prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Man har kunnat iaktta atteffekterna av de relativa svenska produktprisernas ökning under 1975 och 1976inte visat sig så snabbt på hemmamarknaden som på exportmarknaden. Denna eftersläpninginnebär att större delen av effekten faUer på 1977. 1Enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetod. ganden som gjorts, och här åsyftasfrämst de bearbetade varoma, innebär att hemmamarknadens känslighet förrelativa prisförändringar skulle vara något mindre än exportmarknadens. Hur storrelativprisförskjutning som bl. a. valutakursjusteringarna ger upphov tUl ärdärmed av stor betydelse. Relationen importpriser/ svenska producenters priserpå hemmamarknaden är svår att mäta direkt, men kan approximeras medbytesförhåUandet, dvs. relationen import/exportpriser. harförsämringen i bytesförhållandet beräknatstUl eiUigt handelsstatistiken. Det kan inte uteslutas att försämringenvarit ännu snabbare. Även har räknat med attimportpriserna stiger snabbare än exportpriserna, , vilket beror påkursförändringarna . Av central betydelseför prognosen är vilken faktisk utveckling som ägt mm mot slutet av1977. Det har här antagits att importdämpningen bUr något kraftigare frånslutet av 1977 än var räknat med i sina kalkyler ikapitel 3. Bakgmnden är bl. a. att utrikeshandelsstatistiken för november somav tidsskäl inte kunnat beaktas i prognoser tyder påatt importen för blir lägre än enligt nämnda kalkyl. I motsvarandemån får detta effekter på importens storlek 1978. Utvecklingen för konsumtionoch investeringar tyder vidare pä att den marginella importbenägenheten blirlägre 1978. Hänsyn har vidaretagits till OPEC-ländernas beslut om priset på råolja under första halvåret1978. Sammantaget innebär detta att importen här bedömts bli ca 1 miljard kr.lägre än erdigt prognos. De angivnautvecklingstalen skulle ge ett fortsatt underskott i handelsbalansen för 1978på ca . Det innebär en förbättring i jämförelse med 1977 på ca2 mUjarder kr. trots att importpriserna stiger förhållandevis snabbt. Tabell1: 9 Bytesbalans för 19761978 Milj.kr., löpande priser Övriga tjänster, netto 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 20 Tjänste- ochtransfereringsbalansen beräknas visa ett underskott på drygt 13 miljarder kr.vUket är en försämring på ca . Denna ökningkommer från ökande räntebetalningar på utlandsskulden, ett ökat gåvobistånd tUlutvecklingsländerna samt ett försämrat turistnetto. Sammantagetskulle detta restUtera i att underskottet i bytesbalansen blir endast någotstörre än , eller inemot . Uttryckt i förhållande tillBNP utgör bytesbalansunderskottet både 1977 och 1978. En tredjefaktor av stor betydelse är den privata konsumtionens omfattning.Konjunkturinstitutet har utgått från ett schablonmässigt antagande om en10-procentig lönekostnadsökning . Det ger en ökningav lönesumman i samhället om . Ett annat väsentligt inslag i bilden ärskatteonUäggningen som för en genomsnittsinkomsttagare ger eninkomstförstärkning efter skatt av ungefär den storleksordning en ytterligarelO-procentig löneökning före skatt skulle ge. För samtliga hushållskulle den disponibla inkomsten öka med i löpande priser. Med denprisutveckling som räknar med mellan årsgenomsnitten ochinkluderat effekten av den energipolitiskt motiverade bensinskattehöjningen på25 öre per liter skulle den realt disponibla inkomsten minska ca 2,5 %.i Mankan dock notera att ägde en förändring ikonsumtionssammansättningen mm så att prisutvecklingen i den faktiskakonsumtionen blev icke obetydligt lägre än vad som registreras ikonsumentprisindex med dess fasta konsumtionssammansätt-ning. Detförefaller inte osannolikt att detta kommer att fortsätta också under 1978.Prisökningarna på den faktiska konsumtionen skulle då bli något lägre ochnedgången i den realt disponibla inkomsten mindre. Vid sjunkanderealinkomster men med relativt stabila konsumtionsvanor kan det mycket vältänkas att hushållen sänker sparkvoten. SpecieUt skulle detta kunna gälla nueftersom sparkvoten steg 1977. Med en sådan neddragning av sparandet kan ennedgång i konsumtionen om vara trolig. Prisstegringenväntas bli under loppet av 1978, att jämföra med 13,under loppet av1977. Vad detta motsvarar mellan årsgenomsnitten blir beroende avtidsprofilen. I den angivna prisberäkningen har hänsyn tagits tiU attdevalveringen har givit effekt på importpriserna som blir betydandeförst samt andra, eftersläpande effekter av tidigare kostnadsstegringar. Den offentliga konsumtionenuppvisar divergerande tendenser. 