prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — Måletför delprogrammet bör enligt DFE vara att ge underlag för bedömning avvärmepumpens framtida användningsmöjligheter inom bebyggelse genom att prövaoch demonstrera sådana system i praktisk användning samt stödja utveckling ochdemonstration av teknik på värmepumpområdet. Värmepumpens användning somkomponent i produktionssystem hänförs av DFE till programmet Energiproduktion.Värmepumpteknikens användning i industriella processer ingår i programmetEnergianvändning i industriella processer m. m. DFEföreslår insatser för stora, centrala värmepumpanläggningar, försök medinförande av värmepumpar i flerfamiljshus samt prov med annan drivenergi änel, främst dieselbränsle. Vidare föreslås försök med utnyttjande av andravärmekällor än luft, såsom markvärme, spillvärme, grund- och ytvatten.Insatserna bör avse värmepumpens användning i olika typer av byggnader, inkl.befintlig bebyggelse. En omfattande försöks- och demonstrationsverksamhet börbedrivas inom ramen för experimentbyggandet. Delegationen framhåller att ävenfrågan om tillsatsenergi och reservaggregat behöver uppmärksammas. DFEbedömer i Ukhet med BFR medelsbehovet för delprogrammet under treårsperioden1978/791980/81 tUl totalt 27 milj. kr., varav 12 milj. kr. för forskning ochutveckling och 15 milj. kr. för försöks- och demonstrationsanläggningar. Solvärmesys tem och energilagring Delprogrammetomfattar teknik och metoder för byggnads- och tapp-varmvattenuppvärmning genomutnyttjande av solenergi. DFEbedömer att solvärmesystem är en av de relativt få möjligheter att utnyttjafömyelsebara energikällor som kan komma att få större betydelse förenergiförsörjningen fram . DFE anger energibesparingar om ca 20 TWhper år dvs. av den nuvarande totala energianvändningen inom landet genom införande av solvärmesystem. DFE framhåller att dessa uppgifterär mycket osäkra och att det inte finns underlag för en tillförlitligbedömning av vUken betydelse solvärmesystem kan få för energiförsörjningen iframtiden. Pålång sikt bedöms möjligheterna till stora energibesparingar genom 3 1977/78. Prop.1977/78:110 34 soluppvärmningav byggnader som goda. DFE framhåller att insatserna bör inriktas på att delsta fram underlag för att bedöma de allmänna grundläggande förutsättningama försolvärmeutnyttjande, dels ta fram nya tekniska lösningar för att nyttiggöra ochlagra solvärme. Måletför försöks- och demonstrationsverksamheten bör vara att i mitten av 1980-taletha ett antal soluppvärmningssystem av olika typer i drift imder olikaklimatförhållanden och att dessa skall hautvärderats. DFE framhåller som särskilt väsentligt att försöks- ochdemonstrationsanläggningar för solvärme i fler-bostadshus kommer till stånd. DFEframhåUer att ett flertal viUkor måste vara uppfyUda för att solvärmesystemskall kunna tas i praktiskt bmk. Det gäller bl. a. den ekonomiskakonkurrenskraften i förhåUande tUl altemativa uppvärmningssystem och vissaorganisatoriska och institutionella förhåUanden. ParaUellt med forsknings- ochutvecklingsinsatsema bör studeras fömtsättningama för att solvärmesystem skallkomma i aUmänt bmk och få betydelse för landets energiförsörjning. DFEbedömer i likhet med BFR medelsbehovet för treårsperioden till totalt 60 milj.kr., varav 21 milj. kr. för forskning och utveckling och 39 milj. kr. förförsöks- och demonstrationsanläggningar. På den lägre nivån föreslår DFE baraen mindre reduktion av insatserna då området beräknas ha stor potentiellbetydelse för energiförsörjningen. Planering, styrfaktorer, statistik Delprogrammetomfattar programelementen energiplanering, EnergihushåUning ochmarkanvändningsplanering. Styrfaktorer samt Statistik och prognoser. DFEanger som mål för delprogrammet att förse statsmakter ochkommunala organ med kunskap för utformning och bedömning av effektiviteten hosolika nu tillämpade och framlida styrmedel och stimulansåtgärder, alt medverka till utveckling avoch praktiska försök med olika planeringsmetoder och styrmedel, att på olika sätt säkerställaatt statistik och annan kunskap om energianvändningen inom bebyggelsesektorntas fram. Styr- ochstimulansåtgärder har stor betydelse för energihushållningen inombebyggelsesektom. DFE framhåller att en kraftfull satsning på forskning ochutveckling inom området kan ge effekter redan på kort sikt och är nödvändig föratt de tekniskt inriktade delprogrammen skaU få genomslagskraft. Insatserna inomdelprogrammet avser antingen studier och utveckling av metoder för planeringoch styrning eller framtagande av underlag för planering och styrning. 