prop · G10310 · 1977-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1977/78:10 omändring av statens vägverks organisation och om vissa vägplaneringsfrågor Regeringenförelägger vad som har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokollför den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan. 1 proposilionenföreslås att en särskild planeringsavdelning inrättas inom centralförvaltning.Omorganisationen föreslås träda i kraft , så att den nyaorganisationen kan börja fungera före verkets omlokalisering till Boriänge,vilken sker etappvis , 1propositionen behandlas vidare vissa frågor om den långsiktiga vägplaneringen.Avsikten är att bl. a. den nuvarande behovsinventeringen skall ersättas med enperspektivplanering som på ett bätlre sätt kan visa konsekvenserna av altemativainriktningar av väghållningsverksamhelen. Bättre förutsättningar skapas vidareför regionala och lokala myndigheter och organ att aktivt delta ivägplaneringen. 1977/78. Prop.1977/78:10 2 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, Ullslen, , , , Propositionom ändring av statens vägverks organisation och om vissa vägplaneringsfrågor Kommitténför den långsiktiga vägplaneringen' (KLV) tillsattes etter riksdagensställningstagande till förslagen statsverksproposition medanledning av vägplaneutredningens betänkande (SOU 1969:56-57) Vägplan 1970. KLVhar avlämnat belänkandel (SOU 1975:85-86) Vägplanering, Yttrandenöver belänkandel Vägplanering har avgeits av statensjärnvägar, statens vägverk,, statens väg- och irafikinstiiut, statskontoret, riksrevisionsverkel,, , statens planverk, samtligalänsstyrelser, decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01), Cykel- ochmopedfrämjandet. , Kungl, Aulomobil Klubben,i (LO), , , , ,Näringslivels irafikdelegalion. Skogsbrukets Molortransporikommilté,, Svenska busstrafikförbundel. Svenska kommunförbundet.Svenska lokalirafikfö-reningen. och Svenska akeriförbundet.Länsstyrelserna har lill sina yttranden bifogat yttranden från kommuner,landsting, handelskamrar m. fl. har i samarbete med statskontoret gjott en översyn av vägverkels organisalionoch utrett möjliga förändringar på såväl regional som central nivå. Ulredningensresultat har framlagts i den inom . har . eflerintern remiss av rapporien till enheter inom verket och berörda ' Ledamöter generaldirektören , tillikaordförande, budgetchefen och tekniske direktören , Prop.1977/78:10 3 fackligaorganisationer, hemställt om viss förändring av organisalion. Tillhemställan har fogats samrådsyttrande från siatskontoret. Yttrandenöver vägverkels hemställan har avgetls av överbefölhavaren, statensjärnvägar,, statens väg- och Irafikinstiiut, transportnämnden,, , statens personalnämnd, överstyrelsenför ekonomiskt försvar, arbelsmarknadsslyrelsen, länsstyrelserna i ,, och , , Väslernorrlands, Västerbottensoch Norrbollens län, deceniraliseringsutredningen, CenlralorganisationenSACO/SR, i (LO), , och (), Länsstyrelsernai , och har lill sina yitrandenfogat yitranden från kommuner, landsting m. fi, Deceniraliseringsutredningenhar i ett överlämnat delbetänkande (Ds Kn 1977:2) Samordnadregional vägplanering redovisat sin syn på moliven och förulsällningarna altdecentralisera uppgifier och befogenheter inom den ekonomiska och fysiskavägplaneringen, 1 delbeiänkandet hänvisas lill all i ulredningens ytirande överbelänkandet Vägplanering framhölls all en mera ingående bedömning avmöjligheterna att genom organisatoriska åigärder stärka del regionala ochlokala infiylandel i planeringen av väginvesteringarna skulle fordra engrundligare dokuinentation än som förelåg, 1 en andra etapp i övervägandena närdel gäller väghållningen avsåg uiredningen därför all sammanställa erforderiigtmalerial och vidareutveckla sina preliminära bedömningar. Den andra etappen av ulredningensarbeie i della avseende har genom delbetänkandet Samordnad regionalvägplanering nu slutförts. 