prop · G10350 · 1977-12-31 00:00:00 — Som bosladsdomstolen och hyresnämnden iGöteborg framhåller kan emellertid svårigheten atl skaffa hyresgästenersältningslägenhet vara belydande på vissa orler i landet, vilket. kan medföraall hyresgästen fär sitl hyresavtal föriängt i större utsträckning änarbetsgruppen synes räkna med. kan förfara i en sådansituation skall jag återkomma till. Ifråga om lokaler har hyresgästens besittningsskydd en annan principiellutformning än när del gäller bostadslägenheter. Man brukar tala om ett indirektbesittningsskydd. Uppsägning av ell hyresavtal angående en lokal leder alltidtill atl hyresförhållandet upphör. Om uppsägningen är obefogad, blirhyresvärden i stället skyldig atl ersätta hyresgästen dennes föriust på grundav hyresförhållandets upphörande. I 57 i; försia slyckel hyreslagen anges vissasituationer när hyresvärden har rält all upplösa hyresförhållandet ulan attersättningsskyldighet uppkommer. En silualion i vilken ersättningsrätt inteföreligger (57 S försia siycket 2) kännetecknas av atl husel skall rivas ellerundergå sådan större ombyggnad alt hyresgästen uppenbariigen inte kan Prop.1977/78:50 13 sittakvar i lägenheten utan nämnvärd olägenhet för ombyggnadens genomförande.Enligt 57 S första styckel 3 skall ersättning inte heller ulgå, om hyresvärdeni annat fall har befogad anledning alt upplösa hyresförhållandet. Mot bakgrund av bl.a.uttalanden i hyreslagens förarbeten kommer arbetsgruppen fram till allfastighetsägaren fär anses ha befogad anledning atl vägra förlängning avhyresavtal belräffande lokal som enligt beslut med stöd av BS måsle tas ianspråk för alt byggnaden skall uppfylla skäliga anspråk på godtagbaravfallshantering. Någon skyldighel att belala ersällning lill hyresgästenskulle därmed inte uppkomma. Några remissinstanser, däribland samlhyresnämnderna i och , anser att man inte kan utesluta riskenför skadestånd. Vidprövning av frågan om en uppsägning är befogad eller inte skall det göras enskälighelsavvägning, där tyngden av hyresvärdens skäl för uppsägningen skallvägas mol hyresgästens intresse av all behålla lokalen. De omständigheter somhärvid måste beakias varierar naturiigtvis från fall lill fall. Även om delmåsle anses utgöra sakligt skäl för uppsägning atl en lokal enligt beslul medstöd av den beslämmelse i BS som jag nu föreslår skall hell eller delvis användassom sopulrymme, är del givetvis inte helt otänkbart alt lokalhyresgästen någongång kan åberopa skäl som gör atl inlresseavvägningen faller ul lill hansförmån. Enligt min mening är emellertid sannolikheten för atl en sådansilualion inträffar myckel liten. Jag anser del därför inte påkallat att nuföreslå någon ändring i hyreslagen. Vid remissbehandlingen avAFS:s förslag påpekades från fiera håll all förslaget i åtskilliga fall inteskulle fä någon omedelbar verkan med hänsyn lill all del inte är ovanligt alllokaler hyrs ul med flerårskontrakt (prop. 1976/ 77:31 S.41) och till allhyreslagen saknar bestämmelser om rält för hyresvärden lill förlida uppsägningav hyresavtal. Arbetsgruppen har övervägt atl lägga fram ell förslag om en nybestämmelse i hyreslagen som skulle göra det möjligt atl säga upphyresavtal på grund av myndighets föreläggande atl vidla åtgärder med lokalen.Arbetsgruppen konstaterar emellertid att ersättningen lill lokalhyresgäslen kanbli belydande, om man inför ett system med förtida uppsägning. Hyresvärdensersättningsskyldighet skulle vid en eventuell förtida uppsägning bli betungandeutan all han fär någon molsvarande ekonomisk nytta. Del är enligt arbetsgruppeninte heller säkert all förbättringsåtgärderna för sophämlningspersonalenpåskyndas genom en möjlighel lill förtida uppsägning. Arbetsgruppen anser atldet dessulom lorde vara relativt ovanligl med långtidskonlrakl som behöversägas upp på grund av problem med avfallshanteringen. Mot denna bakgrund hararbetsgruppen stannat för atl inte föreslå någon beslämmelse om förlidauppsägning. Jagdelar arbetsgruppens uppfattning atl något förslag lill