prop · G10353 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 53 Regeringens proposition 1977/78: 53 omupphävande av lagen (1931:110) om upplagshus och upplagsbevis, m. m.; Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen konstateras all lag om upplagshus och upplagsbevis intelängre fyller någol behov, Lagen föreslås därför upphävd. Detta föranleder enföljdändring i lagen för riksbank. 1977/78. Lagom upphävande av lagen (1931:110) om upplagshus och upplagsbevis Härigenomföreskrives alt lagen (1931:110) om upplagshus och upplagsbevis skall upphöra atlgälla efler den dag, då denna lag enligt uppgift på den har utkommitfrån trycket i . Lagom ändring i lagen (1934:437) för riksbank Härigenom föreskrivesatt 17 S lagen (1934:437) för riksbank skall ha nedan angivna lydelse. 17Riksbanken må driva utlåningsrörelse medelst: a) diskontering av växlar, som förfalla lill betalninginom ; b) ullåning mol förbindelse till återbetalningantingen å bestämd lid av högst eller ock efler högsl tre månadersuppsägning samt mol pant av obligationer, aktier eller andra värdepapper; dockalt kommun och annan därmed jämförlig samfällighet må, på ovan stadgade ålerbetalningsvillkor,kunna erhålla lån utan annan säkerhel än dess egen förbindelse; c) ullåning mol förbindelse till återbetalning åbestämd lid av högsl i förening med panträtt, som stiftats genom överiåtelseav upplagspanibevis eller upplagsbevis, varom stadgas i lagen om upplagshiis och upplagsbevis, dier upplåtils i Riksbankenmå driva utlåningsrörelse medelst: a) diskontering av växlar, som förfalla lill betalninginom ; b) ullåning mot förbindelse lill återbetalningantingen å bestämd lid av högsl eller ock efler högst tre månadersuppsägning samt mot pant av obligationer, aktier eller andra värdepapper; dock atlkommun och annan därmed jämförlig samfällighet må, på ovan stadgade ålerbetalningsvillkor,kunna erhålla lån utan annan säkerhel än dess egen förbindelse; c) utlåning mot förbindelse lill återbetalning åbestämd tid av högst i förening med panträtt, som upplåtits i varorsatta i förvar hos Iredje man, villken förbundit sig att hålla dem eller derasvärde tillhanda, för så vitt den, som 1 Senaste lydelse 1974:569 åtagit sig förbindelsen, prövas därför d) beviljande av kredit i checkräkning mol pant av svenska slalens, allmänna hypoleksbankens eller stadshypotekskassas obligationer eller, inlill etl belopp av femlon , mol annan säkerhel. varorsatta i förvar hos iredje man, vilken förbundit sig atl hålla dem eller derasvärde tillhanda, för så vitt den, som utfärdat beviset eder åtagitsig förbindelsen, prövas därför vederhäftig; d)beviljande på högsl lolv månader av kredit i checkräkning mot pant av svenska siatens,allmänna hypoleksbankens eller stadshypotekskassas obligationereller, inlill ell belopp av , mot annan säkerhel. fär dessulombevilja kredit i checkräkning, intill ettbelopp av , utan annan säkerhet än bolagels egenförbindelse. Dennalag träder i krafl efler den dag, då lagen enligt uppgifl på den harutkommit från trycket i . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , Propositionom upphävande av lagen (1931:110) om upplagshus och upplagsbevis, m. m. Lagen(1931:110) om upplagshus och upplagsbevis (ändrad 1973:229) har gällt sedan den1 . Enligt lagen kan slalen och med regeringens lillslånd ävenannan inrätta upplagshus för uppläggning av varor. Upplagshus som inrättats avannan än slalen slår under lillsyn av kommerskollegium. Innehavare avupplagshus har rält alt belräffande upplagd vara uifärda upplagsbevis med ellerutan upplagspanibevis (warranl). Bevisen är formbundna handlingar ochinnehavet av dem är förenat med sådana rättsverkningar atl bevisen kan sägasrepresentera den upplagda varan, F,n. innehar tre förelag tillstånd för upplagshusrörelse. Staten bedriver intenågon sådan rörelse, Iskrivelse lill regeringen har kommerskollegium föreslagit altgällande tillslånd för upplagshusrörelse återkallas samt atl lagen omupplagshus