prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Sysselsättningsdagaroch kostnader vid olika slags särskilda beredskapsarbeten under budgelårel1976/77. gsdag (kr,) ' Objekt av kulturhistorisk karaktär kan även ingå iandra ändamålsgrupper, företrädesvishusbyggnad. Antalet sysselsättningsdagar i särskildaberedskapsarbeten minskade under /77 till ca 2,7 milj, frän ca2,9 milj, året innan. Den relativa fördelningen på skilda sektorer har dockinte förändrats nämnvärt. Sysselsättningsminskning noteras även för deindustriella beredskapsarbetena, F, n, bedrivs sådana arbeten vid 46arbetsställen i landet. Totalt sysselsattes 1 493 anvisade vid slutet /77, Vid de särskilda beredskapsarbetena sysselsätts till ca70 9? äldre och/eller lokalt bunden arbetskraft, Dessulom sysselsätts vid AMSarbetsplatser för specialanvisad arbetskraft personer med olika slag avsocialmedicinska eller psykiska arbelshandikapp, AMS bedömer behovet av särskilda beredskapsarbeten till2,2 milj, sysselsättningsdagar under /79, Vid en medelkostnadper sysselsättningsdag om , behövs 900 milj, kr, för ändamålet. Denhögre dagsverkskostnaden för särskilda beredskapsarbeten jämfört med den förallmänna beredskapsarbeten beror bl, a, på de begränsade möjlighelerna attsysselsätta anvisade i dagsverksbilliga arbeten inom vård och administration.Kostnaderna för etableringen av fredsförbandet i belastar dessutomanslaget liksom kostnaden för personal och förläggningar vid de s. k,specialarbetsplatserna. AMS har under anslaget Särskilda ätgärder förarbetsanpassning pekat på behovet av särskilda beredskapsarbeten förarbetshandikappade och föreslår att som en utveckling av de särskildaberedskapsarbetena en en- 1977/78:100 Bilaga15 74 skildutplacering av handikappade i form av beredskapsarbete hos kommunala ochstatliga myndigheter får ske. Med hänsyn till utplaceringens syfte föreslår AMSalt statsbidrag till kommun får utgå med 75 9? av de totala lönekostnadernaoch med hela kostnaden för statligt beredskapsarbete. Förslagrörande nytt slalshidragssysiem för koniiiiuiiulu beredskapsarbeten. I anslagsframställningen för budgetåret \911/1frunifördc AMS förslag till förändring av reglema för siaishidriiiy; lillkommim:ila beredskapsarbelen. Förslaget, jämte däröver avgivnalemissyttranden, återgavs i budgetpropositionen (1976/77:100, bil, 15, AU1976/77:20, rskr 1976/77:181). 1samband härmed anmäldes att frågan om ändring av stalsbidragsreglerna skulleberedas ytterligare inom . Därvid skulle ocksåprövas de framtida kriterierna för val av sysselsättningsobjekl och de organisatoriskakonsekvenser ändrade regler för bidraget skulle kunna medföra. Dessa frågor har beretts av en arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet, i vilken även ingått företrädare för budget-,industri- och kommundepartementen samt för AMS och sysselsättningsutredningen.Arbetsgruppen har redovisat sitt arbete i departementspromemorian (Ds A 1977:8) Förslag rörande nytt statsbidragssystem för kommunala beredskapsarbeten.Promemorian har remitterats till AMS som efter beslut i plenum avgivit yttrandeden . Promemorian och AMS yttrande redovisas i det följande. Departementspromemorian(Ds A 1977:8) Förslag rörande nyll stalsbi-dragssvstein för kommunalaberedskapsarbeten. Huvudsyftet med statsbidraget till kommunala beredskapsarbeten är enligt arbetsgruppen attgöra det ekonomiskl fördelaktigt och möjligt för kommunerna ochlandstingskommunerna att skapa sådan extra sysselsättning som svarar mot dearbetsmarknadspolitiska behoven. Inom ramen för detta övergripande mål hararbetsgruppen ställt upp följande delmål för en omkonstruktion avstatsbidraget. Bidraget skall stimulera till anordnande av och planering för bered skapsarbeten som svarar mot arbetslöshetsstrukturen. Detta innebär med hänsyn till den nuvarande arbetsmarknadssituationen att normalbidraget i högre grad än f. n. bör gynna arbeten som kan ge sysselsättning åt bl. a. kvinnor och ungdomar. Bidraget skall