prop · G10319 · 1977-12-31 00:00:00 — Justeringar av priser och införselavgifter till följd avprisutvecklingen för inköpta produktionsmedel sker varje halvår per den 1 julioch per . Beträffande anpassningen till inkomstutvecklingen förandra befolkningsgrupper sker justeringarna i regel per . Följande kostnads- och inkomstkomponenter omfattas avinflationsskyddet, nämligen jordbrukarnas kostnader för inköpta produktionsmedel,kostnader för de delar av uppsamling och förädling som ligger inomjordbmksprisregleringen, jordbrukarnas inkomster från eget arbete och eget kapital,samt exportkostnader, dvs. skillnaden mellan exportvärde och motsvarandeförsäljningsvärde i inhemskt pris. Summan av de nämnda komponenterna motsvarar i stort settden mittprisvärdevolym som låg till grund för tidigare tillämpat inflationsskydd.Det är första gången som kostnaderna för uppsamling och förädling har skiltsut från övriga komponenter. Till grundför kostnadskompensationen läggs utvecklingen av priserna på jordbruketsproduktionsmedel, mätt enligt lantbruksekonomiska samarbetsnämndensproduktionsmedelsprisindex, PM-index. I detta index registreras inteförändringar i lönekostnaderna för den lejda arbetskraften i jordbruket.Däremot ingår lejt arbete i den värdevolym över jordbrukets kostnader förinköpta produktionsmedel, på vilken index- 1977/78:19 60 utfallet appliceras vid beräkningen avkostnadskompensationen. a. med hänsyn härtill är det enligt prop. 1974: 122möjligt att vid justeringarna överv'äga om indexutvecklingen ger enrättvisande bild av den faktiska kostnadsutvecklingen. Markanta avvikelser, somleder till inte avsedda effekter, bör kunna beaktas. Beträffande kostnaderna för uppsamling och förädling inomramen för jordbruksprisregleringen skall i efterhand en korrigering ske medhänsyn till den faktiska kostnadsutvecklingen. Därvid bör beaktas prisutvecklingenför s. k. biprodukter vid slakt. Som utgångspunkt för överläggningarna börligga kostnadskalkyler som har granskats inom statens pris- och kartellnämnd. ' Som grund för justeringarna av prisnivån förinkomstanpassning skall ligga löneavtalen på LOSAF-området. Därvid skallbeaktas rationaliseringsvinsten inom jordbruket, vilken har uppskattats till4,. Enligt reglerna skall jordbruket vidare kompenseras förden s. k. egeiiavgiften vid höjning av arbetsgivaravgift och liknande avgift. I inflationsskyddet ingår även envärldsmarknadsprisklausul innebärande att man vid justeringarna kan ta hänsyntill "sädana av särskilda omständigheter föranledda väsentligaförskjutningar i den allmänna utvecklingen av världsmarknadspriserna, sompåverkar de svenska jordbrukspriserna och som bedöms bestå under längretid". 4.1.8 Prisregleringen för olika produkter 4.1.8.1 Spannmåloch spannmålsprodukter Produktions- och marknadsutveckling. Spannmålsodlingen harökat i omfattning och avkastningsnivåerna har stigit. Skördarnahar varit särskilt stora , då flera goda skördeår följtvarandra, vilket framgär av följande tabell. Areal, 1 000 ha Skörd, miU. har i genomsnitt exporterats en tredjedelav brödsädsskördarna och drygt en tiondel av fodersädsskördarna. Prisregleringen för spannmål syftartUl att trygga avsättningen för odlarna samt att stabilisera prisnivån ochdärmed hindra spekulation. tas även hänsyn till spannmålens betydelse 1977/78:19 61 som produktionsmedel för animalieproduktionen så att enrimlig balans uppnås mellan olika produktionsgrenar. Nuvarande utformning av prissättningen på spannmål hartillämpats års skörd. För varje regleringsår fastställsinlösenpriser, som stiger successivt fram till inlösendagen den 1april. Vid prisöverläggningarna /våren kommer parterna överens ompreliminära inlösenpriser för spannmål av olika slag. När skörderesultatet kanöverblickas fastställer sedan styrelsen för regleringsföreningen de definitiva inlösenpriserna, som kan bli lägre än depreliminära. Genom en motsvarande höjning av förmal-ningsavgiften tillförsregleringsekonomin ytterligare medel utan att kvarnindustrins råvarukostnadändras. 