prop · G103185 · 1977-12-31 00:00:00 — BKFanför vidare att en karaktäristisk skillnad mellan den svenska försvarsmaktenoch andra länders väpnade styrkor är att kvinnorna i har civilställning medan de i andra länder har militär status även om uppgiftema ärliknande. Gemensamt för båda gmppema är dock att uppgifterna är rentfackmässiga och inte omfattar ledning av förband med stridsuppgifter. Mot denbakgrunden bör det enligt BKF inte möta något hinder att placera kvinnor isvenska FN-förband inom vissa uppgiftsområden. Beredningen föreslår attkvinnor rekryteras för uppgifter inom förpläg-nads-, sjukvårds-, expeditions-och viss stabstjänst. I de två nuvarande FN-bataljonerna fanns sådana befattningar. Befattningarna är både militära, civilmilitära ochcivila. Inom ramen för dessa befattningar bör en försöksverksamhet medanställning av kvinnor inledas . bör ytterligare uppgifter kunnaöppnas för kvinnor. Kvinnorsom kan bli aktuella för uttagning till beredskapsstyrkan bör enligt BKF utöverfackutbildning ha genomgått dels en förberedande all-mänmilitär utbildning,dels en särskild FN-utbildning. Denförberedande allmänmilitära utbildningen bör bestå av en veckas allmänförsvarsutbildning och en till två dagars vapenutbildning. Utbildningen börunder den inledande försöksperioden anordnas av någon av fri-villigorganisationema.Före antagning till utbildning bör kvinnlig personal genomgå motsvarigheten tillinskrivningsprövning vid inskrivningscentral. Densärskilda FN-utbildningen som omfattar syftar till atl gekännedom om och fredsbevarande verksamhet, kunskap omberedskapsstyrkans organisation, utrustning och prestanda, färdighet atthantera materielen samt träning i att lösa uppgifter som kan läggas på denenskilde och förbandet. Den kvinnliga personalen förutsätts under FN-utbildningenäven genomgå samma allmänmilitära utbildning som män i motsvarandebefattningar. I detta sammanhang erinrar BKF om att specialenhetema inomberedskapsstyrkan enligt förslag i prop. 1976/77: 100 (bil. 7 s. 159) avses bliorganiserade i en särskild beredskapsstyrka för hjälpverksamhet utomlands isamband med naturkatastrofer eller liknande händelser. De möjligheter somdetta ger att rekrytera kvinnlig personal börenligt BKF utnyttjas. Beredningenframhåller här slutligen att FN:s medgivande bör inhämtas om beslut fattas attge kvinnor tillträde till befattningar vid beredskapsstyrkan. Vidare medförförslagen att vissa ändringar bör göras i förordningen (1976: 152) omberedskapsstyrka för FN-tjänst och i de bestämmelser som chefen för armén harutfärdat med stöd av denna förordning. Prop.1977/78:185 31 3.10 Yrkesinformation och praktiktjänstgöring Erfarenheterna från det civila yrkeslivet visar att detbehövs särskilda insatser i samband med alt kvinnor skall komma in i yrken somdomineras av män. Därför anser beredningen att de informations- ochpraktiktillfällen som erbjuds pojkar också skall stå öppna för flickor. Enökad samordning mellan skolan och arbetslivet behövs i denna verksamhet. Försvarsmaktentar emot 5 000-7000 elever på yrkesoriente-rande studiebesök och pryöperioder.Det är enligt BKF viktigt att informationen om försvarsmaktens yrken hålls frifrån värderingar om vad som skall anses vara manligt och kvinnligt iarbetslivet. Vidare bör verksamheten i högre grad inriktas på att låta elevemakomma i kontakt med yrken som domineras av det motsatta könet. I enlighetmed förslag i prop. 1975/76: 39 om skolans inre arbete har regeringenuppdragit åt att se över den praktska arbetslivsorienteringen.Den försöksverksamhet som kan bli följden av översynen bör enligt BKF omfattaäven försvarssektom. Sedanbörjan av anordnar försvarsmakten särskilda praktikantläger förpojkar. Verksamheten ger den manliga ungdomen värdefull informtion omförsvarets arbetsmiljö och yrken. Beredningen har tagit initiativ tillpraktikantläger även för flickor. För del fortsatta beredningsarbetet omkvinnor i försvaret är det angeläget att åtgärder vidtas som kan ge underlagför bedömningar. BKF