2Betänkandet Vägplanering 2.1 Betänkandets innehåll KLV:suppdrag har varil all med ulgångspunkl i stalsmakiernas ställningstagande lilldel i Vägplan föreslagna vägplaneringssyslemei utarbeta förslag tillriktlinjer för den framlida vägplaneringen med tyngdpunkten lagd på att förbäliraanpassningen av vägplaneringen lill den övriga samhällsplaneringen. 1 dellalåg enligt direktiven ett fortsatt utvecklingsarbete beträffande de komponenter-särskillnämndes tids- och olyckskoslnaden saml kalkyl-räntan - som ingår i den av vägplaneulredningenförordade och av 2 Ordförande landshövding , sakkunniga järnvägsexpeditörSven , borgarrådet , riksdagsledamöterna samtlandstingsrådet . 1977/78:10 4 Dämtöver borde utvecklingsarbetet vidgas i syfte all vägain olika samhällsekonomiska effekter som inle direkl ingår i kalkylmetodiken.Väginvesteringarna borde nämligen inte enbart beslämmas med hänsyn lilltrafikanterna utan även häriedas ur bebyggelse- och näringslivsulvecklingen föratt man på ett bättre sätl än skulle kunna bedöma och prioritera vägbehovenfrån bl. a, regionalpolitisk synpunkt, 2,1,2Utgångspunkter för väghållning KLVdiskuterar inledningsvis vissa gmndläggande utgångspunkter för väghållning ochdärmed vägplanering. Till dessa räknar kommittén de allmänna förutsättningarsom den förda väg- och trafikpolitiken ger, den framtida etterfrågan på vägtjänstersaml anlaganden om del framlida resursutrymmet för vägålgärder. 1fråga om väg- och trafikpolitiken har kommittén uppmärksammal de ökade kravenpå samordning och samplanering med andra samhällssektorer, som bl. a. den alllaktivare regionalpolitiken och hushållningen med olika naturresurser ställer. Moldenna bakgrund bör enligl kommittén ses den pågående omprövningen avtrafikpolitiken, i vilken vägplaneringen utgör en del, KLV ansluter sig härvid lillden av bl, a. trafikpolitiska utredningen uttalade uppfattningen, alt denframtida trafikpolitiken bör grundas på ett samhällsekonomiskt synsätt. För vägpolitikeninnebär detta enligl KLV, alt den så långt möjligt skall bygga på samladeöverväganden som i högre grad än lidigare beaktar beroendet ochåterverkningarna dels mellan vägtrafiken och övriga irafikgrenar, dels mellanvägtrafiken och samhällssektorer uianför trafiksektorn. Väg- ochtrafikplaneringen måste enligl kommittén i högre grad än grundas påbedömningar av det framlida kontakt- och förnyttningsmönstret och därifrån sökanå fram till de bästa irafiklösning-arna. måsle även övervägasåtgärder som bl, a. påverkar lokaliseringsmönstret. Kommittén framhåller attolika kombinationer av irafikmedel och trafikanläggningar ger olika iransporlsyslemlösningar,vilkas effekter måste bedömas totalt. Pågmndval av i annal sammanhang gjorda bedömningar om den framlida trajikuivecklingenoch efterfrågan på vägtjänster konstaterar KLV att en dämpning av tillväxten avdet totala såväl person- som godstransporlar-betel i förhållande till1960-talet och under 1970-talei är sannolik. Dämpningen förefallersuccessivt bli mer markerad, innebär dock osäkerheten i prognosemaatt dessa måsle tolkas med försiktighet. Detta gäller särskilt fördelningen avden totala iransportefier-frågan på olika trafikgrenar. 1 slort kan vägtrafikenväntas behålla sin höga andel av persontransporterna med möjlighet till en vissövergång från individuellt till kolleklivi resande i form av busstrafik. Förgodstransporterna lyder enligt KLV prognoserna på att lastbilen - om inga nya omsländighelertillkommer eller särskilda styrmedel sätts in - trots en lägre ökningstakt Prop.1977/78:10 5 kommeralt stärka sin slällning i förhållande till järnvägen genom all öka sin andelav de långväga godstransporterna. Antaganden om del framtidaresursuiiymmetjör vägålgärder har belydelse för vägplaneringen, bl, a. för allkunna avgöra vilken vägstandard som är möjlig att upprätthålla. Kommittén pekarpå de svårigheler som föreligger när del gäller övergripande resursavvägningsbeslut- bl. a, lill följd av skilda planeringsfömtsättningar och omöjligheten altobjektivt mäta och värdera alla inverkande effekter. Av delta följer allavvägningar mellan olika samhällssektorer