prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — som utredningen föreslår ska diskutera programfrågor, voredet enligt Klys följdriktigt med en viss aktiespridning bland organisationer avfolkrörelsekaraktär, så att även kulturarbetarorganisationer blirrepresenterade i bolagsstämman. Som exempel på en sådan spridning av aktieinnehavetinom folkrörelsegruppen, nämner Klys att LO skulle kunna överlåta några aktierpå och några aktier på Författarförbundet ochTeaterförbundel. Med hänvisning till rundradions kulturansvar anserFöreningen att Klys i egenskap av samorganisation förkulturarbetarorganisationer bör ges ställning som aktieägare i . Även anser all en ställning förbolagsstämman som ett centralt debattforum i programfrågor bör föranleda att kulturarbetarnasorganisationer ges representation i bolagsstämman. framhåller att det, för de debatter somarrangeras i samband med bolagsstämman, bör vara möjligt atl vidgarepresentationen inom de organisationer som är aktieägare. FPU och ABF vänder sig mot pressens innehav av aktierirundrad i oföre taget. Enligt FPU:s uppfattning är det frän konkurrenssynpunktoch mot bakgrund av koncentrationstendenserna inom massmedierna principielltfelaktigt att andra massmedieföretag har intressen och ägarin-flytande iSveriges Radio. ABF anser att en eventuell representation för pressen blandprogramföretagets aktieägare bör begränsas till pressens organisationer. Utredningen föreslår inga förändringar i nuvarandeprincipella ansvarsfördelning mellan olika beslutande organ i Radio.Balansen i inflytande mellan staten och aktieägarna bör liksom f. n. kommatill uttryck vid valet av styrelse för . Aktieägarna skall inte kunna ingripa i företagets ledningoch löpande förvaltning. Däremot har företagsledningen skyldighet i enlighetmed aktiebolagslagen att informera bolagsstämman i alla de frågor där stämmanså begär. Utredningen anser det värdefullt om bolagsstämman aktiveras till diskussionerom verksamhet, även när det gäller programverksamheten. Sådanadiskussioner bör ge möjlighet till förankring av företagetsverksamhet bland ägarorganisationerna. Bolagsstämmans nya roll som centraltdebattforum gör att den bör sammanträda minst . De statliga styrelserepresentanterna bör ävenfortsättningsvis utses av regeringen till samma antal som f. n., nämligenordföranden och fem ytterligare ledamöter. Bolagsstämman bör liksom nu utsefem ledamöter. Därtill kommer två representanter för personalen. mot bör radiochefen ex ofificio ingå. Denne bör liksom f.n. utses av styrelsen. Utredningen föreslår att styrelsen inte skall ha någrasuppleanter utöver de lagstadgade två för personalrepresentanterna. Inte hellerbör något arbetsutskott bildas inom styrelsen. 1 stället bör samtligastyrelseledamöter delta i alla uppgifter som faller på styrelsen. Utredningen förordar att styrelseuppgifterna begränsastill att ange allmänna riktlinjer samt att övervaka att dessa riktlinjerefterievs. I övrigt skall styrelsen ansvara för utformningen av och för att företaget kan fungera effektivt och ekonomiskt. Ettsärskilt ansvar åvilar styrelsen när det gäller planeringen av rundradioverksamheten.Däremot bör styrelsen inte blanda sig i det löpande programarbetet. Utredningens uppfattningatiden nuvarande principiellaansvarsfördelningen mellan de olika beslutande organen inom börråda även delas allmänt av remissinstanserna. Enligt stiftelseutredningen kan det inte uteslutas attsådana situationer kan uppstå, där rättsliga garantier för förelagsledningenssjälvständiga ställning gentemot bolagsstämman kunde vara värdefulla.Stifielseutredningen förordar att det närmare övervägs i vilken utsträckningsådana garantier bör skapas genom särskilda bestämmelser i bolagsordningen. Utredningens förslag att bolagsstämman börspela rollen av ett centralt debattforum även dådet gäller programverksamhetentillstyrks av , Folkets husföreningarnas riksorganistion.Kooperativa kvinnogillesförbundet, , och Sverigesfrikyrkoråd, nykterhetssällskaps representantförsamling, , , , lOGT-NTÖ och ,, , samt MHF. Klys anger som en förutsättning för att utnyttjabolagsstämman som debattforum att debatten i bolagsstämman ges övergripandekaraktär och inte handlar om enskilda program, ulan i stället ger utrymme fördiskussion kring olika programönskemål som finns hos gmpper i samhället. har svårt att bedöma värdet avatt bolagsstämman skulle ges en roll som centralt debattforum. Det kanifrågasättas, om de representanter som ägarna med hänsyn lill dessa uppgifterlåter sig företrädas av har anledning att intressera sig för självaprogramverksamheten på ett sätt som skulle motivera denna särskilda uppgift förbolagsstämman. Flertalet remissinstanser instämmer i utredningensuppfattning att styrelse bör utses på samma sätt som . i påpekar att den avutredningen förordade sammansättningen av styrelse innebär attde statliga styrelserepresentanterna förlorar sin majoritetsställning. Prop.1977/78: 91 88 förordar därför att antalet styrelseledamöter somregeringen utser utökas med två. En motsatt åsikt framförs av LRF, som anser att SverigesRadios ställning som ett icke statsägt företag skulle betonas klarare omantalet rege-ringsutsedda ledamöter i företagets styrelse inskränktes och destämmo-valda representanterna blev flera. presenterar ett eget förslag tillorganisation av ledning, som går ut på atl utformas enligt de principer som gäller för anser att styrelsen bör vara relativt liten för att blieffektiv. föreslår att styrelsen kompletteras med ettförvaltningsråd, bestående av representanter för folkrörelser,kulturarbetarorganisationer och andra sammanslutningar som är starktintresserade av verksamhet. Utredningens uppfattning att personliga suppleanter ifortsättningen inte bör utses utöver de lagstadgade två förpersonalrepresentanterna tillbakavisas av , , , centralråd och frikyrkoråd, . TCO,ABF, TBV, , , , ,och . konstaterar att förslaget innebär attutrymmet för olika intressegruppers deltagande skulle bli alltför begränsat.Med hänsyn till företagets särskilda ställning i samhället är möjligheternatill en bred styrelserepresentation av stor betydelse, framhåller SverigesRadio. LO, Sveriges riksidrottsjörhund, ABF och TBV understrykeratt avskaffandet av suppleanter i programföretagets styrelse skulle försämrafolkrörelsernas möjligheter till insyn uch inflytande, vilket strider motmålsättningen om förbättrade kontakter mellan och folkrörelserna. Några remissinstanser anser att även kulturarbetarnasorganisationer bör få representation i styrelse. Klys och konstaterar att blandde av staten tillsatta styrelseledamöterna har ingått en ordinarie och ensuppleant som vanligen brukat utses bland aktiva kulturarbetare. Dessaledamöter har dock inte företrätt några kulturarbetarorganisalioner. En sådanförankring vore emellertid värdefull för att tillgodose de ökade krav på insynoch inflytande i rundradioverksamheten som framförts inom flera kulturarbetarorganisationer.En av de ordinarie ledamöter resp. suppleanter som tillsätts av staten bördärför utses på förslag av Klys. Angående utredningens förslag att styrelsen inte ska bildanågot arbetsutskott framhåller , LRF och TBV all det rimligenmåste ankomma på företagets styrelse att bestämma om en eventuell förekomst avarbetsutskott och dess arbetsuppgifter. tillstyrker utredningens förslag attradiochefen skall ingå i styrelsen. Med hänvisning till den nya aktiebolagslagen ställer sigstiftelseuiredningen tveksam till möjligheten att radiochefen i egenskap avstyrelseledamot ska kunna utses av övriga styrelseledamöter. Däremot är det enkonsekvens av aktiebolagslagen att radiochefen som verkställande direktör utsesav styrelsen och att han i denna egenskap kan vara styrelseledamot, påpekarutredningen. Beträffande företagsstyrelsens uppgifter betonar TCOstyrelsens planeringsansvar. Klys och konstateraratt företagets ökade möjligheter till långsiktig planering innebär attstyrelsen får vidgade arbetsuppgifter och ett fastare grepp över planeringen.Mot denna bakgrund vill Klys och särskilt understrykautredningens uppfattning att styrelsen inte ska blanda sig i det löpanderedaktionella arbetet. anser däremot att styrelsensuppgift bör vara att bl. a. ägna sig åt en övergripande programplanering och isamband härmed utöva ett visst inflytande över programpolitiken. 