prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Skulle åtgärden ledatiU en prisutveckling som ligger lägre än den som angivits i det träffadekollektivavtalet kommer hushållens realinkomster att kunna öka något mer än deannars skulle ha gjort. Någon stark expansion av den privata konsumtionen ärdock inte förenlig med rådande bytesbalansunderskott. 1dagens konjunkturläge med stor outnyttjad kapacitet i ekonomin torde riskenvara liten för att den relativt begränsade expansiva effekt på ekonomin, somden föreslagna arbetsgivaravgiftssänkningen innebär, skall leda till ettpåskyndande av löneglidning och prisstegringar. Det krävs dock att alla parteri samhäUet aktivt medverkar till att bekämpa inflationen och hålla tillbakalöneglidningen. Skulle den internationeUa konjunkturuppgången bli betydligtsnabbare än som bedöms som mest sannolikt finns dock risk för ett ökat tryckuppåt på löner och priser. 1 så fall blir det nödvändigt att sätta inrestriktiva åtgärder. Den ekonomiska politiken måste snabbt kunna anpassas tiUändrade förutsättningar. Enökad aktivitet i näringslivet betyder att industripolitiska stödin- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 19 satseroch arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan trappas ned i takt med stigandearbetskraftsefterfrågan. Därigenom kan betydande besparingar i statsutgifternaåstadkommas. Det är av central betydelse för en framgångsrik stabiliseringspolitikatt arbetsmarknadspolitiken ges en sådan inriktning att arbetskraftsbehovet iföretag och branscher kan tUlgodoses under en uppåtgående konjunkturfas. Dettaär en förutsättning för att lösa de nödvändiga omställningsproblemen inomnäringslivet och för att utnyttja den outnyttjade produktionskapacitet somfinns. Detta krävs oekså för att dämpa den löneglidning som lätt uppstår närefterfrågan på arbetskraft åter skjuter fart. Bidragettill ökningen i totala efterfrågan i ekonomin måste huvudsakligen komma frånutlandet. Förbättringen i handelsbalansens och tjänstebalansens saldo beräknasi priser uppgå till , vilket ger ett bidrag tillBNP-efterfrågan på (se nedanstående tablå). Genom den nödvändigasänkningen av exportpriserna i förhållande till importpriserna oeh de ökandeunderskotten på transfereringsbalansen blir dock förbättringen i bytesbalansenmer begränsad. Bidragtill BNP-tillväxten 1977 och 1978 -0,5 -0,6 -0,1 -0,7 -0,2 -3,1 -1,6 -2,5 ' Export av varor och tjänster ./. Import av varor och tjänster. Somjag tidigare nämnt, är det nödvändigt att de stora överlagren skärs ned.Lageravvecklingen förklarar till väsentlig del den starka nedgången iimportvolymen. Det kan också till viss del förklara ökningen i exporten. Denmarkanta förbättringen i handelsbalansen skalldärför inte ses som enbart en följd av en förstärkning av den underliggandekonkurrenssituationen. Den starka ökningen i den utländska nettoefterfråganvägs till stor del ned av ett negativt bidrag till BNP-efterfrågan frånlagersidan. Nödvändighetenatt lämna resursutrymme i ekonomin för en fortsatt ökning i utländsknettoefterfrågan och även ökade investeringar i lager och realkapitalmedför att den privata konsumtionen inte kan tillåtas expandera. 1978 beräknasden privata konsumtionen falla med . När konkurrenskraften i svenskindustri successivt återstäUts, kan tillväxten i privat konsumtion återtillåtas öka. 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 20 förett återtagande av hemmamarknadsandelar är då också större. räknar jagmed en tiUväxt i privat konsumtion på . Denstatliga konsumtionen höUs på en i stort sett oförändrad nivå. Ävenunder 1978 iakttas stor återhåUsamhet med nya resurskrävande utgifter. Denkommunala expansionstakten har under en följd av år legat väsentligt över vadsom är möjligt att upprätthålla om samhällsekonomisk balans skall kunnauppnås. Detta är delvis ett resultat av statiiga ålägganden och normer, som påkommunal nivå blivit kostnadskrävande. Det allvarliga ekonomiska läget kräverbegränsningar av den kommunala konsumtionens ökningstakt. De