11 kapitel 6 har den föreslagna höjningen avbensinskatten inte kunnat beaktas. utgår därför från enminskning av de disponibla realinkomsterna om . tens egen konsumtion minskar i volymmedan den kommunala konsumtionen, enligt vad som kan utläsas ur enkäter tiUkommunema, ökar vilket är något långsammare än . Trotsdenna kraftiga ökning kommer kommunerna 1978, som närmare redovisas i kapitel8, att uppvisa ett finansiellt överskott på 3,5 å . Investeringsnivåni samhället förutses sjunka något även 1978. En viss fortsatt ökning av de kommunala investeringama väntas dock, främstgaller detta bamstugebyggandet. Men det är framför allt bostadsbyggandetsom svarar för det expansiva inslaget. Som framgår av kapitel 7 kanbostadsinvesteringarna beräknas öka med enligtkonjunkturinstitutet. Med den i budgetpropositionen redovisade sänkningen avbostadslåneräntan med 1/för nybyggda hus fr. o. m. kanigångsättningen av bostäder emellertid väntas bli avsevärt högre än under 1977.Här har antagits en igångsättning om 55 00060 000 lägenheter. Totalt beräknasdetta ge en ökning av bostadsinvesteringarna på . Däremot pekarnäringslivets investeringar nedåt. Den svaga internationeUa konjunkturen, denhittills låga orderingången och den låga nivån på driftöverskott och soliditetbromsar investeringsbenägenheten. Diagram 1: 2 Lagerkvoten inom industrin 19591978 J----- 1 I L Anm, Uppgifterna avser lagerstocken i förhällandetill saluvärdet, båda räknat priser. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 22 Näringslivets finansiella sparandeförbättras visserligen, men detta sker från en mycket låg nivå och berordessutom delvis på att investeringsnivån dras ner. För hela industrinuppskattas investeringarna, mot bakgmnd av enkätmaterial, ligga under1977 års nivå. Den låga privata konsumtionen medför att handeln och vissa andratjänstesektorer inte har något större behov av att investera. Långsiktigt settföreligger där en viss överkapacitet. De omfattande lagersom byggdes upp 1975 och 1976 har totalt sett kunnat dras ner något ,vUket verkat starkt återhållande på främst industriproduktionen. Omsvängningenmellan en ordentlig lageruppbyggnad och viss lagermuisknmg 1977 ärkraftig. Fullt så kraftig är inte omsvängningen meUan 1977 och 1978, varför denproduktionshämmande inverkan inte heller blir så stark. Lagerminskningenuppgår totalt sett till 4 å 5 mUjarder kr. i löpande priser. Man kanuppskatta det övernormala lagret inom industrin vid början till i runttal . i löpande priser. Genom lager-minskningen och1978 reduceras detta kraftigt. Att så sker beror inte minst av att det finns enstigande trend i relationen lager-stock/produktion (se diagram 1:2). Behovet avett "transaktionslager" stiger således successivt. Detta innebär attom en lagerminskning av den angivna storleken blir möjlig 1978 skulleöverlagren snabbt reduceras. Den skissadeutvecklingen leder tUl en totalt sett ungefär oförändrad produktion 1978. Försysselsättningens del leder detta till en viss försvagning mellangenomsnittsläget . Det är dock mycket vanskligt att bedöma hurdet bortfall av arbetade timmar som den femte semesterveckan innebär kommer attkompenseras. En försiktigt beräknad kompensation i antal personer räknat harhär förutsetts. Eftersom en försvagning av arbetsmarknadsläget skett underloppet av 1977 förutses försämringen från läget vid utgången av 1977, frånsettsäsongsvängningar, bli mera begränsad. 