prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Ökade storlekar på fartygenoch nya na-vigeringshjälpmedel kräver ständig fortbildning av personalen. Såsker inom handelsflottan och verkets personal som skall företräda sjösäkerhetenoch vara rådgivare inom de navigatoriskt svåraste områdena, bör givetvis ha minstlikvärdiga fortbildningsmöjligheler. 1 avvaktan på ställningstagande lill hur man på effektivast möjliga sätt skall uinyitja densäkerhetsfaktor som loiskåren ulgör bör några väsenlliga Prop.1977/78:100 Bilaga 9 99 förändringari lolsväsendel inte vidtagas . Successiva anpassningar medhänsyn till den kortsiktiga resurssiluationen är dock nödvändiga. Hit fårräknas adminislraliv samordning mellan lolsplalser, anskaffning av snabbålarsaml serviceinskränkningar. I delta sammanhang förtjänar det påpekas atl delföreligger en konflikt mellan dessa, på kort sikl insalta, besparingsåtgärderoch verkets strävan atl bibehålla stor handlingsfrihel inför väntade merlångtgående förändringar, varför de kortsiktiga åtgärderna måste användas medförsiktighet. I föregående petita äskades medel för 10 båtmän medhänsyn lill arbetstidsförkortningen, 3 loisar och 2 bålsmän för den nyairafiken i saml löner molsvarande tre loisar för arbetslidsborlfall genomökad ulbildning. Äskandena har inle bifallils. Med hänsyn lill ovannämndaförordade försiktighet när det gäller slörre förändringar i lolsväsendel harverkel försökt all genom begränsade ålgärder i form av reslrikiiviiel iöverlidsullag och ytterligare administrativa sammanläggningar motverka det pågrund av arbetstidsförkortningen ökade personalbehovet. har också i alllväsentligt lyckats, dock främsl genom de av lågkonjunkturen orsakade begränsningarnai sjöfarten och därav följande minskning i kraven på lois-ningsservice. Såsnart konjunkturen vänder kommer dock vid nuvarande organisation svårigheteratt uppstå för att hålla en försvariig servicenivå. Underlag för en bedömningav organisationen av lotsningsverksamheten beräknas kunna föreligga våren 1978då organisationsöversynens resultat framläggs. 1 detta läge begär endastatt medelsutrymme motsvarande två lolstjänsler tilldelas verket för enöverföring av hamn-lotsningen i till . Sjöfartsverkethar f. n. ca 130 båtar för lotsningstjänst anskaffade under en lång följd avår. Båtbeståndet är därför ganska heterogent. Genomsnills-åldern är 16 är,vilket med nuvarande krav på teknisk och miljömässig utveckling är högt. Huvuddelen av båtbeståndet utgörs av deplacerade,relativt långsamgående båtar med goda sjöegenskaper, som är lämpliga för denallroundan-vändning som alltid finns behov av pä lotsplatserna. En nackdel ärfrämst den långsamma farten, vilket särskill gör sig gällande vid personallrans-portermellan fastland och lotsplatser på öar samt vid långa bordnings-sträckor.Dessutom har de relalivl höga drifts- och underhållskostnader. Lotsbåtarnaanvänds inte enbart i lotsningstjänst utan även till transporter, ulprickningoch farledstillsyn samt sjöräddning. Båtarnas egenskaper och utrustning ärdelvis olika med hänsyn till de varierande uppgifter de är avsedda till. Föråteranskaffning av loisbåtar följs inom verket en detaljeradplan innebärande en målsättning med etl differentierat bålbeslånd med trehuvudtyper tillverkade i enhetligt ulförande efler färdiga ritningar.Anskaffningsplanen tar sikte på att successivt åstad- 1977/78:100 Bilaga 9 100 kommaen förbättrad åldersstruktur bland lotsbåtarna för att därigenom få elteffektivare bålbestånd och minska underhållskostnaderna. Underhållskostnadernapåverkas främsl av det totala antalet bålar. Verket har inventerat båtbehovelutifrån förutsättningarna vid varje enskildlotsplals. Båtbehovet varierar avsevärt med hänsyn till trafikintensi-let,gångtider, beståndets status, tillgång till lokala reparations- och underhållsresurser samtavstånd till alternativreparationsmöjlighet och/eller annan lotsplals, haverier etc. Inventeringenhar givit vid handen att det totala beståndetskulle kunna minskas med 10-15 enheter under förutsättning atl nyanskaffningkan ske i erforderiig omfatlning. För vägledning av fartyg utanför lotsningsområdes. k. långlotsning, kan befälhavare beställa lots enligt vad som stadgas i 24 §lots- och fyrkungörelsen (1970:698). Antalet långlolsningar vardrygl 600, varav , och svarade för mer än 75 %.Under 1976 var det totala antaletlånglolsningar 580. Minskningen torde sammanhänga med den svaga konjunkturen. I samband med en förväntad konjunktumppgång i början av planeringsperioden räknarsjöfartsverket med en ökande efterfrågan på såväl lotsservice iallmänhet som långlotsning. 