prop · G10329 · 1977-12-31 00:00:00 — delar också SAU:s uppfattning allallmänflyget i - förutom en trafikfiygplats - behöver ellantal fiygplatser av enklare slag. Chefenför luftfartsinspektionen ansluler sig helt till den redovisning som SAU lämnalbeträffande olika åtgärder på de studerade fiygplatsallernativen samt denslutsats som SAU dragit efter en genomgång av lokaliseringsalter-nalivens för-och nackdelar, nämligen alt är den inom överskådlig tid enda tänkbaratrafikflygplatsen för allmänflyg. Luftfarlsinspektionendelar också SÄU:s bedömning att allmänflyget - vid sidan av en trafikfiygplais- måste ha tillgång lill ett antal fiygplatser av enklare slag och understrykersärskilt vikten av detta konstaterande. Behovei avser såväl fiygplatser förpermanent basering som för lillfällig användning, t. ex. vid skolfiygning. Avde fiygplatser som SAU redovisat bedöms endasl , ochSkå-Edeby efter viss upprustning vara lämpliga för utökad allmänfiygverksamhet.Härulöver kan även en ny flygplats vid komma i fråga för traflk undervisuella väderförhållanden. Vidare framhålls att särskilda avtal bör upprättassom tillförsäkrar allmänflyget tillgång till erforderiigt antal flygplatser avenklare slag. Delta anses särskilt angelägel beträffande där enpermanent basering av delar av allmänflyget bör Prop.1977/78:29 101 övervägasi samband med en upprustning av . Vid planeringen av bör beaktasalt förelag, som av kapaciteisskäl inte får plats på , kanpermanent etablera sig på redan i samband med utflyttningen till följdav upprustning.Behovet av tillgång till belagda banor bör med hänsyntill den moderna flygmaterielens konstruktion och utrustning särskiltuppmärksammas. Som komplement till de flygplatser som förut nämnlsanser luftfarlsinspektionen att åigärder bör vidtas för att upplåtakrigsflygplatsen i för civil övningsverksamhet. Beträffande möjligheterna att i viss utsträckningsamutnyttja trafikflygplatser för allmänflyg och reguljär trafik delarluftfarlsinspeklionen SAU:s uppfattning att detta kan ske, men att även andrafaktorer än prestandaskillnader - som främsl har betydelse förtrafikavveckling och kapacitet -påverkar dessa möjligheter. Bland defaktorersom främsl berör säkerheten är skillnader i förarnas utbildning ochmtin, krav på kunnande i engelska och då speciellt vid en internalionellflygplats, skillnader i flygregler och instrumentering saml risken för skadorpå lätta flygplan genom luftströmmar från stora flygplan framför allt vid startoch landning. Med hänsyn härtill anser luftfartsinspektionen -liksom SAU - alt stora delar av allmänflygel inte kan utnyttja Arianda. bilräder också SAU:s förslagatt en särskild arbetsgrupp bör tillsättas för att i samband med enupprustning av närmare studera vilka åtgärder som därviderfordras för allmänflygel. Av särskild belydelse i detta sammanhang ärallmänflygets behov av underhållsresurser saml fråganom eventuell temporär föriäggning till annan flygplats. SGI finner att de geotekniska förhållandena vadgäller och /Getaren beaktats i erforderlig utsträckning och attytterligare studier i dessa hänseenden vid övriga behandlade alternativ intetorde påverka utredningens slutsatser. /?/?Fanser alt taxorna för allmänflygel bör bliföremål för översyn, varvid dessa starkare bör kopplas till allmänflygetskapacitetsutnyttjande av flygplatser och trafikledningssystem.Byggnadsstyrelsen pekar på alt om huvuddelen av allmänflyget även i framlidenskall samulnyttja med inrikeslraflken så bör beslul i dessa frågorfattas så att eventuella investeringar för att temporärt förlägga allmänflygtill under en ombyggnad av planeras så att erforderligainvesteringar kan göras i de anläggningar som krävs för en permanent baseringav delar av allmänflyg på efter mitten av . Slatens naturvårdsverk, slatens planverk ochsocialstyrelsen finner att del inle finns skäl att med hänsyn lillmiljöaspekterna ifrågasätta allmänflygverksamhet på . anser alt miljökonsekvenserna kan hållas inom rimliga gränsergenom reglering