premiera arbeten medlåga kostnader i förhållande till den eftersträvade sysselsättningseffekten.Detta kan ske genom en relativ premiering av arbelen med låga kostnader utöverde som är bundna till själva sysselsättningen, dvs. Delkan också ske genom en relativpremiering av arbeten med hög andel anvisade. Bidragssystemet bör utformas på ettsådant sätt att handläggningen av 1977/78:100 Bilaga15 75 granskning och uppföljning bör begränsas tillsysselsättningsaspekterna. Arbetsgruppen har i sina överväganden om nybidragskonstruktion utgått från AMS förslag och de synpunkter på detta somframkommit i remissbehandlingen. Enligt AMS förslag skulle bidraget utgå som en andel avde totala kostnaderna för ett objekt. Andelen föreslogs variera med typ avarbete (investeringsarbete och övriga) samt med hänsyn till konjunkturläge ochgeografiskt område. Dessa procentsatser skullekompletteras med fasta högstbelopp per dagsverke. Åven högstbeloppen skullevarieras med hänsyn till typ av arbete och dessutom kunna jämkas i olikakonjunkturlägen och för olika geografiska områden. Enligt arbetsgruppens bedömning skulle den av AMS föreslagna konstruktionen medföra en press påkommunerna att iaktta en viss återhållsamhet i fråga om dagsverkskostnader.Objekt med dagsverkskostnader över de fasta högstbeloppen skulle ge allt lägre statsbidragsandel jumer dessa högstbelopp överskrids och därmed bli mindre attraktiva för kommunerna.AMS förslag skulle emellertid inte premiera objekt med dagsverkskostnader somär lägre än det fasta högslbeloppet. Eftersom bidraget föleslås relateratendast till de totala kostnaderna skulle systemet inte heller medföra någotincitament att ta fram arbeten med hög andel anvisad arbetskraft. Som AMS framhållit och som särskilt understrukits avett flertal remissinstanser mäste i elt system med fasta högstbelopp dessafortlöpande anpassas till löneutvecklingen i samhället. Sådana krav på oftaåterkommande omprövningar av högstbeloppen medför enligt arbetsgruppens bedömningadministrativa nackdelar. Dessutom skulle förväntningar om stegvisauppjusteringar av högstbeloppen på ett negativt sätt kunna påverka möjligheternaatt snabbt fä igång arbeten, eftersom det i allmänhet skulle löna sig förkommunerna att skjuta på igångsättningen till tidpunkten för en sådanuppjustering. Behovet av enklare handläggning och en klarareanknytning till sysselsättningseffekten har påtalats av flera remissinstanser.Härvid har bl, a, förespråkats en ren löneanknytning av bidragen. Enligtarbetsgruppens bedömning skulle en sådan anknytning medföra stora principiellafördelar. Bidraget skulle sättas i direkt relation till denuppnådda sysselsättningseffekten. Kostnader utöver lön skulle förarbetsmarknadsverkets vidkommande bli ointressanta och handläggningendärigenom kunna förenklas. En ren löneanknytning av bidraget skulle emellertidockså medföra vissa problem. För attgöra bidraget tillräckligt attraktivt i fråga om investeringsarbeten mästelönebidraget differentieras och sättas avsevärt högre än de faktiskalönekostnaderna. Detta skulle i sin tur medföra behov av nog- 1977/78:100 Bilaga15 76 grannkontroll av antalet sysselsatta vidsådana arbeten, eftersom kommunen skulle "tjäna pä" att ha personalanställd utöver en erforderlig arbetsstyrka. De här berörda förhållandena talar enligt arbetsgruppenför en konstruktion där bidraget delas upp på ett grundbidrag som utgår föralla typer av arbeten och som är direkt knutet till sysselsättningseffekten, och ett till-läggshidrag. som utgårenbart för investeringsarbeten. Grundbidraget föreslås utgå som en fast andel avlönekostnaderna inkl. sociala kostnader för anvisad arbetskraft, lika för allatyper av arbeten. Kommunen får därigenom ersättning i direkl proportion tilldet man presterar i form av "extra" sysselsättning för arbetslösa.En sådan konstruktion bör enligt arbetsgruppen stimulera kommunerna ochlandstingskommunerna att anordna arbeten med en i förhållande till koslnadernahög andel