beslämmelse om förtidauppsägning inte bör läggas fram. Som jag återkommer till i del följande kan delemellertid i de fall som åsyftas vara en lämplig utväg atl vidla 1977/78:50 14 provisoriskaålgärder i avbidan på kontraktstidens uigång. Sammanfattningsvisanser jag således, i likhet med arbetsgruppen och flertalet av deremissinstanser som yttrar sig i frågan, all några ändringar i hyreslagen inteär nödvändiga. I denna fråga har jag samrått med statsrådet . Jagåterkommer senare lill del vid remissbehandlingen framförda förslaget omändring i lagen (1973:189) med särskilda hyresbestämmelser för vissa orler. 4.1.4TiUämpningen av den föreslagna ordningen m. m. Somjag lidigare har påpekat gäller enligt 48 a S första styckel BS altbeslämmelserna om nya byggnader i bl. 42-48 SS skall tillämpas vid sådanändring av byggnad, som enligt 75 S b)-0 är all hänföra lill nybyggnad.Bestämmelserna skall dock tillämpas endast beträffande de delar av byggnadensom berörs av ändringen och endasl i den omfallning som erfordras för atl dessadelar av byggnaden skall uppfylla skäliga anspråk på säkerhel, handikappanpassning,god värmehushållning, trevnad, god hygien och godtagbar avfallshantering. Denreglering som arbetsgruppen föreslår innebär att beslämmelserna i 46 S andrasiycket 5 BS beträffande befintliga byggnader skall äga tillämpning i denomfattning som erfordras för alt byggnaden skall uppfylla skäliga anspråk pågodtagbar avfallshantering. Jag har i del föregående framhållit all deombyggnadsbeslämmelser som tas in i SBN skall vara vägledande belräffande de nuavsedda befintliga byggnaderna. 1 vissa situationer kan del inträffa atl dessabestämmelser inte kan tillämpas fullt ut. I mitt anförande lill prop.1976/77:31 framhöll jag i anslutning till förslaget om nya ombyggnadsbeslämmelseratl omständigheter som höga koslnader, byggnadslekniska hinder, kulturhistoriskaeller miljömässiga värden kan påverka bedömningen av hur godtagbaravfallshantering skall kunna anordnas vid ombyggnader och atl del i dessa fallkan tänkas alt en sammanvägd helhetslösning innebär alt sopnedkast inte ordnas.Någon erinran mol delta uttalande framfördes inte under riksdagsbehandlingen.Sådana omständigheter måste - som jag har framhållit i del föregående -givelvis påverka bedömningen också när ålgärder belräffande avfallshanteringenskall vidtas ulan samband med annan ombyggnad. Jag vill i likhet med Svenskakommunförbundel peka på den omständigheten att också byggnadens planlösning kanförhindra atl kraven uppfylls hell. I detla sammanhang vill jag också framhållaatl del endast i undanlagsfall bör kunna komma i fråga alt krav på inrättandeav sopnedkast slälls när ålgärder skall vidtas i befintliga byggnader ulansamband med annan ombyggnad. Enligt min mening bör sådana krav kunna ställasendasl när sopnedkast kan anordnas ulan nämnvärd merkostnad. Närdet gäller avvägningen i dessa situationer anser jag att börgöra en med hänsyn lill förhållandena lämplig avvägning mellan t. ex. vad sombör krävas för all förbättra arbetsmiljön för sophämlningspersonalen och vadålgärder i della syfie bör få kosta. Prop.1977/78:50 15 varaatt få till stånd en med hänsyn till ekonomiska och byggnadstekniskaförutsättningar godtagbar helhetslösning vad avfallshanteringen beträffar. Föratt man skall åsladkomma en sådan lösning kan det ibland bli nödvändigl allavstå från sådanl som normall hör till den interna sophanteringen i byggnaden.Krav på en godtagbar transportväg kan t. ex. medföra alt hyresgästerna fårupphöra med att kasta avfallet i sopnedkast och i stället lämna avfallet isärskill anordnade ulrymmen i anslutning till transportvägen. 