och upplagsbevis upphävs. Till stöd härför har kollegiet anfört altlagen nu och för överskådlig framtid saknar praktisk betydelse. Kollegiethar till sin skrivelse fogat en dagtecknad promemoria samtyttranden från de företag som innehar tillstånd för upplagshusrörelse. Vidarehar kollegiet lill överiämnat yttranden frånbl. a. olika berörda intresseorganisationer belräffande del praktiska behovetav lagen om upplagshus och upplagsbevis. Eflerremiss har yttranden över kommerskollegiets framställning avgetts av , , ochSveriges redareförening. hantverks- och industriorganisätion har berettslillfälle att avge yttrande men har inte inkommit med sådanl. Prop.1977/78:53 5 2Lagen om upplagshus och upplagsbevis 2.1 Lagensbakgrund m. m. Närlagen om upplagshus och upplagsbevis kom lill var syftet atl därmed lillgodose ellsedan länge föreliggande önskemål. Delta gick ut på att varuomsättningen skulleunderlättas genom att s. k. warranis (lagringsbevis som representerar enupplagrad vara) under betryggande former kunde komma lill användning vidförsäljning och belåning av varor. Önskemål i denna riktning hade framslälllsredan av riksdag och frågan hade därefier upprepade gånger varitföremål för uppmärksamhet, bl, a, i samband med planläggning av gemensamtlagstiftningsarbete för , och , Förslaglill lagsliftning lades fram genom prop, 1931:67, Lagförslagel antogs avriksdagen med några mindre ändringar (ILU 1931:15, rskr 76), och den nya lagenträdde som nämnts i krafl , Lagen har gälltoförändrad, bortsett från en i della sammanhang betydelselös ändring ibestämmelserna om kommerskollegiums lillsyn över upplagshus (prop, 1973:26, SFS1973:229). Delutredningsarbete som låg lill grund för lagen bedrevs under samråd meddelegerade för och regeringar. För dessa länders del leddesamarbetet emellertid inte lill ny lagstiftning. I gäller sålunda alltjämten lag om "oplagshuse" och en lag om "opiagsbeviserog garantibeviser for varer der opiaegges i frihavn". 1 Finlandgäller en förordning om allmänna upplagsmagasin med rätt attutgiva warranis. Lagenom upplagshus och upplagsbevis är indelad i fyra huvudavdelningar. 1den försia huvudavdelningen regleras inrättandet av upplagshus och drivandet avupplagshusrörelse. Upplagshus med rätt för dess innehavare att för upplagd varautfärda upplagsbevis med eller ulan upplagspanibevis (warranl) får inrällas av slalensaml med regeringens tillstånd av kommun, bolag, ekonomisk förening ellerenskild person. Den som erhållit lillslånd kallas i lagen upplagshållare. Den somlämnar vara till uppläggning kallas uppläggare (1 ij). Vidare finns i dennaavdelning bestämmelser om överlåtelse av tillstånd och om rörelsens drivandenär upplagshållare avlidit eller försatts i konkurs (2 S), om reglemente förupplagshus samt om taxa för förvaring av upplagda varor (3-5 vjij). Till skyddför uppläggarna förbjuds upplagshållare alt lämna försiräckning mol säkerhet avupplagd vara och all driva handel med sådana varor som han lar emot föruppläggning (6 tj), Upplagshållaren skall föra särskilt register över upplagdavaror (7 S), Lagensandra huvudavdelning reglerar rättsförhållandet mellan upplagshäl- Prop.1977/78:53 6 Först behandlas upplagshållarens skyldigheler och uppläggarens rälligheler(8-13SS), Upplagshållaren är vid skadeståndsansvar skyldig atl underrättauppläggaren om fel eller brist i vara som mottas lill uppläggning (8 S),Upplagd vara skall hållas avskild från annat gods, om inte avtal har träffatsom s, k, samlagring (9 S), Uppläggaren är på grund av uppläggningsavtalelberättigad all besiktiga varan, all ta prov av den och, om det inte är fråga omsamlagring, att vidla ålgärder som är nödvändiga för att bevara varan (10 S),skall upplagshållaren ha noggrann vård om upplagd varasamt i övrigi iaktta uppläggarens intresse, Upplagshållaren svarar för skadagenom underiydandes fel eller försummelse i tjänsten (11 S), Om vara förkommer,minskas eller skadas hos upplagshållaren är han normalt ansvarig