3.2.9 Beslutsbefogenheter och enhetsledning Utredningen lämnar vissa förslag till ändringar avnuvarande kompetensfördelning i riktning mot ett vidgat ansvarsområde förprogramenheterna. Ansvaret för verkställigheten av styrelsens beslut åvilari första hand radiochefen. Radiochefens an svar i programfrågor bör avse densamlade sändningstidens fördelning och viss koordination mellan programenheternatill skydd för publiken samt vissa programtyper såsom nyheter och barnprogram. Enligt utredningens förslag bör programe nheterna få ökadebeslutsbefogenheter både när det gäller programverksamheten och den internaorganisationen. Normalt bör det t. ex. vara programenheterna som avger yttrandetill radionämnden. Det bör vidare ankomma på enheterna att i störreutsträckning än f. n. besluta om investeringar som rör den egna enheten. Programenheterna bör i fortsättningen ledas av en särskildledningsgrupp utsedd av styrelse bland de anställda påenheten. Chefen för programenheten skall ha det verkställande ansvaret inomgruppen. I en reservation förordar ledamöterna ochMolin att särskilda enhelsstyrelser inrättas. Dessa styrelser bör enligtreservanterna bestå av fem ledamöter - däribland enhetschefen - som utses avSveriges och två personalrepresentanter. Till ledamöter börkunna utses både personer som är verksamma utanför och inom enheten.Enhetsstyrelserna bör inte syssla med den löpande programverksam- Prop.1977/78:91 90 heten utan med det långsiktiga programutbudet saml frågorav teknisk, ekonomisk och administrativ natur. Programenheternas cheferbehåller de flesta av sina nuvarande beslutsfunktioner i programfrågor.Beslutanderätt för planerna ned till årsnivå övertas däremot av de föreslagnaenhetsstyrel-serna. framhåller att den gmndläggande principenför den nuvarande ansvarsfördelningen mellan företagsledning ochprogramenheter är att det skall finnas ett centralt ansvar för sådana frågorsom har betydelse för mer än en enhet. Företaget anser att denna princip börgälla även framgent. Från denna utgångspunkt har för avsikt atlpröva de möjligheteratt öka programenheternas självständighet som utredningenpekar på, bl. a. i personalfrågor. Däremot stler sig förelaget tveksamt tillatt uppdra åt programenheterna atl avge yttranden lill radionämnden, med tankepå att denna uppgift är kopplad till del övergripande tillsynsansvar förprogramverksamheten som åvilar radiochefen och som är en följd av styrelsenssamlade ansvar för företagets verksamhet. delar ocksåutredningens uppfattning att programenheterna bör besluta om uppbyggnaden avden interna organisationen, anställning av personal och investering som rörden egna enheten. Företaget påpekar dock att en prövning av möjligheterna attöverföra detta slag av beslutsbefogenheter på programenheterna bör ske medbeaktande av principen om ett centralt företagsansvar för frågor som harbetydelse för mer än en enhet. En liknande synpunkt framförs av . Även instämmer i uppfattningenalt programenheterna bör ges ett större kompetensområde och förordar att dennavidgade beslutsrätt utsträcks till att omfatta redaktionerna. Utredningens förslag om ledningsgrupper tillstyrks avflertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan, nämligen av länsstyrelsernai , och , , , , , , , , och som således avvisar reservanternas förslag om enhetsstyrelser. Några remissinstanser, såsom i län, SACOISR och , anser att enhetsstyrelserskulle göra organisationen onödigt komplicerad och medföra en ytteriigare belastningpå administrationen. i , och framhåller också att ett införandeav enhetsstyrelser skulle medföra tveksamhet i fråga om avvägningen avbefogenheter mellan enhelsslyrelsema och förelagels centrala ledning. anser i likhet med utredningens majoritetatt det inte