av verksamheten. anser dock att endastbör komma i fråga för allmänflyg Prop.1977/78:29 102 underförutsättning att inrikestrafiken stannar kvar på fiygplatsen. Om flyttastill Arianda bör den del av allmänflyget som opererar enligtinstrumenlflygreglerna också flyttas till Arianda och övrigt allmänflyghänvisas till Skå-Edeby. bör inte komma i fråga mot bakgrund av allplaneringen av utbyggnad skett under antagandet att flygverksamheteninte kommer att öka på . Sågott som samtliga länsstyrelser anser att bör behållas för allmänflygeller har inte något all erinra mot detta. i hardock delvis en annan uppfattning och yrkar att en ny ulredning bör tillsättasför all utreda den permanenta lokaliseringen av inrikestrafiken och allmänflygeti . De delar av allmänflyget som har karaktären av taxi- ochlinjetaxiverksamhet börjämställas med inrikestrafiken och förläggas tillArlanda. Övrigt allmänflyg bör tillåtas på Bromma.Länsstyrelsen anser vidare att det inte är samhällsekonomiskt försvarbart attpå lång sikt utnyttja för endast allmänflyg. Om läggs ner måsteberedskap finnas för en ny trafikflygplats för antingen enbari allmänflyg ellerallmänflyg jämle inrikesflyg. Vidare bör staten behålladet ekonomiska ansvaret för . 1 en reservation mol beslutframhålls bl. a. att många skäl talar för att bör behållas för såvälinrikestrafik som allmänfiyg. Om det inle kan görassannolikt att av bullerskäl kan återflyttas till inom börflygplatsen läggas ner och marken användas för andra ändamål. 1 så fall lårövervägas att lokalisera allmänflygel till en flygplats, som närkapacitetsproblem uppstår vid , kan byggas ut lill trafikflygplats.Tullinge/Getarenalternativet börda ytterligare klarläggas. Stockholmläns landsting redovisar i sitt yttrande i stort sell samma uppfattning somlänsslyrelsen i . Mot yttrande framförs reservationi vilken understryks att den flygtekniska utvecklingen kan bli sådan attinrikesflyget kan trafikeras med betydligt tystare fiygplan ändagens. Det är därför önskvärt alt bevara handlingsfriheten i Brommafrågannågra år. Allmänfiyget kan underdenna tid använda flygplatsen. I delijänsteutlåtande som utarbetats av berörda kontor inom och somöverlämnats för kännedom framhålls bl. a. osäkerheten beträffande den framtidautvecklingen. Det konslaleras därvid att de två utvecklingsalternativ varsresultat SAU redovisat inle haft betydelse för kapacitetsbehoven. Däremoi ansesdet otillfredsställande att de faktorer som utredningen ansett kunna komma allpåverka allmänflygets framlida utveckling inte närmare analyserats. Kontorenanser att en utbyggnad av /Gelaren för endasl allmänflyg innebärorimligt höga kostnader och alt ell bibehållande av som endaslallmänflygplals skulle innebära ett alltför extensivt och exklusivtmarkutnyttjande. Mot bakgrund av nuvarande ansvarsfördelning vad gällerflygplatser för linjelrafik och allmän- Prop.1977/78:29 103 fiyganser kontoren att borde uttala alt man inle är beredd att engagerasig i en separat flygplats för allmänflyget. Kontoren -som förordar att Brommabehålls för inrikestrafik och allmänflyg underen I O-I 5 års period samt attinvesteringarna på flygplatsen begränsas -anserdet därför önskvärt att nuaktuella åtgärder på flygplatsområdet kan utgöra ett led i en ulveckling motden situation som bedömd i ett längre lidsperspektiv kan te sig ändamålsenlig.Ett flygplatssystem som består av två traflkfiygplalser med utbyggbarkapacitetsreserv jämte ett antal mindre flygplatser för delar av allmänflygetborde enligt kontoren innebära fördelar med hänsyn till såväl driftkostnaderoch luflrumsdisposition som effekterna för markanvändningen ochmarkkommunikationssystemet. Enligt kontoren synes den enda möjligheten vara attt, v. behålla och reservera /Gelaren för eventuella behov pålängre sikl, I sammanhanget påpekas att det - med hänsyn till att flerautredningar visal att det utöver Arianda och bara finns /Getarenall tillgå inom kortare avstånd till än Arianda - är en allvarligbrist att möjligheterna