kommunalainvesteringarna väntas nu inte stiga i samma takt som tidigare, vilket på siktkan innebära att även den kommunala konsumtionsökningen bromsas upp. Industriinvesteringarnafortsätter att falla starkt . Regeringen har stött industriinvesteringarnadels genom det generella frisläppet av investeringsfonderna, dels genomselektivt stöd till olika investeringsprojekt. Någon omsvängning iinvesteringsutvecklingen kan dock inte förväntas förrän kapacitetsutnyttjandethöjts väsentligt och lönsamhetsläget förbättrats. Irådande läge är det angeläget att upprätthålla en hög aktivitet inombostadsbyggandet. Som angavs i finansplanen siktar regeringen mot enigångsättning på inemot 60 000 lägenheter. Enligt nuföreliggande prognos kommer detta mål att uppnås. Regeringen harbeslutat om en successiv höjning av lånetaket i takt medproduktionskostnadsindex för bostäder. I produktionskostnadsindex inräknasdock inte ev. löneglidning. En stor löneglidning minskar därför möjligheternaatt nå det uppställda målet för bostadsbyggandet. DehittUls genomförda åtgärderna för att bryta inflationsutvecklingen kommertillsammans med det av regeringen föreslagna borttagandet av den allmännaarbetsgivaravgiften att under loppet av 1978 ge resultat i form av en dämpadprisstegringstakt. Jag vill betona att en förutsättning härför är en starkåterhållsamhet i såväl den privata som den offentliga konsumtionsutvecklingen. Återhållsamheteni de offentliga utgiftsåtagandena måste emellertid avvägas mot sysselsättnings-och fördelningspolitiska målsättningar. För den statliga sektorn innebär dettai det korta perspektivet fortsatt stora utgifter för att tryggasysselsättningen, vilket tUlsammans med en svag utveckling av budgetensinkomstsida medverkar till ett kraftigt underskott i den statliga sektornsfinansieUa sparande. Som framgår av tabeU 4 beräknas underskottet i finansielltsparande för öka till ca . 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 21 Tabell 4 Statens inkomster och utgifter 19761978 Exkl.statens affärsverk och aktiebolag. 1976 1977 1978 1976 1977 1 Inkomster 90 342 93 680 92 930 3,5 -1,0 2 Utgifter 91 975 106 270 119 060 15,5 12,0 2.1 Transfereringar 60 781 71830 81480 18,0 13,5 2.2 Konsumtion 26 478 30 010 32 520 13,5 8,5 2.3 Realinvesteringar 2 972 3260 3 900 10,0 19,5 2.4 Kon-ektionspost 1 744 1170 1 160 . 3 Utiåning och andra finansiella transaktioner 5 696 5 980 14100 4 Totalsaldo(123) -7 329 -18 210 -40 230 utlåning och andra finansiella transaktioner = FinansieUt sparande -1633 -12 590 -26 130 6 Finansiellt sparande som procent av brutto nationalprodukten 0,2 3,6 6,7 Källor: Ekonomidepartementet, budgetdepartementet,, och . Den svaga tillväxten av statens inkomster under 1978förklaras till en del av de stora utbetalningarna av kommunalskattemedel. Enannan faktor som bidrar tiU en långsam tillväxt av statsinkomsterna är denprivata konsumlionsvolymens svaga utveckling, varigenom mervärdeskattens ochandra indirekta skatters ökning begränsas. Den relativt måttliga tillväxten ihushållens inkomster leder vidare tUl en svag ökning av statens intäkter fråninkomstbeskattningen. Utvecklingen av statens intäkter från inkomstbeskattningenmåste också sättas i samband med den statliga skatteskalans omläggning inför1978. Denna omläggning medför att det reala skatteuttaget har sänkts något. Detskapade en förutsättning för en balanserad avtalsrörelse . Ett flertal samverkande faktorer förklarar den fortsatthöga nivån på den statliga budgetens utgiftssida. Jag vill emellertid betonaatt utgifterna för statlig konsumtion uppvisar en mycket återhållsamutveckling. De angivna krontalshöjningarna avspeglar således enungefär oförändrad statiig konsumtionsvolym. De stora utgiftshöjningarna återfinns i stället bland des. Den utdragna lågkonjunkturen påkallar ävenfortsättningsvis omfattande stödinsatser av industripoUtisk ocharbetsmarknads- 4 1977/78.1 saml. 1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 22 Dessa är en direkt följd av ambitionerna att så långt möjligt mUdralågkonjunkturens