måste göras utifrån politiskavärderingar i fråga om den önskvärda samhällsutvecklingen. Kommittén menar attetterfrågan på vägtjänster, som den t, ex. kommer lill uttryck i olikaantaganden om trafikutvecklingen, blir en högst relativ indikator på önskemåleni fråga om vägsektorn, vilka måste vägas mol önskemålen inom andrasamhällssektorer. Som ett utiryck för de politiska värderingarna anser KLV attden hittillsvarande anslagsutvecklingen inom viigsektorn bör kunna tolkas som statsmakternasuppfattning om den vägstandard i form av reshasiighei, säkerhet, miljö m. m,som samhället i förhållande till kraven på andra områden ansett del rimligt allupprätthålla, Mol bakgrund härav och med hänvisning till den senasletioårsperiodens anslagsutveckling-dären relativt sett vikande tendens kannoteras för vägsektorn - är KLV:s bedömning, all en i reala termer oförändradanslagsnivå utgör en övre gräns för de resurser som kan komma all tilldelas vägsektorn. Medutgångspunkt i de väganslag som beviljats förår 1976 innebär KLV:s bedömning avdet framtida resursutrymmet i mnt tal 3 000 milj. kr. i fast pris iordinarie väganslag. Härvid har fömtsätts all det särskilda byggnads- ochförbättringsanslaget bibehålls eller inordnas i de ordinarie anslagen. Utöverdetta belopp anger KLV ca 250 milj. kr, åriigen som en miniminivå för insatserav arbetsmarknadspolitiska skäl även under relalivi gynnsamma konjunkturlägen, KLVframhåller allmänt i anslulning till resursavvägningsfrågorna, alt möjlighelernaall falla samhällsekonomiskt effektiva resursfördelningsbeslut ökar om manförbättrar planeringssystemen inom olika sektorer och gör dem sinsemellan merjämförbara. Denresursknapphet som KLV även fortsättningsvis fömtser för vägsektorn måste enliglkommittén på ell klarare sätl än beaktas i planeringsprocessen. Delgäller sålunda all lägga realistiska resursramar lill grund för planeringen.Dessa ramar måste enligt KLV:s mening vara bestämmande för både inventeringsskedei- dvs, de kriterier som skall tillämpas för att en vägsträcka skall ansesgodtagbar - och åigärdsskedet -dvs, de åtgärder som skall väljas för de vägsträckorsom inte anses godtagbara. 1977/78:10 6 2,1,3Huvuddragen I det jraintida vägplaneringssyslemei Närdet gäller den principiella uppbyggnaden av ett framlida vägplane-ringssyslemhar KLV:s ambition varil all della så långl möjligt skall innefattaväghållningen i sin helhet, dvs, medge avvägningar såväl mellan drifi ochbyggande som mellan insalser på landsbygd och i tätorter. Förslagen innebär envidareutveckling av del nuvarande planeringssystemet, som fungerat under entioårsperiod och enligt KLV;s mening utgör en värdefull grund all bygga vidarepå. KLVdelar in planeringssystemet i tre huvuddelar - planeringsmodell, planeringsstadieroch planeringsorganisation - som är inbördes beroende och tillsammans beslämmerhelheten. Även i den nuvarande vägplaneringen kan moisvarande huvuddelarurskiljas om än tyngdpunkten enligl kommittén ligger på planeringsstadierna. KLVvill klarare än markera planeringsmodellens ochplaneringsorganisationens betydelse och anser att det i hög grad är enutveckling av dessa delar som kan möjliggöra en mer samhällsekonomiskinriktning av vägplaneringen och därmed skapa bättre fömtsättningar för deavvägningar mellan skilda intressen som är planeringens syfte. 1detta sammanhang tar KLV upp frågan om en funktionell vägindelning, dvs, enklassificering av vägnätet med hänsyn till vägens funktion i det samladetransportsystemet, skulle kunna utgöra ett verksamt hjälpmedel i vägplaneringen.Med hänvisning till att vägåtgärdernas samhälleliga nytta är beroende även avandra förhållanden än vägens irafikfunklion rekommenderas inte en sådan klassificeringav det statliga vägnätet på landsbygden uiöver vad som redan ligger i dennuvarande indelningen i riksvägar och länsvägar vilken är slarkl förankrad idet allmänna medvetandet. Kommittén påpekar dock all denna indelning från tid lillannan kan behöva ses över. För irafikledsplaneringen i framför