prop · G10355 · 1977-12-31 00:00:00 — I annat fall bör också annan arbetsgivaresanställda, likaväl som de ombordanställda, inbegripas i den föreskrivnasamverkan. För egen del finner jag stuvareförbundets påpekandenrikliga. Jag har också i äei föregående (avsniti 5.4) förordat ett inledandeslycke lill 9 kap. 5 § sji';äkerhetslagen, som saknar motsvarighet iutredningens förslag. Detta tilklgg är en direkt motsvarighet till förstastycket i 7 a § arbelarskyddslagen. Härigenom klargörs att olika arbetsgivaresom bedriver arbete på samraa fartyg skall samverka i skyddsfrågor.Mot denna bakgrund föreligger inte något behov av all behålla annanarbetsgivare än redaren i den aUraänna saraverkansregcln i denna paragraf. 3 kap. 9 § Paragrafen motsvarar nuvarande 3 kap. 8 §sjösäkerhetslagen och 40 § arbetarskyddslagen. Jag har i det föregåendebehandlat beslämmelserna i den i avsnitt 5.2.2. Prop,1977/78: 55 78 3 kap. 10 § Motsvarar nuvarande 3 kap. 9 § sjösäkerhelslagen. Reglerna om skyddskommitté i denna paragraf har jagtidigare uppehållit mig vid i avsnitt 5.2.3. I arbelarskyddslagen finnsmotsvarande bestämmelse om skyddskommitté i 41 §. Vissa bestämmelser om skyddskommittés sammansättning m. m.avses, såsom jag har anfört i avsnitt 5.6, bli intagna itillämpningskungörelsen till sjösäkerhetslagen. 3 kap. 11 § Motsvarar nuvarande 3 kap. 10 § sjösäkerhelslagen. Paragrafen syftar till att ge skyddsombud skydd mottrakasseri som har samband med uppdraget som skyddsombud. Motsvarande bestämmelserfinns i 4244 §§ arbetarskyddslagen. Jag har tidigare behandlat dessa frågor iavsnitt 5.2.2. Vid remissbehandlingen har gjortvissa påpekanden rörande utredningens förslag lill författningstext. Förbundetfrågar sig vad uttrycket "nämnda stadgande" i paragrafens andraslycke andra mening syftar på första slyckel i sarama paragraf eUer 42 §andra stycket arbetarskyddslagen. Enligt förbundets mening bör uttrycketersättas med "vad i första siycket är stadgat". Lagtexten har ändratsi enlighel med förbundets förslag. Med anledning av alt arbetarskyddslagen den 1 juli 1978ersätts av arbetsmiljölagen blir det nödvändigt att ändra de hänvisningar lillarbetarskyddslagen som finns inskrivna i utredningens förslag. I andra stycketfinns, som jag har nämnt, en hänvisning till 42 § andra siycketarbelarskyddslagen i vad avser grunderna för bedömningen av skadeslåndsfrågan.Reglerna i sislnämnda paragraf har i huvudsak oförändrade tagits in i 6 kap.11 § arbelsmiljölagen. De ändringar som har förelagils är närmast avredaktionell nalur och utgör därför inte hinder för alt i sjösäkerhetslagenhänvisa till beslämmelsen i 6 kap. 11 § arbelsmiljölagen. I sista stycket av utredningens förslag till 3 kap. 11 §sjösäkerhetslagen, i vUket ingen ändring har föreslagits, finns en hänvisninglill 44 § arbetarskyddslagen. Försia stycket av denna paragraf har ulan sakligändring förts över till 6 kap. 13 § arbetsmiljölagen. Hänvisningen har därförändrats till alt avse sislnämnda paragraf. 3 kap. 12 § Motsvarar nuvarande 3 kap. 11 § sjösäkerhetslagen. I paragrafen har endast vidtagits en ändring avparagrafnumren, som; har föranletts av att kapitlet har erhåUil ytteriigare enparagraf. Prop, 1977/78:55 79 7 kap. 1,5,15 och 18 §§ I dessa paragrafer har en hänvisning ändrats till följd avatt en ny paragraf har införts i 1 kap. 8 kap. 1, 4 och 5 §§ Motsvarighet till dessa paragrafer finns i 53 §arbetarskyddslagen. Jag har Udigare behandlat dessa frågor i avsnitt 5.5. 