prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — Det viktigaste skälet är enligtmin mening att en sådan organisationsförändring ger bättre förutsättningar förmångfald i programverksamheten. Behovet av samordning av programmen mellan detvå medierna är inte stort och det präglar inle heller 1977/78:91 161 Däremot löper radioni den nuvarande organisationen risk att hamna i skuggan av TV och attunderordnas televisionens krav i skilda avseenden. Självständighet i fråga omekonomi, teknik, organisation, administration och personalfrågor är viktigaförutsättningar för självständighet i programverksamheten. Detta konstaterandegäller självfallet riksradion i lika hög grad som lokalradion och utbildningsradion. 1 den mån praktiska och kostnadsmässiga skäl talar för attriksradion skall bedriva samarbete med någon av verksamhetens övriga delarfinns det enligt min mening inga skäl att på förhand utgå från att just TV ärden lämpligaste samarbetsparlen. I stället bör riksradion ha frihet att samarbetasåväl med lokalradion och utbildningsradion som med TV. Jag finner sålunda atthelt övervägande skäl talar för att den nuvarande programenheten förriksradion bör omvandlas till ell särskilt företag. Regeringensoch ställningstagande för att lokalradion skulle bedrivasav ett dotterbolag till var som jag nämnt preliminärt iavvaktan på radioutredningens förslag. finner att övervägandeskäl talar för att Lokalradio förblir ett dotterbolag till . Del bärande motivet är framför allt behovet av en samlad bedömning av ivilken utsträckning lokalradion skall kunna fungera som riksradions regionalaorganisation. Denna bedömning bör enligt utredningen göras av enkoncernledning som står ovanför såväl lokalradion som riksradion. Radioulredningens förslag utformades i en situation dånärmare erfarenheter saknades av hur samarbetet mellan ochSveriges Lokalradio skulle komma atl fungera. har erfarenhetsunderiagetökat, och såvitt jag har kunnat finna innebär den nuvarande situationen avsevärdaproblem. Ett vittnesbörd om detta är Lokalradios i remissyttrandetuttalade uppfattning all förelaget bör få en i förhållande tillSveriges Radio helt fristående ställning. Lokalradionhar ingen naturlig anknytning lill TV och den bör inle heller ges ställning somdotterbolag till riksradioföretagei. Detla skulle innebära alltför stora riskerför lokalradions möjligheter till självständig utveckling och för att dessbehov skulle komma all underordnas den övriga radioverksamheten. Tvärtom harmitt förslag om delning av riksradio och TV i tva bolag som en naturiigkonsekvens atl lokalradion ges ställning som ett med riksradion ochtelevisionen jämbördigt företag. Detta innebär enligl min uppfattning även iövrigt klara fördelar för lokalradions möjligheter att hävda sin egenart. Delger också lokalradion en bättre utgångspunkt i del samarbete med riksradion somenligl min mening är naturiigt. Även beslutet om utbildningsradions ställning varav preliminär natur. förslag all förelaget skullebli helt fristående tillstyrks över lag av remissinstanserna. Jag är emellertidinte övertygad om all uiredningens förslag är det lämpligaste. Del innebär 11 1977178. Prop.1977/78:91 162 enligl min mening inte ett tillräckligt hänsynslagandetill utbildningsradions behov av integritet för sin verksamhet utan skullemedföra alt denna verksamhet ställdes i ett alltför direkt beroende av regeringoch riksdag. Det förutsätter vidare, att staten skulle tvingas att fatta beslutom utbildningsradions sändningstider i radions och televisionensprogramkanaler. Följaktligen skulle staten också kunna tvingas att ta ställningtill placeringen av de övriga företagens program. motiverarutbildningsradions speciella uppgifter att den även i fortsättningen skallbedriva sin verksamhet som ett särskilt företag. Jag föreslår alltså, sammanfattningsvis, att radio- och TV-verksamheteni skall bedrivas av fyra programföretag, ett för TV, ettför riksradio, ell för lokalradio samt ett för utbildningsradio. Dessa förelagskall ha självständighet i sin programverksamhet men också i största möjligautsträckning i ekonomiskt, tekniskt, administrativt och personalpolitisktavseende. Del är väsentligt att slå vakt om den samlade verksamhetensfrihet och självsländighet gentemot staten. Om de fyra programföretagen blirhelt fristående tvingas staten att fatta beslut i ett större antal radio- och TV-frågorän . Del gäller exempelvis den mera detaljerade fördelningen av medel mellanföretagen, planeringen av inves-leringsveiksamheien inom de olikaverksamhetsgrenarna