prop · G10357 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 57 1977/78: 57 Regeringens proposition om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vattendrag i norra och ; Regeringen förelägger vad som har upptagits i bifogadeutdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd som framgår av föredragandenshemstäUan. 1 propositionen anges vilka vattendrag i norra som bör undantas från fortsatt vattenkraftutbyggnad. Det gäller deoutbyggda huvudälvarna älv, älv. och , vissaav de s. k. skogsälvarna samt även en rad outbyggda älvsträckor i älvar som iövrigt redan har byggts ut. När det gäller och framhållsemellertid att det bör utredas om en viss överledning av vatten till redanutbyggda älvar kan ske utan att avsevärt skada bevarandeintressen. Detföreslås i propositionen att som en riktlinje i den fysiska riksplaneringenskaU gälla att vattenkraftutbyggnader inte bör medges i de vattendrag som f. n.föreslås undantagna från vattenkraftutbyggnad. 1 propositionen påpekas ocksåatt man inte kan utgå från att alla utbyggnadsprojekt i de områden som inteomfattas av riktlinjerna kommer att tUlåtas efter prövning i vanlig ordningenligt vattenlagens bestämmelser. Förslagen i propositionen utgör en direkt uppföljning avdels de riktlinjer för hushållning med mark och vatten som beslöt omår 1972, dels de riktlinjer om energipolitiken som beslöt om . 1 1977/78. 1977/78: 57 2 Deregler för prövning av byggande i vatten som föreskrivs i vattenlagen bedömsge erforderliga möjUgheter för regeringen att se tiU att riktlinjernaefterlevs. Någon ny eller förändrad lagstiftning föreslås inte. Prop.1977/78: 57 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Anfonsson, Mogård, , , Åsling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , Propositionom riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra ochNorrland Landetsförsörjning med elektrisk energi har hittUls till största delen varit baseradpå vattenkraft. täckte vattenkraften praktiskttaget hela behovet av elkraft. har vattenkraftens andel sjunkit ochär nu omkring tre fjärdedelar av elproduktionen. Övrig elenergi kommer fränolje- och kärnkraftverk. Enligt de riktiinjer för energihushållningen m. m.fram (prop. 1975: 30, NU 1975: 30, rskr 1975: 202) som riksdagenantog kommer vattenkraftens andel av elproduktionen att minska ytterligare.Vid mitten av 1980-falet beräknas den vara . Vattenkraftenär den utan jämförelse viktigaste inhemska energiresursen. Den lämpar sig välför produktion av såväl baskraft (energi som behövs kontinuerligt oberoende avvariationerna i förbrukningen) som toppkraft (energi som utöver baskraftenbehövs vid normala variationer i förbrukningen). Vattenkraften äräven väl lämpad för att täcka snabba variationer i förbrukningen och som reservvid driftstörningar i t. ex. kärnkraftverk. Dentekniskt utbyggbara vattenkraften har överslagsmässigt bedömts tUl iårlig produktion. En allt större del av den tekniskt utbyggbara vattenkraftenhar enligt kraftindustrins bedömningar också Prop.1977/78: 57 4 Det hänger främst samman med ökad efterfrågan påelenergi, teknisk utveckling och rationaliseringar inom såväl elöverförings-som vatfenbyggnadssektorn samt kraftigt ökadekostnader för alternativa energislag. Denna utveckling har bl. a. inneburitatt även mindre vattendrag och fallhöjder blivit intressanta för utbyggnad. Enligtkraftindustrins senaste bedömning, som gjordes , uppgår de ekonomisktutbyggnadsvärda vattenkraftsresurserna