8 kap. 2 och 3 §§ Se 1 kap. 3 och 6 §§. 9 kap. 3 § En beslämmelse som motsvarar förslaget till denna paragraffinns i 59 § arbetarskyddslagen. Jag har tidigare berört dessa frågor i avsnitt5.5. Vid reraissbehandlingen har stuvareförbundanmärkt att yrkesinspektionens roll som tillsynsmyndighet beträffande bl. a.fartygens utrustning när fartyg ligger i hamn och lastar eller lossar bordekomma lill uttryck i paragrafen. Förbundet lorde härmed avse föreskrifterna isjöfartsverkets meddelande nr A: 20 1969 om samverkan mellan sjöfartsinspektionenoch yrkesinspektionen, enligt vilka arbetarskyddsstyrelsen, och under dessöverinseende och ledning yrkesinspektionen, skall ulöva lillsyn över fartygsutrustning i samband med lastning och lossning. För egen del finner jag attstuvareförbundets påpekande bör beaktas och förordar därför att del görs etttillägg rill laglexten om alt även annan tillsynsmyndighet som regeringenbestämmer skall kunna utöva de befogenheter som i utredningsförslaget hartillagts . Det är min avsikt att senare föreslå regeringen attytterligare tillsynsmyndigheter anges i tillämpningskungörelsen lillsjösäkerhetslagen. För undvikande av missförstånd vill jag framhålla attmöjligheterna för tillsynsmyndighet atl enligt tredje siycket själv låtaverkställa åtgärderna och att enligt femte stycket begagna sig avvitesföreläggande även kan användas mol lastägare vid prövning av dennesskyldigheler enligt andra styckel. 9 kap. 5 § Denna paragraf raolsvaras av 7 a § arbelarskyddslagen. Jaghar i det föregående behandlat frågor som har samband med fartyget som gemensamtarbetsställe i avsniti 5.4. Som jag har berört i avsniti 5.6 aktualiserar deföreslagna reglerna i denna paragraf bestäraraelser ora tillsynsmyndighetsrätt att meddela föreskrifter i fråga om samordning av skyddsåtgärder. Utredningenhar i 1 kap. 6 § tillämpningskungörelsen till sjösäkerhetslagen föreslagit attsjöfartsverket skall kunna meddela sådana föreskrifier. Prop,1977/78: 55 80 fråga om fartyg som har tagils in på varv i skalldock yrkesinspektionen meddela föreskrifter. Detsamma skall enligtutredningens förslag gälla för fartyg i svensk hamn, där ansvaret försaraordningen av skyddsarbetet har överlåtits till stuveriarbetsgivaren.Flertalet remissinstanser som har yttrat sig på denna punkt har biträttförslaget men har förutsatt att yrkesinspektionen blir tillsynsmyndighet omsamordningsansvaret vid lastning och lossning i större utsträckning övergår påstuveriarbetsgivaren. Utredningens förslag 9 kap. 5 § sjösäkerhetslagenhar nu ändrats i fråga om samordningsansvaret vid lastning och lossning så attstuveriarbetsgivaren är den som i första hand skall ha samordningsansvaret.Informationsvis vill jag nämna att jag ämnar föreslå regeringen attarbetarskyddsstyrelsen eller yrkesinspektionen skall svara för de föreskrifiersora behövs för saraordningsansva-ret vid lastning och lossning i svensk hamn. Ett sätt atl efter inträffade olycksfall undvika tvisterom vem som har samordningsansvaret är att arbetsgivarna åläggs att träffaskriftlig överenskommelse om detta. Chefen för marinen har lagil upp dennafråga och har menat att den bör övervägas. För egen del finner jag det visserligenlämpligt att överenskommelser i dylika frågor upprättas skriftiigt men jaganser det inte nödvändigl alt ställa krav på viss förra. I fråga ora fariyg