att anlägga två parallella banor vid /Gelareninie utretts vad gäller kapacitets- och säkerhetsaspekterna. Beträffande SAU:s uttalande att ett systembestående av två trafikflygplatser på något kan komma att bliotillräckligt för anser kontoren alt om /Gelaren -med hänsyn till trafikavvecklingsförhållanden m, m. - kan byggas ul med tvåbanor, lorde en sådan flygplats tillsammans med eventuellt komma attvara tillräckligt. ansluter sig till SÄU:sbedömning alt del inte finns något annat alternativ för allmänflyget än ,1 en reservation förordas att frågan om inrikestrafikens och allmänflygetslokalisering bör prövas av en ny utredning. Bland de kommuner som anser att en ny utredning börtillsättas äterflnns , och . anseratt såväl som /Gelaren kan avföras som realistiska altemativför allmänflyget. kommun anser att kommersiellt allmänflyg tillsammansmed inrikestrafiken bör föriäggas till Arianda medan man för övriga delar avallmänfiyget bör söka en ny fiygplats, vilket enligl kommunen kan beräknas skelill måttliga kostnader. Mol dessa kommuners yitranden framförs reservationermed yrkanden bl, a, om alt man borde uttalat att bör behållas förinrikestrafik och allmänflyg, kommun noterar med tillfredsställelse attSkå-Edeby avförts ur diskussionen som eventuell traflkflygplats förStockholmsregionen. Kommunen hänvisar även till tidigare yttrande över avvilket bl. a, framgår att man bestämt motsätter sig en utbyggnad av Skå-Edeby,1 en reservation mot kommunens yttrande framhålls bl.a. att all trafik börförläggas lill och att allmänflyget bör åläggas långtgående restriktioner.Vidare krävs att flygplatsen vid Skå-Edeby skall läggas ner. Prop.1977/78:29 104 kommunanser att /Getarenalternativet bör läggas till grund för fortsattaundersökningar. Järfällakommun framhåller att all flygverksamhet på som inte sker inom denmilitära flygverksamhetens fredstida ram bör avvecklas och att någrainvesteringar inte skall ske för civilflygets räkning på . v. användas för endast allmänflyg och ylmässigl begränsas ochiordningställas för denna verksamhet. En ny utredning bör tillsättas meduppgift att utreda ett nytt lokaliseringsalternativ som kan tas i bmk närArlandas kapacitet blir otillräcklig. Denna flygplats bör planeras så alt allmänflygetpå sikt kan överföras från . Nuvarande taxi- och linjetaxiverksamhet påBromma bör lillsammans med inrikesflyget förläggas till Arianda. Solleniuna kommun avstyrker aWa lösningar sominnebäratt någon form av flygverksamhet permanent eller tillfälligt baseras påBarkarby med hänvisning lill de förutsättningar som gällt för bl. Vid eventuella kapacitetsproblem på bör meraperifera lägen kunna accepteras av t. ex. skolflyget. Kommunen lar i övrigtinte ställning i lokaliseringsfrågan. flnner att flygverksamhet sominnebär sanitär olägenhet ej kan accepteras på men att ett bibehållandeav allmänflyget t. v. kan övervägas. I avvaktan på statsmakternas ställningstagandebör kommunen inleda planering för alternativ markanvändning. Molkommunstyrelsens beslut anförs reservation i vilken bl. a. framförs att enavveckling av flygverksamheten på är miljömässigt och samhällsekonomisktmotiverad. Beträffande allmänflygel bör laxi- och linjetaxiverk-samheternaförläggas till Arianda medan övrigt allmänflyg får acceptera mera periferalägen. Vid ärendets behandling i kommunfullmäktige, efter remisstidens utgång,anslöt sig en majoritet till den tidigare reservationslinjen. , och kommuner anser attBromma bör behållas också för allmänflyget. anser att detkapacitetstillskott som behövs om behålls kan tillskapas genom att enallmänflygplats anläggs vid . Denna bör då även medge instrumentflygning. , och Upplands- kommuner tarinte slällning i frågan om allmänflygets lokalisering. kommun anser sigkunna acceptera flertalet av de förslag som SAU framfört under förutsättningatt rimliga ekonomiska och miljömässiga villkor kan uppfyllas. vidhåller de åsikter som framförtslill SAU, nämligen att om /Getaren byggs så krävs också enallmänflygplats