tUl totalt . Det är merän vad man ansåg vara värt att bygga ut är 1930. Av dessa har 60 TWhredan utnyttjats i befinttiga anläggningar. Därtill kommer ca ibeslutade anläggningar som ännu inte har tagits i drift. De återståendeutbyggnadsvärda vattenkraftresurserna är således ca . Se figur 1.1. Deåterstående vattenkraftresurserna finns till större delen i samt norraSvealand. Utbyggnadsmöjligheterna i är nästan fuUständigtutnyttjade för elproduktion. Vatfenkraftresursernas fördelning på olika delarav landet framgår av figur 1.2. TUlståndriU vattenkraftutbyggnad lämnas enligt vattenlagen (1918: 523, ändrad senast1977: 670), VL, av vattendomstol. Enligt VL kan emellerdd regeringen förordnaatt rillåtlighefsprövningen av företag som är av betydande omfattning elleringripande beskaffenhet skall göras av regeringen. Ivattenrättskungörelsen (1971:789) meddelas bestämmelser om de vattenföretag somär underkastade regeringens prövning. Regeringen skall enligt kungörelsenalltid pröva bl. a. tillåtligheten av vattenkraftanläggningar med engeneratoreffekt av minst 20 000 kVA. Regeringen skall också avgöratillåtligheten av vattenregleringar, om amplituden är större än underåret eller , eller om det magasin som utnyttjas under åretär (Mm) eller minst 10 Mm'.Bestämmelsen gäller även företag som märkbart kan inverka på vattenståndeteller avrinningen avseende någon av landets sex största insjöar. Äveni andra fall kan regeringen förbehålla sig prövningsrätten genom särskUtbeslut. Kammarkollegiet har enligt kungörelsen ålagts en särskild skyldighetatt till regeringen anmäla sådana företag utöver de obligatoriska somenligt kollegiets bedömning bör komma under regeringens prövning. I sådanafall skall regeringen ha förbehållit sig prövningen innan vattendomstolenavgjort frågan om företagets tUlåtlighet. (Ju 1969: 58) har avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1977: 27)Revi.sion av vattenlagen 4 med förslag rill ny vattenlag. En eventuell ly rattenlag torde kimna träda ikraft tidigast . Prop.1977/78: 57 Figur 1.1 Ekonomiskt utbyggnadsvärd vattenkraft eiUigtkraftindustrins bedömningar. 1930 190 196C 1860 1970 är Figur L2 Vattenkraftresursernasfördelning på olika delar av landet BeFintLig elLer tovjiven uibygjnad äl», . alv och C3 Btbyssnadsmöjlijhcter som bthandlas i SOU ]m:21 cch SMm6ts du Osäkra ulbystadsmöjlisheUr som ej redovisats illl titredninjarna1Z,5 Energimängder i TWh/lr Cirklarna är ytproporlionella mot enerjimänjderna Prop.1977/78: 57 6 1.3 beslut och överenskommelser Innan regeringens prövningsrätt den 1 januari 1972utvidgades tUl att omfatta även allmänna planeringssynpunkter kunde prövningenav vattenkraftutbyggnader formellt bara omfatta det aktuella projektet ochinte utbyggnadssituationen i stort. Det hade emellertid vuxit fram en starkopinion för att vissa älvsträckor en gång för alla borde undantas frånutbyggnad. Detta ledde till särskilda överenskommelser mellan företrädare förnaturvårds- och utbyggnadsintressena och till vissa förhandsbeslut av regeringoch riksdag om undantagande av vissa älvsträckor. Ar 1961 träffades en överenskommelse mellan en"i samband med vattenkraftensutnyttjande" och . Överenskommelsen innebar attVattenfaUsverket förklarade sig berett att avstå från utbyggnad av vissavatten, medan andra utbyggnader sköts upp i fem resp. . Överenskommelsenhar aldrig bekräftats av . Vissa områden som berördes avöverenskommelsen ingår numera i , som tillkom . Av undantogs 1961 endastvissa källsjöar från utbyggnad. 