men också den närmare fördelningen av sändningstiden mellanolika företag. En sådan utveckling mot ett ökat statligt inflytande måsteenligt min mening undvikas. Beslut i frågor av detta slag bör i stället istörsta möjliga utsträckning fattas av den samlade radio- och TV-organisalionen.Del måste alltså skapas cii genicnsainl organ för jusl detta ändamål. Deltasker enligt min mening lämpligast genom all de fyra programföretagen förssamman i en där del är moderbolagets uppgift atl svara för frågor av nyssnämntslag liksom för alt planeringen inom vart och ell av de fyra programföretagensker med beaktande av möjligheterna all åstadkomma ökad effektivitet genomsamverkan. I alla frågor som rör programverksamheten bör dotterföretagen varahelt självständiga och bära det fulla ansvaret mot staten och publiken. Moderbolaget för radio- och TV-verksamheien bör ha sammaägare som del nuvarande . Programföretagen bör ägas helt av moderföretaget. 1 de följande avsnitten kommer jag all närmare presenteramina förslag lill ny organisation av radio- och TV-verksamhelen. Ledningen för har f.n. dubblafunktioner: dels att leda del egna förelagets verksamhet, dels att utgöraledningen för en koncern, i vilken också och ingår. Prop.1977/78:91 163 1 den koncernbildning jag föreslår bör moderbolaget intebefatta sig med programverksamheten. Denna bör helt och hållet vara enangelägenhet för de i koncernen ingående programbolagen. Följaktligen bör intemoderbolaget heller ha något ansvar för någon del av programverksamheten, varesig gentemot staten eller publiken. Moderbolaget bör i pricip ha beslutandeuppgifter endast inom fyra områden som rör programbolagens verksamhet. För det första bör moderbolaget till regeringen ingeanslagsframställningar för koncernens samlade verksamhet. Till dessa bör fogasde anslagsframställningar som har utarbetats inom vart och ett av de fyraprogrambolagen. Den samlade anslagsframställningen för koncernen bör innehållaen avvägning av de fyra programbolagens krav, och därvid bör en särbehandlingske av de verksamheter som finansieras med mottagaravgifter i förhållande tilldem som finansieras över statsbudgeten, dvs. För det andra bör moderbolaget fatta beslut ommedelstilldelningen till programbolagen inom de totalramar som anges förkoncernen för verksamheter som finansieras med avgiftsmedel resp. överstatsbudgeten. Moderbolaget bör i anslutning härtill ha rätt att överföraöverskott inom koncernen från ett budgetår till det följande budgetåret samtatt lyfta vissa förskott på kommande års anslag. Beträffandemedelstilldelningen till olika verksamheter inom koncernen får alltsåmoderbolaget ökade befogenheter jämfört med dem som har . För det tredje bör moderbolaget fördela sändningstiden iradio och TV mellan programbolagen. Dessa bör i första hand erhålla allmännaramar och själva söka nå överenskommelser om den närmare fördelningen av sändningstiden.Om programbolagen inte kan komma överens bör moderbolaget självt fatta besluti frågan. Den fjärde uppgiften bör vara att moderbolaget tillsättermajoriteten av ledamöterna i programbolagens styrelser. Framför allt de tre förstnämnda av de beslutsbefogenhetersom moderbolaget bör ha måste förenas med ett övergripande ansvar förplaneringsverksamheten inom hela koncernen. är det angeläget att programbolageninom sina resp. områden bedriver en egen planering. Det är enligt min meninginte lämpligt att staten ger närmare direktiv om kompetensfördelningenhärvidlag mellan moderbolaget och programbolagen. 1 del följande avser jagdärför endast att ange ett antal principiella riktlinjer, som det sedan börankomma på koncernens företag atl tolka och tillämpa. Mina förslag har det grundläggande syftet atl ökasjälvständigheten för de olika verksamhetsgrenar som ryms inom den koncern somdet nuvarande utgör. En viktig utgångspunkt för mina förslag äratt behovet av samordning inom radio- och TV-verksamhetens olika delar inle ärså stort alt det motiverar att den bedrivs av ett sammanhållet förelag.Ansvaret för programmen och för en rad frågor som rör ekonomi, teknik, 1977/78:91 164 organisationoch administration bör förläggas närmare den egentliga verksamheten, alltsålängre ner i den beslutshierarki som nu utgör. Besluts- ochansvarighetslinjerna bör med andra ord förkortas. Detta räknar jag med skallleda till administrativa vinster. Detär viktigt alt företagen i den föreslagna koncernen tar vara på de fördelar somden nya konstruktionen åsyftar. Viktigast därvid är att inte moderbolaget påtarsig funktioner som innebär dubbleringar av det arbete som utförs iprogrambolagen. Moderbolagets planeringsansvar för den samlade koncernen bördärför normalt la sig uttryck inte i alt det självt utför planeringsarbetetutan i att det anger riktlinjer för hur programbolagen skall bedriva sinplanering och på vilka områden programbolagen härvid bör söka samordna sinainsatser. Moderbolagetsväsentliga uppgifter och målen för verksamheten kommer att framgå av avtalmellan staten och bolaget. 