föreslår därför att de praktikantläger för flickor som hittillshar genomförts på försök vid F 17 och I 17 permanentas och utvidgas till allaförsvarsgrenar. Regeringen har i cirkulär (1975:326) meddelat föreskrifterom praktiktjänstgöring hos statliga myndigheter. Syftet med tjänstgöringen äratt praktikanten skall få yrkeserfarenhet som underiättar inträde eller återin-trädepå arbetsmarknaden. Praktikanten skall ha handledare och ta del av myndighetenslöpande verksamhet . När det gäller praktiktjänstgöringen inom det militäraförsvaret är behovet tillgodosett för män i och med de vämpliktigasgrundutbildning. Eftersom kvinnor inte omfattas av den allmänna värnpliktenkommer de alltid att ha ett annat utgångsläge än män. Beredningen finner detnödvändigt att åtgärder vidtas så att förutsättningama för kvinnor och män blirså likartade som möjligt. Beredningenföreslår att praktikanställning för kvinnor med inriktning på befälsyrkenorganiseras i två former. Altemativ I innebär att kvinnor får möjlighet att sompraktikanter genomgå de första 2,av gmndutbildningen förvärnpliktiga som har tagits ut till befäl. Alternativ 2 innebärpraktiktjänstgöring under handledning för särskilda uppgifter iden ordinarie fredsproduktionen. Verksamhetenbör stå öppen för kvinnor i åldem . Antalet praktikplatser bör förvartdera altemafivet vara ca 20 vid varje försvars- 1977/78:185 32 Verksamheten bör inledas vid flygvapnet . Närbefälsyrken Öppnas för kvinnor även inom armén och marinen föreslår BKF attverksamheten med praktikantanställning utvidgas till att omfatta även dessaförsvarsgrenar. BKF föreslår också försök med en styrd fördelning avpraktikanttillfällen i civila yrken för att få fler kvinnliga praktikanter inomdet tekniska arbetsområdet. Särskilda medel bör vid behov kunna ställas tillförfogande för att avlöna sådana praktikanter. Kvinnor bör även kunna beredas tillfälle miljö- ochyrkeskännedom om försvarets civila yrken inom ramen för den särskildaverksamheten med beredskapsarbeten för ungdom. 3.11 Övergångsbestämmelser och kostnader 3.11.1 Karriärväxling för viss kvinnlig personal Vid övergång till den nya befälsordningen kommer särskildabestämmelser att gälla för den redan anställda personalen. Enligt BKF bör dekvinnor som rekryteras externt inom nuvarande befälsordning också inordnas underdessa övergångsbestämmelser. 1 detta sammanhang föreslår BKF atl viss kvinnlig personalsom redan tjänstgör inom flygvapnet och som är lämphg tillfälligt bör fåmöjlighet att växla över till en yrkesbefälskarriär. Dessa kvinnor bör genomgåen särskilt anpassad vidareutbildning. Utbildningen föreslås omfatta två grupper.Den ena gruppen är tekniker och tekniska biträden i stridslednings-tjänst. Denandra gruppen är frivillig personal inom flygvapnet som har tecknat avtal omständig tjänstgöring under beredskap och krig och som har genomgått en mer kvalificeradutbildning och fått denna befäst genom praktik inom lämplig tjänstegren.Behovet av vidareutbildning måste enligt BKF bedömas individuellt eftersom variationemai tidigare utbildning och praktisk erfarenhet är stora. Beredningen föreslårdärför att kunskapsprov anordnas. Möjligheten att gå över från civil anställning ellerfrivilligavtal till yrkes-befålsanställning bör enligt BKF samordnas medövergångsbestämmelserna för övrig personal i samband med övergången till nybefälsordning. Beredningen framhåller att principförslaget om befålsanställningav kvinnor innebär att dessa inom fastställda personalramar och tillgängligtrekryteringsutrymme utan kvotering får konkurrera om anställning på de villkorsom gäller för övriga befälsaspiranter. De ekonomiska konsekvenserna avförslagen i denna del är därför marginella och avser i huvudsak antagningsprövning,gmndutbildning motsvarande vämpliktsutbildningen samt vissa särskilda kostnaderavseende praktiska arrangemang. Prop.1977/78:185 33 Hur stort antalet kvinnliga sökande blir kan inte fömtses.Omfattningen av rekryteringen av kvinnor är helt beroende av i vilkenutsträckning