1 Preliminär nationalbudget 25 2 Det intemationella läget Den internationeUa konjunktumtvecklingen under1977 blev en besvikelse. Det är egenthgen bara i somman kan tala om en relativt väl underbyggd återhämtiung från efterkrigstidensdjupaste och mest utdragna konjunkturnedgång. I övriga industrUänder i synnerheti har den uppgång som skedde av allt att döma hamnat ien ny paus. Särskilt trögt har utveckUngen gått i de nordiska länderna, vilkasammantagna noterade en nedgång i bruttonationalprodukten tUl 1977.Totalproduktionens tillväxt i hela OECD-området 1977 stannade vid ; iVästeuropa uppgick den till . Dessa prehminära utfallssiffror är enklar nedjustering jämfört med exempelvis de prognoser OECD-sekretariatetpresenterade för sedan. Konjunkturutvecklingenunder företer stora likheter med den under1976. Sålunda var produktionstUlväxten snabbast under årets inledandedel för att därefter försvagas avsevärt. Nedgången i tUlväxttakten varsärskilt markerad i de utomeuropeiska länderna, där BNP-tillväxten sjönktiUbaka från inemot tiU . Äveni de större länderna i visade tiUväxten en viss dämpm'ng underloppet av 1977. De främstapådrivande faktorerna bakom den starka utveckUngen i den amerikanska ekonominförsta var den privata konsumtionenoch bostadsbyggandet. SärskUt kraftigt ökade köpen av varaktigakonsumtionsvaror varvid bl. a. biUndustrin registrerade goda försäljningssiffror. I däremot varkonsumtionsutvecklingen påfallande svag, bl. a. beroende på en långsamökning av de disponibla inkomsterna. IStäUet var det här exporten som utgjorde den mest expansiva efterfrågekomponenten.I de västeuropeiska länderna fick de uppsatta tiU-växtmålen successivt justeras hed. En viktig orsak tiU den svaga utvecklingenvar den relativt restriktiva ekonomiska politiken i många länder, vilken ficken dämpande inverkan på den privata konsumtionen. I tre av de stora länderna iVästeuropa Franlaike, och fördes sålunda under deninledande delen av 1977 en klart efterfrågedämpande politik i syfte attnedbringa inflationen samt att komma till rätta med de stora underskotten i denexterna balansen. Även i var strävan att håUa nerepris-stegringama ett av huvudmålen för den ekonomiska politiken. Prop.1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 2:1 Industriproduktionen i vissa länder 19741977 Index1970 = 100. |97it 197S 1976 1977 Källor:OECD och nationell statistik. I9n 1975 1970 1977 Dämpningen i denekonomiska aktiviteten i OECD-området kan klart avläsas iutveckUngen av industriproduktionen. Denna upphörde sålunda totalt sett att ökafrån och från inleddes en direkt nedgång iVästem-opa. Den slutUga inhemska efterfrågan! i OECD-området, med undantag förFörenta staterna, uppvisade en motsvarande utveckUngsprofU . I huvudsakbestod dämpningen av en aUmän nedgång i den privata konsumtionens tUlväxt,föraidedd av såväl ett högre hushåUssparande som en större köpkraftsindragningfrån skattesidan än förutsett. Det är denna nedgång i konsumtionstiUväxten somhgger bakom nedjusteringen av flertaletindustrUänders produktionstiUväxt 1977 jämfört med OECD-sekretariatetsjuhprognoser 1977. En annan viktigfaktor för efterfrågeutveckUngen i OECD-området 1977 har varit den fortsattsviktande investeringsbenägenheten inom det privata näringshvet. I så gott somsamtiiga länder, med undantag för , har sålunda företagensfasta investeringar visat en 1 Summan av denprivata sektoms och den offentliga sektorns konsumtion och fastainvesteringar. Tabell2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 19751978 Ärligprocentuell förändring De sju stora länderna -1,8 -3,2 -1,1 -1,8 2,5-3,5 -3,5 -1,1 -1,0 -1,9 -1,1 3,5,5 -7,6 -2,0 1,5-2,5 -1,6 -1,0 'priser och växelkurser. 