1 princip bör moderbolaget i anslutning till defyra viktiga beslutsfunktioner jag har angivit ha följande uppgifter inomkoncernen: - svara för bedömningar av den allmännaetermedieutvecklingen, - ge programföretagen riktlinjer för hur deraslångtidsplanering skall bedrivas och svara för samordning avplaneringsinsatserna, - samordna planeringen av större investeringar förden samlade koncernen, - svara för analys av koncernens samlade ekonomi, - svara för samordning av koncernens kontakter medteleverket, - vid behov svara för samordning av koncernenskontakter med internationella organisationer, - svara för vissa riktlinjer för koncernensgemensamma personalpolitik, innefattande riktlinjer för personalutveckling ochlöneförhandlingar, gemensamma regler för anställningsförmåner ochanställningsskydd, kollekliva försäkringar och pensionsfrågor, - besluta om koncernens medlemskap iarbetsgivaresammanslutning, - svara för koncernens planering förförsvarsberedskap. Iett inledande skede blir det en säpskilt viktig uppgift för moderbolaget att fåtill stånd en sådan planering inom koncernen att införandet av den nyaorganisationen sker rationellt och ekonomiskt. Uppdelningen av lokaler, teknikoch andra resurser mellan dotterbolagen bör göras i samförstånd meddotterbolagen och i lämplig anslutning till verksamhetens expansion, särskilti distrikten. Somhar framgått anser jag att moderbolaget väsentligen skall ha planerande ochsamordnande uppgifter. Verkställigheten bör ankomma på dotterbolagen.Personalen i moderbolaget bör därför bli ganska begränsad. Detbör vara lämpligt att det finns något organ för direkta kontakter mellanmoderbolaget och programbolagen. Därför bör de verkställande direktörerna imoderbolaget och dotterbolagen tillsammans bilda en direktion eller eventuellten ledningsgrupp för hela koncernen. Prop.1977/78:91 165 Moderbolagets - och därmed hela koncernens - ägare börvara desamma som de nuvarande ägarna av . Dock avser jag alt ienlighet med radioutredningens och ett antal remissinstansers förslag medverkatill atl förhandlingar kommer till stånd med de företag inom pressens aklieägargrupp,som inte längre utger tidningar, i syfte att åstadkomma en överlåtelse av deaktuella aktierna till andra medlemmar i gmppen. Genom omorganisationen kommerdet sammanlagda antalet styrelseposter inom koncernen att öka, vilket gör detmöjligt att ge ytteriigare aktieägare representation i någon styrelse. Frågor rörande antalet styrelseledamöter och det sätt påvilket de utses skall regleras i bolagsordningen, vilken antas och ändras avbolagsstämman. Bolagsordningen liksom ändringar av densamma bör, i likhet medvad som gäller för , godkännas av regeringen för atl bligällande. Jag ämnar föreslå alt en bestämmelse av denna innebörd las in även idet nya moderbolagets bolagsordning. Jag avser att vid kommande förhandlingar söka nåöverenskommelse om att det i moderföretagets bolagsordning skall intas enbestämmelse om att styrelsen skall bestå av totalt 15 ledamöter. Av dessa börordföranden och sex övriga ledamöter utses av regeringen, fem av aktieägarnavid bolagsstämman och två, i enlighet med lag, av de anställda inom bolaget.Den femtonde ledamoten bör vara moderbolagets verkställande direktör. Jag delarutredningens uppfattning alt styrelsen inte bör ha några suppleanter förutom delagstadgade två för personalrepresentanterna. Programverksamheten bör i den organisation jag föreslårskötas av fyra i detla avseende helt självständiga dotterbolag. Vart och ett avprogrambolagen bör få sina rättigheter och förpliktelser fastställda i avtal,som de tecknar direkt med staten. För att programbolagen skall få den avseddasjälvständigheten vad avser programverksamheten måste de - utöver frihet attanvända tilldelade ekonomiska resurser - ha frihet att utforma den egnaorganisationen, tekniken, administrationen och ekonomiska förvaltningen, samtatt bestämma om personalpolitik och personalrekrytering. De bör vidare tillmoderföretaget inge medelsframställningar. Dessa bör bygga på deriktlinjer för planeringen som utarbetats genom moderförelagets försorg. 