1 fråga om isbrytningen framhållerverket bl.a. att det under senare tidhar arbetats fram ett omfattande materialsom belyser olika aspekter på vintersjöfarlen. För att man i görligaste månskall kunna nå fram lill enhelhetssyn är det angeläget att det samarbete som verket har inlett med FOA fullföljs. Målet är att ge statsmaktemaunderiag för beslul i fråga om målför vintersjöfarten och dimensioneringen av isbrytarkapaciteten i ettlängre perspektiv. Inom programmet Fartygsverksamhet bedriversjöfartsverket den verksamhet som berör säkerheten ombord på fartyg, skyddetav den yttre miljön från påverkan av fartyg och last saml de ombordanställdassociala förhållanden. Fartygsverksamheten är uppdelad i delprogrammenSjöfartsinspektion m.m., Skeppsmätningoch Sjöteknisk utredningsverksamhet. Till programmet räknas vidare den verksamhet som bedrivs inom sjömansnämnden saml viss del av de för verket gemensammafunktionerna. Verksamhetensinriktning och omfauning under de olika delprogrammen styrs huvudsakligen av utvecklingen inom den svenskahandelsflottan, trafiken på svenskahamnar med svenska och utländska fartyg och av innehållet i den fillämpliga lagstiftningen, i första hand lagen(1965: 719) om säkerheten på fartyg,sjömanslagen (1973:282), sjöarbetstidslagen (1970:105), lagen (1972:275)om ålgärder mol vattenförorening från fartyg, lagen (1976:6) 1977/78:100 Bilaga 9 101 omåtgärder mol vallenförorening från fartyg inom Öslersjöområdel och kungörelsen (1954:550) angående skeppsmätning.Även olika internationella överenskommelser om säkerheten till sjöss påverkar verksamheten. Av storbetydelse i detta sammanhang är det ökade ansvaret för kontroll av utländska fartyg genom den successivautvidgningen av den internationella kontrollen av s. k. sub-standard fartyg.Verksamheten påverkas utom avanlalet fartyg också av fartygens utformning och användningssätt, t. ex. i fråga om lastningen. Så har t. ex. de ökadetransporlmängderna av farligt gods medfört inte bara allmänt ökade kravpå inspektionsverksamheten, utan också enviss förskjutning från den mer tekniskt betonade tillsynen av fartygens allmänna skick mot löpande inspektionav fartygens lastningsförhållanden. Innehållet i de ovan nämnda lagarna m. m. angermålen för verksamheten. Lagstiftningen anger vidare vilkatillsynsförrättningar fartygen skall undergåoch med vilka intervaller dessa skall ske. Målen får närmare innehåll genom olika detaljföreskrifter som i storutsträckning självtmed beaktande av den tekniska och sociala utvecklingen har all utarbeta. Den ingående internationella behandlingenav havsföroreningsproblemen harsålunda i hög grad påverkat verkets uppgifter och därmed resursbehovet. Det förhållandel attarbetsmiljöfrågorna i dagens diskussion om arbetslivets villkor ställs iförgrunden medför vidare att verkels insatser inom området har måst öka med följande anpassning av sjöfartsinspektionensorganisation och krav på resursförstärkningar. Behovet avresurser inom programmet beror på flera faktorer. En av dessa är antalet fartyginom handelsflottan. Av särskild betydelse är den takl med vilken nya fartyg tillförs handelsflottan. Ritningsgranskningoch tillsynsförrätlningar i sambandmed såväl nybyggnad av fartyg som andra-handsförvärv från utlandet är särskilt arbetskrävande. Under senare århar anialei nybyggen varit mycketstort, varför återkommande tillsyn och inspektion av befinlliga fartyg delvishar måst eftersättas. Den minskade