effekter för de människor som riskerar att bli friställda. Jagvill i detta sammanhang framhålla att den främsta förutsättningen för attskapa nya arbetstillfällen ligger i den ekonomiska politikens allmännauppläggning. Effekterna härav kommer att avspegla sig bl. a. i enfortsatt ökning av exportvolymen oeh därmed i ett ökat antal nyaarbetstiUfäUen i den konkurrensutsatta delen av näringslivet. I samma riktningverkar det föreslagna borttagandet av arbetsgivaravgiften. Denna åtgärd bidrartill att minska det framtida behovet av industri- och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Den ekonomiska politikens generella åtgärder måste dock kompletterasmed insatser på det närings- och arbetsmarknadspolitiska området. De särskildaindustripolitiska åtgärderna beräknas uppgå till ungefär 10mUjarder kr., varav huvuddelen utgör satsningar för att håUa sysselsättningenuppe i krisbranscher som stålindustrin, textil- och beklädnadsindustrin samtvarven. Utgifterna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna uppgår till ca 7miljarder kr. Detstora underskottet i den statiiga budgeten skall ses mot bakgrund av attSverige nu genomgår den allvarligaste lågkonjunkturen . Enhöjning av den ekonomiska aktivitetsnivån kommer att förändra förutsättningarnasåväl vad gäller budgetens utgifter som inkomster. Efter hand som tillväxtenånyo tar fart kommer således en stor del av utgiftema för den typ av industri-och arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som jag berört, att försvinna.Samtidigt kommer beskattningsunderlaget, och därmed de statliga inkomsterna, attväxa. Den långtidsbudget, som budgetministern senare denna dag framlägger,visar emellertid att finanspolitiken kommer att ställas införbetydande problem. När kapacitetsutnyttjandet i ekonomin återgått till ennormal nivå måste de statliga budgetunderskotten nedbringas. En grundläggandeförutsättning för detta är att den fastlagda inriktningen mot en starkåterhållsamhet i den statliga konsumtionsutvecklingen vidmakthålls. Utvecklingenav den statiiga sektorns finansiella sparande kan emellertid inte sesisolerat. De statliga finanserna måste infogas i en samlad bild med hänsyn tillfinansieringsströmmarnas art och det starka sambandet mellan olika delar avden offentliga sektorn. Om sålunda statens finansiella sparande sammanställsmed sparandet i återstoden av den offentliga sektorn erhålls en merafullständig bild av den offentliga sektorns totala sparande. För denkonsoliderade offentliga sektorn beräknas underskottet i det finansiellasparandet 1978 uppgå till . Det statliga underskottetuppvägs således i stor utsträckning av finansiella sparöverskott isocialförsäkringssektorn och kommunerna, vilket framgår av tabell 5. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 23 TabeU 5 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn19761978 kr., löpande priser Allmänna pensionsfonden Rad 1+2 14 400 12 800 15 100 2 500 14 900 -11 20O Offentlig sektor totalt (rad 1+2+3) KäUor: Ekonomidepartementet, ,och . Den offentliga sektorns sparande bör i sin tur ställas irelation till den rådande sparbristen i ekonomin och det underskott iutrikesbetalningarna som sammanhänger härmed. Det totala finansiella sparandetoch dess fördelning på olika inhemska sektorer anges i tabeU 6. räknarjag med en förbättring i bytesbalansens underskott, dvs. en viss förbättring avdet totala sparandet. De vidtagna ekonomisk-politiska åtgärderna har alltsåbörjat ge avsedd effekt. För att fortsätta denna utveckling måste emellertiddet inhemska sparandet ytterligare ökas. Denna ökning måste ske i allasektorer: hushåll, företag oeh offentlig sektor. En grundläggande förutsättning härför är en förbättradekonomisk tillväxt och att resultatutvecklingen förbättras ochsjälvfinansieringsgraden ökar i företagen. De redan genomförda åtgärdernaförväntas tillsammans med det av regeringen föreslagna borttagandet avarbetsgivaravgiften leda tUl en utveckUng i denna riktning. Reduktionen av näringslivets sparandeunderskott balanserarden samtidiga nedgången i den offentliga sektorns sparande. Minskningen avföretagens sparandeunderskott måste ses i relation till den relativt lågainvesteringsnivån samt den pågående lageravvecklingen som ger ett betydandefinansiellt tUlskott. När investeringsaktiviteten ökar och lagerut- Tabell 6 Finansiellt sparande 19761978 kr., löpande priser Näringsliv, bostäder Offentiig sektor (inkl. säkringssektorn) 10 100 -31 200 16 800 -32 300 17 700 -21 600 Källor: Ekonomidepartementet och . Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 24 vecklingenvänder kommer förbättringen i näringslivets sparande inte längre att kunnauppväga en sparbrist i offentlig sektor av nuvarande omfattning. Jag vill medanledning härav ånyo framhåUa vikten av att den offentliga sektornssparandeunderskott reduceras. Utrymmet för enytterligare åtstramning av den privata konsumtio- . nen är starkt begränsat.Regeringens strävan är härvidlag att upprätthålla den höga sparviljan ihushållssektorn oeh av denna anledning har för framlagts ett förslagtill värdesäkert lönsparande, som kommer att införas . Idetta sammanhang vUl jag betona att den kommunala konsumtionstillväxtenfortfarande är betydligt snabbare än vad som långsiktigt är förenligt med detsamhällsekonomiska utrymmet. Konsumtionsvolymen beräknas öka under1978. Detta skall ställas i relation till att det enligt kommunalekonomiskautredningen (KEU) krävs en volymexpansion på för attupprätthålla oförändrad ambitionsnivå, klara det av beslutadeprogrammet för utbyggnaden av barnomsorgen oeh fullfölja de fastställdaplanerna för långtidssjukvårdens utbyggnad. Dekommunala skatteintäkterna baseras huvudsakligen på skatteunderlaget två årtidigare. De kraftiga lönehöjningarna 1975 och 1976 förklarar således tUl stordel ökningen av de kommunala skatteintäkterna och den förbättrade finansiellastäUning som återspeglades i tabell 5. tillkommerdessutom en genomsnittlig höjning av den kommunala utdebiteringen på 1,85 kr.per skattekrona. Mot bakgrund av den svaga utveckUngen av den beskattningsbarainkomsten kan redan nu förutses en kraftig försvagning avutvecklingen för de kommunala intäkterna . Medanledning härav anser jag det vara av yttersta vikt att den kommunalaexpansionen anpassas tUl det samhällsekonomiska utrymmet. Höjningar av denkommunala utdebiteringen bör hållas tillbaka och det tillfälligainkomstöverskottet får inte utnyttjas tUl att höja expansionstakten.Tillsammans med strävandena att så långt det är möjligt med hänsyn tillsyselsättningspolitiska målsättningar begränsa det statliga utgiftsöverskottet,framstår en neddragning av den snabba tillväxten av de kommunalaresursanspråken som en särskUt angelägen åtgärd . Avslutningsvisåterges i tabell 7 beräkningar av den offentliga sektorns samlade effekt påbruttonationalprodukten . För jämförelse anges också effekternaunder . Äv tabellen framgår att statens bidrag till den totalaefterfrågan i ekonomin uppgår tUl av BNP 1978. Den kommunalasektorns återhållande effekt 1978 förklaras av det finansiella överskott somkommunerna beräknas få genom den kraftiga höjningen av skatteuttaget. Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 25 Tabell7 Finanspolitiska eifekter 19751978 Bidrag till ökning av BNPi fasta priser 1975 1976 1977 1978 3.9 -0,8 -0,2 SomframhöUs i årets finansplan skulle kreditpolitiken ställas införproblemet att bibehålla ett tillräckligt stramt likviditetsläge för att hindraen ogynnsam utveckling av kaphalströmmarna tUI och från utlandet men samtidigttillåta en tillräckUgt stor kredhexpansion för att tillgodose denutlandskonkurrerande industrins behov av investerings- och rörelsekrediter.Avvägningen försvårades av det tillskott tUl penningmängden som orsakades avdet stora underskottet i statsbudgeten och den stora spridningen mellan olikaföretags finansiella läge. Kreditpolitikenhar . varit väl förenlig med den allmänna inriktning av denekonomiska politiken som angavs i finansplanen. Likviditetskraven föraffärsbankerna har höjts. Syftet har varit att dels hindra den