prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Ökningstakten i implicitprisindex för total privatkonsumtion har genom omräkningen till priser och andra revideringaruppjusterats för åren 19731976 med 0,3 ä . noteras lägre uppjusteringar. Prisökningstakten 19751976 är nulika stor som enligt konsumentprisindex. Utvecklingen enligt nationalräkenskapernasimplicitprisindex för de tre första kvartalen 1977 har sänkts med 0,4procentenheter jämfört med PNB. Helårsgenomsnittet, , överensstämmeremellertid med helårsprognosen i PNB 1978, och är som redan nämnts 0,4procentenheter lägre än konsumentprisindex. Att ökningstakten i implicitprisindexär lägre än den i konsumentprisindex skulle kunna förklaras av att hushållenförskjutit sina inköp så att varor med relativt sett lägre prisökningstaktfått större andel i den aktuella konsumtionen. Varusammansättningen ikonsumentprisindex avser däremot konsumtionen under föregående år. Prognosenför implicitprisindex 1978 bygger på antagandet att hushåUen även inågon mån skulle styra sin konsumtion på liknande sätt. 1978 harkonsumentprisindex stigit , varav höjda hyres- och egnahemskostnadersvarar för , höjda priser på bensin och eldningsolja inkl.särskild beredskapsavgift för 0,1, höjda jordbmkspriser för 0,3 procentenheteroch diverse taxehöjningar, inkl. avgifter för elström, för 0,6 procentenheter.Den totala indexhöjningen mellan är 13,9 %.i Bedömningen av prisutsikterna har utgått frånprognoser och antaganden angående arbetskraftskostnader och importpriser m.m.samt beslutade höjningar av indirekta skatter. Med utgångspunkt frånlönekalkylen har arbetsgivarnas genomsnittliga kostnader för samtiigaanställda förutsatts öka . Lönekostnadernas genomslag i prisernainom de från internationeU konkurrens skyddade områdena (exkl. jordbruk ochbostadsförsörjning) har i prognosen över restfaktorn 1978 antagits få ett meranormalt värde än det beräknade lönekostnadsgenomslaget i restfaktorn för 1977.Produktivitetsöknmgen, som i viss utsträckning uppväger höjningen avlönekostnaderna, har nämligen i motsats till 1977 antagits Ugga ilinje med den tidi- 1 Procentuell ökning enligt SCB:s officieUa indexserie.Jämförelse av inde.x-serien över störs av därvid genomförda metod-och viktjusteringar. Om index hade räknats utan metod- och viktförändringarskulle uppgången i stället ha blivit . garetrenden för berörda områden. Härutöver har restfaktorn justerats upp något medtanke på att timkostnadsökningen inom den skyddade sektorn kan antagas varanågot större än den genomsnittliga på grund av det stora inslaget avlåglönegrupper. Hänsyn har också tagits till kompletterande information vadavser utvecklingen av vissa taxor. Prognosen förutsätter dessutom någonåterhämtning av vinstmarginalerna. De priskomponenter som innefattas irestfaktorn (inkl. ändring i vissa taxor) väntas under dessa förutsättningarbidra tUl fortsatt ökning av konsumentprisnivån . Vadbeträffar de internationellt bestämda priserna har inverkan av devalveringen iaugusti 1977 redan berörts. I övrigt beräknas prisutvecklingen på den importsom ingår i den privata konsumtionen bli avsevärt lägre under loppet av 1978 änunder 1977, bl. a. på grund av sjunkande priser på kaffe och råolja. Inkl. deneftersläpande devalveringseffekten har den fortsatta uppgången i deinternationellt bestämda priserna uppskattats bidra tUlden totala konsumentprishöjningen. Beträffandeändringar i den indirekta beskattningen har höjningen av bensinskatten med 25öre per Uter från beräknats dra upp totala prisnivån med 0,4procentenheter. Bidragetfrån ändrade jordbrukspriser har satts till , något lägre än1977. Förhandlingarna mellan lantbrukarnas förhandlingsdelegation och statensjordbruksnämnd jämte nämndens konsumentdelegation har nämligen resulterat iatt jordbrukarsidan endast skall tiUgodoräknas ökade kostnader för inköptaproduktionsmedel men däremot ingen höjning av brukarnas inkomster. Med hänsyntill detta kan antagas att höjningen av jordbrukspriserna skulle kunna blinågot lägre än 1977. Sammantagetleder