1 övrigt skulle med fåbyggas ut. redovisade är 1962 en plan för Vindel-älvensutbyggnad. uttalade emellertid (1967: 55) att enutbyggnad inte borde komma till stånd. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp för att utredafrågan om vattenkraftutbyggnad i de fyra outbyggda huvudälvarna, dvs. Torneälv, älv, älv och . Arbetsgruppen fann att det förelågstarka skäl för att bevara älvarna outbyggda, men att, om sysselsättningssynpunkternagavs stor vikt, i första hand borde komma i fråga för utbyggnad. I samband med att regeringen meddelade attden inte skulle komma att föreslå en utbyggnad av fickstatens vattenfallsverk i uppdrag att redovisa statens outnyttjade vattenkrafttillgångari de större norrlandsälvarna. En utgångspunkt för arbetet skulle vara attTorne och älvar samt inte borde byggas ut. Sedan ett stort antal myndigheter och organisationer hadeyttrat sig över vattenfallsverkets inventering gjorde regeringen en preliminäravvägning. Enligt denna borde vattenfallsverket fortsätta förberedelserna fören utbyggnad av det ekonomiskt lönsamma , som skulle innebära enöverledning av vatten frän till . Framför allt avsysselsäftningspolitiska skäl borde verket vidare fortsätta förberedelserna förutbyggnad av kraftstationerna Vittjärv i Lule älv, Rebnisluspen iSkeUefteälven, Juktan och Björkfors i samt Prop.1977/78: 57 7 Vojmån-Stalonoch Stenkullaforsen i . I fråga om Karats i samt Tärnabyoch Forsbäck i ansåg regeringen däremot att så starka naturvårdsskältalade mot utbyggnaderna att de inte borde komma till stånd. Enutbyggnad av (projekten ) beräknades inte pålång tid få någon effekt på sysselsättningen i Norr-botfen. Också lönsamhetenbedömdes vara otillräcklig, och regeringen ansåg därför att man fUls vidareinte borde ta ställning till en utbyggnad. KraftstationernaVittjärv och Rebnis är utbyggda och Juktan är under byggnad.Kaitumprojektet däremot avfördes i samband med riksdagsbeslutet om utbyggnad avRitsems kraftstation i (rskr 1971:226). 1.4 Riktlinjeri den fysiska riksplaneringen Förarbetenför en fysisk riksplanering påbörjades . Arbetet redovisades irapporten (SOU 1971: 75) Hushållning med mark oeh vatten, som efterremissbehandling lades tUl grund för prop. 1972: 111, bilaga 2. I dennaproposition, som antogs av med vissa smärreändringar, anges vissa riktlinjer för användningen av mark och vatten i olikadelar av landet. Regeringen föreslog i propositionen att älv, älvoch skulle bevaras men att i fråga om älv ytterligareöverväganden borde göras innan statsmakterna tog ställning fill om älven bordebevaras i sin helhet eller om någon utbyggnad borde få komma till stånd.Riksdagen uttalade dock att övervägande skäl talade för att inte heller Kalixälv borde byggas ut för kraftproduktion. De fastlagda riktlinjerna förfjällområdena innebär vidare att vissa väglösa områden skall undantas från alltyngre exploatering såsom t. ex. vägdragning och vattenkraftutbyggnad. Förälvdalarna innebär riktlinjerna bl. a. att av vattenkraftutbyggnaderopåverkade huvudälvar och källflöden i norra skall bevaras opåverkade. I samband med besluten år1972 om den fysiska riksplaneringen tillkallades en utredning för att närmarestudera vattenkraftutbyggnader i södra och norra (sehlsfedfska utredningen). Utredningen följdes sedan upp med en likartadutredning rörande vattenkraftutbyggnader i norra (ekströmskautredningen). 