kvinnorna kan hävda sig i konkurrensen om elévplatser på olikaskolor. Kostnaderna redovisas därför per sökande/elev. Kostnaden för antagningsprövning motsvarandeinskrivningsprövningen för vämpliktig beräknas till . Försökande till flygvapnet tillkommer . för prövning inför flygvapnets uttagningskom-mission.1 fråga om grundutbildning av kvinnliga befälsaspiranter räknar BKF med enkostnadsökning på ca . per elev för dels ekonomiska och socialaförmåner, dels utbildningskostnader. För särskilda informations- och rekryteringsinsatserbedöms under en övergångstid uppkomma vissa extra kostnader. Anställning avkvinnor som befäl kan dessutom medföra vissa marginella kostnader förutrustning och förläggning. Storleken av dessa kan inte anges. Beredningens förslag om praktikanställning av kvinnorberäknas vid fullt genomförd verksamhet innebära en kostnadsökning av ca . Till detta kommer kostnad för hälsoundersökning på ca 100kr. För verksamheten med praktikantanställning vid flygvapnetstannar kostnadsökningen vid . Den föreslagna praktikantlägerverksamheten beräknas kostaca . Kostnadsökningen för anställning av kvinnor iberedskapsstyrkan för FN-tjänst beräknas till . per elev för förberedandeallmänmilitär utbildning och . per sökande för antagningsprövningmotsvarande inskrivningsprövning för värnpliktiga. Förslagen om praktiktjänstgöring, rekrytering tillhemvärnets driftväm och till beredskapsstyrkan för FN-tjänst kan medföra vissamarginella kostnader för informations- och rekryteringsinsatser och praktiskaarrangemang avseende utrustning och förläggning. Förslagen om kategoritillhörighet förinstruktionssköterskor och kameralchefer innebär vissa förändringar avseendepensionskostnader. Förslagen om vidareutbildning av civila inom kameral- och förplägnadsfunktionerna,civil medicinalpersonal, civila tekniker i stridsledningstjänst samt viss frivilligA-personal innebär vissa ökade utbildningskostnader. 4.1 Stridande och icke stridande befattningar Remissinstansernas uppfattningar går starkt isär när delgäller inställningen lill rekrytering av kvinnor till s.k. stridandebefattningar. Överbefälhavaren anser alt beredningens definition av stridandebefattningar är för generell och att ytterligare undersökningar bör göras,innan man tar ställning lill en eventuell utveckling mol att utnyttja kvinnor ibefattningar 1977/78:185 34 som kan anses vara stridande. Chefen för armén ochModerata samlingspartiets kvinnoförbund anför liknande synpunkter. redovisar grundinställningenatt varje svensk medborgare skall ha rätt att bidra till landets försvar i denbefattning där individens civila och militära kompetens kan utnyttjas bäst.Alla utbildningsvägar inom totalförsvarets ram bör i princip vara könsoberoende. Om kvinnor kommer att kunna rekryteras endast till ickestridande befattningar finns det enligt statskontoret en risk attomplaceringsproblemen för det s. k. äldreskiktet ökar och att de civilanställdasutvecklingsmöjligheter begränsas. föreslår alt man vid rekryteringutgår från en analys av varje befattningstyps krav oavsett klassificeringen somstridande eller icke stridande samt en bedömning av varie enskilds individuellakvalifikationer för den aktuella befattningen. Fredrika-Bremer-Förbundet anser att samma villkor börgälla för kvinnor och män. Därför bör man sikta mot en könsneutral uttagningoch utbildning inom totalförsvaret. anser att de nuvarande direktivenär för snäva. Det hade enligt styrelsen varit bättre att utgå från att alla yrkeijinom försvarsmakten bör öppnas för kvinnor. Även ochFolkpartiets ungdomsförbund vill ge kvinnor tillträde till stridande befattningar.Detta gäller även som anser att BKF:s avgränsningmellan stridande och icke stridande inte är övertygande. Avgränsningen medförrisk för att kvinnorna blir ett slags B-befäl, vilket förbundet inte kan godta. inte finna attjämlikhetskrav eller andra skäl motiverar att kvinnan tas i anspråk för tjänstmed strid som huvuduppgift. Kvinnor behövs i stor utsträckning inomtotalförsvaret och bör kunna beredas meningsfulla poster utan att behöva tas ianspråk för direkt stridande befattningar. Chefen för marinen anser att de ursprungliga direktivensbegränsning till icke stridande befattningar är riktig och bör behållas. Sammauppfattning har som anför att principen attundanta kvinnor från direkt stridande befattningar måste gälla även iframtiden. 