anvisad arbetskraft. Genom att bidrag utgår i relation tilllönekostnaderna fär man också en enkel indcxanknytning tillkostnadsutvecklingen. Tilläggsbidraget föreslås utgå som en fast andel av dekostnader för etl investeringsarbete som återstår för kommunen sedangrundbidraget räknats bort. Avsikten med tilläggsbidraget är att det skalltäcka de merkostnader kommunen belastas med genom a(( tidigarelägga ettobjekt. Av administrativa skäl är det olämpligt att beräkna dessa kostnaderför varje enskilt objekt. Arbetsgruppen finner det rimligt alt schablonmässigtfastställa tilläggsbidraget så att det läcker ränteutgifterna för kommunensåterstående kostnader under ungefär . Genom den föreslagna konstruktionen ges kommunernamöjligheter att tidigarelägga även objeki med hög kostnad per anvisadarbetslös, i den män detta är önskvärt från sysselsättningssynpunkt, Koirimunengaranteras alltid ett visst minimibidrag, som genom tilläggsbidraget är knutettill kommunens totala kostnader. Genom grundbidragets anknytning till lönekostnadernakommer statsbidraget för ett objekt att bli högre, ju större andellönen för anvisade utgör av de totala kostnaderna. Arbetsgruppen anser attdetta förhällande bör stimulera kommunerna att även inom investeringssektorn tafram objekt som kan sysselsätta en hög andel anvisade arbetslösa. Ett av delmålen för övergång till ett nytt system äratt få fram dagsverks-billigare arbeten. Kommunerna bör genom ett nyttbidragssystem stimuleras till och se klara fördelar i att anordna billigarearbeten. Arbetsgruppen anser det dock vara viktigt att kommunerna ges möjlighettill en successiv förskjutning mot billigare arbeten. Vid övergång till ettnytt system bör bidragsnivån därför fastställas så att kommunerna medoförändrad struktur på beredskapsarbetena erhåller ungefär samma totalakompensation som i nuvarande system. Detta kan åstadkommas genom att objeki medrelativt sett låga dagsverkskostnader överkompenseras och objeki med relativt 1977/78:100 Bilaga15 77 setthöga dagsverkskostnader underkompenseras i jämförelse med nuvarandebidragssystem. Arbetsgruppen föreslår att normalnivån förgrundbidraget sätts lill 15 7c av lönekostnaderna, inkl. sociala avgifter, föranvisade. Enligt arbetsgruppens beräkningar skulle detta ge en ungefåriigkostnadstäckning på mellan 50 och 60 9? för olika typer av arbeten utanförinvesteringssektorn. Liksom f, n, bordet vara möjligt att jämka bidragsnivån t,ex, vid långvariga lågkonjunkturer med stort behov av extraordinärsysselsättning eller för arbetslösa med arbelshandikapp. Grundbidraget bördock aldrig överstiga 909? av hela lönekostnaden för anvisade. För investeringsarbetena skulle elt grundbidrag på 759? av lönekostnaderna ge i genomsnill 109? Till della kommerdel till-läggsbidrag som för investeringsarbeten föreslås utgå i relation tillkommunens återstående kostnader (kostnader utöver grundbidraget) för ett objekt.Arbetsgruppen föreslåratt tilläggsbidraget sätts till 209? Tillsammans med grundbidraget ger detta för investeringsarbetengenomsnittligt en kostnadstäckning av ca 28 9? mot nuvarande normalbidrag pä33 9f, Tilläggsbidraget föreslås, i likhet med nuvarandestatsbidrag, kunna höjas i områden med hög och långvarig arbetslöshet samtsjunkande befolkningstal, utgår höjt bidrag med 40 resp, 509? Ungefär samma spännvidd i totalkostnadstäckning förinvesteringsarbeten erhålles med det föreslagna systemet vid ett förhöjttilläggsbidrag på upp till 40 9? av återstående kostnader. I arbetsgruppens uppgifter har ingått att belysa deorganisatoriska konsekvenserna av de förslag som gruppen presenterar rörandestatsbidrags-konstruktionen. Arbetsgruppens förslag innebär, när det gällerarbeten utanför investeringssektorn, att den granskning som i nuvarande systemgörs av kostnader utöver lönekostnaderna bortfaller. Med hänsyn lill denrelalivl enkla handläggningsordning som redan med nuvarande system till-lämpasför dessa arbeten kommer emellertid det föreslagna systemet