1 dessa fall dåen avvägning måsle göras mellan arbetsmiljön för sophämtningspersonalen och deninterna sophanteringen i byggnaden bör alltså enligt min meningsophämtningspersonalens arbetsmiljö i första hand tillgodoses. Arbetsgruppenframhåller alt del när kulturhistoriska och iniljömässiga värden föreliggerfinns anledning att mera påtagligt avvika från uppställda krav endasl när delföreligger klart dokumenterade och betydande kulturhistoriska intressen ellerspeciella miljömässiga värden. När byggnadstekniska hinder föreligger, anserarbetsgruppen all sådan avvikelse från kraven kan godias om del rör sig omabsoluta eller i del närmaste absoluta byggnadstekniska hinder, dvs. atl detsaknas känd leknik för alt komma lill rätta med problemet. När del gäller högakostnader läcker della begrepp enligt arbetsgruppen två olika fall, nämligendels att åtgärden från samhällsekonomisk synpunkl framstår som oförsvarlig medhänsyn till den tid varunder man kan beräknas fä nytta av den, dels attkostnaden framstår som hög från fastighetsekonomisk synpunkt. Jagkan i allt väsentligt ansluta mig till vad arbetsgruppen anför men villframhålla alt, vid bedömningen av vad som skall krävas i det enskilda fallel,kostnaderna för åtgärderna från fastighetsekonomisk synpunkt blir av väsenlligbelydelse. Här avser jag en ekonomisk avvägning som gäller en viss lidsperiod.Jag har lidigare anmäll attjag avser att i annal sammanhang i detla ärendelägga fram förslag om statligt stöd som syftar lill alt ålgärder som ärnödvändiga för att förbättra sophämlningspersonalens arbetsförhållanden skallkunna genomföras till kostnader som är försvarliga även från fastighetsekonomiskautgångspunkter. Arbetsgruppentar också upp frågan om ingripande när förbättringar skall åstadkommas i hussom kan förväntas bli rivet inom inte alltför avlägsen tid. Visar det sig atlbyggnaden skall rivas inom en lidsrymd av exempelvis två till , får dellaenligt arbetsgruppen inte medföra att avslår från att ingripa.Rör det sig om belydande missförhållanden för sophämtningspersonalen finns detenligt arbetsgmppen anledning atl överväga tillfälliga lösningar i avbidan påalt en mera definitiv lösning kommer till stånd. Arbetsgruppen anser atl det idessa fall bör vara möjligt att uifärda två olika förelägganden, ett som avserden definitiva lösningen och ett som avser tiden fram lill dess förverkligande.Varje slag av föreläggande bör därvid las i ell beslul för sig. Om det visarsig atl en rivning är aktuell först bör man enligtarbetsgruppen alltid direkt inrikta sig på en definitiv lösning. 1977/78:50 16 Sveahovrätt finner del tveksamt om dubbla förelägganden bör förekomma. I vart fallbör de enligt hovrätten ges i elt beslul och inte var för sig som arbetsgruppenföreslår. För egen del kanjag inte finna några hinder mol att två föreläggandenulfärdas som riktas mol samma fastighetsägare men som har olika innehåll.Huruvida föreläggandena bör ges i elt eller två beslut ankommer på denbeslutande myndigheten all bedöma. Närdet gäller byggnader som skall slå kvar anserjag i likhet medlänsstyrelsen i och kommun att del inte bör föreligga någolhinder mol all tillgripa provisoriska lösningar. Frågan om provisoriskalösningar skall accepteras bör ingå som ell moment i den avvägning sombyggnadsnämnden enligt vad jag anförde har att företa i varje särskillfall. Någraremissinstanser betonar vikten av att förbättringsåtgärderna samordnas medannan ombyggnadsverksamhet på fasligheten. Jag delar dessa synpunkler men villframhålla all en sådan tidsmässig samordning av arbetena inte får medföraonödigt dröjsmål med atl förbättra avfallshanteringen. Som påpekas avarbetsgruppen kan det i dessa fall ofta vara lämpligl all välja tillfälligalösningar i avvaktan på all byggnaden skall byggas om. del fall kan det länkas att utrymme som behöver las i anspråk förförbättringsåtgärd är uthyrt och atl faslighelsägaren därför inte kan förfogaöver det förrän han har hafl tillfälle atl säga upp hyresgästen. Somarbetsgruppen framhåller bör tiden för åtgärdens genomförande i sådana fallbeslämmas så atl fastighetsägaren hinner säga upp hyresgästen och däreftergenomföra ålgärden. I sådana förmodligen sällsynta fall då utrymme, som äruthyrt på långtidskonlrakl, oundgängligen måste las i anspråk kan det vara enlämplig lösning atl, som arbetsgruppen förordar, provisoriska åtgärder vidtas