4.2 Principförslag rörande militära yrken De flesta remissinstanser delar i stort beredningens gmndläggandevärderingar och stöder principförslagen. Flertalet instanser menar att befälsyrketbör öppnas för kvinnor och att allt befäl skall rekryteras, utbildas, anställasoch utvecklas på lika villkor i en gemensam befälsordning. redovisar en avvikande uppfattningoch anser att försvaret måste stmktureras om. En ommstning genom att tyngd- 1977/78:185 35 punkten förskjuts från den militära sektorn till de icke-militäradelarna skulle vara en aktiv handling för svensk nedrustning med målet allmännedrustning. Alla svenska medborgare borde omfattas av en allmän sam-hällsplikt.De förslag beredningen för fram har enligt förbundet marginell betydelse ochkan svårligen motiveras med jämställdhetsargument. anser vidare att en särskildkvinnlig befälsutbildning vid sidan av den allmänna värnplikten inte kangodtas. Kvinnlig vämplikt avvisas. Kvinnor bör dock få möjlighet att få ickestridande befattningar som kan anses innehålla rent civila arbetsuppgifter.Förbundet anför slutligen att det måste vara mera meningsfullt för vårt landstotala försvarskraft att alla medborgare får en uppgift inom totalförsvaretsram än att ett fåtal kvinnor bereds möjlighet till en militär befälskarriär. Chefen för flygvapnet konstaterar atl arbetet med jämställdhetmellan kvinnor och män har varit en vägledande utgångspunkt för beredningensarbete. Chefen för flygvapnet menar alt frågan om jämställdhet i fred måsteunderordnas de krav som ställs på befäl i krig och att del därför är viktigtatt närmare belysa förändringar i värderingar och attityder till olika könsrollerunder krigs- och krisförhållanden. Flertaletinstanser b\. a. , ,statskontoret och kommittén för att utreda frågor om jämställdhet mellan mänoch kvinnor, m.m. ser positivt på atl man genom att börja rekrytera kvinnortill vissa militära och civilmilitära befattningar markerar att försvaretmedvetet strävar efter att ge sina anställda anställnings- ochutvecklingsmöjligheter som motsvarar vad som erbjuds inom andrasamhällsområden. En utveckling som innebär att vi får även kvinnligt militärtbefäl torde enligt statskontoret ge spridningseffekter också utanför försvaret. poängterar att även om verksamheten inomförsvaret har särskilda problem, t. ex. att placera äldre personal, får intemålet jämställdhet ges lägre dignitet än andra mål. Från nämndens synpunkt ärmålet om jämställdhet övergripande. Nämnden förordar vidare att beredningenfår sådana ändrade direktiv för det fortsatta arbetet alt den får möjlighet attlägga fram förslag om jämställdhet inom hela försvaret. Centralorganisationen SACOjSR (SACOISR) pekar på att detjämställdhetsprogram som /har antagit innebär bl. a. att organisationentar avstånd från könsbundna yrkesval. () understryker vikten av att utvecklingen inom försvarsmakten sålångt som möjligt ansluter till samhällsutvecklingen i övrigt. , statstjänsiemannasek-tionen (TCO-S) menar att de åtgärder BKFföreslår inte är tillräckliga för att bryta uppdelningen av män och kvinnor iolika tjänstekategorier. Därför måste andra åtgärder vidtas bl. a. medjämställdhetsförordningen och jämställdhetscirkuläret som grund. krävs del en radikalförändring av de Prop.1977/78:185 36 inrotade attityder som finns inom försvaret för att nåmålet att motverka uppdelningen av män och kvinnor i olika yrkeskategorier. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund anser att dekonkurrensvillkor som gäller i den militära karriären i mycket stämmeröverens med villkoren inom övrigt arbetsliv och bör ändras. Yrkeskvinnors klubbars riksförbund hälsar medtillfredsställelse att frågan om att ändra attityderna beträffande kvinnorsyrke och ställning i arbetslivet har tagits upp pä ett så mansdominerat områdesom försvaret. att ettgenomförande av beredningens förslag inte minskar betydelsen av de frivilligaförsvarsorganisationeras verksamhet. Tvärtom bedöms denna verksamhet varaviktig när det gäller rekrytering av kvinnor till försvaret. anför att jämställdhetsarbetetprincipiellt skall omfatta alla i samhället. Det är således viktigt attförsvarsmakten bidrar till delta. Förbundet menar alt beredningens förslag kanleda till alt många unga kvinnor med större medvetenhet går in i det frivilligaförsvarsarbetet. konstaterar att beredningensförslag innebär att jämlikhetssträvandena främjas. Förbundet anser också attden militära miljön i så stor utsträckning som möjligt bör likna det civilasamhället, där kvinnor i dag-arbetar sida vid sida med män. Förbundet ser detsom positivt om det militära försvaret skulle förlora något av sin särprägelgenom att kvinnor får anställning som befäl. Enligt BKF skall alla förändringar ske inom fastställdaeller planerade personalramar. Chefen för marinen påpekar att marinen är ålagdatt genomföra en betydande personalminskning. Ett system med kvinnligt befältorde inte kunna införas utan personalökning och detta skulle enligt chefen förmarinen försvåra möjligheterna att minska personalen och att hålla verksamheteninom redan nu hårt pressade ekonomiska ramar. 1 likhet med beredningen anser försvaretsforskningsanstalt alt urvalet vid rekrytering och personalplanering börbestämmas av den enskildes lämplighet för uppgiften oavsett kön. Detta ärenligt forskningsanstalten en princip som inte är direkt motiverad av kvinnansnuvarande situation utan det främsta syftet är att pä ett bättre sätt ta tillvara personalresurserna inom försvaret. Ett stortantal remissinstanser, däribland överbefälhavaren, chefen för flygvapnet , betonar liksom BKF alt kvinnor börinordnas i den nya befälsordningen så att samma villkor kommer att gällakvinnor och män. Kvinnor bör på frivillig grund genomgå en grundutbildning sommotsvarar den utbildning manliga befälsaspiranter får inom värnpliktens ram. Uppgifterna för kvinnor bör enligt beredningen utökasefter hand. Kvinnor bör efter anställning i det militära försvaret hamöjlighet att befordras till kvalificerade befattningar. Prop.1977/78:185 37 lottakårer som också anser att det är väsentligtalt BKF får möjlighet att arbeta fram förslag som leder till en fortsattutveckling i dessa frågor. anser att de förslag som beredningenpresenterar präglas av realism och därför är genomförbara. Dessutom trorriksrevisionsverket att förslagen kommer att medföra vissa effektivitetshöjningargenom att urvalet ökar. Verket har inte något att erinra mot beräkningarna av kostnademaför att genomföra förslagen. Enligt förutsätter en verkligjämställdhet inom försvaret och samhället en könsneutral uttagning tilltotalförsvaret. Förbundet anser alt den kommande totalförsvarsutredningen börfå i uppdrag att lägga fram ett förslag för ett helt jämlikt försvar. ÄvenSveriges socialdemokratiska kvinnoförbund anser att den enskildes individuellaönskemål och lämplighet oavsett kön skall vara, avgörande vid antagning ochplacering av personal. Degrundkrav på yrkesbefäl som är fastlagda genom riksdagsbeslut om enenhetlig befälsordning bör enligt bl. a. överbefälhavaren, försvarets rationaliseringsinstutut,gällaockså för kvinnor. Fleraremissinstanser, bl. och , påpekar att de arbetskravsspecifikationer ocharbetsbeskrivningar som finns behöver ses över. En översyn av urvals- ochprövningsverksamheten är angelägen bl. a. med hänsyn till altrekryteringsunderlaget för vissa befattningar nu kommer atl bli ett annat.Chefen för armén anser att en sådan översyn inte behövs. Chefen för armén är istället beredd att tillsammans med berörda myndigheter vidta de åtgärder sombehövs för att kvinnliga befälsaspiranter skall få samma villkor som manliga. Prövningsförfarandel före antagning behöver enligtvärnpliktsverket ses över. Det är nödvändigt att ändra innehållet i någramedicinska prov och vissa frågor i de psykologiska proven. Det är dock möjligtatt genomföra detta arbete och inskrivningsprövningar skulledärför - som beredningen föreslår för värnpliktsverkets del - kunna påböriasunder . Överbefälhavaren och chefen för flygvapnet motsätter sigen lösning som medger atl kvinnor rekryteras och anställs i gällande system. Deförordar att reformen samordnas med genomförandet av den nya befälsordningen.