nybyggnadsverksamheten som är attvänta bör medverka lill enbättre balans mellan olika arbetsuppgifter inom både centralförvaltningen ochdistrikten. Den fortlöpande kontrollen av fartygen kan ulökas. Mer lid kan ägnas åt uppföljning ochkonsolidering av de normer som utarbetatseller är under utarbetande. En breddning av verksamheten är också angelägen.Detta gäller som redan nämnts i första hand transporter av farligt gods samtarbets- och boendemiljön ombord. Inom båda dessa områden krävs ensuccessiv utbyggnad av resurserna. avser att under planeringsperiodenprioritera och delvis omfördelaresurser till områdena utbildningoch information, författningsarbetesaml tillsyn av framför allt farligt gods och arbetarskyddsfrågor. Program Övrig verksamhetProgrammet Övrig verksamhet är indelat i delprogrammen Radiotjänst 1977/78:100 Bilaga 9 102 åtsjöfarten (iransfereringspost). Försöksverksamhet avseende förebyggande åtgärder mol vattenförorening från fartyg,, Åtgärder mot vattenförorening från fartyg samtSärskild vid sjöolyckor. DelprogrammetFörsöksverksamhet avseende förebyggande ålgärder mot vattenförorening från fartyg tillkom /75 för den försöksverksamheti större skala med partikelmärkning av olja i fartyg som bedrivs under ledning av särskilda sakkunniga.Delprogrammet Ålgärder mol vatlenförorening från fartyg är i försia hand avseltför sådana Ivångs-åtgärder somsjöfartsverket med stöd av lagen (1972: 275) om åtgärder mot vatlenföroreningfrån fartyg företar för alt hindra eller begränsa utsläpp från fartyg av olja eller annat skadligt. I denmån kostnaderna för dylika åt-giirder inte kan återföras på fartygetsägare eller redare får - efter beslul av regeringen - della delprogrambelaslas. Under delprogrammet Omlokaliseringskostnaderupptas vissa kostnader som följerav flyttning tillNorrköping resp. omorganisationen av verkstads- och förrådsrörelsen. För programmen gemensamma frågor Under programmen gemensamma frågor tar verket bl.a. upp beredskapsfrågor. Enligt gällande instruktion åligger detsjöfartsverket atl ombesörja beredskapsplanläggningi fråga om sjötransporter. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har i uppdrag all i samråd medberörda myndigheter bedriva försökmed långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret. deltar iden pågående programplaneringen såsom programmyndighet för delprogrammet Sjötransporter och harutarbetat en försia programplanhärför enligt givna direktiv av . Programplaneringen syftar lill att la fram handlingsprogram för en period av femår och kommer all fortgå löpande.Studierna har utökats till attomfatta även försörjningsberedskap efler avspärming. De allmänna mål som har siällts upp för verketsberedskapsplanering är attsjöfartsverket inom del lotala försvarets ram under krig och beredskap skall - tillgodose för skilda totalförsvarsgrenarsfunktion erforderliga sjötransporter inom landet och med utlandet och utövacentral sjötransportledning, - efter planering och förberedelser i fred anordnaoch underhålla för sjöfarten erforderliga farleder, - i erforderiig omfattning upprätthålla driften vidverkets anläggningar, vari inräknasverksamheten vid centralförvaltning och regionala organisationer, - snabbi kunna ställa om från normalafredsförhållanden till beredskaps-och krigsförhållanden och under omställningstidenkunna lösa föreliggande uppgifter i största möjliga utsträckning. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 103 Vissa ålgärder är vidtagna för anordnande vid ofred avsärskilda neutralitets- och krigsleder för den civila sjöfarten. Nuvarandeplanering är dock behäftad med brister som hör samman med atl lederna äranpassade för det kusllonnage som var aktuellt under och strax efler det andravärdskrigei. alt sjömätningsunderlagei inom flera avsnitt inle är tillföriitligtsaml alt en stor såväl personell som materiell insats krävs vid anordnande avlederna. Uppbyggnad av ett nytt krigsfarledssystem är därför ennödvändig ål-gärd. Strävan är att kunna revidera helaledsystemet. För