knappast attmedföra något större behov av organisatoriska förändringar. Arbetsgruppensförslag kommer inte heller i fråga ominvesteringsarbetena att medföra något automatiskt bortfall av administrativarutiner. Arbetsgruppen vill emellertid framhålla att en övergängtill det föreslagna systemet inte heller försämrar möjligheterna tilladministrativa förenklingar. Inom AMS avser man att, i anslutning till ett införande av nytt bidragssystem,företa en översyn av handläggningsrutiner, ' lankettmate-rial etc. i syfte attfä fram en smidigare administrativ behar.c ling av bered-skapsarbetsärenden påframför allt investeringssidan. Arbetsgruppen förutsätter att även deorganisatoriska konsekvenserna av det föreslagna bidragssystemet beaktas idetta översynsarbete. Prop.1977/78:100 Bilaga 15 78 Krilerierför bered skåp sarbeten Enligt arbetsmarknadskungörelsen (78 §) skall somberedskapsarbete utväljas arbete som beräknas bli utfört även om inte arbetslöshet råder, AMS anmälde i sin anslagsframställningför /78 all denna formulering inte alltid svarar mot den tillämpning av beredskapsarbetena som f. n,sker med statsmakternas godkännande. Så har t, ex, statsbidraget i vissa fall utnyttjats förinvesteringar, som med tanke på kommunernas ekonomiska läge knappast skulle hakommit till utförande utan statsbidrag, AMS påtalar vidare att formuleringen iförfattningstexten främst tar sikte pä investeringsarbeten. När del gällerarbeten inom administration och service är det svårt atl avgöra vilka arbetensom skulle blivit utförda under dennärmaste tiden. Inte heller de industriella beredskapsarbetena kan sägas svaramot det i kungörelsen angivna kriteriet. Arbetsgruppen anser att en strikt tillämpning av det ikungörelsen angivna kriteriet skulle begränsa möjligheterna att bereda arbetslösasysselsättning i beredskapsarbete. Åven om formuleringen i författningstexteni praktiken inte förhindrat en anpassning av beredskapsarbetena till de successivtförändrade förhållandena på arbetsmarknaden, bör reglerna avstämmas så att desvarar mol ett av statsmakterna avsett utnyttjande av beredskapsarbelena. Den aktuella formuleringen i författningstexten äravsedd att garantera att den verksamhet som utförs i form av beredskapsarbetehar hög angelä-genhelsgrad. Detta angelägenhetskrav blir emellertid enligtarbetsgruppens mening automatiskt tillgodosett genom ett bidragssystem därden, för vars räkning arbetet utförs, själv svarar för en betydande del avkostnaderna. Några särskilda krilerier för atl tillgodose angelägenhetskravelsynes därför inte vara nödvändigt att ange i arbetsmarknadskungörelsen. Arbetsgruppen framhåller att det är viktigt attberedskapsarbetena medför en utökning av verksamheten och att bidragen inteutnyttjas för att hålla igång ordinarie verksamhet till en reducerad kostnad.Det innebär att till beredskapsarbete endast bör utväljas sådant arbete sominte skulle utföras under löpande period för årsbudgeten om det inte fickutföras som beredskapsarbete. Ett sådant krav finns inte f, n, klart angivet i arbetsmarknadskungörelsen, men ärnaturligtvis underförstått. Arbetsgruppen föreslåratt den första meningen i 78§ arbetsmarknadskungörelsen utgår och ersätts med en formulering som svarar motdetta krav, AMS tillstyrkeri sitt yttrande arbetsgruppens förslag, såväl vad beträffar statsbidragetskonstruktion som ifråga om kriterierna vid val av beredskapsarbete. Enligt AMSkommer den föreslagna bidragskonstruktionen att verksamt underlätta en fortsattomstrukturering och anpassning av beredskapsarbetena till de aktuella behovenpå arbetsmarknaden, AMS 1977/78:100 Bilaga15 79 framhållersärskilt att behovet av jämkning av tilläggsbidraget i kommuner med svärasysselsättningsproblem kommer att kvarstå även med den föreslagnakonstruktionen. Förhöjning av grundbidraget kan bli erforderlig även vidkraftiga konjunkturdämpningar eller till arbeten för grupper med särskildasvårigheter att få arbete pä den öppna arbetsmarknaden. Under /77 