prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — StuderandetUl vilken barntill-lägg utgått för ett bam enligt 14 § första och andrastyckena på grund av att han är skyldig att utge underhållsbidrag till barnetskall överlämna det belopp som han erhåller i barntillägg tUl den som harvårdnaden om barnet. Vid tiUämpning av första stycket anses utgåendestudiemedel i första hand utgöra barntillägg. Timstudiestödutgår för studietimme under vilken den studerande är närvarande och på grunddärav förlorar arbetsinkomst för en arbetstimme. Den studerande skall ha minsttio sådana studietimmar som omfattar två på varandrafölfande kalenderkvartal. Timstudiestöd till samma studerande får ej avse merän under nämnda tidsperiod. 1. studietimme under vilken denstuderande är närvarande och på grund därav förlorar arbetsinkomst för entimme, 2. timme för vilken den studerandeförlorar sin arbetsinkomst på grund av resor till eller från den plats där utbildningen äger 1977/78:100 Bilaga12 671 Tidsperiod som avses i första Timstudiestödenligt första styc- stycketskall i sin helhet infalla ket 1 får under ett budgetår utgå efter utgången av tidsperiod for till samma studerande för högst 70 vilken den studerande tidigare er- studietimmar. Utgår till den stu- hållit timstudiestöd. derande timstudiestöd enligt såväl förstastycket 1 som första stycket 2 får timstudiestöd under budgetåret utgå förhögst . Timstudiestöd enligt första stycket 2 utgår dock för högst tvåtimmar för varje studietillfälle. Studietimme omfattar det antal minuter som bestämmes avregeringen eller myndighet som regeringen utser. Timstudiestödutgör för studietimme. Timstudiestödutgör för studietimme enligt 3 § första stycket 1 och för timmeenligt 3 § första stycket 2. Inkomstbidragutgår fÖr under vUket den studerande deltager i ämneskurs och pågrund därav förlorar arbetsinkomst. Den studerande skall ha minst två sådana dygn under entidsperiod som omfattar två på varandra följande kalenderkvartal.Inkomstbidrag till samma studerande får ej avse under nämndatidsperiod. 1. under vUket den studerande deltageri ämneskurs och på grund därav förlorar sin arbetsinkomst, 2. under vilket den studerandereser till eller från den plats där ämneskurs äger rum och på grund däravförlorar sin arbetsinkomst för detta dygn. Inkomstbidragenligt första stycket 1 får utgå till samma studerande för högst tio dygnunder ett budgetår. Utgår inkomstbidrag till en studerande enligt såväl förstastycket 1 som första stycket 2 får inkomstbidrag utgå för högst underett budgetår. Tidsperiod som avses i första stycket skall i sinhelhet infalla efter utgången av tidsperiod för vilken den studerande tidigareerhållit inkomstbidrag. 4 Senaste lydelse 1977: 146. Prop.1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 672 Internatbidragutgår för under vilket den studerande deltager i ämneskurs, om denstuderande har sådana särskilda kostnader för resa, kost eller logi i sambandmed kursen som är av betydelse. Den studerande skall ha minst två sådana dygnunder en tidsperiod som omfattar två på varandra följande kalenderkvartal.Internatbidrag till samma studerande får ej avse under nämndatidsperiod. Bestämmelsen i 4 § tredje stycket äger motsvarandetillämpning. 1. under vUket den studerandedeltager i ämneskurs och på grund därav har sådana särskilda kostnader förresa, kost eller logi i samband med kursen som är av betydelse, 2. under vilket den studerandereser till eller från den plats där ämneskursen äger rum och på grund därav harsådana särskilda kostnader för resa, kost eller logi som är av betydelse. Internatbidrag enligt första stycket 1 får utgå tillsamma studerande för högst under ett budgetår. Utgår internatbidragtill en studerande enligt såväl första stycket 1 som första stycket 2 fårinternatbidrag utgå för högst under ett budgetår. Dennalag träder i kraft . 5Senaste lydelse 1977:146. 1977/78:100 Bilaga 12 673 2223 2830 30 33 36 37 41 49 54 58 61 63 Kommittéer m. ni. A llmänna kuliurändamål : Bidrag till kulturprogram inomföreningslivet m. m. Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer Bidrag till särskilda kulturella ändamål Bidrag till samisk kultur Bidrag till de handikappadeskulturella verksamhet Bidrag till konstnärer m. m. Ersättningät författare m. fl. för utlåning av deras verkgenom bibliotek m. m. Teater,dans och musik . Bidrag till Operan och Dramatiskateatern Bidrag till regionala och lokalateater-, dans- och Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper Vissa bidrag till teater-, dans-och musikverksamhet 63 511 000 119 122 000 Vissa åtgärder inom litteraturområdet Förvärv av konst för statensbyggnader m. m. för de fria konsterna Vissa bidrag till bUdkont 1 862000 13 190 000 997 000 12 260000 880 000 4 676 000 . Vissberedskapsutrustning m. m. för Arkiv, kulturminnesvård, museer och utställningarRiksarkivet: Inköp avarkivalier och böcker m. m. * Beräknat belopp. 43 1977/78. 17 265000 250 000 286 000 Frop.1977/78:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 674 12 126000 Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv: Förvaltningskostnader 5 972 000 Insamlingsverksamhet m. m. 1 015 000 Svenskt biografiskt lexikon 1 166 000 Bidrag till vissa arkiv 1 276 000 : Förvaltningskostnader 24 754 000 Vård och underhåll av fornlämningar ochkultur historiskt värdefulla byggnader 4 187 000 Uppdragsverksamhet 8 863 000 10 616 000 och statenshistoriska museer: 1 000 Statens konstmuseer: Förvaltningskostnader 18 789 000 Utställningar samt underhåll och ökande avsam lingarna m. m. 2 367 000 Utställningar av nutida svensk konst iutlandet 623 000 Livrustkammaren 4 150 000 : Förvaltningskostnader 16 668 000 Materiel m. m. Förvaltningskostnader 7 912 000 Underhålloch ökande av samlingarna 1 000 Etnografiskamuseet 6 814 000 Skoklostersslott 2 392 000 Bidragtill 18 393 000 Bidragtill 4 341 000 Bidrag till 4 808 000 Bidragtill vissa museer 7 548 000 Bidragtill regionala museer 14 060 000 Riksutställningar 9 806 000 Inköpav vissa kulturföremål 100 000 Ungdoms- ochnykterhetsorganisationer Statensungdomsråd: Förvaltningskostnader 1 360 000 Utrednings- och informationsverksamhet 917 000 Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala Bidragtill ungdomsorganisationernas lokala verk- samhet 84 000 000 narkotikaupplysning 1 427 000 Organisationsstöd till vissanykterhetsorganisationer m. fl. 205 Centrala och regionala myndigheter m. m. Stöd för produktion av läromedel Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel åt Bidrag till vissa organisationer 101 186 000 44 703 000 4 586 000 800 000 224 För skolväsendet gemensamma frågor Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet 35 932 000 Fortbildning m. m. Prop.1977/78:100 BUaga 12 Utbildningsddpartementet 675 Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. Mångfaldigande av litterära och konstnärligaverk inomutbildningsväsendet 1 325 000 244 Detobligatoriska skolväsendet m. m. Bidrag till driften av grundskolor ni. *7 760 000 000 Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. 265 13.Sameskolor 8 325 000 266 14.Utbildningskostnader 84 154 000 275 15. Utrustning m. m. 3 231000 278 16. Resor för elever jämte ledsagare 5 735 000 280 Gymnasiala skolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor 2 269 500 000 Kostnader för viss personal vid statiiga realskolor 1000 Bidrag till driften av riksinternatskolor 9 870 000 Sjöbefälsskolorna 17 684 000 Avlöningar till lärarpersonal m. m. Driftkostnader 1 058 000 Utbildningskostnader 1 862 000 Materiel m. m. Bidrag till iFilipstad 1 890 000 311 26, Bidrag till driften av vissa privatskolor 17 521 000 314 27. Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning 28 378 000 317 28.Främjande av lärlingsutbildning hos hantverkmästare m.m. 3 138 000 319 29. Bidrag till kostnader förgranskning av utförda gesäll prov 45 000 319 30. Vissa kurser för ingenjörer m.m. 720 000 Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. 251 000 000 331 32. Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasie skolan m. m. 334 D Högskola och forskning 401 Centrala och regionala myndigheter för högskolan m. m. 401 1.Universitets- och högskoleämbetet: Förvaltnings- kostnader 37 237 000 402 2.Universitets- och högskoleämbetet: Utredningar m.m. 3 174 000 Regionstyrelsema för högskolan 8 843 000 föruniversitet och högskolor 5 947 000 Utbildningoch forskning inom högskolan m. m. Utbildning för tekniska yrken 376 392 000 413 6. Utbildning för administrativa,ekonomiska och socialayrken 181 170 000 Utbildning för värdyrken 250 700 000 Utbildning för undervisningsyrken 426 165 000 Utbildning för kultur-och informationsyrken 146 284000 Lokala och individuella hnjer och enstaka kurser 208 954 000 Bidrag till högskoleutbildning m.m. 126 758 000 472 12.Forskningsanknytning av grundläggande högskole- utbildning 8 000 000 473 13.Humanistiska fakulteterna 79 931000 Teologiska fakulteterna 5 988 000 Juridiska fakulteterna 7 946 000 Prop.1977/78:100 Bilaga 12 Vissa kurser för utländskastuderande Vetenskapligabibliotek: Bokinköp m. m. m. vid högskoleenheterna Ersättningåt vissa opponenter vid disputationer Ersättning ät vissa ledamöter i tjänsteförslagsnämnderm. Forskning och utvecklingsarbete för högskoleutbildningm. Vissasärskilda utgifter inom högskolan 193 735 000 = 11 712 000 487 099 000. 1 000 2 100 000 4 650 000-53 856 000 m. m. Europeiskt samarbete inom kärnfotskningen 534 38.Europeiskt samarbete inom rymdforskningen Materiel m. m. Bidragtill 544 47. Inredningoch utrustning av lokaler vid högskole- enheternam; m. 14 912 000 42 615000 86 730 000 155 005 000' 38 690 000' 20 114 OOO' 1 549 000 5 062 000 2 288 000 1 716 000 4 715000' 3 000 000 1 000 000 547 E Vuxenutbildning ,, utbildningsradio aktiebolag *60 493 000 Statliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader 8 105 000 Materialför självstudier 4 840 000'- Bidragtill vuxenutbildning m. m. Bidragtill studiecirkelverksamhet 588 500 000 Bidragtill driften av folkhögskolor m. m. 271557 000 Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet 24 253 000 Undervisning för invandrare i svenskaspråket m. m. 83 616 000 Bidrag till särskildavuxenutbildningsåtgärder 353 000 Bidrag till vissa organisationers centialakursverk samhet 830 000 597 13. Bidrag tillkontakttolkutbildning 3 015 000 *Beräknat belopp. Prop.1977/78:100 BUaga 12 677 601 F Studiestöd m. m. m. m. Studiebidrag m. m. Kostnader för avskrivning av vissa studielånmed Ersättning till postverket ochriksförsäkringsverket förderas handläggning av studiesocialt stöd 4 600 000 Bidrag till avlönande av föreståndare vid elevhemvid Bidrag till hälso- och sjukvårdför studerande 2 255 000 Ersättning till vissalärarkandidater 41 288 000 Administration av ochinformation om vuxenstudie- Bidrag till uppsökande verksamhet på arbets platser m. ra. 634 KultureUt utbyte medutlandet Kulturellt utbyte med utlandet 000 Kostnader för medlemskap i m. m. Bidrag till internationella kongiesser m. m. iSverige 550 000 Bidrag till i utlandet 1 323 000 647 Nordiskt kuhurellt samarbete Nordisk kulturbudget m. m. *19 525 000 : Avlöningar m. m. Bilateralt nordisktkultursamarbete m. m. Summa för driftbudgeten 17920 014 000 653 Televisions-och ljudradioanläggningar *54 400 000 II Statens allmänna fastighetsfond 654 Vissabyggnadsarbeten för *1 000 654 Byggnadsarbeteninom område 90 000 000 655 Studiemedelsfonden 000 000 658 Lånefonden för studentkårlokaler 1 000 660 Lånefondenför byggnadsarbeten vid folkhögskolar 12 000 000 661 Lån för investeringar i bokhandeln * I 400 000 Summa för kapitalbudgeten 1 177 802 000 Totalt för 19 097816 000 Bilaga13 till budgetpropositionen 1978 Prop. Tilljordbruksdepartementet hör frågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske, trädgårdsnäringen och rennäringen, högreutbildning, forskning och försök fördessa näringar liksom prisreglering på jordbrukets och fiskets områden samtmiljövård, livsmedelsberedskap, djurskydd och djursjukvård,livsmedelskontroll, utsädeskontroll, idrott, jakt och viltvård m. m. antog nya riktlinjer förjordbrukspolitiken på grundval avbetänkande års jordbruksutredning. Den nya jordbrukspolitiken har