1 ett läge med obetydliga exportkostnader kan på motsvarande sätt detdefinitiva priset sättas högre än det preliminära och förmalningsavgiftensänkas i motsvarande mån. Genom ett system med prisorter sker endifferentiering av odlarpriserna för brödsäd och fodersäd mellan olika delar avlandet. /671972/73 sjönk priserna, specielltför brödsäd. Under regleringsåren 1973/741976/77 höjdes priserna, vilket bl.a. sammanhängde med förbättrade världsmarknadspriser. Inlösenpriserna per den1 uppgick till /dt för vete, /dt för råg och korn samttill /dt för havre. Gränsskyddet för spannmål och produkter därav utgörs avrörliga införselavgifter. De marknadsreglerande åtgärderna handhas avregleringsföreningen spannmålshandel. Exporten sker antingen iföreningens egen regi eller genom exportörer som därvid erhåller erforderligtexportstöd. Vid sidan av den marknadsreglerande verksamheten handhar regleringsföreningenenligt avtal med statens jordbruksnämnd beredskapslagringen av vete och rägsamt oljekraftfoder. Denna lagring sker för statens räkning och på statensbekostnad. De marknadsreglerande åtgärderna inom spannmålsregleringenhar finansierats på sätt som framgår av följande tabell (mUj.kr. 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 då de definitiva inlösenpriserna på fodersädsänkts i förhåUande till de preliminära har slaktdjursavgifterna för svinhöjts i syfte att bibehålla en oförändrad lönsamhet inom fläskproduktionen. Demedel som härigenom influtU har tillförts spannmålsregleringen. Genom ökad odling av spannmål, stigande hektarskördar ochlåga 1977/78:19 62 världsmarknadspriser av 1970-taletblev regleringsekonomin hårt ansträngd. /741975/76 sjönkspannmälsregleringens kostnader betydligt, men de har därefter åter stigit. Fr.o.m. tillförs även spannmålsregleringenbudgetmedel för att begränsa prisstegringarna på mjöl och bröd. Efter den 1januari 1977 uttas sålunda i faktiska förmalningsavgifter /dt vete och27,/dt råg, som staten i form av budgetmedel tillför 22 resp.21 kr./dt fäknat på förmald kvantitet av vete resp. råg för den inhemskamarknaden. 4.1.8.2 Oljeväxter och fettråvaror Produktions- och marknadsutveckling. Oljeväxtfrö odlasdels för sitt innehåll av matnyttig olja, dels för det proteinrika foder somerhålls som biprodukt vid oljeutvinningen. harodlingen ökat betydligt i omfattning och uppgår tUl ca170 000 ha (av totala åkerarealen). Odlingens omfattning framgår avföljande tabell. 1961 1966 1971 1972 1973 1974 1975 19761965 1970 Areal, 1 000 ha Fröskörd', milj. kg Totalskörd, olja. Skörden av oljeväxtfrö avs'ätts dels inom landet sområvara för margarinindustrin, dels genom export i form av frö eller olja. Margarinindustrinsanvändning av svensk rapsolja ökade men begränsades kraftigtfr. o. m. är 1971 på grund av oljans innehåll av erukasyra. Sedan nyaoljeväxtsorter med lägre halt av erukasyra kommit fram har användningen återökat. motsvarar den svenska oljeproduktionen ungefärmargarinkonsumtionens innehåll av fett. I följande tabeU redovisas import och export av viktigaremargarinråvaror samt import och totalkonsumtion av margarin (milj. kg). 1960 1965 1970 1973 1974 1975 1976 1964 1969 1974 Import av olja och fett' 108 Export av rapsolja" 22 Import av margarin 5 Konsumtionav margarin 120 Därav från mejeri industrin O O 6 7 13 19 26 ' Vegetabiliska fetter och oljor inkl. ur kopra utvunnenolja samt oljor. " Inkl. olja i exporterat oljeväxtfrö. ' 1977/78:19 63 Tillkomsten av nya matfettsprodukter under de senaste årenhar ökat konkurrensen mellan mejeriernas i huvudsak smörfettsbaserade produkteroch övrig matfettsindustris produkter. Mejeriernas produkter har härvid ökatsin andel något. De nya produkterna har inneburit att den tidigare klaragränsdragningen mellan smör och margarin delvis försvunnit. Dessutom ingår mjölkfett i form av smörolja i margarinindustrins årliga förbrukning avfettvaror. Konsumtionen av olika slags matfett fördelad på produkterfrån mejeri- resp. margarinindustrin framgår av följande tabell (milj. kg). ' Uppdelningen