har statligaindustribeställningar lagts ut till ett värde av 159 milj, kr.Sysselsättningseffekten av dessa beräknas till 125 000 sysselsättningsdagarvarav ca 95 000 faller på /78, För tidigareläggning av kommunalaindustribeställningar har dessutom beviljats bidrag om ca 57 milj, kr,motsvarande ett totalt inköpsvärde om 285 milj, kr, samt ensysselsättningseffekt . Huvuddelen av de statliga och kommunalabeställningarna har gjorts till verkstadsindustrin. Styrelsen räknar med att behov kan uppstå även ifortsättningen att punktvis lägga ul beställningar för att dels överbrygga tilltalliga störningar i sysselsättningen,dels ge rådrum för att skaffa nya anställningar eller anordna utbildning.Medelsbehovet för /79 beräknas till oförändrat 10 milj, kr,motsvarande ca . Under /77 meddelade AMS beslut omkommunala byggnads- och anläggningsarbeten (exkl, bostäder) motsvarande entotal projekteringskostnad av 31,0 milj, kr. Härav utgjorde statsbidraget 13,2milj. Byggnads- och anläggningskostnaden beräknas totalt uppgå till ca 400milj, kr. Utförandet av dessa kommunala objekt projekterade med statsbidragberäknas medföra etl sysselsättningslillskott av ca , Pä skogs- och naturvårdsområdet har inventering ochplanering av sysselsättningsobjekt samt projeklering av skogsvägar ulförtstill en sammanlagd projekteringskostnad av 6,3 milj, kr, (bidrag med 1009?) vilket motsvarar en beredskap av ca . Härtill kommer beslut om projektering av bostadshus till en total projekteringskostnad av 19,8milj. och en bidiagskostnad av 9.9 milj. kr. vilket beräknas kunna ge . Under delprogrammet Detaljplaneringsbidrag har anvisats40 milj.kr. Den härigenom stimulerade projekteringsvolymen beräknas till ca 2.2milj. Under budgetaret 1978/79 beräknas kommunala arbeten medstöd av detaljplaneringsbidrag projekteras motsvarande 1.7 milj.sysselsättningsdagar. Statligprojektering av skogsvägar och skogsvårdsarbeten samt inventering avnalurvårdsobjekt beräknas kunna medföra 800000 sysselsättningsdagar.Medelsbehovet beräknas vid en bidragsgivning enligt normalprocenten till 50milj. 1977/78:100 Bilaga15 80 Enligt nu gällande bestämmelser får ytteriigarestatsbidrag inte utgå vid detaljplanering av vissa kommunala anläggnings- ochhusbyggnadsarbelen om bidrag tidigare lämnats till grundläggande projektering.Kontrollen av att denna begränsning iakttas medför enligt styrelsen enbetydande administrativ belastning.Uppdelning av projekteringen på etapper kan vara värdefull. Handläggningen avdenna ärendetyp inom den kommunala förvaltningen fordrar ofta etl s.k.ivåstegsförfarande i beslutsordningen. Därför föreslår styrelsen atl bidrag fårutgå till såväl grundläggandeprojektering som detaljprojektenng när det är fräga om ett och samma objekt,oavsett deras tidssamband. Till AMS har under budgetåret inkommit 2 700ansökningar om att få ta i anspråk medel ur investeringsfonder förkonjunkturutjämning. Under bud-getäiet 1976/77 har 2 200 beslut fattats förinvesteringar uppgående till sammanlagt 2 592 milj. kr. Fonderna har ocksåtagits i anspråk för överföring till lagerinvesteringskonlo. 32 företag harunder budgetåret medgivits överföringar uppgående till ett sammanlagt belopp om42 milj. kr. Antalet ansökningar att få använda medel som avsattstill arbetsmiljöfond har uppgått till 2600. Under budgetåret har 3 280 ärendenbifallits med en beräknad investeringskostnad av 515 milj. kr. och ett beräknatianspråktagande av fondmedel med 457 milj. kr. Antalet ansökningar att få använda medel som avsattstill särskild investeringsfond har uppgått till 370. Under budgetåret harbifall lämnats i 400 ärenden med en beräknad investeringskostnad av 290 milj.kr. och etl beräknat ianspråktagande av 224 milj. kr. Fonden har också i etlfall fått användas för lageruppbyggnad. Beräknadeinvesteringskostnader, för företag som /77 beviljats medel urinvesteringsfonderna, fördelade på branscher och regioner (milj. Textil, beklädnad. Massa, papper. 