1977/78:110 35 DFEanser att pågående försök med syfte både att pröva olika planeringsmetoder ochatt till kommunerna sprida erfarenheter av tillämpningar under innevarandeperiod bedrivna inom ramen för den s. k. EPD-verksamheten bör fortsätta.Arbetet bör vidare utvidgas tUl att omfatta även energihushållningsaspekter vidkommunal markanvändningsplanering. Inom programelementetStyrfaktorer bör studeras dels effektiviteten av nu tillämpade styr- ochstimulansmedel inom bebyggelsesektom dels alternativa nu icke tillämpadestyrmedel. Det gäUer t. ex. taxesystem i kombination med utrustning förindividuell energimätning (komfortmätning) och debitering. Särskilt böruppmärksammas potentiella konflikter mellan olika styrmedel, t. ex. regler omallmänförklaring av fjärrvärmesystem och ekonomiska bidrag tUlfjärrvärmeanslutning å ena sidan och skärpta krav på värmeisolering av nya huså den andra. Punktvisa insatser rörande statistik bör kunna rymmas inomdelprogrammet liksom vissa insatser rörande prognoser och prognosmetoderföranledda av behov inom övriga delar av programmet Energianvändning för bebyggelse.Utvärdering av internationeUa erfarenheter, främst i de nordiska länderna, börgöras. Vidare bör t. ex. genom förloppsstudier uppmärksammas samhälletslångsiktiga beredskap att möta ökade energipriser samt de styr- ochstimulansåtgärder som erfordras för en smidig anpassning härtill. DFEanger att vissa delar av delprogrammet på bör kunna inlemmas iBFR:s övriga verksamhet och upphöra som särskilda områden ienergiforskningsprogrammet. DFEberäknar i likhet med BFR medelsbehovet för treårsperioden till 24 milj. kr. Påden lägre nivån förutsätts en begränsad medverkan i fullskaleförsök medkommunal energiplanering och markanvändningsplanering. För statistik ochprognoser bör på den lägre nivån en sänkning av ambitionsnivån inte ske. Förprogramelementet Styrfaktorer bör en koncentration ske till utvärdering av nutillämpade styr- och stimulansmedel. Dettadelprogram har nära samband med övriga delprogram inom programmetEnergianvändning för bebyggelse och innehåller den forskning och UtveckUng meddirekt anknytning till energiområdet som bedömts nödvändig för samordningmellan den tekniska forskningen och utvecklingen och brukarnas behov och krav.I delprogrammet ingår programelementen Klimatkrav och övriga brakarkrav. DFEanger att målet för delprogrammet bör vara att ta fram underlag förgränsvärden i fråga om inomhusklimat och luftkvalitet samt att klarlägga andraviktiga samband meUan bmkarna och energianvänd- ningen.Särskilt bör uppmärksammas brukarnas relationer till nya tekniska lösningaroch olika styrmedel och stimulansåtgärder. Insatsernai fråga om Klimatkrav bör syfta till att framställa de nya rekommendationer förklimatindex som blir aktuella till följd av fortsatta energisparåtgärder. InomÖvriga brakarkrav anser DFE att underlag bör tas fram för att bedöma hurbrukarna påverkas av olika aktuella energisparåtgärder. DFEförordar i sitt huvudförslag en anslagsram om 12 milj. kr. för treårsperioden.