i de norra delarna av . och anser det nödvändigt att flygplatsbehoven för allmänflygetkopplas samman med inrikestrafikens lokalisering. bedöms vara det endarimliga alternativet. SwedairAB, KSAK, , SAS, Scanair, SSAO, Svenska allmänflygför- Prop.1977/78:29 105 eningen,Taxiflygjöretagens riksjörbund. , TCO och Näringslivetstraflkdelegaiion anser samtliga att är det enda rimliga alternativet förallmänfiyget. pekar på vikten av att vissa delar av allmänfiyget kanoperera på samma fiygplats som inrikestrafiken och framhåller att kostnadernaför en renodlad allmänflygplats överstiger verksamhetens betalningsförmågamedan allmänflygets kostnadsbelastning vid samlokalisering med inrikestrafikenblir av marginell karaktär. utbyggnad bör planeras så att deväsentligaste delarna av fiygtrafiken kan operera på flygplatsen underombyggnadsperioden. Detta bedöms möjligt åtminstone beträffande allmänflyget.En temporär utflyttning från skulle medföra kostnader som bolaget intekan bära. KSAKifrågasätter om en så genomgripande upprustning av som SAU harföreslagit är nödvändig och framhåller att kostnadsbelastningen på allmänflygetredan nu är synnerligen besvärande. Om behålls för endast allmänflyg börflygplatsen mstas upp i högst den omfattning som SAU angett. 1 detta fall måsledock driftkostnaderna sänkas på ett genomgripande sätt. Vidare anser KSAK attSAU endast översiktligt behandlat flygsportens problem. Frågan om allmänflygetsbehov av enklare flygplatser - klass 1V -måste lösas på ett för allmänflygetpositivt sätt så snart beslut fattats i fråga om Irafikfiygplalsema. och delar SAU:s bedömningar rörandeallmänflygels behov av flygplatser i . För en renodladflygplats för allmänflyget måste gälla att kostnaderna för denna helt bestridsav allmänfiyget. En eventuell flyttning av till måste enliglbolagen innebära förbud mot trafik på av linjetaxikaraktär. Delutvecklingsarbete som nedlagts på det reguljära inrikes linjenätei kan eljesispolieras genom en splittring av resurserna och genom en avledning av dettrafikundertag som behöver för att upprätthålla ett tillräckligttrafikutbud på . SSAO biträder SAU:s slulsalser att är detöverlägset bästa alternativet för att tillgodose allmänfiygets behov avtrafikfiygplats i . Det framhålls vidare alt allmänfiygetsulveckling myckel väl kan bli större än den SAU antagit och all allmänflygel iökad omfattning bedrivs enligt instmmentflygreglerna, varför det är nödvändigtatt minst en trafikfiygplats finns tillgänglig för denna verksamhet. SSAO anservidare att upprustningen av bör kunna begränsas. Om det mot förmodanskulle visa sig nödvändigt att fiytta allmänfiygetfrån så förutsätts att kostnaderna härför helt bestrids av allmännamedel. SSAO hemställer vidare om att bli representerade i den arbetsgrupp sombör tillsättas för att närmare klarlägga frågor om upprustningen av ochdärav föranledda åtgärder. Endast de kostnader som är direkt hänförbara lillallmänfiyget bör drabba denna verksamhet. SSAO understryker den betydelse somallmänflyget har för bl. a. näringslivet och genom den hjälpflygverksamhet somulförs. SSAO bilräder också SäU:s uppfaltningatt de delar av allmänflygel som inte behöver lillgång till Prop.1977/78:29 106 instmmentflyghjälpmedelkan utföras på andra flygplatser i regionen och att behov av ytterligaretrafikflygplats med säkerhel uppkommer . eller Skå-Edebysynes därvid vara lämpliga alternativ. framhåller all denuvarande restriktionerna på - som innebär förbud mot trafik medutlandsregisirerade allmänflygplan i förvärvssyfte - bör upphävas då dennarestriktion inte har några miljömässiga effekter. Av samma skäl bör landningarmed tystgående allmänflygplan kunna tillåtas frain till omkring kl. 24.00.Svenska allmänflygföreningen önskar delta i den fortsatta planeringen avBromma flygplats. som framför en rad synpunkterpå den föreslagna dispositionsplanen önskar också della i den fortsattaplaneringen av upprustning. Projekteringsarbetena bör igångsättasomedelbart. Vidare bör särskild hänsyn tas till allmänflygets behov av de påflygplatsen befintliga verkstadsresurserna under den kommande ombyggnadsperioden. Förutom de frågor som behandlats i det föregåendeunderstryker vissa remissinsianser, bl. a. luftfårtsverkel, chefen förluftfarlsinspektionen. Svensk piloiförenlng, , TCO ochTaxiflygföretagens riksförbund, nödvändigheten av att beslut i fiygplatsfråganfattas . 