till syfte att främja ett rationellt utnyttjande avlandets naturiiga resurser förjordbruksproduktion. Därmed tryggas en god livsmedelsberedskap liksommöjligheter att bidra tilllivsmedelsförsörjningen i övrigadelar av världen. Familjelantbruket skall vara den dominerande företagsformen.Ett huvudsyfte med jordbrukspolitiken skall vara att tillförsäkra dem som är sysselsatta i jordbruket enekonomisk och social standard, som är likvärdig med den som jämförbara grupperi samhället uppnår. Vidare börkonsumentemas krav på säker tillgång till livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser tillgodoses. kommer att lägga framförslag till ny jordförvärvslag . Den kommandejordförvärvslagstiftningen avsesbl. a. bli ett medel för att främja tillkomsten av rationella familjeföretag. Inom 1973 års skogsutredning pågåren översyn avskogspolitiken. 1 utredningens arbete ingår bl. a. att beräkna i vilkenomfattning avverkningar kan ske iframtiden inom ramen för en långsiktig, god hushållning med skogstillgångarna. Utredningen väntas lägga framsina förslag i början av år 1978.Samtidigt pågår inom industridepartementet särskilt utredningsarbete rörandeskogsindustrin. Avsikten är att ett samlat program för skogs-, näringenskall läggas fram . har lagt framförslag rörande fiskerinäringensframtid. En särskild proposition om riktlinjer för den framtidafiskeripolitiken kommer att läggas fram . Insatser inom miljövården är angelägna. Ensärskild utredning tillsätts för attdra upp riktlinjerna för naturresurshushållningen och miljöpolitiken. En fortsatt satsning krävs på bl. a.tillsynsverksamhet, forsknings- och undersökningsverksamhetsamt internationellt samarbete. Fortsatta insatser 1 1977178. 1977/78:100 Bilaga13 2 planerasför återvinning av och hushållning med naturresurser samt för förbättradavfallshantering. Förslag om en smidigare tillämpning av renhållningslagstiftningenväntas läggas fram . Den utredning som ser övermiljöskyddslagen väntas lämna förslag till åtgärder för att bl. a.förbättra tillsynen över miljöstörande verksamheter. budget präglas av denåterhållsamhet som det samhällsekonomiska och statsfinansiella läget f.n.kräver. Det har varit nödvändigt att noga prioritera de mest angelägnaändamålen inom ett begränsat totalt resursutrymme. Vissa områden får irealiteten vidkännas minskade resurser. Det förslag till utgiftsram för jordbruksdepartementetsverksamhetsområde som läggs fram för /79 omfattar 5657 milj.kr. Detta innebär en ökning med 211 milj. kr. i jämförelse med innevarandebudgetär. Den största utgiftsposten blir också under nästabudgetår subventioneringen av baslivsmedel. Syftet med subventioneringen äratt begränsa konsumentemas kostnader för de viktigaste baslivsmedlen. Jordbruket föreslås få ökade ramar för statligalånegarantier. Likaså föreslås ökade kreditgaranti- och bidragsramar för stödlill skärgårdsföretag. På tilläggsbudget för innevarande budgetår föreslåsförbättrade lånemöjligheter för trädgårdsnäringen. På skogsbrukets område föreslås oförändrad satsning påstatsbidrag till skogsbilvägar och skogsvård i norra . På tilläggsbudgetför innevarande budgetår föreslås en ökad satsning på statsbidrag tillomplantering av skog som har skadats av insektsangrepp. På fiskets område kommer stödet till fiskerinäringen att tas upp i den tidigare aviseradepropositionen. På miljövårdsområdet höjs anslagen till bl. a.återvinning och avfallsbehandling. Vidare föreslås fortsatt satsning på bidragtill kalkning av sjöar och vattendrag som drabbats av försurning, liksomresurser för det program för övervakning av miljön som under hösten1977 fattat principbeslut om. Bidragsramama för avloppsreningsverk m.m. minskasmed 40 milj. kr. Enökning föreslås av organisationsstödet till idrotten. får förstärkta resursertill följd av tidigare beslutad ökad antagning av studerande tillveterinärutbildning. Vidare föreslås ökade anslag till forskning ommöjligheterna till minskad användning av kemiska medel inom jordbruket samtför forskning om vissa problem inom djurhälsoområdet. Jordbruk,trädgårdsnäring