alll de större tätortemaär förhållandena emeUertid enligl kommittén annorlunda. Där bör med hänsyn lillde komplicerade samband som råder mellan å ena sidan trafikplaneringen och åandra sidan mark- och bebyggelseplaneringen en klassificering etter trafikledernasfunktion kunna vara till hjälp. En sådan indelning tillämpas också i ökad ulsträckningoch lorde främsl vara av belydelse vid bedömning av ledernas standard. av kommittén förespråkade planeringssystemet utgör planeringsnio-dellen denallmänna analysmetod med vars hjälp skilda planeringsproblem bör angripas.Kommittén karaktäriserar denna modell som en samhällsekonomisk uppoffrings-/nyiioanalyssom praktiskl måste anpassas till de skilda vägplaneringsproblem som förekommeri de olika planeringsstadierna. Av särskild betydelse är enligl KLV att göra enrealistisk avgränsning av modellen med hänsyn till de samhälleliga effekter somvägåtgärderna har. 1 första hand vid översiktliga bedömningar och vidprioriteringen av vägobjekt anser KLV att modellen jämfört med vad som nutillämpas måsle utvidgas Prop.1977/78:10 7 föralt klarare beakla s, k. kvalitativa effekter i form av regionalpoliliska, miljömässigam, fi. På grundval av en försöksverksamhet med kvalitativprojektbedömning anvisar KLV en metod för systematisering och analys av hurolika intressenter påverkas av vägålgärder. Metoden bör enligt kommittén kunnautvecklas till ett värdefullt hjälpmedel vid sidan av den mer irafikantinrikladeekonomiska kalkylen. Överhuvudtaget framstår enligl KLV en bättre beskrivningav olika vägåtgärders effekter som ell centralt område för det framlidaforsknings- och utvecklingsarbetet. Ett sådant arbeie anses böra bygga påtvärvetenskaplig grund och i ökad utsträckning inriktas på all förbättra underiagelför bedömningar av de kvalitativa effekterna. Planeringsstadiernai del nuvarande vägplaneringssystemet är utformade så alt möjlighet ges tillsuccessiva ställningstaganden allt eftersom beslutsunderiaget förbättras. Somförsta steg ligger behovsinventeringen sikl. Den innebär att manutifrån vissa framtagna urvals- och ålgärdskrilerier väljer ut vägsträckor ochuppskattar kostnader för åtgärder som mot bakgmnd av kriterierna bedöms behövasällas in . Inventeringsskedet, som utgör denegentliga översiktliga vägplaneringen, följs av projektering och prioritering.Dessa stadier ulgör den fysiska resp. den ekonomiska planeringen, varvid den fysiskadelen - dvs. projekteringen - är kopplad till markanvändningsplaneringen iövrigt i samhället. Den successiva projekteringen, som normalt delas in istegen lokaliseringsplan, utredningsplan och arbetsplan, utgör underiag förprioriteringen i form av tioåriga långtidsplaner saml femåriga fierårsplaner(för del slatskommunala vägnätet fördelningsplaner). En fortlöpandeåterkoppling i planeringsarbetet sker genom de återkommanderevideringarna av såväl behovsinventering som långlids- och fierårsplaner. KLVföreslår en utvidgning av behovsinventeringen till alt avse vad kommitténbenämner perspeklivplanering. Enligl KLV är det nödvändigt att bygga ut ochförbättra det försia och för den fortsatta vägplaneringen styrande stadiet lillatt även omfatta en diskussion om väghållningens mål och inrikining utifrånalternativa fömtsättningar i fråga om resurstilldelning, trafikutveckling ochsamhälleliga värderingar m. m. I stället för enbart en inventering av behovbördetta stadium utvecklas lill en perspeklivplanering med översiktliga effeklbeskrivningarav alternativa utvecklingslinjer. Förutsättningarna för en sådan utvecklinghar enligl kommittén ökat med den utbyggnad av samhällsplaneringen som skett.Kommittén nämner som exempel härpå den regionala utvecklingsplaneringen, denfysiska riksplaneringen och den regionala trafikplaneringen. Av slor betydelseär enligl KLV alt dessa och andra former av samhällsplanering samordnas vadgäller förutsättningar och tidsperspektiv. Ett viktigt moment i den föreslagnaperspektivplaneringen blir alltjämt urvals- och åtgärdsbedömningen enligl dennuvarande