är Prop, 1977/78:91 91 möjligt alt på enhetsnivå göra en uppdelning av ärendensom avser ekonomi och administration å den ena sidan och löpandeprogramverksamhet å den andra. Folkets husföreningarnasriksorganisation, LO, ABF och understryker attenhetsstyrelser med externt förtroendemannainslag medför risker för att denjournalistiska integriteten i programarbetet och programföretagetssjälvständighet äventyras. Angående fördelningen av beslutsbefogenheter inom ledningsgruppernafinner det olämpligt att göra dem till kollegialtbeslutsfattande församlingar. Företaget förordar att den nuvarande ordningen,där enhetschefen fattar beslut i sin ledningsgrupp, bibehålls. SAF, , och förordar att ett klart chefsansvar byggs in i organisationen.Detta krav tillgodoses inle i vare sig utredningsmajoritetens ellerreservanternas förslag. I stället bör företagsledningen representera olikasamhällsintressen och i denna egenskap ha möjlighet att utkräva ettchefsansvar, vilket förutsätter att chefen för resp, enhet ges rättighet attsjälv fatta de nödvändiga besluten. Folkets husföreningarnas riksorganisation och delar inte utredningens uppfattning attledningsgrupperna bör utses av företagets styrelse, utan föreslår i ställetatt led-ningsgmpperna utses av de anställda inom resp. enhet. i vill för sin del föreslåen konstruktion av ledningsgrupperna som utgör en mellanform mellanutredningsmajoritetens förslag och förslaget om enhetsstyrelser. Länsstyrelsenförordar således att programföretagets styrelse representeras med tvåledamöter i led-ningsgmpperna. Det förslag om inrättande av enhetsstyrelser i ledningenför programenheterna som framlagts av ledamöterna av MUF, CUF, , kvinnoförbundoch . MUF och framhåller attenhetsstyrelser har större förutsättningar än ledningsgmpper att hävdaprogramenheternas oberoende och självständighet. CUF anser att bör ges en konstmktion medfristående enheter som leds av särskilda styrelser med ledamöter somrepresenterar ägarna, folkrörelser och personal, Utredningen föreslår med hänvisning till förslaget atlutbildningsradion skall få ställning som ett helt från (se Prop.1977/78:91 92 3.1.5), att gällande koncernbildningsavtal med SverigesRadio angående bildandel av ersätts medett nytt avtal mellan staten och utbildningsradion. Det nya radioavtalet bör tecknas med ochSveriges Lokalradio gemensamt. Koncernförhållandet bör ytteriigare markerasgenom att får utse samtliga ledamöter i lokalradions styrelsemed undantag för personalrepresentanterna. Beträffande fördelningen av sändni ngstider anserutredningen att det av rent praktiska skäl inte är lämpligt alt staten beslutarom sändningstillfällen och tider i de för , Lokalradiooch gemensamma programkanalerna. I stället bör stateni samband med medelstilldelningen till utbildningsradion ange omfattningen avföretagels sändningar i radio och TV. Placeringen av utbildningsradionsprogram får sedan bestämmas genom förhandlingar mellan ochSveriges Utbildningsradio. Inom koncernen bör ha beslutanderättöver sändningstidens fördelning mellan riks-och lokalradioprogram. I ett särskilt yttrande ifrågasätter ledamöterna det lämpliga i medlemskap i . De anser att SverigesRadio bör lämna SAF och söka lösa frågan om sin anknytning till enarbetsgivarorganisation på ett annat sätt. och anser atl utredningenborde ha gjort en meningsyttring av denna innebörd. Med anledning av utredningens synpunkt att det avpraktiska skäl inte är lämpligt att staten beslutar om detaljer i fråga omfördelningen av sändningstider mellan och SverigesRadio, framhåller atl även hänsynen till programföretagensintegritet talar för att dessa inbördes skall fördela sändningstiderna.Företagel instämmer i utredningens uppfattning att statens uppgift börinskränkas till att ange en viss volym för resp. företags verksamhet i sambandmed medelstilldelningen. framhåller att frågoromsändningstidens fördelning bör lösas i förhandlingar mellan de verkställandeledningarna i alla tre programföretagen. Företaget ansluter sig tillutredningens förslag