga annuiteter.Dessutom infördes en möjlighet att få förskott på bidrag och lån förenergibesparande åtgärder och att få bidrag och lån för sådana åtgärder ivissa lokaler i bostadsområden. Den tidigare möjligheten atl få bostadslån förenergibesparande åtgärder slopades. De nya bestämmelserna finns i förordningen(1977:332) om statligt stöd tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m.m. (energisparförordningen). I fråga om kommunala och landstingskommunala byggnaderinnebar beslul bl.a. att maximibeloppet för bidrag till energisparåtgärderhöjdes från . Regeringen har sedermerabeslutat en motsvarande ändring av stödet till allmänna samlingslokaler. Därutöver har regeringen, som jag aviserade i prop.1977/78:76 med energispaiplan för befintlig bebyggelse, beslutat om ändring avbestämmelserna för energisparstödet till bostäder så att stöd får utgå äventill åtgärder som avser injustering av befintliga värme- ochventilationssystem i flerfamiljshus. Som huvudregel gäller därvid alt injusteringenmåste vidtas i samband med vissa andra stödberättigade åtgärder. 1977/78: 76 harjag också berört frågan omenergisparstödets inriktning. Jag framhöll därvid bl. a. att det finnsanledning att överväga en differentiering av stödet med hänsyn till effekterna av och kostnaderna förolika energisparåtgärder och att jag har för avsikt att låta göra en samladutvärdering av det hittillsvarande stödet. I avvaktan på resultatet av en sådanutvärdering bör inte göras några mer genomgripande förändringar i fråga omstödets utformning. Innan jag går in på ram- och anslagsfrågor vill jag dockmed anledning av anslagsframställning ta upp frågan om vissaändringar i de villkor som gäller för stödet till bostadshus m. m. Som har redovisats i det föregående utgår numeraräntebidrag i samband med lån enligt energisparförordningen, s.k.energispariån.