1 denna del hänvisas bl. a. till denovisshetssituation som gällt för personalen och nödvändigheten avatt klara planeringsförutsättningar erhålls. Härutöver påtalar flertalet remissinstanser desvårigheter som föranletls av den korta remisstiden. Del har bl. a. inneburitatt vissa remissinstanser inte kunnat lämna ett fullständigt yttrande, förslag till dispositionsplan förArlanda -80 konstaterar att regeringens uppdragden att utarbeta ny dispositionsplan för flygplatstidsmässigt sammanföll med verkels planering som bl.a. innebaralt verkei skulle upprätta en ny dispositionsplan för . Syftetmed disposi-lionsplanen var att analysera de kommande utvecklingsbehoven eftergenomförandet av projekt 70 som bl, a. omfattade uppförandet av en nypassagerarterminal för utrikestrarken. Verket framhåller att arbetet med en nydispositionsplan för -som främsl inriktats på planperioden fram lill år1990 - påverkas av förväntad trafikutveckling och därmed sammanhängande behovav ytterligare utbyggnad av flygplatsen vad avser bankapacilel samt terminal-,hangar-och driftutrymmen. Med anledning härav krävs enligt verket enövergripande samordning mellan såväl operativa, funktionella, tekniska ochorganisatoriska som miljömässiga krav för alt önskad effektivitet inom olikadelfunktioner och erforderlig balans i flygplatsens totala funktion skalluppnås. Prop.1977/78:29 107 Dispositionsplanen behandlar alternativa lösningarvid fortsatt utbyggnad av varvid de långsiktiga utbyggnadsbehoven ochtidpunkterna för olika åtgärder anges med och utan hänsyn till inrikestraflkensbehov. Behovet av passagerarterminaler för inrikeslraflkenhar studerats med utgångspunkt i att både SAS och temporärt trafikerar enprovisorisk inrikeslerminal, I detta alternativ belyses bl. SAS och LlN:sexpansion inom en eller två. temporära inrikesterminaler, behovet av enframtida eventuellt etappvis utbyggd permanent inrikeslerminal för såväl SASsom , iredje banans lokalisering och utbyggnadstidpunkl samt konsekvensernaför driftområdet och andra funktioner på Arianda fiygplats. En långsiktig lösning innebär en permanentinrikesterminal för såväl SAS som . I dessa alternativ belyses bl. a. SASoch ;s expansion inom en permanent inrikesterminal, tredje bananslokalisering och utbyggnadstidpunkt samt konsekvenserna för driftområdet ochandra funktioner på' fiygplals. För verkets utredningsarbete har gällt att dentredje banan skall ha nord/ sydlig riktning. arbete med framtagning av en nydispositionsplan för har bedrivits i nära samarbete med S.\Soch LINsamt ett flertal av de övriga berörda intressenterna. Som underiag för dispositionsplanearbetet har lagtsen bedömning av traflkutvecklingen på och den inrikes linjefarten framlill . Trafikutvecklingen framgår av tablån på sid. 108. En lösning på kort sikl utan att LlN:sinrikestrafik överförs till innebär att SAS inrikestrafik temporärtfiyttas över till gamla utrikesbygg-naden som rustas upp i begränsadomfattning. En lösning på lång sikt ulan att fiyttas tillArlanda innebär att SAS inrikestrafik ges en ny terminal som placeras i näraanslutning lill . Del lämpligaste lägel är omedelbartsydost om . En lösning på kort sikt där LIN:s inrikestrafiköverförs till innebär att gamla uirikesterminalen iordningställs ochlas i bruk för såväl SAS som LlN:s inrikestrafik - projekt . Antaletuppställningsplatser för flygplan vid terminalen räcker inte för avvecklingenav traflken utan ett antal flygplan behöver ställas upp på visst avstånd frånterminalen och passagerarna måsle därför transporteras lill och frånflygplanen med buss. Terminalens kapacitet är tillräcklig