1.5 Beslutav riksdag angående energihushållning m. m. 1regeringens proposition 1975: 30 om energihushållning m. m. behandladesvattenkraftens roll i försörjningen med elektrisk energi fram fiU . 1avvaktan på ett nytt samlat stäUningstagande till energipolitiken år 1978föreslog regeringen att den totala vattenkraftutbyggnaden i landet bordebegränsas till en utbyggnadsnivå motsvarande /år. Prop.1977/78: 57 8 Energibalansenår 1985 skulle därmed kunna tUlföras ytterligare ca från vattenkraft.Riksdagen konstaterade att det rådde viss tveksamhet om möjligheterna att framtill öka vattenkraftproduktionen med , men godtog ändåregeringsförslaget. anförde (CU 1975: 28), att slutgiltigabeslut rörande vattenkraftens roll i försörjningen med elenergi fram till år1985 borde grundas på det ytterligare underlag som sedermera har lagts fram ibetänkandet (SOU 1976: 28) Vattenkraft och miljö 3. Utskottet förutsatte attregeringen, sedan det tUlkommande utredningsmaterialet hade remissbehandlats,skulle förelägga en redovisning därför jämte därav föranledda förslagfill kompletterande riktlinjer för vattenkraftutbyggnader fram . Ipropositionen framhölls att sammanhängande älvsträckor av stort bevarandevärdebör undantas från utbyggnad genom riktlinjer i den fysiska riksplaneringen,medan övriga projekt bör vara öppna för prövning enligt VL. Eft slutligtställningstagande till vilka älvsträckor som på detta sätt borde undantas kundeemellertid inte göras . I stället angavs en rad älvsträckor isödra och norra där full handlingsfrihet borde bibehållasinför en senare prövning, och där inga beslut om utbyggnad således borde fattastills vidare. (och Klarabro) Övre och mellersta () Nedre (och Fänforsen) (Tyttbo och ) Härjedalsljusnan (Broforsen och Linsellborren)Mellanljusnan (Kasteln-Edänge) Mellersta (Havern och KölsiUre) : ÖvreHårkan (Ulen-Rengen och Tosksfrömmen) Vidbehandlingen av propositionen (NU 1975: 30, CU 1975: 28, rskr 1975: 202203)godtog alltså regeringens förslag om utbyggnadsnivå. ladeemellertid till ytterligare ett antal enskUda projekt som tUIs vidare bordeundantas från slutliga beslut, nämligen: ILjusnan Hamreskans, och Vemåns reglering ILjungan Sölvbacka och Viforsen 1977/78: 57 9 , Granboforsen, Långforsen, Lifsnäset, Abervattnets,Kingarnai och reglering samt Högfors. Deundantagna älvsträckorna redovisas bl. a. på separatkarta 1 till prop. 1975/76:1. Förnorra fanns inte underlag för att göra motsvarande urval avälvsträckor. För detta område innebär riksdagsbeslutet att beslut om utbyggnadtills vidare bör begränsas till projekt som innebär ringa intrång på motståendeintressen. 2 Utredningsförslag 2.1 Inledning Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkaUade dåvarandechefen för en sakkunnig, f. d. landshövdingen för att studera förutsättningarna för och konsekvenserna avytterligare vattenkraftutbyggnad i . , Ljusnan, ochKlarälven. 1 direktiven för utredningen hette det bl. a. att den sakkunnigeborde beskriva de berörda älvsträckornas värden från såväl miljö- ochnaturvårdssynpunkter som kraftekonomisk synpunkt. Han borde söka bedöma hurresp. miljö- och naturvårdsintressen, främst olika former av friluftsliv,fiske, kulturminnesvård, landskapsbild och forskning, skulle påverkas avtilltänkta vattenkraftutbyggnader och lägga fram förslag tUl avvägning mellande olika intressena genom att göra en prioritering av olika eventuellavattenkraftutbyggnader. Bedömningar av sysselsättningsfrågan mäste emeUertidinordnas i ett större sysselsättnings- och regionalpolitiskt sammanhang än vadsom kan ske inom ramen för den sakkunniges uppdrag. Han borde emellertid belysaolika tänkbara utbyggnaders sysselsättningseffekter pä kort och lång sikt. Utredningsmannenöverlämnade betänkandet (SOU 1974: 22) Vattenkraft och miljö. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av överbefälhavaren (),statens vägverk, (),kammarkollegiet, , ,lantbruksstyrelsen, , , ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, (), statensplanverk, statens industriverk, geologiska undersökning (SGU), statensvattenfallsverk, domänverket, Kungl. (),länsstyrelserna i , , , , ,och , vattenlagsutredningen. Prop.1977/78: 57 10 ningen (CDL), och , iSverige (LO), (), ,hantverks- och industriorganisation (SHIO), (), , (fritidsfiskarna), , (),(), (), (). Sjösportens samarbetsdelegarion,naturvärn, Älvräddamas samorganisation, Akttonsgruppen förHärjedalsljusnan och . Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 31 maj 1974tillkallade dåvarande chefen för en sakkunnig,informationssekreteraren, numera kanslirådet i ,att för området norr om med undantag för älv, älv ochVindelälven göra motsvarande utredningsarbete som gjorts för älvarna i södraNorrland och norra . I direktiven till utredningen hette det bl. a. attden sakkunnige borde knyta an fUl de förslag fill rangordning som utarbetats avden föregående utredningen, på ett sådant sätt att de tänkbara utbyggnadsprojekteni norra kunde bedömas i ett sammanhang. Utredningenpublicerade lägesrapporten (Ds B 1974: 4) Vattenkraft och miljö2. Huvudsyftet med rapporten var att redovisa preliminära bedömningar av denåterstående utbyggnadsvärda vattenkraften, som underlag för regeringensförslag beträffande energipolitiken i prop. 1975:30, Energihushållning m.m.Lägesrapporten remissbehandlades infe formellt, men den skickades fill deremissinstanser som skulle ge synpunkter på betänkandet (SOU 1974:22)Vattenkraft och miljö eller energiprognosutredningens betänkande (SOU 1974:6465) Energi 1985/2000. Eft tjugotal remissinstanser har kommenterat lägesrapporten. överlämnades utredningens slutbetänkande(SOU 1976: 28) Vattenkraft och miljö 3. Efterremiss har yttranden över befänkandet lämnats av överbefälhavaren (),statens vägverk, meteorologiska oeh hydrologiska institut (),kammarkollegiet, , ,lantbruksstyrelsen, , , ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, (), statensplanverk, statens industriverk, geologiska undersökning (SGU),, , domänverket.Nordiska museet, turistråd, Kungl. (),länsstyrelserna i , , , , ,, , och . Prop.1977/78: 57 11 eningen.Centrala Driftledningen (CDL), i (LO),Tjänstemännens centralorganisatton (TCO), Centralorganisationen /SR,, handelskammaren i , Norrbottenshandelskammare. (), , (fritidsfiskarna). (), (), (), (). ,i , Vattenvärnet, ,, , långfärdspaddlare.Sjösportens samarbetsdelegation, naturvärn. Stockholmsgruppen , , allmänningsförvaltning, ,, Jörns sportfiskeklubb och . (), industriförbundsamt hantverks- och industriorganisation (SHIO) har lämnat gemensamtyttrande genom Näringslivets energidelegation. CentralaDriftledningen och har till sina resp. yttrandenfogat en promemoria från Vattenregleringsföretagens samarbetsorgan (). Fleraav remissinstansema har bifogat yttranden från underavdelningar, olika lokalaoch regionala organ etc. Det gäller bl. a. lantbruksstyrelsen, ,, , länsstyrelserna, LO, . Vidare har skrivelser inkommit från flera företag,organisationer och enskilda. Den17 tillkallades