mellan mejeri- och margarinindustri utgören skattning. Fettvaruregleringen syftar fr. o. m. regleringsäret1967/68 till att skapa utrymme på den svenska marknaden för produkter från deninhemska oljeväxtodlingen och att ge avsett prisstöd åt denna odling.Regleringsåtgärderna inom fettvaruregleringen berör samtliga animaliska oehvegetabiliska fettvaror med undantag för smörfett, vars pris bestäms inommejeriregleringen. ()inlöser allt inom landet skördat oljeväxtfrö. Inlösenpriserna bestäms av SOImed hänsyn till dels de mittpriser oeh prisgränser som statsmakterna fastställtför frö och olja, dels de marknadsmässiga och regleringsekonomiskaförutsättningarna. 1977/78:19 64 säljer en del av fröskörden till margarinindustrin ochexporterar resten. Margarinindustrin köper oljeväxtfrö till priser som bestämsav fröskördens fett- och foderinnehåll. Fettinnehållet betalas därvid efter ettkalkylerat världsmarknadspris, medan foderinnehållet betalas efter priset pårapsmjöl, som fastställs av . Den eftersträvade inhemska prisnivån på oljeväxtfrö, oljaoch margarin åstadkoms genom att tillverkningen av alla oljehaltiga margarinråvaror,med undantag av mjölkfett, beläggs med en fettvaruavgift. TiU den del somfettvaruavgiften hänför sig till fetter som importerats eller utvunnits ur importeraderåvaror fungerar den närmast som en införselavgift. Fettvaruavgiften är fast sålänge världsmarknadspriset på rapsolja ligger mellan vissa gränsvärden sommotsvarar fastställda prisgränser för oljeväxtfrö. Fr. o. m. finns också ett gränsskydd förden inhemska olje- och margarinindustrin i form av en värdetull. Befrielsefrån tull medges för en viss importkvantitet margarin från EFTA-länder, f. n.7,2 milj. kg. Detta margarin belastas i stället med en särskild fastfettvaruavgift. Fett som används till teknisk industri samt slak-terifett harspeciella regleringsarrangemang. Finansieringen av SOI:s verksamhet sker dels med vissafettvaru-avgiftsmedel, dels med andra statliga regleringsmedel. tillförsdirekt fettvaruavgifterna för oljan från den kvantitet oljeväxtfrö, som margarinindustrinenligt avtal skall överta. Följande tabell visar tillförseln av statiigaregleringsmedel till (milj. 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 ' För oljan från den kvantitet oljeväxtfrö sommargarinindustrin enligt avtal skall överta. 2 Från fettvaruavgifter hänförliga tiU avgiftshöjningarfr. 1974/75 samt övriga införselavgifter. ' Inkl. de fettvaruavgifter som direkt tillförs . Exporten av oljeväxtfrö och rapsolja samt importen avolika fetter och oljor (oljeråvaror) kan ses som en utbyteshandel, varvidfettvaruavgifterna frän importen finansierar exporten. Eftersom importen hittillsvanligen varit större än exporten, har staten tillförts merafettvaru-avgiftsmedel än den betalt ut till på olika sätt. Fettvamavgifts-medlenförs samman med statens övriga införselavgiftsmedel. 4.1.8.3 Potatis och potatisprodukter Produktions- och marknadsutveckling. Odlingen av potatisomfattar matpotatis samt fabrikspotatis för framställning av stärkelse ochalkohol. 1977/78:19 65 Potatisarealen har halverats sedan början av 1960-talet.Under första hälften av 1970-talet har odlats omkring 50 000 ha , varavdrygt två tredjedelar varit matpotatis. Av följande tabell framgår produktion,import och konsumtion av potatis och potatisprodukter (milj. kg). 1966/67-1970/71 Produktion Potatis därav matpotatis Brännvin, milj. 1 därav ur potatis, milj. 1 Import Matpotatis, netto ' Inkl. förädlade produkter omräknade till potatis. Fabrikspotatisodlingen sker på kontrakt med producentkooperativaföreningar, som äger landets samtliga stärkelsefabriker och som ärhälftendelägare i landets enda bränneri. Odlingen är i huvudsak förlagd tillKristianstads och . Den inhemska framställningen av stärkelse är praktiskttaget helt baserad på potatis. Produktionen uppgår vid normal avkastning tillomkring 50 milj. kg, vilket motsvarar en potatisareal av ungefär 8 000 ha. Enbetydande import sker av stärkelse för tekniska ändamål. Enligt