iavvaktan på all utrymmet blir tillgängligt. Jagvill avslulningsvis peka på atl det kan visa sig möjligt atlåsladkomma goda lösningar för såväl sophämtningspersonal som boende, omsophanleringen ordnas gemensamt för flera fastigheter. Enligt arbetsgruppenbör detla kunna lösas med hjälp av anläggningslagen (1973:1149, ändrad senasi1977:364). Arbetsgruppen anför som exempel alt en gemensamhetsanläggningbildas för all lillgodose någol enstaka moment inom avfallshanteringen, t. ex.för att ordna utfarter o. d. 4.1.5Förfarandet när förbättringsåtgärder skall företas m. m. Ipromemorian erinras om att det är fastighetens ägare som ansvarar för atl enbyggnad uppfyller gällande krav enligt byggnadslagstiftningen. Även i fråga omden i promemorian föreslagna bestämmelsen i BS rörande befintliga byggnaderankommer det enligt arbetsgruppen på fastighetsägaren alt svara för atterforderliga åtgärder vidtas. Den omständigheten, all beslul om föreläggandeatl förbättra avfallshanteringen skall fattas av , kan enligtarbetsgruppen inte medföra alt del enbari kan bero på ommissförhållanden upptäcks och rättas till. 1977/78:50 17 harvisseriigen som en följd av sin tillsynsskyldighet del övergripande ochsamordnande ansvaret för all en förbättrad avfallshantering kommer lill stånd,men del lorde enligt arbetsgruppen inte alltid vara möjligt förbyggnadsnämnderna alt inom ramen för den normala besikiningsverksam-hetenavdela särskild personal för denna uppgift. Det torde därför vara svårt förnämnderna alt ulan särskilda åtgärder uppdaga bristerna i avfallshanteringen.Arbetsgruppen erinrar emellertid om alt del numera är kommunerna som haransvaret för avfallshämlningen och att de kommunala organen för renhållningendärför har anledning alt sälla sig in i hur sophämtningen fungerar inomkommunen. Som en följd därav bör del enligt arbetsgruppen vara möjligt förbyggnadsnämnderna all i samarbete med renhållningsverken fä till stånd enkartläggning av förhållandena på området. På så säll bör del bli möjligt förbyggnadsnämnden atl la vissa initiativ till förbättringsåtgärder. Enligtarbetsgruppen lorde emellertid många sådana initiativ komma alt väckas av demsom närmast berörs av frågan, dvs. av renhållningspersonalen själv. Arbetsgmppenssynpunkter på den interna kommunala hanteringen av frågor omförbättringsåtgärder delas av remissinstanserna. a. RVF framhåller alt dettorde vara en förutsättning för förslagets genomförande alt ärenden som rörföreläggande bereds av det kommunala organ som ansvarar för avfallshanteringen.Även jag kan i alll väsentligt ansluta mig till vad arbetsgruppen anför. Ilikhet med villjag emellertid peka på att ocksåhälsovårdsnämnden torde fä en betydelsefull roll i sammanhanget. I defall fastighetsägaren själv tar initiativ till förbättringar bör han enligtarbetsgruppen samråda med övriga berörda parter, såsom t. ex. renhållningspersonalensfackliga organisationer och hyresgästföreningen, när han har utformat sitlförslag till åtgärder. Om de planerade åtgärderna fordrar byggnadslov, harfastighetsägaren att inge sitt förslag lill § 1 mom. BS. Även om byggnadslovsskyldighel inte föreligger, anserarbetsgmppen det vara välbetänkt all fastighetsägaren påkallar byggnadsnämndensprövning av åtgärderna enligt 54 S 4 mom. BS. Härigenom kan han nämligen iförväg fä prövat att de planerade åtgärderna är tillräckliga. Jagkan i stort ansluta mig till dessa rekommendationer men vill framhålla atl delmånga gånger kan vara lämpligt atl fastighetsägaren lar kontakt med berördaparter, till vilka jag räknar också yrkesinspektionen, redan innan han utformarsitt förslag till åtgärder. Arbetsgruppenanför synpunkler också på handläggning av ansökningar ombyggnadslov i nu avsedda fall. Synpunkterna har inte mött annan erinran än attbl. a. arbetarskyddsstyrelsen framhåller atl nämnden bör ha kontakt medyrkesinspektionen, som har slor erfarenhet i arbetsmiljöfrågor. Vidprövning av ansökan om byggnadslov skall enligt 56 § I mom.första styckel BS se lill atl del tillämnade