fastighetsrådet som sakkunnig meduppdrag att utreda frågan om översvämningsskydd i . I direktiventUl utredningen hette det bl. a. att syftet med utredningen borde vara att angeom def finns realisfiska alternativ till med hänsyn till såvälkostnads- som miljöaspekterna. Alternativ till Hälladammen som borde undersökasvar bl. a. rensningar i , skyddsreglering av Vanan samtinvallningar av känsliga partier. Utredningsmannenöverlämnade befänkandet (Ds Jo 1976: 8) Översvämningsskydd iVästerdalälven. Efter remiss har yttrandenöver sistnämnda betänkande avgetts av (), statens vägverk,meteorologiska och hydrologiska insdtut (), kammarkollegiet,lantbrukssiyrelsen, som inhämtat yttranden från lantbruksnämnderna iKopparbergs och , , som inhämtat yttrande frånfiskeriintendenten i mellersta distriktet, ,(), som inhämtat yttrande från länsarbetsnämnden iKopparbergs prop.1977/78: 57 12 län, statens planverk, statens industriverk, statensvattenfallsverk och i gemensamt yttrande genomVattenregleringsföretagens samarbetsorgan (), domänverket, länsstyrelsernai , , och , som inhämtat vttrandenfrån , och kommuner, samorganisation i gemensamt yttrande. () med åberopande avyttrande från i , Lantbrukarnas lokalavdelningi , Sjösportens samarbetsdelegation. bergslags AB ochVesterdalelfvens kraft AB (VKAB) i gemensamt yttrande. Svenska kanotförbundetgenom , (), , som inhämtat yttrande från , (fritidsfiskarna),fältbiologiska ungdomsförening (), , turistråd, Vattenvämet och . 2.2 Utredningen rörande vattenkraftutbyggnad i södraNorriand och norra Befänkandet (SOU 1974: 22) Vattenkraft och miljö behandlarvattenkraftutbyggnad i , , Ljusnan, och Klarälvenmed biflöden. I betänkandet beskrivs förutsättningarna för och konsekvensernaav ytterligare utbyggnad i dessa älvar. Vidare lämnas ett förslag tUlrangordning av olika tänkbara vattenkraftutbyggnader med hänsyn till derasvärde från kraffekonomisk synpunkt och till deras inverkan på motståendeintressen. Kraftindustrin har till utredningen redovisat 52 förslagtUl nya kraftverk, 20 förslag till om- och tillbyggnader samt 35regleringsprojekt. Dessa förslag representerar tUlsammans ett årligtenergitillskott av 6,3 TWh.i De redovisade projekten har klassificerats fränlönsamhetssynpunkt i en fyragradig skala (om- och tillbyggnadsprojekt har dockinte klassificerats) (se tabell 2.1). I regel har projekten bedömts ett oehett, oberoende av varandra. I vissa fall finns dock ett så starkt samband frånproduktionssynpunkt mellan närliggande objekt att de bedömts som enproduktionsenhet. Förutom till kraftmängden och den uppskattade kostnaden harutredningen tagit hänsyn tiU kraftens reglerbarhet samt an- 11 SOU 1974: 22 angavs summan . Denna siffra byggdetill en del på felaktiga beräkningar och har korrigerats efter kontroll medkraftindustrin. 1977/78: 57 Tabell2.1 Värdering från kraftsynpunkt (klass I anger högsta värde)' forsen t. o. m. Djurforsen Energitillskott GWh/är Handöl med Blåhammarmyrens reglering 355 Broforsen-Linsellborrenmed Vikarsjösystemets reglering 302 Summa ca I 700 Gevsjösirömmcn med reglering 185 Hosjö medAnasjön-Bredsjöns reglering 145 N och S reglering reglering (Härkan) 11 den geografiska sammanställningen, bilaga 1, finnsvärderingarna ordnade efter älvsträcka från norr till söder. Prop.1977/78: 57 14 läggningens läge i förhållande till avsättningsområdena. 