'Ekonomidepartementets bedömningar. Prop.1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram2:2 Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länder-områden 19691978 SJ f fl \ [ 'i E'] r -i n i O' -2 -2--4- I;:; -21 8-6 4 2 01 I t I I I 1 1 I i \ 7969 70 71 72 73 74 75 76 77 78 1969 70 71 72 73 74 75 76 77 78 Källor: , nationell statistik och prognoser gjordainömekonömidepär-tementet. påfallande svag utveckling. Tillstor del kan detta fenomen förklaras med dels den kvardröjande överkapaciteteninom många branscher, dels den utbredda osäkerhet som rått i näringslivet vadgäller styrkan i den allmänna konjunktumtvecklingen och därmedförsäljningsutsiktema. En annan bidragande orsak har varit den i många länderotillfredsställande vinstnivån. Företagen,pressade mellan stigande kostnader och svaga avsättningsmöjligheter, hargenereUt sett saknat incitament att bygga ut de produktiva resurserna. Deinvesteringar som kommit tUl stånd har i stället i stor utsträckning syftat tUlatt höja produktiviteten. Detta har varit fallet i bl. a. FörbundsrepublikenTyskland, där de successiva uppskrivningarna av valutan ökat behovet inäringslivet att via produktivitetshöjande investeringar upprätthålla denintemationella konkurrenskraften. Från denna allmänna bUd avviker markantinvesteringsutvecklingen i . Där ökade företagens fastainvesteringar 1977 med i volym, och kapitalbildningen inriktades underloppet av året i ökad utsträckning mot kapacitetsutbyggnad. En starkåterhämtning i bostadsbyggandet, ett typiskt drag i motsvarande situationunder tidigare konjunkturcyklar, har hittUls ägt ram endast i Förenta staterna.I övriga större länder har en kombination av faktorer samverkat tiU att hållaigångsättnmgen av nya bostäder 1977 på eller under den nivå som gällde åretinnan. Här kan man peka på en allmän brist på förtroende hos konsumentema ochpå den svaga tUlväxten av hushållens reala disponibla inkomster. Vidare har iflera länder höga lånekostnader och stora reserver av outhyrda lägenheterverkat återhållande på nyproduktionen av bostäder. Avsaktningen i den ekonomiskaaktiviteten i industrUändema kom ovanligt snabbt till uttryckpå arbetsmarknaden. Arbetslösheten iOECD-området uppgick tiU ca 16,3 miljoner personereller drygt en halv miljon fler än under den djupaste konjunktursvackan 1975.Detta motsvarade ca 5,av arbetskraften. I har arbetslöshetenstigit fortlöpande från drygt 4,5 mUjoner personeri början av 1975 tiU över 7 mUjoner . I FörbundsrepublikenTyskland och samt i ungefär hälften av de mindre OECD-ländema har detinträffat en direkt nedgång i sysselsättningen. har utnyttjandet avanställd arbetskraft minskat, vilket kommit till uttryck dels i en nedgång iden genomsnitthga arbetsveckans längd,dels i form av en viss undersysselsättning i företagen. Omfattningen avundersysselsättningen är naturligtvis svår att uppskatta, men den svagaproduktivitetsutvecklingen tyder på att den kan ha varit betydelsefuU. Prisstegringarna mätta i konsumentiedet visade en markant uppbromsning under loppet av1977. var ökningarna nere i en årstakt om 6 å , att jämföra medca tidigare . Nedgången i inflationstakten kan hänföras tUl bl.a. ett fall i råvam- 1977/78:100 Bilagn 1 Finansplanen Detta harkommit tUl stånd främst tUl följd av det lättare allmäima efterfrågetrycketsamt goda skördar. Den gynnsamma prisutveckUngen för livsmedel delvis avsäsongmässig natur har varit den enskilt viktigaste orsaken till dämpningen ikonsumentpris-stegringarna. TiU följd av en snabbare ökningstakt underinledningen av året ökade dock konsumentpriserna i genomsnitt iOECD-området med , eller ungefär lika mycket som 1976. De stora skUlnadersom förelegat i inflationstakt mellan industriländerna de senaste årenkvarstod i stort sett oförändrade 1977. Bland de större länderna uppvisadesålunda FörbundsrepubUken en prisuppgång på samtidigtsom den i och aUtjämt var . För den brittiskaekonomin kan trots detta noteras stora framgångar i inflationsbekämpningen mednästan en halvering av prisstegringstakten . Även ökningen ilönestegringstakten dämpades tmder 1977; dock inte alls i samma utsträckningsom för priserna. I genomsnitt för året beräknas timförtjänsten i industrin iOECD-området ha ökat med , ennedgång . sjönk emellertid produktivitetstiUväxtengenerellt sett markant tiU följd av dämpiungen i ProduktionsutveckUngen och detsvaga kapacitetsutnyttjandet. Detta medförde att lönekostnadsökningen perproducerad