1977/78:100 Bilaga 15 81 (medgivet belopp) Kemisk, gummivaror. Järn, stål och metall- (Summa industri) (2 574,8) (393,5) (178,7) (41,3) Regeringen har beslutat att investeringsfonderna fårtas i anspråk för byggnads- och markarbeten samt maskiner och inventarier t, o.m, utgången av , Inom stödområdet och Borås- och Eskilstunaregionernaär liksom tidigare användningen av dessa fonder tidsbegränsad, AMS äger ävenunder /78 rätt att meddela beslut rörande arbetsmiljöfonder ochsärskilda investeringsfonder. Näringslivets intresse för investeringsfonderna somkonjunkturstimulerande medel är betydande. Detta framgår bl, a, av att antaletföretag med fonder enligt den årliga registreringen av investeringsfonder helatiden ökar. Med hänsyn till den betydelse ettfrisläppande av fonderna har för att i ett försämrat arbetsmarknadslägestimulera sysselsättningen, inle minst inom byggnadsverksamheten, utgår AMSfrån att systemet med investeringsfonder skall behållas med i stort settnuvarande utformning. För delprogrammet uppstår inga andra kostnader änadministrationskostnader, vilka ingår i de för programmet gemensammaförvaltningskostnaderna. För /77 har styrelsen bemyndigats attunder vissa förutsättningar avskriva inom arbetsmarknadsverket uppkommandefordringar till ett belopp ej överstigande , I enlighet med bemyndigandet har under budgetåret1976/77 beslut fattats om avskrivningar av fordringar lill ett sammanlagt belopp av . Avskrivningarna avsertill större delen fordringar på flyktingar samt 6 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 15 82 personersom har erhållit lån till egenrörelse och handikappade som erhållit län till anskaffning avmotorfordon. Det totala medelsbehovet under /79för programmet Sysselsättningsskapandeåtgärder utom delprogrammet Stöd tilllageruppbyggnad, beräknas till I 581 OOOOOO kr, (-H260300 kr. Innan jag behandlar medelsbehovet under dettaanslag vill jag anmäla del förslaglill nyll statsbidragssystem för kommunala beredskapsarbeten som har lagts fram av en arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet i en departementspromemoria (Ds A 1977: 8) Förslagrörande nytt bidragssystem för kommunala beredskapsarbeten. Enligt nuvarande bestämmelser ulgår statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten med 33 9? av kostnaderna för arbetet. Föreligger synnerligaskäl får AMS höja statsbidraget lillarbeten som anordnas i områden med hög och långvarig arbetslöshet samtsjunkande befolkningstal. I anslagsframställningen för /78föreslog AMS en omläggning av statsbidragsgivningen tillkommunala beredskapsarbeten. Syftetmed den föreslagna bidragsomläggningen var att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning till beredskapsarbete välja arbeten med låg dagsverkskostnad och arbelen som är väl anpassade till de arbetslösas förut sättningar. Jag anmälde i 1977 årsbudgetproposition att jag delar den uppfattning som ligger till grund för AMSförslag, men att jag med hänsyn till bl.a. de synpunkter som framfördes i remissbehandlingen avsåg alt inom arbetsmarknadsdepartementetytterligare låta bereda frågan om förändrade bidragsregler. Arbetsgruppen har i sitt förslag till konstruktion av statsbidraget utgått från AMSförslag och de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingen. Arbetsgruppen föreslår en bidragskonstruktionsom innebär att ett lönerelateratgrundbidrag för anvisad arbetskraft utgår för alla slag av arbeten. För investeringsarbeten skall dessutom utgåett tilläggsbidrag som beräknas i förhållande till kommunernas kostnader för etl investeringsobjektsedan avdrag gjorts för grundbidraget. Från stalsfinansiell och samhällsekonomiskutgångspunkt är det viktigt atl med givna resurser kunna bereda arbeie åt såmånga arbetslösa som möjligt.Arbetsgruppens förslag innebär alt statsbidragets storiek relateras tillden sysselsättningseffekt som utgör delprimära syftet med beredskapsarbetena.Detta bör enligt min mening främja ett effektivt utnyttjande av beredskapsarbetsmedlen.