1värdet av ett projekt har också inräknats den ökade möjlighet tilleffekfreglering vid befintliga närliggande kraftverk, som kan bli en följd avutbyggnaden. Genom statens naturvårdsverks försorg har fleranaturvetenskapliga undersökningar utförts för utredningens räkning. Älvdalarnasvetenskapliga värden har dokumenterats genom undersökningar av professor , (botanik), professor , Uppsalauniversitet (geovetenskaplig naturvärd), fiskeriintendenten ,(fiskeribiologi) och fU. , (zoologi). Dessutom har fiskeförutsättningarna behandlats i ett yttrande frånde fre berörda fiskeriintendenterna , och och värdering av älvdalarnas landskapsbild har sludigen utförtsgenom resp. länsstyrelses försorg. Utgångspunkten för bedömningarna av eventuellautbyggnaders inverkan på naturvetenskapliga värden har varit att denviktigaste uppgiften inte är atf förutse den omedelbara inverkan påväldefinierade geovetenskapliga objekt eller på förekomsten av mer ellermindre sällsynta växt- och djurarter. Artförekomsterna som sådana anger baraen del av skyddsvärdet. I stället gäller det att söka förutse de mer långsiktigaeffekterna på älvlandskapet som helhet. De geovetenskapliga bedömningarna har omfattatälvavsnitfens kvalitet från vetenskaplig synpunkt, betydelsen för samhället iövrigt och känsligheten för påverkan vid olika ingrepp. Som särskilt värdefullaområden från geovetenskaplig synpunkt anges Ammerån, ochStorån-Damman i vattensystem samt meander-lopp. ÄvenHällaområdet i och Mellanljusnan betecknas som intressanta ochvärdefulla. Kravet på ekologisk mångfald har utgjort grundval för debotaniska värdeomdömena. De grundar sig normalt inte på förekomster av mereller mindre sällsynta växtarter. Det som fiUmäts stort värde är förekomstenav välutvecklade orörda sfrandmUjöer. SärskUt värde har tillmätts störreoreglerade vattendrag. Även oskadade våtmarker, speciellt deltaland, harvärderats högt. De älvsträckor som angetts vara mest skyddsvärda från botanisksynpunkt är Ammerån, , Sölvbacka-sträckan i , sträckan från tUl Linsellborren i Ljusnan, Hällaområdet och i Västerdalälvensamt nedre . Också forsarna i den övre delen av Mellanljusnan, i nedreVästerdalälven och övre har tUlmäffs stort botaniskt skyddsvärde. Den allmän-zoologiska bedömningen har främst utgått frånegenskaperna orördhet, raritet, representativitet, mångformighet, artrikedom,tUlgänglighet och utnyttjande. För att kunna bedöma ett visst områdes värde fördjurarter som kanske bara eller tUlfälligtvis uppehåller sig inomområdet krävs vidare en bedömning av områdets funktionella 1977/78: 57 15 rollför olika djurförekomster inom en större region. Som särskilt angelägnaskyddsobjekt från zoologisk synpunkt anges och Ammerån samt områdenakring Broforsen och Linsellborren med Vikarsjösystemet, Mellanljusnan, ,, Fänforsen, nedre och . fiskeribiologiska undersökningen har gjorts en gradering med hänsyn tilldet vetenskapliga värdet hos vissa vattenbiotoper i outbyggda älvavsnitt. Sommest värdefulla från denna synpunkt anges , .Ammerån och Hällaområdet. Utifrånde värderingar som redovisats i de enskilda naturvetenskapligaundersökningarna har utredningen gjort en samlad bedömning av älvarnasskyddsvärden, där även länsstyrelsernas värderingar av landskapsbilden vägtsin (se tabell 2.2). TUlklass 4 har de från naturvårdssynpunkt värdefullaste och mest skyddsvärdaälvavsnitfen förts. Tillklass 3 har förts älvavsnitt av stort skyddsvärde. Vidare ingår ej närmareundersökta älvavsnitt där dock indikationerna är starka för att det skallfinnas skyddsvärden av hög eller högsta rang.