enhet (unit labour cost) steg betydligt tUl 1977. För destörre ökade "unit labour cost" i industrin med ca 6,5%1977 jämfört med året innan. Tabell2: 2 Konsumentprisernas utveckling 19741977 Väridshandelnstillväxt sjönk kraftigt . Efter en ökiung 1976 med , minskadetillväxttakten tiU 1977. Den viktigaste orsaken till dämpningen var denlångsammare efterfrågetUlväxten i . Andra faktorer av betydelsevar en strävan från stats-handelsländema och de icke-oljeproducerandeutvecklingsländema att hålla tillbaka importen i syfte att förbättra sinaexterna balanser. Trots denlångsammare ekonomiska utveckUngen i OECD-ländema ökade områdets sandadebytesbalansunderskott från ca 1976 tUl drygt 30 mUjarder 1977. En mycket stor del av tmderskotiethänför sig till , som registrerade ett bytesbalansunderskottpå ca 1977. En stor del härav utgör ett bilateraltunderskott i handeln med OPEC-länderna, men en väsentiig del av underskottetförklaras av att ligger klart före övriga industriländer ikonjunkturcykeln. En annan dominerandeföreteelse i OECD-områdets bytesbalansutveckling var den dramatiskaökningen av det japanska överskottet. Det uppgick sålunda tiU drygt 10miljarder dollar 1977 att jämföra med inte fullt 4 mUjarder 1976. OcksåFörbundsrepubliken fortsatte att ackumulera betydande överskott iungefär samma omfattning som 1976, dvs. Flera av de störreeuropeiska länderna, som fått vidkännas betydande underskott alltsedanoljeprishöjningarna , lyckades att kraftigt förbättra sinaexterna balanser 1977. Både och hade vid slutet av åretkommit i jämvikt i sina bytesbalanser, och även i noterades storaframgångar med en halvering av Tabell2: 3 Bytesbalansutvecklingen i rissa länder 19741977 -1,4 -4,75 -6,0 -6,1 -3,5 -8,0 -8,0 -0,5 -1,5 -4,2 -4,5 -0,1 -1,0 -i,s -2,4 -3,5 -9,5 -20,0 -32,5 -6,5 -26,5 -31,5 -22,5 -32,5 'Ekonomidepartementets bedömningar. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 32 Däremot lindrades intesituationen för den huvuddel av de mindre , vilka fått ta på sigen oproportioneUt stor andel av områdets underskott . För vissaav dem , och inträffade avsevärda ökningar av bytesbalansunderskottenunder 1977. Den markeradedämpningen i aktiviteten som ägde mm har föranlett regeringarna iflera länder att göra en omorientering av den tidigare restriktiva ekonomiskapolitiken. I vissa faU har rena stimulansåtgärder satts in. I FörbundsrepubUkenTyskland har beslutats att genom sänkta inkomstskatter ochökade federala utgifter stimulera efterfrågan i ekonomin motsvarande i%% avbruttonationalprodukten. Den japanska regeringens septemberpaket, bestående avhuvudsakligen fler offentliga arbeten samt stöd tiU bostadsbyggandet, ärlikaledes av storleksordningen av bruttonationalprodukten. Av sammastorlek, relativt sett, är det stimulansprogram som lades fram i Storbritaimiensent . Programmet består i huvudsak av sänkta direkta skatter och ökatstöd tUl bostadsbyggandet. Även i , som haft en kraftigt ökandearbetslöshet , har inkomstskatterna sänkts parallellt med att direktsysselsättningsskapande åtgärder satts in. TUl detta kan läggas det omfattandestimulansprogram som beslutades om i . Tyngdpunkteni programmet ligger på ökade offentliga arbeten med den hu-vudsakUga effektenförlagd till innevarande vinterhalvår. Utvecklingen avviktiga konjunkturindikatorer under de senaste må-nadema 1977 pekar inte pånågon utbredd och hävdad ökning i industriländernas ekonomiska aktivitet dennärmaste tiden. För del var bilden särskilt dyster. Den västtyskaindustrins orderingång visade en fortsatt svag utveckling, ochbarometerdata över orderingången i , och ItaUen berättarom en försvagning. I bedömdes ordersituationen särskilt iinvesteringsvaruindustrin som oförändrat alltför dålig av företagen.Orderingången i den amerikanska industrin däremot visade en förnyad uppgångefter ett faU tidigare . tiUsammans med varde enda av de större industriländema, där ordersituationen inom industrinunder senare delen av 1977 var mer gynnsam än . pekadestatistik över lagersituationen på en