dessa kalkyler tiU en konsumentprisstegring under loppet av 1978 på 8,. Detta är samma totalprognos som i den preliminära nationalbudgeten.Höjningen av bensinskatten var inte inkalkylerad i konjunkturinstitutetsPNB-prognos. Däremot skattades restfaktorn då till ett högre värde. Det iinledningen beskrivna utfallet för månader överstigerPNB-prognosen med 1/, främst beroende på att bostadsposten samtjordbrukspriserna och priserna på vissa färskvaror m. m. dragit uppkonsumentprisnivån mer än förutsett. Den skärpta prisövervakningen fr. o. m.den 18 mars förutsätts emellertid få en viss fördröjande inverkan på denfortsatta prisutveckUngen. Också erfarenhetema av prisutveckUngen under senaredelen av 1977 har gjort det motiverat att anta att företagens möjligheter attinom de s. k. skyddade sektorerna återställa sina pressade marginaler är merabegränsade än som förutsattes i PNB-prognosen. Mellangenomsnittslägena för kalenderåren 1977 och 1978 uppskattaskonsumentprisstegringen till . Som tidigare anförts har för Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 122 implicitprisindexantagits en något lägre ökning av genomsnittsnivån, . Denprivata konsumtionen beräknas ha minskat i volym från 1976 till 1977.Konsumtionen skulle därmed ha blivit högre än vad somangavs i PNB-78. jämfört med sjönk den totala konsumtionen medca säsongrensat. Mellan första och andra halvåren 1977 beräknaskonsumtionen ha minskat med . Hushållensdisponibla inkomster steg i fästa priser 19761977 främst tack varede stora höjningarna i tranfereringsinkoms-terna. Inkomstökningen i kombinationmed en minskad konsumtions-volym innebar en kraftig höjning av sparkvoten, dvs.sparandets andel av disponibdinkomsten, tiU en förhållandevis mycket hög nivåpå 91/. Konsumtionsnedgångenunder 1977 gäller främst varaktiga varor (tabell 6: 6). Minskningen av nyinköpav bUar svarade för huvuddelen av det negativa resultatet för gruppen varaktigavaror. Konsumtionen av icke varaktiga varor minskade främst beroendepå att livsmedelskonsumtionen sjönk . Turistnettot visar signu realt ha sjunkit genom en kraftig tUlbakagång fjärde. Tabell6: 6 Hushållens konsumtionsutveckling 19651977 -8,7 -2,0 -23,3 . -1,3 -2,0 -0,1 -0,8 -2,0 -4,5 -0,9 'Per är. Diagram6:1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1978 Miljarder kr., 1975 årspriser. h''' 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 kvartalet.Ökningstakten för tjänstekonsumtionen avtog något och beräknas tiU1,. Säsongrensadehalvårsdata för de olika varugrupperna tyder på att tendensen till fortsattkonsumtionsneddragning var särskilt påfallande . Dettagäller främst gruppen varaktiga varor. Mervärdeskattehöjningen 1 juni 1977torde ha bidragit tiU den skeva halvårsfördelningen. Tjänster totalt settdäremot har ökat något . För1978 beräknas den totala privata konsumtionen sjunka ytterligare. Nedgången harsatts tiU i volym. Denna prognos baseras på en kalkylerad minskning ihushållens disponibla inkomster . Sparkvoten skulle därmed fallanågot, med en halv procent 1978. Utvecklingen av den privata konsumtionen deförsta månaderna , liksom den beräknade inkomstutvecklingen förstahalvåret, tyder på en fortsatt minskad konsumtion . Enviss återhämtning väntas däremot ske . 1ökningen av turistnettot de tre första kvartalen har beräknats till . Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 124 7.1Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognos Dereviderade kalkylerna investeringar som föreligger innebär påtotal nivå en i stort sett oförändrad investeringsutveckling 19761977, jämförtmed de beräkningar som presenterades i den preliminära nationalbudgeten.Utöver de sedvanliga revideringar som gör bl. a.mot bakgrund av nya enkätmaterial samt preUminärt utfall har vidtagits omräkningar i samband med övergången till 1975 sombasår för fastpris-beräkningar. Dessa omräkningar har inte nämnvärt påverkatden statistiska informationen av investeringsutvecklingen 19761977 på totalnivå. Totaltberäknas sålunda investeringarna ha minskat med 3 1/i volym 