somhar tagits in på varv i är det enligt min mening med detta förslagalltid klart vem sora är ansvarig. Sa.mordningsansvaret vilar påvarvsarbelsgivaren om inte myndighet beslutar att ansvaret får övergå tillredaren. I fråga om lastning och lossning kan parterna själva bestämma vem somskall vara ansvarig. Stuveriarbetsgivaren är aiGvarig om någon överenskoraraelseinte har träffats med redaren. Om en överenskommelse träffas bör detsjälvfallet ligga i sluveriarbelsgivarens intresse att få den skriftligtdokumenterad. 9 kap. 6 § I denna paragraf har hänvisningen till arbetarskyddslagenbytts ut mot en hänvisning till arbetsrailjölagen. 9 kap. 7 § Denna paragraf motsvarar 40 a § arbelarskyddslagen. Jaghar tidigare behandlat frågor om skyddsombuds uppgifter m. m. i avsnitt 5.2.2. Utredningens förslag har i fjärde stycket kompletteratsmed en bestämmelse om att skyddsombud skall ges tillfälle att disponeraläraplig lokal eller annal utr\mme på fartyget som fordras för uppdraget.Bakgrunden liU detta tillägg finns angiven i avsnitt 5.5. 9 kap. 8 § Paragrafen motsvaras i arbetarskyddslagen av 40 b §. Jag hartidigare uppehållit mig vid frågor om skyddsombuds s. k. sloppningsräii iavsnitt 5.2.2. 1977/78: 55 81 I första stycket har efter påpekande av "de ombordvarandes liv eUer hälsa" bytts ut mot"ombordvarandes liv eller hälsa". Härigenom klargörs att det förtillämpningen av stycket inte krävs att samtliga ombordvarande är utsatta förfara. 9 kap. 9 § Första stycket i paragrafen motsvarar 40 b § förstastycket arbetarskyddslagen medan andra stycket saknar motsvarighet iarbetarskyddslagen. I det föregående behandlas de frågor som har samband meddenna paragraf i avsnitt 5.2.2. Som framgår av det föregående har gjorts elt tillägg tillandra stycket, som innebär alt befälhavaren kan ompröva elt beslut avskyddsombud att stoppa arbetet även när fartyg ligger i svensk hamn. Det gällervid räddningstjänst. 9 kap. 10 § Paragrafen saknar motsvarighet i arbetarskyddslagen. Denhar tidigare behandlats i avsnitt 5.2.2. 9 kap. 11 § I arbelarskyddslagen finns en bestämmelse av sammainnehåll i 40 b § sisla stycket. Jag har lidigare behandlat paragrafen iavsnitt 5.2.2. 9 kap. 12 § Arbetarskyddslagen reglerar frågor om skyddskommittésarbetsuppgifter i 41 a §. Dessa frågor har i det föregående behandlats iavsnitt 5.2.3. 9 kap. 18 § Denna paragraf består av andra stycket i nuvarande 9 kap.10 § och av det bemyndigande som enligt utredningens förslag skulle tas in i 70§ sjölagen. Den sislnämnda frågan har jag tidigare berört i avsniti 5.5. 9 kap. 20 § Motsvarar nuvarande 9 kap. 12 § sjösäkerhelslagen. Genomatt nya paragrafer har tagits in i kapitlet har numreringen i denna paragrafändrats. 10 kap. 4 § Bestämmelsen motsvarar 63 § arbetarskyddslagen och hartidigare kommenterats i avsnitt 5.5. 1977/78: 55 82 10 kap. 5 § Beslämraelsensaknar motsvarighet i arbetarskyddslagen och har tidigare behandlats i avsnitt5.5. 10 kap. 7 och 10 §§ Idessa paragrafer har vidtagits endast redaktionella ändringar. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga förslaget till lagom ändring i lagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden har lagtfram. Prop, 1977/78: 55 83 DsK 1975: 2 1977/78: 55 84 Genombeslut bemyndigade Kungl. Maj:t chefen förkommunikationsdepartementet att tillkalla en sakkunnig med uppdrag att ulredafrågor som hänger samman med de ombordanställdas arbets-och miljöförhållandenm. m. och att beslula om experter m. m. att biträda vid utredningsarbetet. Medstöd av bemyndigandet tillkallades såsom sakkunnig generaldirektöreni patent- och registreringsverket och såsom experter,sjökaptenen , , ledamoten i styrelsen förRederiföreningen för mindre fartyg skeppsredaren , direktören iSvenska maskinbefälsförbundet , förbundsordföranden i , hovrättsrådet , sjösäkerhetsdireklöreni , civilingenjören , och direktören i . utsågs sekreteraren i arbetsmiljöutredningenhovrättsrådet som expert. inträddeförhandlingschefen i som expert istället för . utsågs direktören i som expert. Tillsekreterare förordnades avdelningsdirektören isjöfartsverket och förordnadeslänsnotarien till biträdande sekreterare åt utredningen. Utredningenhar antagit benämrungen . Utredningen får härmed överlämna delbetänkandet Bättre fartygs-miljö. Betänkandet innehåller förslagtill ändrad lagsliftning om skyddet mot ohälsa och olycksfall m. m. på fartyg. Prop, 1911/lS: 55 85 Skrivelsetill statsrådet......................................... 84 Förslagtill Lag om ändring i lagen (1965: 719) om säkerheten på Förslagtill Lag om ändring i sjölagen (1891: 35 s. 1)... 97 Förslagtill Kungörelse om ändring i kungörelsen (1965: 908) med tillämpningsföreskrifter till lagen (nr 719) om säkerheten på fartyg ...................................... 98 1 Inledanderedogörelse ............................. 106 1.1 Utredningsuppdragetoch arbetets uppläggning... 106 1.1.1 Utredningsdirektiven ............................. . 106 1.1.2 Till utredningen överlämnadhandling ........ . 109 1.1.3 Utredningsarbetet ............................... . 109 1.2 översiktöver gällande bestämmelser om fartygsmiljön . . 110 1.2.1 Huvuddragen i gällande bestämmelser ........... 110 1.2.1.1 Lagen (1965: 719) om säkerhetenpå fartyg... 111 1.2.1.2 Sjömanslagen (1973:282) ....................... 116 1.2.1.3 Sjöarbetstidslagen (1970: 105) ................... 117 1.2.1.4 Livsmedelslagen (1971:511) ..................... 118 1.2.1.5 Annan lagsttftning ................................... 118 1.2.1.5.1 Tillämpningskungörelsen(1965:908) tiU lagen (nr 719) om säkerheten på fartyg................................................. 118 1.2.1.5.2 Bestämmelser om läkarkontrollav sjömän m. m 119 1.2.1.5.3 Livsmedelskungörelsen (1971:807) ............ 120 1.3......................................................... översiktöver fartygsmiljöfrågornas internationella be handling ............................................. 120 1.3.1 Inledning .............................................. 120 1.3.2 Norraer inom ILO-området........................... 120 1.3.2.1 Konventionen (1970: 134) ochrekommendationen (1970: 142) om förebyggande av yrkesskador 120 1.3.2.2 Konventionen (1932: 32) omskydd mot olycksfall för arbetare sysselsatta med lastning och lossning avfartyg .. 121 1.3.2.3 Konventionen (1929: 27) omviktmärkning av tyngre gods som inlastas på fartyg 121 1.3.2.4 Konventionen (1963:119) ommaskinskydd...... 121 1.3.2.5 Konventionen (1949:92) ombesättnings bosläder ombord, konventionen (1970: 133) med tilläggsbestämmelsertill den förra, rekommendationen (1970: 140) om luftkonditionering ibesättningens bostäder och vissa andra utrymmen på fartyg samtrekommendationen (1970: 41)om kontroll av skadligt buller i besättningens bostäder 121 1.3.2.6 Konventionen(1946: 73) om läkarundersökning av 121 1.3.2.7 övrigaILO-normer .................................. 