Även på den lägre nivån bör utrymme ges för insatser för utformning avrekommendationer för klimatindex. För Övriga brakarkrav bör på den lägre nivåninsatserna rörande mer långtgående energisparåtgärder ges lägre prioritet. Förslag 1978/791980/81 Gemensamt (programledning m. '"Välavvägd kombination" Underlagetför DFE:s förslag har tagits fram av . För de olika delprogrammen har NEredovisat ett varierande antal insatsnivåer som kan kombineras på olika sätt.NE har tagit fram en "välavvägd kombination" vUken förordas avnämnden samt utifrån denna även beräknat bl. a. ett lägre och ett högrealternativ. Programmetomfattar de delar av energisystemet som rör utvinning av energi frånenergikällor i naturen, omvandling av den utvunna ener- 1977/78:110 37 gintill energibärare samt till omvandlingsleden knuten distribution och lagring avenergibärare. Utnyttjande av solenergi för lokaluppvärmning hänförs dock tillprogrammet Energianvändning för bebyggelse. DFE framhåller att detstörsta problemet för energiförsörjning är det stora och ensidigaberoendet av importerad olja. Energiforskningsprogrammet bör därför i förstahand inriktas på att utöver kol, naturgas och kärnkraft skapa flerahandlingsalternativ för att ersätta oljan. De tiUförselaltemativsom vid sidan av de angivna kan få någon nämnvärd betydelse under 1980- och1990-taIen är enligt DFE förutom solvärme biomassa, torv och vindenergi. Pålängre sikt kan vidare enligt DFE tUlkomma nya typer av fissionsenergi,utnyttjande av solenergi med fysikaliska eller kemiska metoder samt ännu senareeventuellt fusionsenergi. Förutom behovet att skapafler alternativ till olja framhåller DFE att det är viktigt att ökaeffektiviteten och flexibiUteten i produktions- och distributionsleden genomutnyttjande av fjärrspillvärme för främst lokaluppvärmning och genom tekniskaförbättringar i det befintiiga energi-produktionssystemet(Energiproduktionsteknik). NE har i samråd med DFEföreslagit en ändrad delprogramslmktur för programmet Energiproduktion, somföreslås få 15 delprogram enligt vad som framgår av översiktstabellen. Ihuvudsak överensstämmer DFE:s och NE:s förslag beträffande medelsbehov förprogrammet. DFE föreslår att de största insatserna görs på Biosystem, ,Fissionsenergi (främst säkerhets- och avfallsproblem). Fusionsenergi, Vindenergi,Solenergi, FjärrspiUvärme och Energiproduktionsteknik. PåDFE:s lägre nivå föreslås en koncentration av insatserna på de områden sombedöms kunna få den största energipolitiska betydelsen och där utvecklingen harbedömts vara mest beroende av statUgt forskningsstöd. Från denna utgångspunkthar Biosystem, , Fissionsenergins säkerhets- och avfaUsproblem samtVindenergi prioriterats. DelprogrammetBiosystem omfattar olika möjUgheter att producera biomassa samt att omvandladen till elenergi, värme och bränsle. Delprogrammet inriktas främst motbiomassa som odlas eller insamlas för energiändamål, men även organiskt avfallfrån annan verksamhet i samhället föreslås ingå. Inom området biosystemfinns främst genom odling av energiskogar och tUlvaratagande av skogsavfall ochannat organiskt avfall teoretiskt en stor energipotential. DFE framhåller att måletför delprogrammet bör vara att genom utrednings-, forsknings- ochförsöksverksamhet skapa underlag för att bedöma möjligheten till införande avbiologiskt material (biomassa) i det 1977/78:110 38 svenskaenergiproduktionssystemet och att utveckla teknik som är nödvändig för attutnyttja biomassa. Insatsernabör .enligt DFE omfatta systemstudier, inventering av lämpliga markonaråden förenergiskog, studier av miljöeffekterna av utnyttjande av energiskogar,skogsavfall och annan biomassa. Dessutom bör stöd ges till den fördelprogrammet nödvändiga kunskapsutvecklingen och till studier avenergiutvinning ur skogsavfaU, studier av system för skörd, beredning ochtransport till omvandlingsanläggning samt studier av tekniska, ekonomiska ochmUjömässiga konsekvenser av olika omvandlingsprocesser. Vidare bör insatsemaunder treårsperioden avse projektering av en eller flera försöksanläggningarför demonstration av en hel utvecklingslinje för biomassa. Detär av stor vikt att få till stånd en utvärdering av biomassansframtida möjligheter. DFE föreslår därför på den lägre nivån endast en mindrereduktion av verksamheten. Torvutgör en stor inhemsk energitillgång och delprogrammet ges hög prioritet