19761977(tabeU 7: 2). I fråga om delposterna kan märkas att industriinvesteringarnareviderats ned något medan däremot bostadsinvesteringarna reviderats upp.Industrins investeringar beräknas nu ha minskat med , vilket innebären 11/större minskning än som angavs i den preliminäranationalbudgeten. Nedgången i bostadsinvesteringarna beräknas däremot ha varit2 1/mindre, eller 6 1/. För den offentliga sektorn kannämnas att kommunernas investeringar exkl. bostäder uppreviderats något ochberäknas nu ha ökat med 8 1/19761977. Däremot har de statligainvesteringarna reviderats ned kraftigt och nedgången beräknas ha varit 8 1/mot tidigare angivna främst hänförligt till framflyttningen av vissa avaffärsverkens investeringar. Enfördelning av de totala investeringarna på byggnader resp. maskiner visar attnedgången fördelar sig jämnt på byggnads- och maskininvesteringarna, med ibåda fallen 3 1/(tabell 7: 1). Bortsett från handelsflottan därinvesteringarna har ökat ovanligt kraftigt beräknas maskininvesteringarna haminskat avsevärt mera eller med 8 %.Industrins maskininvesteringar har därvid krympt mest, som nämnts med . Bland de positiva posterna märks de statliga myndigheternas investeringar. På maskinsidan har dessa bortsett från handelsflottan visat den största ökningen, . Denstörsta förändringen i prognoserna sedan föregående beräkningstillfäUehar skett beträffande bostadsinvesteringarna. Under fjärde kvartalet 1977igångsattes ett större antal lägenheter än som angavs i den prdUninära nationalbudgeten.Denna mera positiva tendens vad gäller igångsättningen liksom även deytterligare åtgärder som vidtagits inom bostadspolitiken se bostadsavsnittetnedan gör det rimligt att räkna med ett stegrat bostadsbyggande . Tabell 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19741977samt prognos Procentuell volymförändring från föregående -8,5 -9,5 -6,5 -11,0 -7,0 -10,0 -8,0 Näringsliv exkl. bostäder' -2,0 -9,0 -12,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -2,0 -6,5 -17,0 -20,0 -12,0 -4,0 -7,5 -16,0 -5,0 -2,5 -5,0 Offentiig sektor exkl. företag och -7,5 -1,5 -3,0 Statliga myndigheter inkl. militära' -4,0 -6,5 -6,0 -6,5 Statliga affärsverk exkl. industri -5,5 -7,5 Kommunala myndigheler och affärs- -9,0 -3,5 -4,0 -1,0 -4,0 -5,0 -3,5 -3,9 -4,9 -3,7 -3,0 -4,5 -7,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -12,5 -6,5 -2,0 -16,0 -9,0 -4,5 -19,0 -6,0 -5,5 -58,0 -81,0 Näringsliv exkl. handelsflottan' -10,0 -8,5 Offentlig sektor exkl. företag -10,5 Statliga affärsverk exkl. industri -7,0 -1,0 -0,5 -3,5 Kommunala myndigheter och affärs- -2,5 -3,5 -5,5 -8,0 -6,5 -8,5 -9,5 -6,5 Näringsliv exkl. bostäder' -0,5 -6,0 -8,5 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske' -10,0 -4,5 -16,5 -12,0 -2,5 -0,5 -9,0 -12,0 -5,5 -5,5 Näringsliv exkl. bostäder och handels -9,5 -9,5 Offentiig sektor exkl. företag och -5,5 -1,5 Statiiga myndigheter inkl. militära -4,5 -3,5 -0,5 Statliga aftlrsverk exkl. industri -6,5 -5,5 Kommunala myndigheter och affärs- -7,0 -2,5 -2,5 -0,5 -2,0 -3,5 -1,0 -0,5 -5,5 -1,5 ' Privata, statliga och kommunala företag. ' ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur och travhästarm. Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej medtotala investeringar. Källor: och . Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 126 Tabell7: 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19741977 samt prognos förprivat och offentlig sektor 1977, löpande priser Procentuell volymförändring från föregående år, priser inkl. bostäder exkl. bostäder därav: exkl. handelsflottan 43 912 32 764 31 136 -0,5 -1,5 -1,5 0,0 3,5 -5,5 -5,0 -9,0 -4,0 -9,5 -11,0 inkl. bostäder exkl. bostäder därav: statliga 27 491 24 772 10 274 14 498 -7,0 -3,5 1,5 -6,5 . -0,5 1,0 4,0 -1,0 -2,5 -0,5 -3,5 -8,5 4,0 2,5 6,5 0,0 inkl. bostäder exkl. bostäder -0,5 -0,5 -2,0 0,0 -3,5 -3,0 -1,0 -4,5 harräknats med en igångsättning av 59 000 lägenheter, varav 42 000 småhus. Dettainnebär en minskning i småhusandelen. Investeringsvolymen beräknas öka ca 15 %19771978. Detta