122 1.3.3 Normerinom IMCO-området ...................... 122 1977/78: 55 86 1.3.3.1 Koden för transport av flytandekemikalier i bulk .... 122 1.3.3.2 Koden för transport till sjössav farligt gods.... 122 1.3.3.3 internalioneUalastiinjekonvention .. 122 1.4 Översiktöver nordisk fartygsmiljölagstiftning 122 1.4.1.1 Gällande bestämmelser................................ 122 1.4.1.2 GäUande organisation förtiUsynen................ 124 1.4.1.3 Föreslagen ordning för tiUsynen.................... 124 2 Allmännaöverväganden och förslag .............. 128 2.1 Skyddsverksamheten ombord ................... 128 2.1.1 Några huvuddrag i utvecklingenav skyddsarbetet ombord 128 2.1.2 GäUande bestämmelser ............................ 129 2.1.3 Överväganden och förslag........................... 132 2.2.1 Allraänna synpunkter .............................. 133 2.2.2 SärskUd yrkesutbildning............................... 134 2.2.2.1 Allmänt ................................................ 134 2.2.2.2 Sjöpersonalens utbUdning ......................... 134 2.2.3 UtbUdning av skyddsombud m. fl................... 135 2.2.4 Vidgade uppgifter för arbetarskyddsfondenm.m. 3 Specialmotivering till författningsförslagen 3.1 Förslag till Lag om ändring ilagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg 138 3.2 Förslag tUl Lag om ändring isjölagen (1891: 35 s. 1) .. 158 3.3 Förslag till Kungörelse omändring i kungörelsen (1965: 908) med tUlämpningsföreskrifter till lagen den 19november 1965 (nr 719) ora säkerheten på fartyg 159 Prop.1977/78: 55 87 Lag om ändring i lagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg Härigenom förordnas i fråga om lagen (1965: 719) omsäkerheten på fartyg, dels att 9 kap. 10 § skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 1 kap. 1015 §§ skall betecknas 1 kap.1116 §§, dels att nuvarande 3 kap. 811 §§ skall betecknas 3 kap.912 §§ och ha nedan angivna lydelse, dels atl nuvarande 9 kap. 3, 4 och 59 §§ skall betecknas9 kap. 4, 6 och 1317 §§, dels atl nuvarande 9 kap. 11 § skall betecknas 9 kap. 18 §och ha nedan angivna lydelse, dels all nuvarande 10 kap. 57 och 1011 §§ skall betecknas10 kap. 68 och 1112 §§, dds att nuvarande 10 kap. 8 och 9 §§ skall betecknas 10kap. 9 och 10 §§ och ha nedan angivna lydelse, dels att 1 kap. 7 och 9 §§, 3 kap. 2 §, rubriken till 8kap., 8 kap. 1 § samt 10 kap. 4 § skall ha nedan angivna lydelse, dels atl i lagen skall införas nya paragrafer, 1 kap. 10§, 3 kap. 8 §, 8 kap. 4 och 5 §§, 9 kap. 3, 5 och 712 §§ samt 10 kap. 5 §. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse , tullmyndighet , tullmyndighet, och lotsmyndighet äro pliktiga atl hälsovårdsnämnd och sjömanslä- lämna tillsynsmyndighet erforder- käre äro pliktigaatt lämna tUlsyns- myndighet erforderligt biträde och 9§ Den som har eder haft att utöva Den som tagit befattning med lUlsyn enligt denna lag eller med tillsyn enligt denna lageller ut stod därav utfärdade föreskrifter setts till skyddsombud eller leda- eUer anlitats såsom biträde vid mot i skyddskommitté får ej obe- tillsynsförrättning må ej röja eller hörigen yppa eller nyttja vad han obehörigen nyilja yrkeshemlighet under uppdraget eller tjänsten er- som därigenom blivit känd för farit om yrkeshemlighet, arbets- honom. förfarande, affärsförhållande, en- skilds personliga förhållande eUer förhållande avbetydelse