ökning i relation till önskade nivåer. IFörenta staterna medförde sannohkt dämpningen av den privata konsumtionen imitten av 1977 att lagren ökade i detaljhandelsledet. I angerbarometerdata en snabb ökning under loppet av 1977 av andelen industriföretagsom bedömde lagren som alltför stora. För vissa länder noterades under höstenlika dåliga 1 Preliminär nationalbudget 33 värden som under den djupastekonjunktursvackan . Mot denna svagabild vad gäller de mer underUggande tendensema i de större industrUändema,skall ställas effekterna av de stimulansprogram som sattes in på flera hållunder . i ett historiskt perspektiv är omfattningen avdessa åtgärder ganska betydande, i allmänhet avbmttonationalprodukten. Men i relation tUl den svaga efterfrågeutvecklingen ochgraden av outnyttjad kapacitet framstår de som tämligen måttfulla. Man kan dockutgå från att åtgärderna har medfört en viss uppgång i aktiviteten under denaUra senaste delen av 1977, och att de kommer att ge ett välbehövligt tillskotttill efterfrågetillväxten . Sannolikt kommer manockså att kunna avläsa en viss förbättring i konjunkturindikatorerna denärmaste månaderna. HittUls vidtagnastimulansåtgärder torde emellertid ändå inte vara tUlräckliga för att geåterhämtningen den styrka och bredd som krävs för att göra den självbärande.Visserligen torde utveckUngen , i varje fall ijämförelse med föregående halvår, bli ganska tillfredsställande med enproduktionstillväxt av storleksordningen 4 ä i OECD-området. Mendärefter pekar de prognoser som gjorts på en förnyad avsaktning underfömtsättning att inga ytterligare åtgärder sätts in. Man har då utgått frånatt de fasta investeringarna kommer att visa en fortsatt svag utveckling iflertalet länder. exempelvis har pekat på risken för att tillväxteni området kan komma att sjunka tillbaka till mellan 3 och3,. Det vore då inte enbart som skulle uppvisa en klartotillfredsställande expansionstakt. Även den amerikanska ekonomin skullemattas betydligt när effekterna av nu verkande stimulansåtgärder ebbar ut.Innebörden av en sådan utveckling vad gäller sysselsättningen är en fortsattkontinuerlig ökning av arbetslösheten generellt sett i och stor riskför en uppgång av den redan höga arbetslösheten i Förentastaterna. Dessutom skuUe sannolikt många av de mindre industriländema avexterna balansskäl få sin ekonomisk-politiska handlingsfrihet ytterligarebeskuren, med de uppenbara risker för ökade protektionistiska åtgärder detta skulleinnebära. En huvudfrågavad gäller den internationella konjunkturutvecklingen är vilkaantaganden som är mest sannolika i fråga om den ekonomiska politiken i vissanyckelländer. Att politiken skulle förbli oförändrad förefaUer orealistiskt:häremot talar prognosemas innebörd beträffande såväl arbetsmarknadsläget sombytesbalanssituationen. I endast ett par länder ochStorbritannien har man emellertid aviserat ytterligarestimulansåtgärder. Däremot har man i både och FörbundsrepublikenTyskland, vilka har det 3 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 34 bästa utrymmet att expandera,tillbakavisat olika påtryckningar om ytterligare ekonomisk-politiskainitiativ. I det följande har emellertid antagits att stimulansåtgärder kommeratt sättas in även i de två senare länderna, om det vilket också förefallermest sannolikt visar sig att konjunkturkurvan böjer av nedåt under loppet av1978. Förutsättningar skulle därmed kunna skapas också för vissa mindre ländermed underskott i sina bytesbalanser att något lätta på restriktiviteten i denekonomiska politiken. Med dessa antagandenom den ekonomiska poUtiken i väntas produktionstiUväxten iområdet 1978 bli något större än året innan, eUer jämfört med ca 3,5 %1977. Det kan nämnas att det troligen skulle krävas en tillväxt överstigande4,för att nå en minskning i arbetslösheten. Prognosen förutvecklingen i OECD-området påverkas i hög grad av vad man förutser för de trestörsta industriländerna. , och FörbundsrepublikenTyskland. Dessa länder svarar tiUsammans för av områdetstotalproduktion.