att styrelsen för får den ytterstabeslutsrätten i fråga om fördelning av tider mellan riks- och lokalradion, menanser också att en motsvarande beslutsrätt bör tillkomma ävenbeträffande Utbildningsradios sändningstider. Företaget tillstyrker utredningens förslag alt SverigesRadio skall utse styrelsen för Lokalradio. Företaget finner en sådanåtgärd nödvändig mot bakgrund av de föreslagna uppgifterna för moderbolagetsledning, nämligen att fatta övergripande beslut om lokalradions uppgifter iförhållande lill distrikt och all besluta om sändningstidensfördelning mellan de tvä bolagen. framhåller alt en så- Prop.1977/78:91 93 dan förändring av relationen mellan bolagen är motiveradäven med tanke på moderbolagets nuvarande övergripande ansvar för bl. a.planering, programregler och förhandlingar. Lokalradio vänder sig mot utredningens förslagatt lokalradions sändningslider skall fördelas efter beslut av ,medan utbildningsradions sändningstider skall fördelas efter förhandlingar.Sveriges Lokalradio anser att företaget i detta hänseende binds hårdare tillSveriges Radio och att dess självständighet blir mindre markerad. SverigesLokalradio föreslår därför att den sändningsrätt som lokalradion tilldelaskombineras med en rätt att förhandla med om sändningstid. Lokalradio vänder sig också bestämt mot förslagetatt skall utse styrelsen i dotterföretaget och förordar att dennuvarande ordningen där majoriteten av styrelsen i Lokalradio utses avregeringen bibehålls. Genom denna ordning tillförs företaget erfarenheter frånett större antal landsdelar och från olika verksamhetsområden i samhället,vilket är en tillgång när det gäller att skapa förtroende för lokalradion i deolika länen, påpekar . Företagel framhåller att en förändringi enlighet med utredningens förslag skulle kunna uppfattas som en begränsningav lokalradions självständighet. 1 samma riktning uttalar sig iVästernorrlands län och Folkets husföreningarnas riksorganisation. I ett särskilt yttrande till Lokalradiosremissvar anserperio/ia/-representanterna i Lokalradio, att det börråda likvärdiga förutsättningar vad gäller sändningstider förutbildningsradion och lokalradion, vilket skulle kunna uppnås genom attutbildningsradion erhåller sin sändningsrätt av koncernen /Lokalradio. Personalrepresentanterna tillstyrker utredningens förslagatt lokalradioföretagets styrelse ska utses av , men föreslåratt en sådan bestämmelse kompletteras med ett uttalande att en sådan ordninginte innebär någon inskränkning i lokalradions självständighet. delar utredningens uppfattningatt koncernbildningsavtalet mellan och staten rörande bildandetav utbildningsradion bör ersättas med ett separat avtal mellan staten ochSveriges Utbildningsradio. Vidare ansluter sig tillutredningens förslag att ett särskilt samarbetsavtal ingås mellan utbildningsradionoch koncernen /Lokalradio i syfte att reglerasamarbeisfrågorna mellan företagen. framhåller möjligheten att inrätta en särskildnämnd som skulle ha att besluta i frågor som gäller fördelningen av detillgängliga sändningsresurserna. De remissinstanser som yttrat sig i frågan om SverigesRadios medlemskap i instämmer i allmänhet i de synpunkter som ledamöternaEngman och framför i sitt särskilda yttrande. Hit hör bl. Prop.1977/78:91 94 Folkets husföreningarnasriksorganisation, LO, TCO, FPU, , ,, Svenska journalistförbuiulel, och . Flera av remissinstanserna, däribland LO, betonar dock attdet bör ankomma på styrelse att ensam avgöra till vilkenarbetsgivarorganisation som företaget skall höra. 3.3.1 Allmänna programpolitiska målsättningar Utredningen Utredningen anser att rundradions grundläggande ansvargentemot publiken består i att erbjuda program som ger information och upplevelser.Redan i det nuvarande radioavtalet ges de informativa programmen ensärställning, konstaterar utredningen. Det finns därför anledning att starkaremarkera rundradions kulturpolitiska ansvar i linje med den av statsmakterna år1974 uppdragna kulturpolitiken. Utredningen finner det angeläget att förutsättningarskapas för en höjd kvalitet i programverksamheten. 