för landets försvar. Prop,1977/78: 55 Läkare som i sin verksamhet får kännedom om sjukdom somkan ha samband med fartygsarbete skall anmäla detta till förvaltningsmyndighet, som regeringen utser. Åtgärder tiil förebyggande av ohälsa och olycksfallm. På fartygskola i erforderlig omfattning finnas sovrum, dagrum, måltidsrum, kök eUermotsvarande utrymme för matlagning, toalettrum, tvätlrum, sjukrum och andrasärskilt inrättade utrymmen för de ombordanställdas personliga behov,bekvämlighet och trevnad, allt av tillräcklig storlek samt med lämpliginredning och utrustning. På fariygskola i erforderlig omfattning finnas sovrum, dagrum, mållidsrum, kök eUermolsvarande utrymme för matlagning, toalettrum, tvätlrum, sjukrum och andrasärskilt inrättade utrymmen för de ombordanställdas personliga behov,bekvämlighet och trevnad samt för förenings- och skyddsverksamhet, aUt avtillräcklig storlek samt med lämplig inredning och utrustning. Redare, annan arbetsgivare och ombordanställda skolasamverka för att åstadkomma sunda och säkra arbetsförhållanden. Om ejsärskUt förhållande berättigar till undantag, skall på fartyg med minst fem ombordanställdabland de ombordansläUda utses ett eller flera skyddsombud att företräda deombordanställda i frågor rörande sundhet och säkerhet i arbetet. Om det ärpåkaUat, bör skyddsombud utses även på annat fariyg. Val avskyddsombud förrättas av de ombordanställda. På fartyg med minst fem ombordanställda skall bland dessaulses ell eUer flera skyddsombud. Skyddsombud skall utses även på annat fartygom det är påkallat. För skyddsombud bör ersättare utses. Skyddsombud utses av de ombordanställda. / val avskyddsombud deltar ej befälhavare, maskinchef eller sådan ledamot i skyddskommittésom utsetts av arbetsgivare. Utanhinder av första stycket kan om särskilda skäl föreligger medgeatt ett eller flera skyddsombud i stället utses gemensamt för flera fartygtillhörande samma redare. Med redare jämställes den som i redarens stal- 1977/78: 55 le brukar fartyget. Sådant skyddsombud utses enligt sammagrunder som annat skyddsombud eller av företrädare för de på fartygen ombordanställda. Har påfartyg eller gemensamt för flera fartyg utsetts mer än ett skyddsombud skallett av ombuden utses att vara huvudskyddsombud med uppgift att samordnaskyddsombudens verksamhet. På fartygmed en besättning som normall uppgår till minsl tjugofem man skall finnas enav företrädare för redaren och av skyddsombud sammansatt skyddskommitté, somhar alt verka för sundhet och säkerhet i arbetet. Om det är påkallat, börskyddskommitté tillsättas även på annat fartyg. Påfartyg med en besättning som norraalt uppgår riU minst femton personer skallfinnas skyddskommitté sammansatt av företrädare för redaren och deombordanställda. skall tillsättas även på annat fartyg, om detbegäres av de ombordansläUda. I skyddskommitté kan även ingå företrädare för annanarbetsgivare än redaren. Ordförande och sekreterare i skyddskommitté utses avredaren, om ej annat överenskommes. Ledamöter i kommittén som ej företrädaredaren eller annan arbetsgivare utses av de ombordansläUda. I val av sådanledamot deltager ej befälhavare, maskinchef eller ledamot i kommittén som förevalet utsetts av arbetsgivaren. Utan hinder av första styckel kan förvaltningsmyndighet,om särskilda skäl föreligger, medge atl skyddskommitté i stället utses gemensamtför flera fartyg tdlhöran-de samma redare. Med