för delta, omdel inte kan antas atl förhållandel orsakals av omsiändighei som inte kan tillräknashonom som fel eller försummelse (12 !j). För anspråk mol upplagshållaren pågrund av förlusl, minskning eller skada gäller vissa bestämmelser omreklamation och preskription av talerält (13 S), I deföljande beslämmelserna(14-17 SS) regleras uppläggarens skyldigheter och upplagshållarensrälligheter. Om uppläggaren genom fel eller försummelse lämnar orikliga ellerofullständiga uppgifter om varan, är han ansvarig för skada som på grund däravtillskyndas annan (14 S), Vidare finns här bestämmelser om när avgifter ochandra ersättningar som sammanhänger med uppläggning skall betalas lill upplagshållaren(15 S), För fordringsräll mol uppläggare i anledning av uppläggningsavtal har upplagshållarenpanträtt i varan, som han kan realisera genom försäljning av den upplagda varaneller del därav på offentlig auktion (16 och 17 SS), Slutligen finns i denna huvudavdelningvissa bestämmelsersom gäller uppläggningsavialeis upphörande (18 och 19 SS), Ilagens tredje huvudavdelning behandlas de särskilda handlingar, upplagsbevisoch upplagspanibevis, som kan utfärdas av sådana upplagshus som avses i lagen.Avdelningen innehåller bestämmelser om handlingarnas innehåll och inbördessammanhang samt om deras särskilda rättsverkningar. Den är uppdelad på tvåunderavdelningar, av vilka den ena (20-30 SS) innehåller allmänna bestämmelsermedan den andra (31-39 SS) upptar särskilda bestämmelser om pantsättning. Enligt20 S är upplagshållaren när han har mottagit vara för uppläggning skyldig atlpå uppläggarens begäran och enligt dennes val uifärda antingen enbartupplagsbevis eller upplagsbevis med upplagspanibevis, Lagen har sålundaupptagit del s, k, dubbelbevissyslemel. Detta syftar lill atl upplagda varorskall kunna pantsättas med anlitande av upplagspanlbevisel utan att man därmedgår miste om möjligheten all även efler panlsättningen på elt enkelt sätt överiåtavarorna, vilket då sker med anlitande av upplagsbeviset. Eftersomupplagsbevis och upplagspanibevis avselts bli föremål för omsättning har deunderkastals vissa formkrav. Prop.1977/78:53 ' återfinnsi 21 S försiasiycket, Ulöver del obligatoriska innehållet skall enligt 21 styckel, om del fordras, även vissa andra uppgifter las in i bevisen, Upplagshällarenkan enligt 21 S tredje styckel göra förbehåll belräffande riktigheten avuppgift som lämnas av uppläggaren och som upplagshållaren skäligen inte kananses skyldig atl kontrollera. Upplagsbevisoch upplagspanibevis kan enligt 22 S ställas till viss man, till viss man ellerorder eller till innehavaren. Även etl bevis som har ställts till viss mangäller dock som orderbevis, om inte ulfärdaren genom att tillfoga en s, k, rektaklausul(orden "icke till order" e, d,) har gjort förbehåll mol överiåtelse.Reglerna innebär att upplagsbevis och upplagspanibevis i allmänhet är s, k.löpande papper men genom rektaklausul kan göras icke löpande, 1 23S ges bestämmelser om vem som är behörig att göra gällande den rätt som förinnehavaren grundas på upplagsbevis eller upplagspanibevis. Är beviset löpanderäcker det härvidlag med s, k, formell legitimation. Behörig alt göra gällandenämnda rätl är sålunda den som företer beviset och genom innehållet av desstext eller, vid orderbevis, genom en sammanhängande och lill honom fortgåendeföljd av överiåtelser framträder som rätl innehavare av beviset, Upplagshållarenbehöver alltså inte undersöka den materiella giltigheten av innehavarensåtkomst av beviset i vidare mån än som kan följa av allmänna regler om löpandeskuldebrev. Icke löpande upplagsbevis och upplagspanibevis följer däremot de legilimationsreglersom gäller för icke löpande skuldebrev. Av29 S framgår all upplagsbevisel är elt s, k, presentalionspapper. Innehavare avupplagsbevis är inte berättigad all få ut varan utan alt upplagsbevisel medpåtecknat kvitto återiämnas lill upplagshållaren. Om upplagsbevis eller upplagspanibevishar pantsatts