1 kvalitetsbegreppet ingårinte bara själva programkvaliteten utan även tillgängligheten för publiken.Utredningen framhåller i sammanhanget betydelsen av gestaltning av programmensinnehåll och av konstnäriig och journalistisk bearbetning. Utredningen anser att det är självklart för en rundradio iallmänhetens tjänst att erbjuda publiken underhållande program som gerstimulans, förströelse och avkoppling. Utredningen finner det naturligt attsådana program fångar en stor publik och anser att detta inte behöver ses somföljden av publikjakt. 1 stället är det angeläget att hävda krav på kvalitetoch mångsidighet inom även delta område. Efiersom programmen har en stor publik är det nödvändigtatt framhålla att de bör produceras utifrån en genomtänkt syn och medvaksamheten riktad mot innehållet. Utredningen anser ej heller att förekomstenav serier i sig är ett tecken på förflackning, utan drar slutsatsen att denserieverksamhet som f.n. bedrivs i TV inte kan bedömas entydigt och generellt. Utredningen framhåller atl del inle bör vara ett mål förrundradion all öka den tid som människorna ägnar åt radio och TV, Denna ärredan i nuläget lång och det finns många som hävdar atl radio och TV läggerhinder i vägen för andra sysselsättningar och umgänge och samvaro, anför radioutredningen. I stället är det viktigare att öka den enskildes behållning av olikaprogram. Mot bakgrund att detta skall utredningens olika förslag att förbättraprogramkvaliteten ses. Prop.1977/78:91 95 Remissinstanserna understryker allmänt betydelsen av atlrundradion åläggs ett kulturpolitiskt ansvar i linje med den av statsmakternaår 1974 utformade kulturpolitiken. Utredningens synpunkter på kvalitetsbegreppet delas avstatens kulturråd, länsstyrelserna i , , , ,och . ,, och frikyrkoråd, ABF, TBV, , , , saml Kontaktnätet - . Flera av dessa instanser, såsom ochSveriges Frikyrkoråd understryker särskilt betydelsen av gestaltning avprogrammen, såsom en viktig faktor för tillgängligheten. SÖ betonar kravet på tillgänglighet. Det är enligt SÖmycket viktigt att programmen utformas så att de blir begripliga och kännsmeningsfulla för de människor som de är riktade till. Därvid har den språkligautformningen en central roll. Detta är särskilt viktigt i nyhetsprogrammen varspublik i stor utsträckning har dessa som huvudkälla för samhällsinformation. i anser mot bakgrunden av deolika aspekter som kan läggas på begreppet kvalitet, att det är väsentligt attradio och TV fortlöpande för en diskussion med sina konsumenter om programverksamheten. Operan anser att bör strävaefter en mera medveten politik när det gäller att avväga mellan amalörism ochprofessio-nalism. Även tillgänglighetsaspekten betonas av Operan. Musik, teateroch andra inslag bör ges en sådan presentation alt de blir tillgängliga för enstörre publik än som normalt nås av dessa kulturformer. Med utgångspunkt från utredningens krav på fler programinom olika områden framhåller , att debatten om etermediernasäkert skulle kunna bli intressantare om önskemålen om fler program av skildaslag också ibland kombinerades med synpunkter på vad radio och TV har förmycket av. Vidare anser företaget att klyftan mellan utredningens önskemål ochde anvisade medlen är påfallande. 7"C0 delar utredningens synpunkter på principerna förprogramverksamheten och understryker att de erforderiiga resurserna måstetilldelas. framhåller att kravet på högkvalitet inte får eller behöver utesluta att programmen blir tillgängliga fören bred allmänhet. Klys delar utredningens uppfattning, atl isin egenproduktion måste satsa mycket mer på kvalitet. Detta kräver resurserför bl. a. goda manus, för inspelning m.m. Klys understryker särskilt,att måste ge många inhemska konstnärer inom ord-, bild-, lon-och scenområdena möjligheter att utveckla egna erfarenheter av etermedierna ochatt bygga upp professionella rutiner och egenart. Svenska musikerförbundetdelar i stort sett utredningens synpunkter be- 1977/78:91 96