redare jämställes den som iredarens ställe brukar fartyget. Sådan gemensam skyddskommitté utses enligt sammagrunder som annan skyddskommitté. Skyddsombudmå icke hindras att fullgöra sina uppgifier. Den som utsetts till skyddsombudmå icke på grund härav eUer på grund av sm verksamhet i denna egenskaptillskyndas försämrade arbetsför- Skyddsombudmå icke hindras alt fullgöra sina uppgifier. Den som utsetts tiU skyddsombud måicke på grund härav eller på grund av sin verksamhet i denna egenskaptillskyndas försämrade arbetsför- Prop.1977/78: 55 eller skiljas från anställningen. Den som bryter mot stadgandet i första stycket är skyldig ersätta därav uppkommen skada enligt de grunder som anges i 42 § andra stycket arbetarskyddslagen (nr 1). Avtalsuppsägning eller annan dylik rättshandling, som sker i strid mot nämnda stadgande, är ogill. hållanden eller anställningsvillkor. Den som bryter mol sladgandel i första stycket är skyldigersätta därav uppkommen skada enligt de grunder som anges i 42 § andra siycketarbetarskyddslagen (1949: 1). Avtalsuppsägning eller annan dylik rättshandling,som sker i strid , mot nämnda stadgande, är ogiU. Skyddsombud, som gör gällande att han uppsagts från sinanstäUning eller tillskyndats försämrade arbetsförhållanden eUeransläll-ningsvUlkor med anledning av uppdraget att vara skyddsombud har rätlalt kvarstå i befattningen på fartyget under oförändrade arbetsförhåUanden ochansiäVnings-villkor till dess frågan slutligen prövats. På yrka/ide av redarenkan domstol förordna att vad nu sagts ej skall äga Ullämpning. Vad i Iredje stycket sagts om rätt att kvarstå ibefattning på fartyget utesluter ej tillämpning av 17 eller 18 § sjömanslagen(1973: 282). Har skyddsombud efter det att anställningen upphört väckttalan om att anställningsförhållandet skall bestå nied hänsyn till innehållet itredje stycket kan domstol på yrkande förordna att skyddsombudet skall ägaåtergå i arbetet för tiden intill dess laga kraft ägande dom eller beslutföreligger. För den tid förordnande gäller har skyddsombudet rätt att åtnjutade anställningsvillkor som är förenade med hans tidigare befattning. Talan pågrund av bestämmelsema i denna paragraf skall väckas inom tvåår från avslutandet av den åtgärd varpå anspråket grundas. Försummas del, är talan förlorad. Belräffande mål som här avses gällaföreskrifterna i 44 § arbetarskyddslagen. Bestämmelsernai 210 §§ gälla icke utländskt fartyg i vidare mån än Konungen förordnar därom. Bestämmelsernai 211 §§ gälla icke uUändskt fartyg i vidare mån än regeringen förordnar därom. i977/7S: 55 91 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förbud mot rayffjande Förbud mot nyttjande m. m. 1 § FörekoroHier skälig anledning antaga, atl fartyg ickeär sjövärdigt för resa i avsedd fart, att fartyget i väsentligt avseendebrister i fråga ora skyddet mot ohälsa ocholycksfall, att del icke är behörigen lastat eller barlastat, atl det medför passagerare ulöver det högsta tillåtnaantalet, eller atl del icks är bemannat på betryggande sätt, må fartygels lesa förbjudas i avbidan på rättelse. Är allenast fråga om brist i ar- Är allenast fråga om brist i ar- betsinrättning dlei arbetsredskap, betsinrättning eller arbetsredskap, må i stället förbud raeddelas att må i stället förbud meddelas att begagna inrätlningen eller redska- begagna inrättningen eller redska pet innan Täil£'se vidtagits. pet innan rättelse vidtagits.