gäller i delta hänseende vissa särskilda regler i 38 och 39 SS, Åandra sidan har upplagshållaren inte heller rätt att lämna ut de upplagdavarorna till nägon annan än innehavare av upplagsbeviset, i vart fall inte om detlaär löpande, Detla innebär atl åtminstone det löpande upplagsbevisel har s, k,värdepapperskaraktär. Huruvida delsamma gäller del icke löpande upplagsbeviseltorde däremot vara osäkert. Vadangår innehållet i de rättigheter som tillkommer innehavare av upplagsbevis ochupplagspanibevis är naturiigtvis viktigast rätten att fä ul eller som panthavarefå förfoga över den upplagda varan. Härutöver framgår av 28 S alt innehavarenav sådanl bevis inträder i uppläggarens befogenheter enligt 10 S att föreiabesiktning, provtagning m, m, av varan. Vidare skall vissa meddelanden enligtlagen lämnas även till innehavaren av upplagsbevis eller upplagspanibevis. I25 S föreskrivs bl. a. att "upplagsbevis och upplagspanibevis bestämma rättsförhållandetmellan upplagshållaren och innehavaren av sådant bevis". Såvitt gällerlöpande bevis klargörs härmed principen, atl den rält som tillkommerinnehavaren av beviset är oberoende av del avlal om uppläggning Prop.1977/78:53 8 somligger bakom bevisets utfärdande. Upplagshållaren kan sålunda enligt huvudregelninte mot bevisinnehavarens anspråk framställa andra invändningar om exempelvisvarans kvantitet eller kvalitet än sådana som kan grundas på själva beviseteller på upplagshållarens förhållande till innehavaren av detta (t, ex. omdenne också är uppläggaren). Del löpande beviset är alltså vad man brukar kallaen negoliabel handling. Huvudregeln i 25 S kompletleras av bestämmelser i sammaparagraf samt i 26 och 27 SS, Vadnu sagts om bevisinnehavares i förhållande till uppläggningsavtalelsjälvständiga rätt gäller i allmänhet inte belräffande icke löpande bevis. Innehavareav sådanl bevis kan inte mot upplagshållaren göra gällande bättre rätl än vadbevisels förste innehavare hade. Deredovisade reglerna har givetvis varit avsedda atl underlätta omsättningen avfrämst löpande upplagsbevis och upplagspanibevis. Deras karaktär av omsäliningspapperframträder också när det gäller deras sakrältsliga verkningar. I detlahänseende gäller följande. Löpandeupplagsbevis och upplagspanibevis är enligt 24 S föremål för s. k. kvalificeratexstinktivt godtrosförvärv. Den som har fåll sädant bevis i sin besittninggenom ett förvärv som ger honom själv formell legitimation enligt reglerna i 23S är sålunda inte skyldig att lämna ul beviset till den som har förlorat det i annalfall än då det kan visas alt han vid silt förvärv inte var i god tro. Somframgår av vad har anförts innebär della all den godtroende förvärvärenäven förvärvar rätlen till den upplagda varan, och detla anses gälla även omdenna inte tillhörde uppläggaren. Vid dubbelöverlåtelse av bevis gäller på molsvarandesäll atl den av förvärvama som i god tro har fått beviset i sin besittning harföreträde. Förvärvare av upplagsbevis erhåller skydd mol överlåtarensborgenärer i och med atl han kommer i besittning av upplagsbevisel. Del krävsalltså inte någol meddelande om överlåtelsen (denunliation) till upplagshållaren. 30 Sinnehåller bestämmelser om s, k, sloppningsräii och liknande befogenheter försäljaren av upplagd vara. Som lidigarehar nämnts gäller speciella regler (31-39 SS) beträffande pantsältning avupplagda varor. Panträtti upplagd vara stiftas enligt 31 S genom överlämnande av upplagspanibeviseller, om upplagsbevis har utfärdats ulan upplagspanibevis, genom överiämnandeav upplagsbevisel, Panlförskrivningen måste ha formen av en överlålelse (indossamenl)av beviset som pant för fordran, I båda fallen gäller därutöver enligt 32 Sresp, 39 S att överiåtelsen måsle tecknas på beviset, innehålla uppgift omfordringens storiek och vara undertecknad av panlsättaren. Om panlsättningensker genom överiåtelse av upplagspanibevis tillkommer som ytteriigareförutsättningar för pantsätl-ningens giltighet all den antecknas