iDFE:s huvudförslag. NE bedömer att de totala torvtiUgång-arna i landet har ettenergiinnehåll motsvarande drygt 3 000 mUj. Om av dessatillgångar utnyttjas för energiproduktion beräknar NE att det under ,med ständigt under samtidig torvtäkt, är möjligt att ersätta 2 milj.ton olja . är dock med rådande oljepriser inte ekonomiskt fulltkonkurrenskraftig. NE anger att betydligt effektivare teknik kan utvecklas ochtas i bruk i ett tio-tUl tjugoårigt perspektiv. Tidigast under första hälftenav kan enligt DFE torv börja införas som alternativ till olja. Måletför delprogrammet bör enligt DFE vara att ta fram underlag för bedömning avtorvens möjUga roll i energiförsörjningen. Överstyrelsen för ekonomisktförsvar har fått i uppdrag att förhandla med bl. a. berörda kommuner omuppbyggnad av en torvddad kraft-värmeanläggning. DFE:s förslag utgår från attdenna anläggning kommer till stånd och att insatserna inom delprogrammetsamordnas härmed. DFEframhåller att insatserna bör inriktas på inventeringar och utvärderingar avfrämst ekologiska konsekvenser samt på forskning och utveckling för att få frameffektivare och mer flexibla metoder att utvinna och utnyttja torven. Deutvecklingsinsatser som sker inom delprogrammet bör koncentreras till delstorvawattning, dels omvandling till kemiska bränslen. Skifferbestår av mineraler sammanbundna av organisk substans, kerogen. Delprogrammetomfattar endast utvinningen av kerogen och Prop.1977/78:110 39 dessenergiinnehåll medan uranutvinning behandlas i delprogrammet Fissionsenergi. ISverige är främst två skifferprojekt aktuella, dels , delsKambriumprojektet i . Båda projekten avser i sin nuvarande formtotalutvinning av skifferns beståndsdelar, dvs. både metaller och kerogen. Omskifferbrytning i för utvinning av värdefulla metaller kommer tillstånd, kan även det organiska energiinnehållet tillvaratas. Fråganom svensk skifferbrytning ligger utanför energiforskningsprogrammets ram. Insatsernainom energiforskningsprogrammel bör enligt DFE:suppfattning tills vidare begränsas till att bevara den svenska kompetensen inomområdet och omfatta systemstudier samt viss forskning och utveckling rörandemetoder och processer för energiutvinning ur skiffer, inklusive hithörandemUjöfrågor. Kolutgör den största fossila energikällan på jorden och kan i storutsträckning komma att ersätta olja och naturgas. Ett hinder för ökadkolanvändning kan vara dess påverkan på arbetsmiljö, omgivningsmiljö och hälsasamt dess krav på transportsystem. Omdet blir aktueUt att införa kol i stor skala i landets energiförsörjningförutsätter DFE att koltekniken i stor utsträckning måste importeras. DFEföreslår därför i avvaktan på eventuellt beslut härom bara studier avförutsättningar och möjligheter att infoga kol i energisystemet samt begränsatstöd tUl utveckling av för svenska förhåUanden anpassad kolleknik. Sverigedeltar även i lEA-samarbetet på kolområdet. Ombeslut fattas om utnyttjande i stor skala av kol i skulle detta enligtDFE kräva väsentligt ökade forsknings- och utvecklingsinsatser. Fördessa delprogram har DFE inte beräknat några särskilda medel. Vissa begränsadestudie- och utredningsinsatser bör dock inom ramen för de för helaprogrammet Energiproduktion beräknade medlen kunna genomföras som ett led idet totalansvar som NE har för programmet. Delprogrammetomfattar utnyttjandet av den energi som frigörs när atomkärnor i första handuran och plutonium genomgår klyvning (fission). Lättvattenreaktorn dominerari dag nästan helt bland fis- 1977/78:110 40 sionsreaktorerna.Av följande sammanställning framgår DFE:s respektive NE:s förslag tUlmedelstUldelning. Anvisat Förslag 1978/791980/81 1975/76(milj. '"Välavvägd kombination" =Härutöver ca 10 milj. kr. om nästa fas i värmereaktorutvecklingen skall genomföras. Forskningenrörande nuvarande typer av elproducerande lältvatten-reaktorers säkerhets- ochavfallsproblem bör enligt DFE i snabbast möjliga takt helt övertas avkärnkraftindustrin, kraftföretagen, (), statensstrålskyddsinstitut (SSI) och programrådet för radioaktivt avfall (PRAV). Dettamåste dock ske successivt och DFE har därför i sitt förslag avsatt medel föratt klara finansieringen . DFE har i enlighet med NE:sförslag beräknat 30 milj. kr. Om överföringen kan skesnabbare bör insatserna inom energiforskningsprogrammel kunna minskas. Sedanbörjan av bedrivs ett projekt rörande värmereaktorer i svensk-finsktsamarbete. De svenska insatserna har finansierats frånenergiforskningsprogrammet. När det pågående utvecklingsarbetet har slutförts,vilket beräknas ske under /78, bör en utvärdering skebeträffande värmereaktorns ekonomi, marknad och säkerhet som underiag förbeslut om att eventuellt gå vidare till nästa fas med en detaljkonstruktion ochuppförande av en första anläggning. Innan en utvärdering gjorts kan DFE inte tastäUning till om nästa fas skall genomföras. Övrigareaktortyper bridreaktorer, högtemperaturreaktorer, tung-vattenreaktorer ochandra typer av fissionsreaktorer representerar enligt DFE betydelsefuHahandlingsalternativ . Om det skulle bli aktueUt att introducera nyatyper av kämkraftreaktorer i landet har DFE förutsatt att tekniken i storutsträckning importeras. För att ge slalsmakterna underlag att värdera sådananya kärnkraftsystem och upprätthålla en beredskap att importera tekniken anserDFE att man Prop.1977/78:110 41 inomenergiforskningsprogrammel bör följa verksamheten i andra länder och bedrivastudier och småskaliga försök. Insatserna bör omfatta samtliga reaktortyper menha sin tonvikt på bridreaktorer med hänsyn till deras stora potential. Uranprospekteringtillhör ansvarsområdet för geologiska undersökning och medel bördärför enligt DFE inte beräknas inom energi-forskningsprogrammet. Enligt DFEbör inte heller medel beräknas för uranutvinning. har internationelltsett stora urantillgångar. Möjlighet finns atl uppnå självförsörjning vadgäller kärnbränsle genom uppbyggnad av en inhemsk urananrikningskapacitet. Etteventuellt införande av uran-anriknmg i kan ske antingen genom importav tekniken eller genom egen utveckling, varvid det är nödvändigt att startamed en mindre försöksanläggning. DFE föreslår att kompetensen för urananrikningbibehålls för att kunna ge statsmakterna erforderligt värderings-underlag ochupprätthåUa viss handlingsberedskap. Vad gäller områdenaupparbetning, plutoniumåterföring och avfallshantering har DFE förutsatt atthuvudansvaret vilar på PRA V, kraftföretagen, kämkraftindustrin och deföreskrivande statliga myndigheterna (SKI och SSI). DFE anser att finansieringenav den nuvarande verksamheten inom energiforskningsprogrammel i snabbastmöjliga takt bör överföras till dessa organisationer. Verksamheten underkommande treårsperiod bor begränsas tUl sådana kompetensuppbyggande, bevakandeinsatser och sådant inlemalionellt samarbete som inte faller under övrigaorganisationers ansvar. DFE föreslår att 7 milj. kr. beräknas härför undertreårsperioden. Påområdena övriga bränslecykler och denaturering av kärnbränsle pågårforskningsverksamhet utomlands, vilken bör bevakas i . För detta ändamålberäknar DFE 4 milj. kr. NEhar beräknat 4 milj. kr. för studier av kärnkraftens roll i samhället. Dylikastudier är enligt DFE viktiga. Insatserna inom energiforskningsprogrammet bördock i första hand avse för nya energislag kol, biosystcm, torv eller göras som jämförande analyser omfattande olika kombinationer avenergislag och faUer då närmast inom programmet Allmänna energisystemstudier.DFE beräknar därför inte särskUda medel för ändamålet inom delprogrammetFissionsenergi. Genomsammanslagning fusion av tunga vätekämor frigörs mycket stora mängderenergi. Teoretiskt skulle fusion kunna bli en näs- Prop.1977/78:110 42 Det har emellertid inte ännu lyckats att under kontrollåstadkomma energiproduktion på detta sätt. Fyramycket omfattande utvecklingsprogram i , , Japanoch inom de europeiska gemenskaperna pågår med målet att utveckla enelproducerande fusionsreaktor. Detta mål beräknas kurma uppnås tidigast omkringår 