riksdagsbeslut (prop. 1934: 232, BeU 1934: 44, rskr1934: 273) skall AB Vin- & Spritcentralen använda svensk jordbruksråvara,som regel potatis, för så stor del av sin tUlverkning som anses motsvara deninhemska konsumtionen av brännvin. Tillverkningen av sprit uppgår f.n. tilltotalt drygt 30 milj. 1/år. Ärealbehovet för hela sprit-tiUverkningen är vidnormalskörd ca 4 000 ha. Genom att skördarna av bränneripotatis varierat andel av brännvinstillverkningen som kunnat baseras på potatisråvarauppgått till . Prisregleringen för matpotatis bestodfram t. o. m. /71 enbart av ett gränsskydd kompletterat medprisgränser. Denna prisreglering visade sig fungera mindre väl. Med tillkomstenav regleringsföreningen () harmöjligheterna att stabilisera prisnivån inom landet genom marknadsingripandenförbättrats. Gränsskyddet för matpotatis består av en införselavgiftsom är fast så länge det inhemska priset ligger meUan fastställda prisgränser.Pris- 5 1977/78. 1977/78:19 66 bevakningen handhas av statens jordbruksnämnd och avserproducentpris vid leverans från odlarna till handeln. Prisgränserna höjssuccessivt under regleringsåret i syfte att stimulera till lagring och ettjämnare utbud. Fr. o. m. /78 höjs även införselavgifternaunder säsongen för att garantera att prisregleringsskalans prishöjningar ledertill höjda odlarpriser. skall ingripa på marknaden förmatpotatis om bristande balans uppstår mellan utbud och efterfrågan så attpriset tenderar att väsentligt avvika från avsedd nivå. Fabrikspotatis har samma gränsskydd som matpotatis, mennägon import av annat än utsäde förekommer inte. För stärkelse fastställsinförselavgifter, mittpriser och prisgränser på grundval av förslag från deprisöverläggande parterna. Med ledning därav fastställs priset förfabrikspotatis av en särskild kommitté. Fabrikspotatispriset följer ensuccessivt stigande prisskala stärkelse- och sprittillverkningpågår. Införselavgifter tas även ut på produkter av fabrikspotatis, t. ex.stärkelse och glykos, som dessutom är belagda med en kompensationsavgift.Prisgränserna för potatisstärkelse är fasta . Äveninförselavgiften är fast så länge det inhemska priset befinner sig mellan dessagränser. Stärkelsederivat skyddas i viss utsträckning av tullar ochkompensationsavgifter. De marknadsreglerande åtgärderna för fabrikspotatishandläggs av SPI. Åtgärderna på fabrikspotatisområdet begränsas i huvudsak tillatt för den del av stärkelseproduktionen som används till derivatframställningrabattera priset ned till världsmarknadsprisnivån. Motivet till dennarabattering är att derivat betraktas som industrivara i EFTA-avtalet.Tillgängliga kvantiteter inhemsk stärkelse kvoteras mellan förbrukarna.Derivattillverkarnas återstående behov täcks genom import utan införselavgift.De får därigenom hela sitt råvarubehov till världsmarknadspris. Kostnaden förrabatteringen har i genomsnitt för perioden /68 1975/76 varit 12,1 milj.kr. För /77 beräknas kostnaden till ca 17,5 milj. kr. Potatisregleringen finansieras av regleringsmedel inomfördelningsplanen (införselavgifter m. ), kompensationsavgifter som inflytervid import av vissa stärkelsebaserade produkter, samt med interna avgifter(areal- och leveransavgifter). Tillförseln av medel tiU regleringsföreningensverksamhet framgår av följande tabell (milj. 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1977/78:19 67 4.1.8.4 Sockerbetor och socker Produktions- och inarknadsutveckling. Den svenska odlingenav sockerbetor nådde sin största omfattning, ca 60 000 ha, under1950-talet. Enligt riksdagsbeslut frän (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29,rskr 1974: 275) skall den svenska sockerbetsarealen under perioden 19741978fastställas "så att sockerbolagets nuvarande brukskapacitet kommer attutnyttjas fullt på ett rationellt sätt". Enligt beslut av våren1977 (prop. 1976/77: 94, JoU 1976/77: 28, rskr 1976/77: 257) fastställdesarealen för i enlighet med dessa riktlinjer. motsvarardetta en odlad areal om ca 53 500 ha, vilken vid normal skörd beräknas ge enmängd socker som motsvarar av konsumtionen i landet.Sockerbetsarealens storlek för skall enligt sistnämnda riksdagsbeslutfastställas i samband med utformningen av en ny sockerreglering för kommanderegleringsperiod. I följande tabell redovisas viktigare uppgifter omsockerförsörjningen . 