företagel inte strider mol bl. a.arbetarskyddslagen (1949:1, ändrad senast 1977:534) eller bostads- 2 1977/78. Prop.1977/78:50 18 saneringslagen(1973:531, ändrad senasi 1974:1086). För denna bedömning kan del visa signödvändigt för nämnden att ta kontakt med renhållningspersonalens fackligaorganisationer, yrkesinspektionen och hyresgästföreningen. I vad mån sådanakontakter behöver tas måste nämnden naturligtvis bedöma med hänsyn tillomsiändigheterna i varje enskilt fall. Omdet förslag som jag nu lägger fram blir genomfört, ankommer del i princip påfaslighelsägaren alt svara för all erforderliga åtgärder för att förbättraavfallshanteringen vidtas. Det kan förutsättas alt fastighetsägare i de allraflesta fall kommer alt självmant låla ulföra förbättringarna. Om nödvändigaålgärder trots alll inte kommer till stånd på frivillig väg, återstår det förbyggnadsnämnden atl tvångsvis söka fä åtgärderna genomförda. Med stöd av lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. (LPI) kanbyggnadsnämnden ingripa mot försumliga fastighetsägare. De tvångsmedel somenligt LPI står till förfogande är vitesföreläggande, föreläggande med föreskriftom utförande genom försorg och handräckning. Somarbetsgruppen påpekar torde del i flertalet fall vara lämpligl altvitesföreläggande meddelas. Jag vill också instämma i arbetsgruppens uttalandealt föreläggande om ålgärder för alt förbättra avfallshanteringen så långt delär möjligt och lämpligl bör ange vilka ålgärder som skall vidtas. För att enhyresvärd skall anses ha godtagbart skäl alt säga upp hyresavtal beträffande enlägenhet, som behövs för sopulrymme, torde det sålunda medföra belydandefördelar om han i uppsägningsärendet kan åberopa ell föreläggande som avserjust den lägenheten. Arbetsgruppendiskuterar om vite som har satts ut i föreläggande skall dömas ul närhyresnämnden ogillar uppsägning av hyresavtal beträffande lägenhet som enligtföreläggandel skall användas som soputrymme. Enligt arbetsgmppen färfastighetsägaren i en sådan situation anses ha gjort vad på honom ankommer,varför utsatt vite inte kommer all dömas ut. Någonerinran mot arbetsgmppens slutsats har inte framförts under remissbehandlingen.Sveriges fastighetsägareförbund anser emellertid att arbetsgruppen inte hartillräckligt analyserat problemen ulan har lämnai flera frågor olösta. Det börsålunda enligt förbundel klargöras dels om del för alt vitet inte skall dömasut räcker att hyresvärden har sagt upp hyresgästen eller om man skall beaktahur hyresvärden har fört processen i hyresnämnden, dels om del är tillräckligtatt endasl hyresnämnden har ogillat uppsägningen elierom sådanl beslul ävenskall fattas av bosladsdomstolen och dels i vilken omfattning hyresvärden måslemedverka lill all skaffa annan lägenhet lill hyresgästen. Defrågor som förbundel lar upp måsle givelvis bedömas mol bakgrund avomständigheterna i varje enskilt fall. För egen del anser jag all fastighetsägarensom regel bör anses ha gjort vad på honom ankommer om han vidtar de ålgärdersom han normall bmkar föreia när han vill ha elt hyresförhållande upplöst. Prop.1977/78:50 19 a. några kommuner framhålls all promemorieförslaget kommerati under enövergångstid medföra en ökning av arbetsbelastningen för byggnadsnämnderna.Vad gäller beslut av slalsmaklerna som medför skyldighel för kommunerna allställa ökade resurser lill förfogande för byggnadsnämndernas insatser måste naturiigtvisslörsia återhållsamhel iakttas. Å andra sidan är del angelägel alt åtgärder förall uppnå en godtagbar avfallshantering genomförs så snabbi som möjligt. Enligtvad jag har anfört kan man emellertid räkna med all en slor del avarbetet med kartläggning av brister kommer att skötas av de organ och personersom handhar avfallshanteringen. Dessa kan också antas föreslå förbättringar.Arbetet torde som regel kunna ulföras inom ramen förden ordinarie verksamheten.Vidare kan fömlsätlas all de exempel på godtagbara lösningar m. m. somplanverket utarbetar kommer att förenkla arbetet. Del ligger i sakens natur attdet kommer att krävas en inte alltför begränsad övergångstid innan man fär engodtagbar avfallshantering. Det torde inte finnas skäl att generellt utökabyggnadsnämndernas personal för alt handlägga frågor av endast övergåendenalur. Med hänsyn lill vad jag nu har anfört anserjag alt några särskildaålgärder med anledning av byggnadsnämndernas uppgifier inte är påkallade. 