är en betydligt större ökning än vad som angavs i denpreliminära nationalbudgeten. Förindustrins del har senaste enkätundersökning, somgenomfördes vid månadskiftet februari/mars, legat till grund för bedömningarnaav investeringar. Planerna hålls fortfarande på en mycket lågnivå. Industrin synes här inte ha givit till känna någon positiv omvärderingmotsvarande den som börjat framträda vad beträffar exportefterfrågan. Medhänsyn till att industriföretagens internationella konkurrensläge harförbättrats, har en måttlig uppjustering av investeringsplanerna dockförefallit motiverad. Industriinvesteringarna har därmed totalt sett bedömtsminska i volym; mindre än den prognos som angavs iden preliminära nationalbudgeten. Inomhandel m. m. kom inte den volymökning till stånd som räknades med för 1977.Prognosen som delvis baseras på nytt enkätmaterial innebär enstarkare volymnedgång än som fömtsetts tidigare. Något uppdämtinvesteringsbehov torde inte ha förelegat vid borttagandet avinvesteringsavgiften. Den nu förutsedda något större nedgången i den privatakonsumtionen 1978 har också beaktats i den nu framlagda prognosen förinvesteringarna. Den totala volymminskningen på 9 1/fördelar sig på 16 %och för byggnader resp. maskiner. Investeringarnai handelsflottan företer stora kastningar. 1977 visade en ökning till 1 300milj. från 300 milj. kr. 1976 (räknat i 1975 års Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totaltoch uppdelat på sektorer 19691978 Index 1969 = 100. Permanenta i-A '-'" Näringsliv, exkl. bostå /O'" "s..- '~\.'" ../'\ Offentlig sektor, exkl. företag och bostäder v/"\ Därav: Egentlig industri Offentlig sektor, exkl. företag 1969 70 71 72 73 74 75 76 77 78 I I I I I 1969 70 71 72 73 74 75 76 77 78 Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagd som enstreckad kurva. Källor: och . Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 128 priser).Prognosen , baserad bl. a. på enkäter innebär en måttiig ökning iinvesteringarna i handelsflottan (tUl 1 500 mUj. Prognosenför kommunernas investeringar har vad beträffar byggnadssidan exkl.bostäder nedjusterats relativt kraftigt i förhållande till beräkningarna tillden preliminära nationalbudgeten. Däremot har gjorts en uppjustering påmaskinsidan. På total nivå innebär detta en neddragning, dåbyggnadsinvesteringarna dominerar investeringsbilden. Investeringsvolymen harsålunda bedömts i det närmaste stagnera . I den preliminäranationalbudgeten räknades med en volymökning m.ed 4 1/. Kommunernas planertyder på en ökad försiktighet inför de finansiella svårigheter som väntas motslutet av . De statliga investeringarnaberäknas däremot totalt öka 1978, efter en kraftig minskning 1977.Uppgången är främst beroende på att affärsverken framflyttat vissainvesteringsprojekt . En oförändrad volym 1978 förutsågs iden preliminära nationalbudgeten. Denväntade starka ökningen i bostadsinvesteringarna liksom ökningen i debyggnadstunga offentliga investeringarna innebär att byggnadsinvesteringarnatotalt förutses öka 1978, med 2 1/. Den kraftiga nedgången i de maskintungaprivata investeringarna leder till att maskininvesteringarna minskarförhållandevis kraftigt, eller med 5 1/. Sammanlagtberäknas de totala investeringarna minska i volym 1978 jämfört med1977, vilket innebär en upprevidering jämfört med prognoseni den preliminära nationalbudgeten. Byggnadsinvesteringarna förutses därvid ökamed 2 1/medan maskininvesteringarna beräknas minska med 5 1/. Den totalainvesteringsaktiviteten beräknas 1978 ligga års nivå.Investeringskvoten, dvs. de fasta investeringarnas andd avbruttonationalprodukten, som uppgick tiU har minskat något desenaste åren. 1977 beräknas investeringskvoten nämligen ha legat endast någotöver . Denna nedgång är delvis hänförUg till en kraftig minskning avbostadsbyggandet. 