okontroUerade ökningav bankernas kreditkapacitet som annars skulle följa av ökningen av deraslikvida tillgångar dels bereda utrymme för en ökning av utlåningen tillnäringslivet av ungefär samma omfattning som 1977. På kapitalmarknaden harplaceringskraven på allmänna pensionsfonden och försäkringsbolagen skärptsnågot för att åstadkomma ökade placeringar i stats- och bostadsobligationer.Prognosen för fondtUlväx-ten i försäkringsinstituten har emellertid blivitnågot gynnsammare, vUket betyder att deras bidrag till industrins långfristigafinansiering kan bli lika stor som föregående år. Det bör i detta sammanhangobserveras att statens direkta utlåning till näringslivet beräknas visa enstark ökning. När det gäller bankernasbidrag till bostadsbyggandets finansiering, såväl vad avser byggnadskreditersom förvärv av bostadsobligationer, träffades tidigt en överenskommelsemeUan delegationen för bostadsfinansiering å ena sidan och de olika gruppernaav bankinstitut å den andra, i syfte att göra det möjligt att genomföra åretsbostadsbyggnadsprogram utan rubbningar i kredittillförseln av det slag somuppstod . Syftet att öka tillgångenpå, långfristig kredit i detta fall genom att stimulera företag och hushållatt placera medel direkt i obligationer i Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 26 StäUetför i bankerna har också legat bakom de räntejusteringar som riksbankengenomförde oeh den 19 aprU. Räntesatsen vid emission avlångfristiga obligationer har höjts med en halv procentenhet medan diskontot,och därmed bankernas- ut- och inlåningsräntor, har sänkts i två etapper till . De räntesatser bankerna tUlämpar för inlåning av mycket stora belopp,specialinlåningsräntorna, har sjunkit än mera. Som enföljd av den väsentligt större skillnad mellan den korta räntan som uppnåttskan ett större intresse väntas hos nya placerargrupper för obligationsförvärv,på samma sätt som aprU 1975september 1976, då skUlnaden meUanden långa räntan och diskontot också var relativt stor. Medden allmänna uppläggning av den ekonomiska politiken som redovisades ifinansplanen stod det klart att det inte kunde undvikas attpenningmängdens tillväxt skulle bli betydligt större än föregåendeår och överstiga bruttonationalproduktens ökning i löpande priser. Enutveckling av detta slag kan med varierande grad av eftersläpning innebära enimpuls till ökad inflationstakt. Risken för ett inflatoriskt tryck frånefterfrågesidan är emeUertid begränsad i rådande ekonomiska läge med relativtbetydande outnyttjade produktionsreserver. Oavsett detta kan emellertid enalltför stor likviditet skapa en finansiell miljö som ger en mindremotståndskraft mot kostnadsstegringar oeh underlättar ett genomslag i prisernaav sådana ökningar. På kort sikt kunde en likviditetsökning också tänkasmedföra vissa risker på betalningsbalanssidan genom att påverka de kortakapitalrörelserna. Vid en ny bedömning i dagframträder de risker som ovan diskuterats som mindre utpräglade än vid åretsbörjan. För det första har de nya löneavtalen som täcker 1978 och större delenav 1979 reducerat riskerna för en starkare prisstegring som följd av snabbtökade lönekostnader. För det andra har utvecklingen på valutamarknaden hittiUsvisat att vår valutapolitik, med en anknytning av den svenska kronan till en"korg" av våra viktigaste handelspartners valutor, skapat förtroendeför den svenska kronan. Trots den mycket dramatiska utvecklingen på deninternationella valutamarknaden har det icke förelegat några svårigheter atthålla den svenska kronans effektiva kurs stabil. Prognosen för bytesbalansenunder 1978 pekar också på ett mindre underskott än som tidigare förutsågs.Näringslivets totala likviditet ligger oekså alltjämt på en relativt låg nivå. Detstora budgetunderskottet kommer dock att ställa stora krav på smidig anpassningav kreditpoUtiken för att undvika att den likviditetsökning i ekonomin sombudgetunderskottet ger upphov till får inflationistiska effekter. En fortsattstark återhållsamhet i bankernas utlåning till hushåll och icke