4.1.6Ikraftträdande m. m. Deav arbetsgruppen föreslagna ändringarna avses träda i kraft den 1 januari 1978.En del remissinstanser framhåller som angeläget att det före ikraftlrädandelges en bred information angående de nya beslämmelserna, alt planverket hinnerutarbeta föreskrifter och allmänna råd till bestämmelserna samt alt berördamyndigheter fär tillräcklig lid att lägga upp nödvändiga rutiner förhandläggning av de nya ärendena. Remissinstanserna antingen ifrågasätter omdessa åtgärder hinner vidtas före eller föreslår allikraftträdandet skjuts fram lill den Ijuli 1978 eller lill den Ijanuari 1979. Vid behandlingen av prop.1976/77:31 uttalade (CU 1976/77:6) all det mol bakgrund av att enskyndsam utredning hade utfästs, fanns all anledning utgå från alt nyabestämmelser kan träda i kraft . Jag delar helt denbedömning som kommer till uttryck i uttalandet, nämligen alt del så snart sommöjligt bör skapas förutsättningar för att driva igenom nödvändiga förbättringarav sophämtningspersonalens arbetsförhållanden i befintliga byggnader. Somremissinstanserna framhåller bör emellertid de föreskrifier och allmänna rådsom planverket skall utarbeta träda i kraft med ändringarna i BS. Delär vidare angelägel alt information om de nya beslämmelserna kan spridas itillräcklig lid före ikraftträdandet. Enligt min mening kommer del alt blimyckel svårt all på elt tillfredsställande sätt fullgöra dessa uppgifier, omikraftträdandet bestäms till . Med hänsyn lill det nu anfördaförordar jag all de nya Prop.1977/78:50 20 beslämmelsernairäder i kraft den . Detlainnebär all fastighetsägarna i princip blir skyldiga all den 1 april 1978uppfylla de nya kraven, vilket givetvis kan medföra en kraftig tillströmning avärenden lill byggnadsnämnderna. Som jag lidigare har framhållit kommer detemellertid alt krävas en inte alltför begränsad övergångslid innan reformen ärgenomförd och man har fält en godtagbar avfallshantering. I den mån deluppkommer en anhopning av ärenden bör insatserna i försia hand inriktas på altavhjälpa de allvarligaste bristerna. Arbetsgruppen diskuterarom det bör beslämmas en lid inom vilken ombyggnadsålgärder och förbättringarskall vara genomförda. Med hänsyn bl. a. lill all en tidsgräns kan molverkasamordning av förbättringsåtgärder rörande avfallshanteringen med andraombyggnadsålgärder och lill tl förbättringsåtgärder kan komma att förskjutaslill slutet av tidsfristen, anser arbetsgruppen övervägande skäl tala för altnågon tidsfrist inte bör beslämmas. Erinran häremot förs fram endast avSveriges fastighetsägareförbund, som anser all det av bl. a. skälighelshänsynmåste finnas en inte alltför kort övergångstid, förslagsvis , inom vilkentid åtgärderna skall vara utförda. Föregen del anserjag i likhet medarbetsgruppen att en lidsgräns är olämplig. Genomförandel är beroende av altmånga olika praktiska problem löses. Man kan enligt min mening ulgå från altbyggnadsnämnderna medverkar lill atl genomföra reformen så smidigt och snabbisom möjligt. Härvid kommer bl. a. informationen om de nya bestämmelserna attspela en väsentlig roll. 4.1.7Förslaget UU ändringar i BS promemorian redovisade laglekniska lösningen av förslagel har inte mött någrainvändningar. Jag delar arbetsgruppens förslag alt den nya bestämmelsen bör tasin i en ny paragraf, 49 a S, och föregås av . Av arbetsgruppens förslag lill 49 a § följer alt paragrafen blirlillämplig på alla byggnader som uppförs före . Det synesinte nödvändigl alt paragrafen omfattar sådana byggnader som efter den 1 juli1977 uppförs i enlighet med de krav på godtagbar avfallshantering som dåinfördes för ny- och ombyggnader.