behovsinventeringen. Kommittén underslryker betydelsen av all dellaarbete sker med ulgångspunkl i realistiska resursanlaganden, där Prop.1977/78:10 8 denlidigare diskuterade kapilalknapphelen kommer lill ullryck, KLVframhåller att de nuvarande kriterierna i behovsinventeringen är nära knutna tillvägen som sådan och till trafiken. Delta medför alt de samhällsekonomiskaöverväganden som ligger till gmnd för kriterierna är otillräckliga. Med hänsyn tilldet första planeringsskedets betydelse anser KLV del angeläget att kriterie-eller bedömningsunderiag utarbetas som kan belysa även den miljö- ochregionalpolitiska problemaliken. 1 fråga om regionalpolitiken framsiårtillgängligheten som en viklig faktor. KLV anvisar en metod i form av s. k,tillståndsbeskrivningar av vägtransportsystemet som på ett direkt sätt för in begreppeltillgänglighet i vägplaneringen. För att beakta vägens betydelse förkollektivtrafik anser KLV del moliveral alt komplettera nuvarandefordonsprognoser med bedömningar som även tar hänsyn till det transportarbetesom ulförs med olika fordon. Förövriga planeringsstadier föreslås inga förändringar, men kommittén framhållervikten av en utvidgad effektbeskrivning, där de kvalitativa faktorerna ges enallsidig belysning. Vidare betonas det nära sambandet mellan projektering ochprioritering och de möjligheter som finns alt successivt underplaneringsprocessen förbälira det tillgängliga beslutsunderlaget, KLVframhåller att del sedan erfarenheter vunnits kan visa sig motiverat allöverväga ett längre intervall mellan de återkommande revideringarna av perspektivplaneringen.Sedan formerna förden övriga regionala planeringen fastlagts bör en tidsmässigsamordning ske med denna. nära samarbete mellan olika förekommandeplaneringsaktiviteter är enligl kommittén både naturiigt och en förutsättningför ett posilivi resullal. Planeringsorganisaiionenmåste enligt KLV ulformas så att den möjliggör den fömtsätta samordningen avvägplaneringen med övrig samhällsplanering och att därtill denna samordningsker . Huvudfrågan vad avser planeringsorganisation är enliglKLV alt finna en lösning som i rimlig utsträckning tillgodoser behovet av såvälsamordning och samråd som enkelhet och handlingskraft i planeringsprocessen. KLVfinner att det inom ramen för den gällande författningsmässiga regleringen ärmöjligt att åsladkomma den eftersträvade samordningen genom att öka kommunernasoch länsstyrelsemas möjligheler att aktivt medverka i vägplaneringen. Dettaföreslås ske genom att även perspektivplaneringen förankras på lokal och regionalnivå. , som har det direkta kostnadsansvaret, måste enligt KLV haansvaret för uppläggningen och genomförandel av perspektivplaneringen, menhuvuddelen av planeringsarbetet måste ske på lokal och regional nivå. Överupprättade planer bör vidare kommuner och länsslyrelser höras för all deneftersträvade samordningen och den vidgade måldiskussionen skall kunnaförverkligas. Någol formellt fastställande anses inle motiverat förperspektivplanerna. Planeringsgångeni perspektivplaneskedel beskriver kommittén på följande säll. 1 ettinledningsskede bordet ankomma på att centralt 1977/78:10 9 utarbetaanvisningar och slå till förfogande för rådgivning för perspeklivpla-neringen,som till den hell avgörande delen måsle utföras på regional nivå av resp, vägförvaltningi samarbete med kommuner och länsslyrelser. Anvisningarna bör bl. a. angetillämpliga slandardkriterier saml vara en praktisk handledning i fråga om effeklbeskrivningarm.m. Sedan vägförvaltningarna i samarbete med kommuner och länsstyrelserutarbetat förslag till perspektivplaner skall dessa lämnas över lillvägverkets ceniralförvaltning. har därefter att göra en samladöversyn och bedömning av de länsvisa förslagen, i första hand med inriktning pådel antagna medelsutrymmet och de inlressen av enhetlighet och av rikskaraktärsom gäller vägtrafiken. De av överarbetade perspektivplanerna bördärefter föredras och diskuteras i länsstyrelsema, som efter att ha hört bl,a. kommuner