2000. DFE framhåUer att det emellertid därifrån är ytterligare ett långtsteg innan fusionsenergin kan få nämnvärd betydelse för energiförsörjningen. Dennuvarande verksamheten inom det svenska energiforskningsprogrammet är sedanvåren 1976 ansluten till den europeiska atomenergigemenskapens (Euratom)forskningsprogram (prop. 1975/76:86, NU 1975/76: 29, rskr 1975/76: 172). DFEföreslår fortsatt svenskt deltagande i Euratom-samarbetet mkl. det s. k.JET-projektet. Delegationen föreslår i enlighet med enanslagsram om 59 milj. kr. för delprogrammet Fusionsenergi. Utöver dessa medeltillkommer anslag från naturvetenskapliga forskningsrådet och vissahögskoleresurser. Påden lägre nivån föreslås utträde ur hela Euratomprogrammet men bibehållande avforskningsverksamheten inom landet. Hur stort medelsbehovet bUr vid ettutträde beror på när och under vilka omständigheter detta sker. Ett utträde den1 beräknas medföra ett medelsbehov inom energiforskningsprogrammetpå ca 10 milj. kr. Hämtöver beräknar DFE på den lägre nivån 12 milj. kr. inomområdet Energirelaterad grundforskning för stöd till inhemsk forskning underden återstående delen av treårsperioden. Genomutnyttjande av vindenergi skulle teoretiskt stora energimängder kunna utvinnasi . Möjligheterna begränsas dock av bl. a. följande faktorer: kostnadema för att utnyttjavinden för energiproduktion möjligheterna att snabbt byggaupp vindenergianläggningar. Detyper av vindenergisystem som kan komma i fråga är dels nätanslutna syslem,som främst utgörs av stora vindkraftaggregat inkopplade på elnätet, dels lokalasystem som utgörs av små vindturbiner för försörjning- med el eller värme. Desistnämnda kan dock enligt NE:s bedömning inte lämna något signifikant bidragtUl landets energiförsörjning. DFEframhåller att vindenergi är en av de få nya energikällor som kan få någonnämnvärd betydelse för energiförsörjningen fram tUl . Enligt NE:sbedömning är vidare kostnadema för att utnyttja vindenergi för elproduktion,liksom bieffekterna, fördelaktiga vid Prop.1977/78:110 43 jämförelsemed många andra nya energikällor. Vindenergin kan dock även om dess ekonomiskulle bli fördelaktig inte annat än på mycket lång sikt ersätta olja i någonstörre grad. Däremot kan den ge ett relativt stort bidrag lill elförsörjningen.En vindkraftproduktion om maximalt /år bedöms vara möjlig omvattenkraften skall utnyttjas för att utjämna variationerna i vindförhåUandéna. har ettförsöksaggregat med ca 50 kW effekt tagits i drift. DFE föreslår i sitthuvudförslag att verksamheten fortsattes och att tre olika fullskaleprototyperutvecklas för att minska det tekniska riskla-gandet. Målet bör vara att sedankunna gå vidare med demonstration av en grupp fullskaliga vindkraftaggregat föratt ha underlag för att ta ställning tiU en eventueUutbyggnad av vindkraften som en del av vår elförsörjning. Definitivtställningstagande till om en demonstrationsgrupp skall anläggas bör dock skeförst när prototypfasen är utvärderad. Ansvaret för finansieringen avdemonstrationsgruppen bör enligt DFE i första hand ligga på kraftföretagen. DFEberäknar i sitt huvudförslag, liksom på den högre nivån, att medelsbehovet förnästa treårsperiod uppgår tUl 145 mUj. På den lägre nivån anser DFE attinsatserna bör inriktas mot andra viktiga områden inom programmetEnergiproduktion. DFE finner dock inget lämpligt alternativ i det av NEutarbetade underlaget utan utgår från att NE utarbetar ett nytt förslag om denlägre nivån skuUe bli aktuell. ISveriges berggrund finns värme ackumulerad i torrt urberg och i vattenförandelager. De tänkbara formerna för utnyttjande av geotermisk energi i ärenligt DFE följande utnyttjande av varmt vatten iden sedimentära berggrunden utvinning av värme ur denkristallina berggrunden genom vatten-injicering utnyttjande av vatten i kross-och sprickzoner i urberget. Målet för delprogrammetbör enligt DFE vara att klargöra om förutsättningarna förgeotermisk energiproduktion i är så gymisamma att fortsatta insatser ärberättigade.