och skärgårdsstöd Jordbrukets produktionsvärde kan för beräknasha ökat med jämfört med och uppgår till ca 13 000 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 13 3 svararvegetabiliska produkter för och animaliska produkter för . Produktionsvärdet beräknas för haökat med för animaliska produkter. Spannmålsskördens storlek beräknas till totalt ca 5,5 milj. ton, varav ca 1,9 milj. ton brödsäd. Totalskörden ärdärmed lägre än den beräknade normskörden men är större än detidigare skördarna med undantag 1974. Till följd av sen sådd, sval sommar samt riklignederbörd skördades spannmålen senare än normalt. Höstens storanederbördsmängder medförde även höga vattenhalter och svårabärgningsförhållanden, speciellt i norra . Produktionen av animaliska produkter har under1970-talet varierat relativtkraftigt. Mjölkproduktionen har efter en kraftig nedgång åter ökat och beräknas år1977 uppgå till ca 3 250 milj. kg, vilket är ungefär oförändrat jämfön medår 1976. Köttproduktionen har efter en tillbakagång i början av 1970-taletåter ökat och beräknas uppgåtill ca 152 milj. kg, vilket ärnågot lägre än . Bådemjölk- och köttproduktionen undergår sålunda f. n. inga större förändringar.Fläskproduktionen har haft en uppåtgående trend och beräknas uppgå till ca 302 milj. kg, vilket är högre än . Produktionen har kraftigt förskjutitsmot större besättningar. Den totalakött- och fläskproduktionen för beräknas ligga något över 1976års nivå. Produktionen avmjölk och fläsk skulle därmed vara resp. större än medan köttproduktionen skulle varaca mindre vid samma jämförelse. beslöt om prissättningen påjordbruksprodukter, inkl. sockerbetor och socker, för perioden den 1juli 1977-den 30 juni 1978. Till grund förprisregleringen låg de riktlinjer och regler som gällt underförutvarande prisregleringsperiod. /78 kompenserasjordbruket dels per och till följd av ökadeproduktionskostnader, dels per den 1juli till följd avinkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper. Kostnadskompensationen skallbaseras på utvecklingen av produktionsmedelsprisindex och inkomstkompensationenpå löneutvecklingen inomLO-SAF-området. För sockerbetor och socker sker en anpassning till vad som gäller för sockernäringen inom EG. tillfördes jordbruket 679 milj.kr. och ytterligare 600 milj. kr. Avräkningspriserna till jordbrukarna steg under tiden juli 1976-juli 1977med . För vegetabilier var ökningen och för animalier . Avräkningspriset för mjölk ökade under sammaperiod med . Kostnaden för livsmedelssubventioneringen uppgårefter till ca 3 500milj. F. n. omfattas mjölk, mjölkpulver, fler- 1977/78:100 Bilaga13 4 taletostsorter, kött, fläsk och mjöl av subventioneringen. Subventionseffekten påkonsumentpriset utgör för mjölk ca . per liter, för ost ca . perkg, för nötkött ca . per kg, för fläsk ca . per kg, för mjöl ca0,. per kg samt för matbröd ca . har fått i uppdrag att efteröverläggningar med berörda parter avge förslag om den närmare utformningen avprisregleringen för jordbruksprodukter för tiden efter den 30 juni 1978.Särskild proposition i frågan kommer att föreläggas under våren1978. beslut om jordbrukspolitiken innebär nyagrunder för det statliga stödet till jordbrukets rationalisering. Detta kommeratt bestå av ett allmänt och ett regionalt stöd. Det allmännarationaliseringsstödet omfattar hela landet och utgår huvudsakligen i form avlånegarantier. Det regionala stödet, som är ett komplement till det allmännastödet, utgår till jordbruket i norra i form av bidrag till inrerationalisering. Under /77 har investeringsverksamheteninom jordbruket och trädgårdsnäringen varit stor. Ramarna för de statligalånegarantierna har helt utnyttjats. För nästa budgetår föreslås en ökning avramarna för lånegarantier till jordbrukets och trädgårdsnäringensrationalisering med 90 milj. kr. till 470 milj. kr. Ramarna för statsbidrag till jordbrukets yttre och inrerationalisering samt till särskilda rationaliseringsåtgärder m. m. i norraSverige uppgår för /78 till sammanlagt 68 milj. kr. Efter att haförlängts upphör det