1966/67-1970/71 Areal, 1 000 ha Sockerproduktion, milj. kg ur svenska betor ur importerat råsocker Konsumtion, milj. kg' Självförsörjning, % ' Gränshandel och handelns lagerförändringar ej beaktade. Det internationella sockerpriset steg kraftigt från hösten1973. En extremt hög prisnivå nåddes (/dt inovember). var nivån åter jämförelsevis låg (113kr./dt). Även den svenska prisnivån på socker och sockerbetor, som länge varitrelativt stabil, har stigit kraftigt som framgår avföljande tabell (kr./dt). 1966/ 1971/ 1972/ 1973/ 1974/ 1975/ 1976/ 71 72 73 74 75 76 77 socker) 10,39 10,03 10,38 10,54 12,37 14,21 15,22 Svenskt partipris 105 120 131 161 227 198 221 Väridsmarknadspris' 42 89 110 196 377 169 120'' Sockerbolagets av räkningspris 133 135 140 142 170 198 221 ' svensk hamn, jämförbar kvalitet. ' Prisregleringen för socker omfattarhela förädlingskedjan från råvaran tiU det färdiga sockret. Även arealensockerbetor bestäms inom regleringen. Prisregleringen för socker avviker i Prop.1977/78:19 68 viss mån från regleringarna för flertalet övrigajordbruksprodukter. Detta beror främst på att några marknadsreglerande åtgärderi syfte att avsätta överskott inte behövs, eftersom ett visst importbehov föreligger.Fr. o. m. /68 har prissättningen för svensk bet-odling ochsockerindustri anpassats till de förändringar som äger rum inom sockernäringeni . Regleringsåtgärderna för socker handhas i huvudsak av statensjordbruksnämnd som också förvaltar sockerregleringsfonden, till vilken förs samtligaavgiftsmedel från sockerområdet. Inom sockerregleringens ram bestäms priserna i tre led,nämligen odlarpriset på sockerbetor, sockerbolagets avräkningspris för sockertillverkat ur svenska betor och det inhemska partipriset på socker. Odlarprisetär kopplat till motsvarande pris inom EG på så sätt att prisändringar inom EGleder till motsvarande prisändringar i . Till sockerbetsodlare påGotland och utgär fr. o. m. ett arealbidrag. Även det vidöverläggningarna fastställda priset på socker tillverkat ur svenska betor, dets. k. avräkningspriset, justeras med hänsyn till prisändringar inom EG. Om världsmarknadspriset för socker är lägre än priset försvensktillverkat socker skall det senare priset gälla som svenskt partipris.Om världsmarknadspriset överstiger det inhemska priset, fastställs den inhemskapartiprisnivån genom en sammanvägning av världsmarknadspriset och det inhemskaavräkningspriset. Då världsmarknadspriset är högre än det svenska prisetskall sockerbolaget tillförsäkras en inom vissa gränser bestämd ersättning förraffinering av importerat råsocker, varigenom verksamheten vid raffinaderiet iArlöv skyddas, där inhemskt och importerat råsocker förädlas till socker avspecialkvaliteter, främst bitsocker. Då världsmarknadspriserna understiger detinhemska priset uppnäs samma effekt genom avvägning av införselavgiften päråsocker. Införselavgiften för socker är rörlig. Den kompletterasmed ett s. k. återköpsförfarande, som handhas av regleringsföreningen . Systemet med ålerköp syftar till att bringa importpartiernasfaktiska priser i nivå med de priser som legat till grund för bestämningen avinförselavgiften. Då världsmarknadspriset på socker är högre änsockerbolagets försäljningspris, avräkningspriset, får jordbruksnämnden ta uten förs'älj-ningsavgift pä allt socker som säljs inom landet. Det inhemskapartipriset höjs då med motsvarande belopp. De insamlade medlen används föratt subventionera sockerimporten genom importbidrag. 4.1.8.5 Mjölk och mjölkprodukter Produktions- och marknadsutveckling. Av följande tabellframgår produktions- och konsumtionsutveckling för mjölk och mjölkprodukter(milj. kg). 