även påupplagsbeviset och alt upplagshållaren förser upplagspanlbevisel med intyg omdenna anteckning. Dessa regler syftar givelvis lill atl skydda tredje man, dvs,den som efler panlsättningen förvärvar upplagsbevisel. Prop.1977/78:53 9 133-39 SS finns vissa ytteriigare bestämmelser om pantsältning. Bl, a, reglerashär den rätl som tillkommer innehavare av upplagsbevis alt fä förfoganderättöver pantsatta varor genom alt betala fordran för vilken upplagspanibevis harpantsatts. Vidare regleras den rält som tillkommer innehavare av pantförskrivetupplagsbevis eller upplagspanibevis alt fä varan såld på exekutiv auktion samlhans rätt lill betalning ur köpeskillingen. Härvidlag gäller alt bevisinnehavareni princip har samma rält till betalning som den som innehar lös pant. DenJjärde huvudavdelningen i Jagen om upplagshus och upplagsbevis (40-42 SS)innehåller bestämmelser rörande bl, a, tillsynen över upplagshus som drivs medregeringens tillslånd. Tillsynen utövas av kommerskollegium, som årligenbeträffande varje upplagshus skall föranstalta om granskning av dessekonomiska ställning och skötseln av rörelsen. Granskningen utövas genom tvågranskningsmän. Regeringen kan meddela närmare föreskrifier om tillsynen samlunder vissa förutsättningar förklara tillstånd för upplagshusrörelse förverkat.Slutligen finns i denna avdelning vissa särskilda föreskrifier om upplagshusrörelsesom drivs av staten. 3Kommerskollegiets framställning m. m. promemoria som är fogad till kommerskollegiets skrivelse lill regeringenredovisas en av kollegiet verkställd ulredning om tillämpningen av lagen omupplagshus och upplagsbevis. Av promemorian framgår i huvudsak följande. Sedanlagen trädde i kraft har fyra förelag erhållit lillslånd attinrätta upplagshus med rätl alt uifärda upplagsbevis nämligen Maj:ts resolution den 26 Maj:ts resolution den 26 ABNyman & (Kungl. Maj:ls resolution den 29 (Svelasl) för (Kungl. Maj:ts resolutioner den 3 rörelse i Slockholm,och ). utfärdade sammanlagt 11 upplagsbevis. Sedan år1949 har bolaget inte utfärdat något sådanl bevis. , som utfärdade sammanlagt 14 upplagsbevis, harsedan år 1953 inte utfärdat någol sådanl bevis. ABNyman & Schullz utfärdade elt inte obetydligt anlalupplagsbevis. Rörelsen synes ha hafl sin största omfattning kring mitten av 1950-laletmen visade därefter en stadigt nedåtgående tendens. Fr, o, m, 1962 utfärdadebolaget aldrig mer än 10 upplagsbevis och Prop.1977/78:53 10 fr.o, m, 1967 inte något bevis. Fr, o, m, fanns det inte någol utelöpandebevis. Ar 1972 återkallades bolagets lillslånd för upplagshusrörelse påbolagels egen begäran (Kungl, Maj:ls beslut ), (Svelasl) har aldrig utnyttjat de för bolaget meddelade tillstånden. Kommerskollegiumbeslöt atl inte vidare utse granskningsmän förde bådafrihamnsbolagen, eftersom de då för länge sedan hade upphört att driva upplagshusrörelse.Bolagen ålades all underrälta kollegiet, om de åter logupp denna rörelsegren. Somtidigare nämnts har kommerskollegium lill sin skrivelse fogat yttranden från detre nuvarande innehavarna av tillstånd för upplagshusrörelse. Av derasyttranden framgår atl de inte längre anser sig ha behov av tillstånden. De harvidare givit uttryck för uppfattningen att lagen om upplagshus och upplagsbevisnumera saknar betydelse. Kommerskollegiumhar vidare givit in och i sin promemoria redovisat yttranden som kollegiet harinhämtat från . , , , . , , och rikelshandelskamrar. Handelskamrarnas yttrande har lämnais genom Svenska handelskammarförbundel,variämte särskilda yttranden har avgivits av vissa handelskamrar. Samtligayttranden går ut på att lagen om upplagshus och upplagsbevis inte fyller någotbehov. Enligtvad spedilörförbundel har anföri i silt yttrande lorde den främsta anledningen tillalt upplagshusverksamhet inte förekommer vara atl det inte föreligger någotegentligt behov av upplagsbevis. Förbundel har givit ut två formulär somanvänds vid inlagring av gods, nämligen dels formulär lill lagerbevis, delsformulär