särkilda statsbidraget till miljövårdande åtgärder inom jordbruks- ochträdgårdsföretag. För /79 föreslås en total ram för bidrag tilljordbrukets rationalisering på 55 milj. kr. Den nya jordbrukspolitiken innebär vidare att en nylåneform införs, lån med uppskjuten ränta. Den är avsedd att underlättanyetablering inom jordbruket för personer med god jordbruksutbildning och medlitet eget kapital. För ändamålet föreslås att 15 milj. kr. tillförs ensärskild lånefond. Lantbruksnämndernas inköp och försäljning avjordbruksfastigheter sker med anlitande av jordfonden. Kassabehållningen ifonden har minskat kraftigt . Vidare finns f.n. ett osedvanligt stort utbud av bl. En betydande del av denna mark kan vara lämplig fören fortsatt yttre rationalisering inom jordbruket och skogsbruket. Jordfondenföreslås därför tillföras 25 milj. kr. på tilläggsbudget för innevarandebudgetår. Vidare föreslås på tilläggsbudget en tillfällig röriig kredit hosriksgäldskontoret på 25 milj. kr. Med hänsyn härtillföreslås inga ytteriigare medel i statsbudgeten för /79. Rådgivnings- och kursverksamhet är en viktig del av detstatiiga stödet till jordbrukets rationalisering. Förutom produktionstekniskaoch företagsekonomiska frågor tas andra för jordbruksnäringen aktuella frågorupp, t. ex. energifrågor samt arbetsmiljö- och djurskyddsfrågor. Förskador skörd utbetalades 36 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga13 5 deskadefondenuppgår f n. till ca 300 milj. kr. Fonden föreslås också nästa budgetår tillförasoförändrat 30 milj. kr. Skördeskadeskyddets framtida utformningutreds f n. av en särskild kommitté. trädgårdsnäringsutredning har i uppdrag attöverväga bl.a. trädgårdsnäringens omfattning, inriktning och lokalisering.Utredningen väntas avlämna sitt betänkande . Stödet till skärgårdsföretagen ökas med 3 milj. kr.till 6 milj. kr. för bidrag och med 2 milj. kr. till 6 milj. kr. Lågkonjunkturen för skogsindustrin har fortsatt underår 1977. Den vir-kesförbrukande industrin har genom driftsinskränkningarförsökt minska sina lager av färdiga varor. Sålunda beräknas sågverkensproduktion ha minskat med i förhållande och produktionen av massa för avsalu med mer än 20%.Skogsbrukets möjligheter att avsätta sågtimmer har varit relativt goda, medandet har varit vissa avsättningssvårigheter för massaved, särskilt lövmassaved. Skogsindustrins behov av virkesråvara vid fulltkapacitetsutnyttjande beräknas till ca 83 milj. skogskubikmeter (m''sk). 1973års skogsutredning har redovisat att det under vissa förutsättningar skullevara möjligt att långsiktigt avverka ca 75 milj. msk . Denna kvantitetskulle räcka för ett kapacitetsutnyttjande av , vilket ungefär motsvarargenomsnittet under1970-talet. 1 förhållande till denna genomsnittsproduktion finns emellertidett underskott på barrträdsvirke och ett överskott på lövträdsvirke.Skogsutredningen väntas redovisa nya, långsiktiga avverkningsberäkningaroch sina förslag om skogspolitiken. Även utredningsarbetet inomindustridepartementet om skogsindustrin väntas bli redovisat . Skogsadministrativa utredningen som gör en översyn avskogsvårdsstyrelsernas organisation väntas framlägga sina förslag i slutet avår 1978. Insektsskadorna på skogsplantorna har visat sig varamer omfattande än vad som tidigare kunde beräknas. Regeringen föreslår därför ianslutning till tilläggsbudget för innevarande budgetår att ytteriigare 15milj. skall kunna beviljas som bidrag till s. k. hjälpplanteringar. Dettotala bidraget under /78 blir därmed 20 milj. kr. För nästabudgetår föreslås för detta ändamål 5 milj. kr. I övrigt föreslås oförändrad satsning på statsbidragtill byggande av skogsbilvägar och för skogsvård i norra med 30 resp.49 milj. kr. I anslutning till tilläggsbudget föreslås också attstatliga kreditgarantier skall kunna lämnas med sammanlagt högst 13 milj. kr.för lån till skogsvårdsstyrelsernas frö- och plantverksamhet. Av den fisk som konsumeras inom landet svarar detsvenska fisket för en tredjedel. En betydande del av det svenska fisketsfångster exporteras. 1977/78:100 Bilaga13 6