Överbefälhavaren framhåller dock att det med hänsyn till rekryteringssvårigheternaför medicinalpersonalen är önskvärt att anpassa fordringarna m.m. förantagning av medicinalpersonal En samordning med den nya befälsordningen förordas också avförsvaretsrationaliseringsinstitut, SACOISR och . Vissaremissinstanser, bl. a. statens personalnämnd och iSverige (LO) anser det angelägel att förslagen genomförs sna- Prop.1977/78:185 38 ser som enlämplig tidpunkt för reformens genomförande. 4.3 Flygvapnets miUtära yrken 4.3.1 Stridslednings- och luftbevakningsbefäl Beredningens förslag att alla freds- och krigsbefattningarinom stridslednings- och luftvakningstjänsten som inte kräver flygbakgrundöppnas för kvinnor får stöd av överbefälhavaren som delar BKF:s uppfattning attkvinnor skall kunna antas och utbildas på samma sätt som manligtstrids-ledningsbefäl. Chefen för marinen anser att det finns vissa möjligheterför kvinnor att få en begränsad plutonsofficersutbildning somstridslednings-befäl. Chefen för marinen förordar viss försöksverksamhet somdock, enligt vad han själv påpekar, skulle innebära att kvinnornas befordringsmöjligheterblir begränsade och att den nya befälsordningens intentioner inte kan följas. Chefen för flygvapnet anser att kvinnor och män kan rekryteraspå lika villkor för samtliga befattningar inom stridslednings- ochluftbevaknings-organisationen i krig och fred utom till sådana befattningar somställer särskilda krav på erfarenhet från flygtjänst. Institutet menar att särlösningar och modifieringar bör undvikasoch att kvinnligt befäl skall genomgå samma utbildning och ha samma utvecklingsmöjlighetersom övrigt befäl. Enligt institutet bör inte heller gemensamma befattningareller befattningar vid friliggande objekt utgöra några undantag. Separatarekryterings- och utbildningsvägar medför enligt institutet problem iorganisations- och personalplaneringen. Överbefälhavaren delar BKF:s uppfattning att kvinnor iframtiden skall kunna rekryteras och utbildas till sambandsbefäl på sammavillkor som manligt befäl. Chefen för marinen uppger alt former förförsöksverksamhet med kvinnor i icke stridande militära befattningar hardiskuterats och menar att det finns möjligheter för kvinnor att genomgåbegränsad plutonsofficersutbildning inom sambandsfacket. Alla stridandebefattningar, dvs. alla befattningar på stridsfartyg, måste då undantas. Chefen flygvapnet godtar förslaget att befattningarsom sambandsbefäl inom flygvapnet öppnas för kvinnor men påpekar attsambandsbefäl rekryteras ur samtliga försvarsgrenar. Frågan bör därför lösassamtidigt inom alla försvarsgrenar. Beredningens förslag ses som ett förstasteg. stöder ocksåberedningens förslag och menar att särlösningar och modifieringar bör undvikas.Krav bör kun- 1977/78:185 39 na ställas att kvinnligt befäl skall vara användbart inomhela yrkesområdet. 4.3.3 Flygtekniker och flygverkmästare Chefen för flygvapnet delar BKF:s uppfattning att samtligabefattningar inom flygvapnets teknikerfack kan öppnas för kvinnor. Tillskillnad från beredningen anser han att det inte finns några bärande motiv föratt till en början öppna endasl elektrolinjen. Som BKF har framhållit börsärlösningar genom att rekrytera kvinnor endast till flygtransportförband,helikoptergrupp och verkstadsförband undvikas. Avenförsvarets rationaUserings-insiitutanser att kvinnligt befäl skall vara användbart inom hela yrkesområdet och attsärlösningar och modifieringar därför bör undvikas.