7.2Investeringsutvecklingen inom olika områden Enligtpreliminära kalkyler minskade bostadsinvesteringarna totalt sett med drygt 6 %i volym 19761977. Nybyggnadsinvesteringarna sjönk därvid i volym. Investeringarnai flerfamiljshus föll medan investeringama i småhus minskade med 7,. Ombyggnadsinvesteringarna beräknas ha ökat i volym 19761977. Detfortsatt låga bostadsbyggandet har inneburit att bostadsproduktionenför tredje året i följd understigit efterfrågan. Reviderad nationalbudget 1978 129 Tabell 7: 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadshus 19731978 37 000 43 200 27 500 53 450 15 250 36 100 14 350 42 700 13 000 40 000 17 000 42 000 53 750 43 750 38 750 46 550 27 450 47 050 15 650 40 150 14 100 40 800 ' Ett bostadshus anses bli påbörjat den månad dågrundbottenbesiktning äger rum och/eller de egentliga byggnadsarbetenapåbörjas. ' Då minst tre fjärdedelar av lägenheterna i ettbostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tas i bruk anses husetvara inflyttningsfärdigt. Anm. SamtUga siffror är för 19731976 avrundade tillnärmast hela femtiotal. KäUor: och . 1977 färdigställdes endast 55 000 lägenheter, vUketinnebär en liten minskning jämfört med . För att tillgodose en bostadsefterfrågan av samma storlek som 1976 dvs. om ca 60 000 lägenheter, skuUe sålunda 5 000 outhyrda lägenheter behövt tas i anspråk . Av bostads styrelsens statistik över antalet outhyrda lägenheter i statsbelånade fler familjshus framgår att dessa minskade med drygt 1 600 lägenheter un der , vilket är något fler än under motsvarande tids period 1976. Antalet outhyrda lägeiUieter i statsbelånade flerfamiljshus uppgick därmed tUl 14 450. Med ovan angivna an tagande om bostadsefterfrågan 1977 skulle antalet outhyrda lägenheter ha reducerats med ytterligare ca 3 400 lägenheter . Härtill bidrog i viss mån ökningen av invandringsöverskottet, i synnerhet som invandringen i hög grad riktade sig mot storstadsområ dena, där också en stor del av antalet outhyrda lägenheter fortfarande var belägna . Inverkan härav på bostadsmarknadsläget i storstadsområdena motverkades tUl viss del därav att dessa hade ett negativt inrikes flyttningsnetto, vilket i sig medförde ett ökat efterfråge tryck i övriga delar av landet. En viss brist på lägenheter har också lokalt börjat göra sig kännbar. Kommunernas bedömningar enligt den enkät som genomfördesav tyder också på en viss åtstramning avbostadsmarknadsläget mera påtaglig i storstadsområdena än i övrigadelar av landet. När det gäller marknadsläget i början av 1978 anger av kommunerna att det är långväntetid för 1 Uppgifterna om antalet outhyrda lägenheter avserlägenheter i statsbelånade flerfamiljshus färdigställda fr. o. m. 1967 framtill det halvårsskifte som närmast föregick resp. mättillfälle. 9 1977/78.1 saml Nr 150. Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 130 bostadssökandeäven i de fall dessa inte har speciella önskemål om lägenhetstyp eller område.I av kommunema kan bostad erhållas efter en väntetid om högst 34månader, men med ringa valfrihet. Endast i av kommunerna kanbostadssökande genast erhåUa bostad och ha flera alternativ att välja mellan.För 1978 fömtses en fortsatt försämring av bostadsmarknadsläget istorstadsområdena. Totalt sett bedömer dock kommunerna att bostadsmarknadslägetblir i stort sett oförändrat . Dessaomständigheter talar för en ökad press på bostadsproducenterna att ökaigångsättningen. sjönk emeUertid antalet påbörjade lägenheter tillca 53 000, vUket är en nedgång med ca 4 000 lägenheter . För såvälflerfamUjshus som småhus är dock nedgången i stort sett hänförlig tUl , medan igångsättningen blev ungefärlika stor som 1976.- Den ökade igångsättningen motslutet av 1977 och torde endast till en del kunna förklarasav de för byggandet rådande goda väderleksförhållandena. Under denna tidsperiodökade också antalet inkomna preliminära ansökningar samt avlänsbostadsnämnderna fattade preliminära beslut om bostadslån tiU nybyggnad,främst av flerfamUjshus. Denna utveckling som tUl stor del torde vara ettresultat av olika bostadspolitiska åtgärder (se nedan) tyder på en fortsattökning av igångsättningen imder 1978. Denlåga igångsättningen , främst , torde ha varitbetuigad av ett flertal olika faktorer däribland den snabba ökningen