1977/78:19 69 3 431 3 153 2 841 2 666 2 990 2 829 3 095 2 941 3 111 2 963 3 261 3 119 Mjölk Grädde Smör' Ost 1 278 51 65 64 1 378 53 46 74 1 397 53 39 73 1 402 53 39 1426 54 38 80 1 458 57 40 90 1 532 59 42 95 ' Inkl. smördelen i smörfettsbaserat margarin. En nedgång i mjölkproduktionen skedde under 1950- och1960-talen. /711975/76 har mejeriinvägningen åter ökat med17 %. Denna ökning motsvaras av en stigande efterfrågan på mjölk ochmjölkprodukter. har förbrukningen avkonsumtionsmjölk stigit . Hela denna ökning faller på lättmjölken (0,fetthalt), vars andel av den totala mjölkkonsumtionen ökatfrän O % till . har ostkonsumtionen ökat med , medan förbmkningen av smör har minskat. Konsumtionen av smörfettsbaseratmargarin har dock ökat starkt, varför den totala konsumtionen av smörfett hargått upp nägot . Utrikeshandeln med mejeriprodukter uppvisar ett överskottav smör och mjölkpulver, men ett visst underskott för ost. Importen av ost harunder senare år varierat av konsumtionen. Viss export skerockså. Prisutvecklingen för vissa mejeriprodukter framgår avföljande tabell (öre/kg). ' Exkl. efterlikvid och leveranstillägg. Mjölkprisregleringen är merakomplicerad än övriga regleringar genom att man från en råvara helmjölk fårflera olika konsumtionsprodukter. Prop.1977/78:19 70 stämmer dock med motsvarande regleringar för övrigajordbruksprodukter. För deolika mejeriprodukterna fastställs prisgränser och införselavgifter. För 3-procentigkonsumtionsmjölk (k-mjölk) och skummjölk fastställs endast övre prisgränser,eftersom man utgått ifrån att import av lägesskäl i praktiken inte förekommer. För attmjölkproducenterna skall kunna tillförsäkras åsyftade inkomster får mejeriemaanpassa de olika mjölkprodukternas priser efter konkurrenssituationen påmarknaden. Detta innebär att främst k-mjölk men även ost och grädde, som ärföga priskänsliga, har åsatts relativt höga priser. Efterfrågan på smör är merapriskänslig, varför smörpriset anpassats till margarinets prisnivå. Eftersommejerierna har olika produktionsinriktning har det varit nödvändigt att inommjölkprisregleringens ram utjämna de skillnader i lönsamhet som föreliggermellan olika mjölkprodukter och därmed också mellan olika mejerier. Teknisktsker prisuljämningen så att k-mjölk, ost och grädde beläggs medutjämningsavgifter (försäljnings-och/eller tillverkningsavgifter). De medel somdärigenom inflyter används i första hand för att ge smöret ett pristillägg ochtill att finansiera export och lagring m. m. av smör, ost och andramjölkprodukter. De återstående medlen återbetalas till mejerierna i form av ettutjämningsbidrag på all invägd mjölk. Utjämningsbidraget används av mejeriernatill att förstärka avräkningspriset till mjölkproducenten. För att stimuleratill en jämnare mjölktnvägning s'äsongvarieras ul-jämningsbidraget. Demarknadsreglerande åtgärderna för mejeriprodukter handhas i huvudsak avregleringsföreningen. Marknadsregleringen förmjölkpulver ombesörjs av , som är ett helägtdotterbolag till mejeriernas riksförening (SMR). Verksamheten stårunder statens jordbruksnämnds överinseende. Kostnader för lagring av smör i ersätts av regleringsföreningen.I praktiken sköts lagringen, som även omfattar smörolja, av SMR, menverksamheten står även öppen för enskUda mejerier. För att främja avsättningenav smör på den inhemska marknaden lämnar regleringsföreningen en rabatt vidförsäljning till allmänna inrättningar. Denna rabatt avpassas så att prisetblir konkurrenskraftigt mot priset på margarin, men inte lägre än smöretsexportpris. 1 kvalitetsbefräm-jande syfte utbetalar föreningen vidarekvalitetstillägg för ost till mejerierna. De större kostnadsposterna inom mjölkregleringen framgårav följande tabell (milj. ' Avser smör, smörolja. ost och skummjölk. Finansieringen av de marknadsreglerande åtgärderna ochprisutjämningen sker på sätt som framgår av följande tabell (milj. Införselavgiftsmedel m. m. Budgetmedel (livsmedelssubventioner) 4.1.8.6 Kött och fläsk Produktions- och marknadsutveckling. Av följande tabellframgår produktion och konsumtion av kött (nöt-, kalv-, får- och hästkött) ochfläsk (milj. kg).