detta ändamål räknar verket med ell medelsbehov under programplaneperiodenpå 1,3 milj. kr. räknat i prislägel februari . Den i föregående års verksamhetsplan omnämnda organisationsöversynen har påbörjats. har riktlinjer föröversyns-arbetets bedrivande dragits upp, en projektororganisalion skapats ochbemannats. Arbetet med översynen leds av en ledningsgruppbestående av direktion, två representanter från statskontoret,en representant från vardera /SR, SF och ST. Personalorganisationerna hardessutom möjlighet atl vid behov förslärka sin representation med ytterligareen person. Arbetetbedrivs inom ramen för fem delprojekt. 1 Kartläggning ochanalys av den lokala verksamheten Delprojekt 2 Kartläggning och analys avden regionala verksamheten Delprojekt 3 Kartläggning och analys av den delav verksamheten påcentral nivå som direkt berör och berörs av verksamheten regionalt och lokallDelprojekt 4 Målfrågor Delprojekt 5 Organisationsstmktur Utredningsarbetet har delals in i två huvudetapper.Inom elapp 1 som beräknas pågå till skall de fyra försiaprojeklen avslutas med avrapportering till projekt fem. Under etapp 2 äravsiklen all utredningsarbetet samlas till och bedrivs inom projekt 5. Syftetmed denna etapp är atl mol bakgrund av kartläggningar och analysarbetet utformaen ny organisation för verket. Etapp 2 avslutas med utformning av en slutrapportför hela översynsarbetet. Denna skall vara klar . /maj1978 kommer slutrapporten alt remitteras inom verket. Avsikten är sedan attslutligt förslag till ny organisation skall avlämnas till regeringen iseptember 1978. 2.Sjöfartsverkets anslagsframställning för /79 verksamhet är som nämnts uppdelad påtre huvudprogram under fyra anslag, nämligen Fariedsverksamhet, exkl.isbrytning. Isbrytning, Fartygsverksamhet och Övrig verksamhet. 1977/78:100 Bilaga 9 104 räknar med en bmilokoslnad underde fyra anslagen på sammanlagt 376,2milj. för /79. Jämfört med de för innevarandebudgetår anvisade medlen, som uppgår till sammanlagl 315,3 milj. kr., innebärdetta en ökning med 60,9 milj. kr. De lolala koslnaderna fördelas påföljande sätt Kapitalkostnadernafördelar sig med 53,7 milj. kr. på räntor och 50,1 milj. kr. Inkomsterna underanslagen beräknar till sammanlagl 44,0 milj. kr., en ökning med 29,4 milj. kr. Ökningen beror till största delen på att på nytt föreslår en omläggning avfinansieringsformerna försjökartläggningen, som innebär atl som inkomst under delprogrammet tas uppdels inkomsterna av försäljningen av sjökort, m. m., vilka f. n. ärupptagna på statsbudgetens inkomstsida, och som för /79 beräknas till 3,9 milj. kr., dels eU särskilt bidrag avallmänna skattemedel med 23,9 milj. kr. Netloutgifien under de fyra anslagen blir såledesenligt forslag 332,2milj. kr., en ökning med 31,4 milj. kr. jämfört med innevarandebudgetår. Dessutom begär verket anslag på kapitalbudgetenmotsvarande en medelsförbrukning av79,9 milj. kr. under fond och . under fondenför kanalverk. 1 en kommentar tilldet beräknade medelsbehovel anger all en hård prioritering har skett. Förslagen till volymökningar avser praktiskt taget enbart konsekvenser av tidigarefattade beslut i form av internationellaåtaganden eller statsmakternas beslul i form av omlokaliseringsbeslut,ändrad lagstiftning m. m. Anslaget Fariedsverksamhet,exkl. Jämfört med bmliokostnaden för budgetåret \911jl%räknar för anslaget Farledsverksamhet, exkl. isbrytningmed en kostnadsökning av 40,8 milj. kr.lill 235,9 milj. kr. Inkomsterna under anslaget och bidrag från fjärdeoch tionde huvudtitlarna samt bidrag av allmänna skattemedel för sjökortläggning beräknas till 43,0 milj. kr.Nettoutgiften blir således 192,8milj. kr., vilkel är 11,5 milj. kr. mer än närmast föregående budgetår. 