och länsvägnämnd skall ytlra sig över planerna lill vägverket.Något formellt fastställelseförfarande av planerna inom har dock somtidigare framgått inte ansetts motiverat. Planerna för resp, län skall därefterligga till grund för den fortsatta vägplaneringen, 1 övriga stadier föreslåsinga egentliga ändringar av planeringsorganisationen, men KLV utlalar att denpraxis som har utvecklats att i ökad ulsträckning förankra ävenlångtidsplanerna på lokal och regional nivå bör drivas vidare. KLV ansersåledes att de författningsbundna plandokumenten arbetsplan och fierårsplan(fördelningsplan) även i fortsätlningen bör fastställas av under fömtsättningav enighet mellan och länsstyrelse. Vid olika uppfattningar börfrågan liksom f, n, underställas regeringen för avgörande. Somtidigare framgått eftersträvar KLV en helhetssyn på vägplaneringen. Deplaneringsprinciper som föreslagits bör därför enligl kommittén så långl möjligttillämpas för både byggande och drift och oberoende av väghållar-ansvar ellerom planeringen avser tätort eller landsbygd. De skilda förutsättningar sområder för vägplanering i tätort resp, på landsbygd och i fråga om bygganderesp, drifi måste dock enligt kommittén påverka den praktiska lillämpningen.När det gäller särskill de slörre tätorterna framhåller kommittén dekomplicerade sambanden mellan bebyggelse- och trafikledsplanering och underslrykerde kvalitativa effekternas stora betydelse. Framför allt gäller detta enligl KLVmiljö- och markanvändningseffeklerna. Äv denna anledning blir också enligl kommitiénsmening de irafikeko-nomiska kalkylema av mindre intresse i tätorlsplaneringen. Kommittén berör isammanhanget väghållaransvarels belydelse frän planeringssynpunkt och påpekaratt ell utökat anlal tätorter med resp, kommun som väghållare kan bidra lill enbättre samordning av den totala tätortsplaneringen. Om en utbyggd kommunalplanering i enlighet med bygglaguiredningens förslag kommer lill stånd bör det enliglKLV vara naturiigt alt överväga om inle kommunerna skall vara väghållare inom samtligaslörre tätortsområden. Enligl KLV:s uppfattning ärdel värdefullt att ge dennafråga en allsidig belysning. Härvid bör även möjlighelerna att Prop.1977/78:10 10 överföraytterligare fiera slörre genomfarts- och förbifarisleder lill statlig väghållningövervägas. KLV erinrar i detta sammanhang om länsberedningens förslag lill enöversyn av väghållaransvaret avseende såväl de låglrafikerade statliga vägarnasom slörre kommunala vägar av genomfarts-karaktär. Inom ramen för detnuvarande systemet för statsbidrag lill byggande av kommunala vägar och gatorfinns det enligt kominittén möjligheler all förbälira planeringen genom enanpassning lill de principersom KLV tidigare föreslagit, steg i denna riktningkan enligl KLV vara all utvidga den nuvarande kommunala behovsinventeringen perspektivplanering av den form som lidigare föreslagits. Svårigheten allför del kommunala vägnätet ange relevanta och operativa kriterier för godtagbarstandard samt ekonomiskt anpassade kriterier förden lekniska ulformningenmedför enligl KLV all ett försia försök bör göras med objek isan passadeekonomiska ramar. 1 efierhand bör della malerial kunna analyseras och försöktill all finna kriterier för urvals- och åtgärdsbedömning kan genomföras ochsuccessivt förbättras, vikligl momeni i delta utvecklade invenleringsarbeleblir all utföra effeklbeskrivningar av föreslagna objekt därnulägesbeskrivningen bör ulgöra en väsenilig del och där de kvalitativaeffekterna måsle tillmätas en avgörande betydelse. Perspeklivplaneringen blirvidare enligl KLV ett naturligt instrument för kommunernas måldiskussion beiräffandeden framlida trafikplaneringen. Perspeklivplaneringen bör enliglKLV följas av en successivt alll mer detaljerad planering under projekteringen,som dock i så slor ulsträckning som möjligt bör hälla alternativa utformningaröppna. Slulligt val av allernaliv bör ske underplaneringsprocessen. Denföreslagna ulvidgade planeringen släller större krav på kommunema än .