lill mottagningsbevis vid lagring av gods. Lagerbeviset användsenligt förbundel i de relativt sällan förekommande fall då uppdragsgivarenönskar överiåta eller pantsälta del inlagrade godset genom all överlämnadokument till förvärvare resp. panthavare. Mottagningsbeviset är däremol endastetl kvitto på del gods som har inlagils i lagret. Del ulgör alltså inte bevisom vilken kvantitet som vid varie lillfälle finns i lagret och kan därförenligt förbundel inte användas på samma säll som elt lagerbevis. Beträffandelagerbeviset har förbundel vidare framhållit all del visseriigen är omstritt omman ulan lagsliftning kan tillskapa en handling som möjliggör överiåtelse avegendom, som anges i handlingen, genom att själva handlingen överiämnas.Enligt förbundet får det emellertid anses atl lagerbeviset numera har förvärvatsådan karaktär. I vart fall har bruket av lagerbevis inte medfört någraolägenheter i praktiken. Enligt förbundel bör det emellertid nämnas alt speditörenenligt gällande avtalsvillkor kan göra gällande panlräll i det inlagrade godsetinte bara för sådana koslnader som vilar "på sändningen" utan också föräldrefordringarsomhärrör från tidigare uppdrag. Prop.1977/78:53 H s.k. kopplad panträtt. Detla innebär, har förbundel påpekat, all överiåtelse och pantsältninginte bör ske ulan att den tilltänkte förvärvaren eller panthavaren tar kontaktmed speditören för atl få vela i vilken omfattning godset är belastat av speditörpanlrätt.Med hänsyn härtill kan enligt förbundet överiåtelse och pantsältning i självaverket lika gärna åstadkommas genom sådan underrättelse som avses i lagen(1936:88) om pantsältning av lös egendom som innehaves av tredje man. Kommerskollegiumhar i sin promemoria redovisat vissa synpunkler i fråga om orsakerna till attlagen om upplagshus och upplagsbevis har kommil att utnyttjas i så litenomfattning. Kollegiet har härvid anfört alt omständliga stadganden rörandereglementen och lillsyn lorde ha föranlett speditörer och upplagshållare atl uifärdaandra former av lagerbevis och mottagningsbevis som fyller samma funktioner somupplagsbevisen. Vidare har kollegiet framhållit atl ändringar ibanklagstiftningen efler lagens tillkomst har medfört ökade möjligheter lill rörelsekrediler,all källor och former för finansiering har ökat i anlal saml all marknadsföringoch disiribution radikalt har förändrats. Isin skrivelse lill regeringen har kommerskollegium med hänvisning lill denverkställda utredningen anföri atl lagen om upplagshus och upplagsbevis enligtkollegiets mening f. n. saknar och förmodligen inom överskådlig framlid kommeratt sakna praktisk belydelse. Kollegiet har därför föreslagit att gällande lillslåndalt inrätta upplagshus återkallas och alt lagen upphävs. Deremissinstanser som har yttrat sig över kommerskollegiels framslällninginstämmer i kollegiets förslag om upphävande av lagen om upplagshus ochupplagsbevis eller lämnar förslagel utan erinran. Enligt vad uttalar i silt remissyttrande fyller lagen inte längre någon uppgiflför en fungerande handel. framhåller all upplagsverksamhelenligt lagen hell saknar belydelse på grund av den genomgripande förändring somlandels iransportslruktur har undergått, framför allt under det senasteårtiondet. Enligtlagen(1931:110)om upplagshus och upplagsbevis (ändrad 1973:229) kan staten ochmed regeringens tillstånd även bolag och vissa andra rättssubjekt inrätta ochdriva upplagshus med rätl all utfärda upplagsbevis beträffande upplagda varor.Upplagshus som drivs av annan än staten barett av regeringen fastställtreglemente och slår under tillsyn av kommerskollegium. Närlagen kom till väntades den bli av stor belydelse för handel, industri Prop.1977/78:53 12 Redan själva upplagshusverksamheten beräknades medföra väsentligaekonomiska fördelar som en rationell form för lagring av varor. Som änviktigare betraktades emellertid den med upplagshusverksamheten förenademöjligheten all utfärda upplagsbevis med eller utan upplagspanibevis.