1977/78:100 Bilaga 9 105 Vid oförändrat syslem för finansiering avsjökartläggningen ökar den beräknadenetloutgifien med 27,8 milj. kr. lill 220,6 milj. kr. Av kostnadsökningen utgörs enligt sjöfarlsverkelsberäkning 20,6 milj. kr. avlöneomräkning och 6,2 milj. kr. Kapilalkoslnads-ökningenberäknas lill 10,0 milj. kr. Sjöfartsverkel begär resursförstärkningar inom deolika delprogrammen under anslaget som tillsammans motsvarar ennettokostnad av 4,0 milj. kr., sedan rationaliseringsvinster motsvarande . har dragits ifrån. Inledningsvis lämnas en redogörelse för förslagenunder delprogrammet Centraladministration. Från detla delprogram bekostas den cenlrala administrationenför i sin helhet. Kostnaderna fördelas på de olikaanslagen enligt särskilda fördelningsnycklar. Central administration,tolalt. De föreslagna resursförstärkningarna- volymökningen - motsvarar en kostnad av . Av denna kostnad omfördelas enligt de förutnämndafördelningsnycklarna . till andra anslag. De områden inom vilkasjöfartsverkel föreslår förstärkta resurser eller i övrigt särskilda insatsergäller bl. a. utbildning, PA-frågor, information, statistik ochberedskapsfrågor. anmälde i sin anslagsframställningför /78 atl etlenhetligt utprickningssystem skulle komma att införas i nordvästra frånoch med . För svenskt vidkommande avses systemet genomföras från norska gränsen till och för resterande kuststräckor underår 1981. Sammanlagtberäknas omläggningen kosta ca 2,5milj. fördelat på budgetåren 1976/77-1980/81. Omläggningen kommer att medföra ett betydandearbete inom trafiksektionen.Sjöfartsverket har i tidigare anslagsframställningar framhållit all sektionens resurser redan tidigare ärotillräckliga för den samlade verksamheten.Med hänsyn till omfattningen av densamlade verksamheten ser verketingen möjlighet att genom rationaliseringar eller omfördelningar skapa utrymmeför det merarbete som omläggningen av pricksystemet medför. En förstärkning med en handläggare ärdärför nödvändig. Härtill kommer koslnader för ADB, resor, informationm.m. Förtrafiksektionen tas upp sammanlagt . InomPA-projektei kommer tyngdpunkten /79 all ligga på delprojektenpersonalrörlighet och samverkansformer. De resursökningar som begärdes i anslagsframställningen /78 beviljades inte.Detta medför att under kommande budgetår krävs omfördelning av resurser frånandra delar av personaladministrationen till . För petitaårelär denna lösning helt otillfredsställande. För att kunna fullfölja inom nu föreliggande tidsplanerfordras . för resor och konsultarvoden. Under budgetåret avser verkel att prioriterachefs-, ledar- och båtmans-utbildning. Utifrån den allmännasamhällsutvecklingen och inom verkel 1977/78:100 Bilaga9 106 pågåendeprojeki som organisationsöversynen och PA-projeklel pågår enuivecklingsprocess, som del måsle anses vikiigi all la vara på. Vidare har isamband med ikraftträdande av lag om medbestämmande i arbetslivet framkommitbehov av aktivitet kring den nya chefsrollen. Det krävs därför stora insatserfrån verket för att dess chefer och arbetsledare skall kunna leva upp tilllagens intentioner när del gäller samarbele och ledarskap. Utbildningen av båtmännen har länge varit eftersattgenom atl verket satsat på lotsarnas utbildning. Bålmännen har inom verkelvikliga arbetsuppgifter främsl när del gäller handhavande av materiel,lotsutkik och lois-bålar. För atl göra dem bättre rustade atl handha denuirusining som slår lill deras förfogande samt att sköta kontakterna medlotssökande fartyg avser verket atl höja deras utbildningsnivå främst iengelska samt radar- och radiokommunikation. För chefsutbildning lar verkel upp . arbetsplatser är spridda över helalandet. Arbetsuppgifterna inom verket är av mycket skilda och ibland ovanligaslag. Del framstår därt"ör som angeläget att kännedomen om verket ochdess verksamhel sprids bland alla anslällda. Elt betydelsefullt medel attsprida denna information är personaltidningen , De nuvarandeekonomiska resurserna räcker dock inte till den reporlagemässiga uppföljningsom är nödvändig för att svara mol framförda krav och behov. För förbättringarav den interna informationen lar verket upp . 