prioriteradesektorer är nödvändig. För att begränsa ökningen i penningmängden är detnödvändigt att med generella kreditpolitiska åtgärder begränsa allmänhetensoeh företagens likviditets- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 27 ökning.Det krävs en omfördelning av den korta inlåningen i bankerna till den långakapitalmarknaden. Detta underlättar för staten att finansiera enstörre del av budgetunderskottet på den långa kapitalmarknaden oeh attbegränsa upplåningen i affärsbankerna. Detta kommer att ställa stora krav påen smidig anpassning av statens upplåningspolitik för att dra inöverlikviditeten hos aUmänhet och företag. Det kan därmed inte undvikas attfinansieringen av statens budgetunderskott kommer att leda till enundanträngning av andra kredktagare. Det i proposition nr1978/79: 165 till framlagda förslaget om ökat lönsparande innebärockså att en del av hushållens sparande binds långsiktigt och begränsarlikviditeten i systemet. Statens upplåning på denintemationella kapitalmarknaden uppgick till ca . Därutöverskedde en betydande upplåning av statliga företag och institutioner samt avkommuner och näringsliv. Utlandsupplåningens storlek bestäms dels av behovet avatt finansiera det löpande underskottet i bytesbalansen, dels av kravet på attfinansiera amorteringar och den kapitalexport som är förenad med utländska direktinvesteringaroch långfristig exportkreditgivning. Därutöver syftade den storautlandsupplåningen till att öka valutareserven för att skapa förtroendeför. Valutareserven är nu av såbetryggande storlek nästan . att jag inte anser detnödvändigt att räkna med någon ytterligare höjning . Det lägrebytesbalansunderskottet som förutses i förening med en tillräckligvalutareserv betyder att den totala utiandsupplåningen kan bli väsentiigt lägreän 1977. Den privata långfristiga upplåningen torde minska. Nedgången begränsasdock av en relativt omfattande upplåning av statliga företag och institutioneroch av upplåning med statsgaranti. AttvidmakthåUa sysselsättningen på en hög nivå är ett centralt mål för denekonomiska politiken. De arbetsmarknads- och industripoUtiska insatserna harmot bakgrund av den långsamma internationella konjunkturförstärkningen därförsuccessivt byggts ut och för att bekämpa tendenserna tUl ökadarbetslöshet och regional obalans. Kortsiktigt har arbetsmarknadspolitiken bl.a. inriktats på att m.ildra effekterna för anställda och företag av de problemsom många branscher har . Den ekonomiska politiken måste inriktas på attskapa ett sådant ulvecklingsfrämjande klimat att den expansion som är nödvändigför att trygga sysselsättningen framöver kommer tUl stånd. Attarbetslösheten kunnat håUas nere på en i internationell jämfö- 1977/78:150 BUaga1 Reviderad finansplan 28 reisemycket låg nivå trots den svaga ekonomiska utvecklingen förklaras till enväsentlig del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vidtagits. Trots denmycket svaga efterfrågan på arbetskraft ökade härigenom också sysselsättningentotalt med ca 16 000 personer meUan 1976 och 1977. Minskningen inom industrinsom uppgick till drygt 30 000 personer uppvägdes således mer än väl avexpansionen inom den offentliga tjänstesektorn och ökningen av antaletsysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I genomsnitt var 75000 personer (1,) arbetslösa. Av dessa var 30 000 ungdomar. Den relativthöga ungdomsarbetslösheten är ett mycket allvarligt problem som ilikhet med andra industriländer kommit att vidkännas under 1970-talet.Väsentliga delar av de arbetsmarknadspolitiska program som regeringen presenteratunder 1977 har därför innehållit åtgärder för att motverka ungdomsarbetslösheten. Imars var 96 000 personer, eller av arbetskraften arbetslösa. Lägetpå arbetsmarknaden var fortfarande svagt. Nästan 200 000 personer sysselsattesi mars i arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete, skyddat och halvskyddatarbete eller arkivarbete. Utsikterna var inte särskilt ljusa för någon meramärkbar förbättring av sysselsättningsläget under det närmaste året.