lill omkring år1983, Kostnaden för genomförande av LIN-Ärlandaprojektetanges lill 43 milj, kr, i prisläge , Genomförandetiden beräknastill ca tolv arbetsmånader. En lösning på lång sikt med LlN:s inrikeslrafiköverförd lill innebär att en permanent och samlad anläggning för allinrikestrafik måste Prop.1977/78:29 108 För en sådan lösning har verket undersökt ellfiertal alternativa terminallägen, 1 försia hand har en terminalbyggnad medplacering enligt en utbyggnadsplan studerats. Det innebär attterminalen placeras i ett område sydost om uteftertillfartsvägen till uirikesterminalen. Området befanns emellertid olämpligt avflera skäl. Behovet av uppställningsplatser för flygplan har ökal i förhållandetill vad som antogs i utbyggnadsplanen och nya säkerhetskrav har tillkommit somkräver större manövreringsulrymme än vad som kan åstadkommas i detta läge.Möjligheterna all anordna bilparkering är dessutom mycket begränsade och kräverett flertal parkeringshus. Enligl verkels undersökningar finns två tänkbaralägen. Dessa två lägen kallas al te rnat i v A resp. B. Alternativ A innebäratt i stort sett hela området mellan SAS hangarområde och Arianda Internationaltas i anspråk. Nuvarande driftområde måste därför fiyttas. Alternativ B innebären placering nort om den öst/västliga banan (08/26), Driftområdet kan ialternativ B ligga kvar i nuvarande område, vilket inte är fallet i alternativA. 1977/78:29 109 I alternativ A utgörs terminalområdet av en västligoch en östlig platta med terminalbyggnad och angöringsområde för fordonplacerade mellan plattorna. 1 detta alternativ kan trafikledningsbyggnaden ochförsörjningscentralen ligga kvar, vilket även varit styrande för utformningen.Tillfartsvägen till terminalen går genom angöringsområdel och terminalen blirdärmed delad i två enheter som sammankopplas med varandra genom förbindelsebyggnadoch/eller bilparkeringshus. Driftområdeltas i anspråk för terminalen och delas därför upp i två delar medfälthållningsverksamheten och övrig tyngre verksamhet förlagd norrom bana 08/26saml lättare verkstäder m. m. i anslutning till försörjningscentralen.Förbindelse mellan driftområde och terminalområde skapas genom en tunnel underbansystemet. Terminalenligger i delta alternativ i anslutning till Arianda Intemational vilket ärsärskilt fördelaktigt, Altemativet är också lämpligt lokaliserat med hänsyntill nuvarande bansystem och acceptabelt i förhållande till den tredje banan.Flygverksamheten har i alternativet närhet till hangarområdel och därmed tillden tekniska servicen. AlternativA har emellertid begränsat expansionsutrymme. Verksamheten på plattan kommerdärför att kräva att viss reglering av trafiken sker. En datorsimulering avsesgöras för att hell klarlägga eventuella behov av åtgärder för utnyttjande avfiygplansuppställningsplalser och vid manövrering av fiygplan på samt till ochfrån plattorna, Ialternativ B betrakias möjligheterna att placera en inrikesterminal inom dethittills etablerade utbyggnadsområdet, som inringas av befintliga rullbanoroch Halmsjödalen, som en begränsande faktor. Det har därför enligtluftfartsverket varit naturiigt att söka ett område utanför denna avgränsning.Verket har därvid funnii ett område norr om den öst/västliga banan, ungefärmitt för nuvarande driftområde. Området bedöms lämpligt, såväl med hänsyn tillnuvarande bansystem som lill en tillkommande tredje bana parallell med denbefintliga nord/sydliga banan. Området har nackdelar då nivåskillnaderna iförhållande till bana 08/26 är stora och ger höga terrasseringskostnader. Ä andrasidan ges stor frihet i ulformningen av terminalen. Avståndet lilluirikesterminalen blir stort, , vilket aren nackdel, som ger upphovtill förbindelseproblem mellan terminalerna. Läget i förhållande till nuvarande bansystem ansesgynnsamt och acceptabelt i förhållande till den iredje banan, LlN:s tekniskaIjänsi avses i detta alternativ bli placerad i hangarområdet på andra sidanbana 08/26, vilkel bedöms vara en viss nackdel.