avbyggnadskostnaderna, läget på kreditmarknaden och en OtiUfredsställandeplanberedskap i vissa kommuner. Kostnadsökningeninom bostadsbyggandet har varit betydande , och i synnerhet förflerfamiljshus. Detta har medfört en betydande ökning av kapitalkostnaden ochdärmed också boendekostnaden för nybyggda bostäder. Dessutom har det statligalånetaket tidigare släpat efter utvecklingen av byggnadspriserna. Därigenomökade väsentligt de s. k. överkostnaderna som måste finansieras med privata låntUl marknadsränta eller egen insats. Många kommuner har tvekat att ånyo intensifierabyggandet av flerfamiljshus med hänsyn till befarade svårigheter att hyra utde jämförelsevis dyra lägenheterna i nyproduktionen. Föratt stimulera bostadsbyggandet har regeringen jämfört med igenomsnitt höjt lånetaket för flerfamiljshus och för småhus.Detta kan jämföras med en ökning av fak-torprisindex inkl. löneglidning ochmervärdeskatt på för såväl flerfamiljshus som småhus under sammatidsperiod. För att möjliggöra en smidigare anpassning av lånetaket tillbyggkostnadsutvecklingen skall regeringen fr. o. m. februari1978 pröva om den s. k. tidskoefficienten och därmed lånetaket behöverjusteras. Reviderad nationalbudget 1978 131 bedömningskall baseras på utvecklingen av faktorprisindex för småhus exkl. löneglidnmgoch med visst avdrag för produktivitetsutveckling. Dessa åtgärder syftar .tillatt bryta den uppåtgående trenden i de s. k. överkostnaderna för flerfamiljshusoch därigenom få en positiv verkan på igångsättningen av lägenheter iflerfamUjshus . För att ytterligare stimulera igångsättningen avbostäder har regeringen föreslagit en sänkning av den statliga garanteradebostadslåneräntan för såväl flerfamUjshus som småhus medretroaktiv verkan från . För flerfamUjshus påbörjade under 1977har regeringen dessutom föreslagit att den garanterade räntan sänks med 0,3procentenheter. Även den lägre prisökningstakt som kan fömtses kan fåen positiv inverkan på bostadsbyggandet. förelåg i flerafall betydande svårigheter att erhålla byggnadskreditiv till bostadsbyggandet.Detta gällde även för projekt som beviljats statliga lån. För åtskiUigaflerfamiljshus och gruppbyggda småhus åtgick så för att lösakreditivfrågan att påbörjandet avsevärt försenades. Den sedvanliga, årUgaöverenskommelse som träffades mellan delegationen för bostadsfinansiering ochkreditinstituten angående tiUhandahållandet av kreditiv tiUdet statsbelånade bostadsbyggandet fick således inte genomgående denverkan som avsågs. En huvudorsak till de uppkomna problemen torde ha varitdelade meningar mellan bankerna om hur den överenskomna kreditvolymen skullefördelas dem emeUan. Att dessa spörsmål tUlspetsades torde ha haftett samband med att inlåningens fördelning på olika bankgmpper förändrades. Ettsärskilt problem uppkom därigenom att överenskommelsen endast avsåg kreditivtill ett belopp motsvarande statslånets övre gräns. För ett stort antalsmåhusprojekt, som haft behov av topplån för finansiering av kostnader utöverdenna gräns, kunde finansieringen inte ordnas. Det ansträngda kreditlägetmedverkade också till att igångsättningen av privatfinansierade småhusbromsades. I den överenskommelse somträffades mellan delegationen för bo stadsfinansiering och kreditinstituten ibörjan av 1978 har bankerna förklarat sig vUliga att medverka till attbyggnadskreditiv ställs tUl förfogande även för bostadsbyggandetutan statiiga lån. I syfte att undvika svårigheter i kreditgivningen harbankerna sinsemeUan träffat en särskild överenskommelse om samarbetet underåret. Denna innebär bl. a. att riktpunkter för fördelningen av kreditema påbankgrupper har lagts fast. Den under 1970-taletfortgående försämringen av kommunernas planberedskap tycks , enligtkommunernas bostadsbyggnadsprogram för 19771981, i stort sett ha upphört.Någon påtaglig förbättring av planeringsläget har dock ännu inte kunnatobserveras. Igångsättningen fömtses, som framgår av tabell 7:3,uppgå tiU 59 000 lägen- 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 132 hetervarav 42 000 i småhus.