1 verksamhetsplanen lämnas en redogörelse förinriktningen och omfattningen av sjöfartsverkels beredskapsplanläggning.Uppbyggnad av etl nytt krigsfariedssystem anges där komma att medföra ettmedelsbehov av 1,3 milj. kr. i prislägel under 4-årsperioden1978/79-1981/82, varav . personal inom lois- och fyrväsendet haruppskov med repelitionstjänstgöring. Del är därtör nödvändigt atl dennapersonal genom verkets försorg ges viss beredskapsutbildning. Trots de ökademedel som har ställts till verkels förfogande för /78 föreliggersvårigheter från ekonomisk synpunkt aU anordna erforderiig utbildning. Förbudgelårel 1978/79 behövs ytteriigare , varav fördriftvärnsut-bildning , krigslotsningskurser , samt förförsvarshögskolans allmänna kurs och kurser i säkerhetspolitik ochtotalförsvar . För utarbetande av en förbättrad statistik över deninrikes sjöfarten begär . Fyrar och andra säkerhelsanstaller. Den fortlöpande fyrauto-matiseringen medför elt efter handminskal personalbehov. Under budgelårel 1978/79 auiomaiiseras fyrarnaMåseskär, Sandhammaren, Nidingen och Kullen. Den genomförda avbemanningen geren minskning i personal-kosinaderna om . Mol denna volymminskningskall ställas ökade Prop.1977/78:100 Bilaga 9 107 Netlobesparingen uppgår sålunda till . Förde ökade tillsynskostnader som följer av under åren1971-1975 genomförda fyrautomatiseringen begär verket en förstärkning av medelför underhåll med . Genom nyanläggning av fyrar ökar år från årunderhållskostnader inom fyrväsendet. För /79 äskas envolymökning om . för eftersläpning i fyrunderhållel saml lillkommandedriflskoslnader. För arbelarskyddsålgärder begärs . Brislerföreligger särskilt vad gäller utformning av altaner och lejdare på elt flertalfyrar. Överflyttningen av elverkstaden från Rosenvik lillHändelö medför ökade restider p.g. a. sämre kommunikationer. Den föreslagna volymökningen utgör totalt 1 459000 kr.varav . hänför sig till militär sjökartläggning, . lill allmänsjökarlläggning och . lill omorganisation av förråd och verksläder. Den pågående moderniseringen av militärsjökorien samlden av chefen för marinen och sjöfartsverkel faslställda produktionsplanenkräver ökad personell insats. För all uppfylla marinens produktionsvinslerkrävs en utökning med en förste ritare (). Kostnadsökningen förmilitär sjökartläggning motsvaras av ökat bidrag från fjärde huvudtiteln. För sjökarteavdelningen innebär det nyautmärkningssystemet att i princip samtliga prickar i samtliga sjökort måsteändras. Dessutom måste ändringarna delges de fyra länder som ger ut sjökortöver hela världen. För /79 räknar verket med en kostnad av330000 kr. för dessa ändamål. Vid överflyllning av underhålls- och ulruslningsarbelenpå verkels sjö-mätarflolta från lill räknar verkel medföljande konsekvenser. Kostnaderna på beräknas till . sker påSkeppsholmen en personalreducering, molsvarande fyra man, från den 1 januari1979, dvs. Kostnadsökningen under /79 blirdärmed . Den starka kostnadsökningen i samband medöverflyttningen till sammanhänger framför allt med att sjöfartsverkel harmyckel små verk-stad.somkostnader för sin nuvarande verksamhet på Skeppsholmenmed låg hyra och låga avskrivningskostnader för materielen. Härtill kommer altpersonal från marinen utan kostnad för kunnat utnyttjas iunderhållsarbete på , någol som upphör på . Den lolala volymökningen för delprogrammel utgör . Av beloppet faller . på personalförstärkningar, . påreparations- och underhållsåtgärder saml . på omorganisalion av förrådoch verksläder. 1977/78:100 Bilaga 9 108 Den begärda personalförslärkningen har samband medöverförandel lill sjöfartsverkel av hamnlotsningen i . De för reparations- och underhållsåtgärder begärdamedlen avser lots-bålsunderhållel. begär en förstärkning av redaktionenmed en tjänst (. Sjöfartsverkel beräknar bmiioulgiften för budgetåret1978/79 under anslaget Isbrytning till 113,0 milj. kr., vilket är 12,9 milj. kr.mer än motsvarande utgift för /78. Av ökningen faller 8,1 milj.kr. på drift och underhåll samt 4.8 milj. kr. på avskrivningar och räntor.Inkomsterna under anslaget tas upp med . Av den totala kostnadsökningen svarar löne- ochprisomräkningen samt kapitalkostnaden för 10,5 milj. kr. Volymökningarna uppgårtill 2,4 milj. kr.