1 de förslag till avtal med de olika företagen som jagavser att framlägga och i de riktlinjer för organisationen av programföretagensom jag anser bör gälla och somjagangeri det följande, kommer jag endast attuppehålla mig vid frågor av mera principiell betydelse. Det är därför viktigtatt understryka, att del bör vara ett ansvar för samtliga företag inom koncernenatt medverka till att programföretagen verkligen får den avsedda friheten ochsjälvständigheten såväl i programverksamheten som i övriga avseenden. Prop.1977/78:91 166 är det viktigt atl verksamheten i koncernen idess helhet bedrivs rationellt och ekonomiskt. Programföretagen måste därför hamöjlighet atl samarbeta med varandra. Sådant samarbete bör kunna förekommafrämst på det administrativa och det tekniska området men också i den löpandeprogramverksamheten på vissa avgränsade områden. Programföretagen bör ha rättatt inbördes komma överens om viss specialisering av programmen, t. ex. förspråkliga minoriteter. Del är viktigt atl samarbetet sker med denutgångspunkten att vart och ett av företagen skall vara självständigt ochbehålla sin integritet. Grunden för samarbetet bör därför vara frivilligauppgörelser mellan företagen i enlighet med principen att berörda parter skallha ömsesidig nytta av samarbetet. Av de programbolag som enligt mitt förslag skall ingå ikoncernen existerar redan två, nämligen Lokalradio och Utbildningsradio.Mina förslag innebär ingen ändring av den interna organisationen för något avdessa bolag. 1 fråga om dem bör alltså i detta avseende tidigare riksdagsbeslutligga fast. Lokalradio har haft tillfälle att bygga upp enhelt egen organisation från grunden. Företaget har därför personal, teknik,administration och övriga funktioner uppbyggda i princip för sina egna behov.Den förstärkning av lokalradioverksamheten som jag i det följande föreslårinnebär därför inte några principiella förändringar ulan enbart förstärkningarav den redan existerande organisationen. Däremot bör lokalradion få en friareställning i förhållande till det nya moderbolaget, bl. a. i program- ochpersonalfrågor. har börjat sinverksamhet. Mina förslag innebär ingen förändring av företagets inriktning ochuppgifter och inte heller av sättet för verksamhetens finansiering. Företagetbör alltså ha den självständiga ställning som under hösten 1976fattade beslut om. Det har förutsatts atl företaget t. v. skall samarbeta meddel nuvarande när det gäller utnyttjandet av olika resurser somteknik och arkiv, och åtminstone under en övergångstid måste företaget hamotsvarande samarbete med de nya programbolagen för TV och riksradio. De kommande ställningstagandena om utbildningsradions egnaproduktionsresurser bör planeras och förberedas inom koncernen i samarbetemellan moderbolaget och de berörda dotterbolagen. Del är därvid viktigt attutbildningsradion får möjligheter att bygga upp och anpassa sin organisationoch sina resurser efter den egna verksamhetens behov. De två största programbolagen i den nya koncernen - TV-bolagetoch riksradiobolaget - kommer att utgöra nybildningar. I väsentliga delarexisterar de dock redan inom det nuvarande i form avprogramenheter. Riksradiobolagets kärna bör utgöras av den nuvarandeprogramenheten för riksradio, inkluderande symfoniorkester,och Prop.1977/78:91 167 förstärka.'! med avdelningen för ljudradioteknik från dennuvarande förelagsgemensamma teknikenheten. För att bolaget skall kunnafungera som eget företag krävs att ledningen förstärks och tillförs funktionersom nu finns direkt under radiochefen. Den nuvarande radioenheten har sinaredaktioner placerade uteslutande i medan del nya programbolaget börha redaktioner också ute i landet. Jag återkommer i ett särskilt avsnitt tilldenna fråga. Till riksradiobolaget bör också föras den nuvarande särskildaenheten för utlandsprogram. 1 övrigt finner jag ingen anledning alt lägga ytterligare synpunkterpå riksradioförelagets inre organisation. Ansvaret för dess uppbyggnad börläggas på förelaget självt. Jag utgår dock från atl man gör en ingående ochförutsättningslös analys av vilka lednings- och stabsfunktioner som behövs idet nya riksradioföretaget och att frågan prövas ulan bindningar till vare sighur eller den nuvarande programenhetens administration är uppbyggd.Likaså bör en förutsättningslös prövning ske av vilka servicefunktioner som börfinnas inom företagel och vilka tjänster som bör erhållas genom samarbete medövriga företag inom koncernen. Utredningen (UD 1977:01) om del svenska kultur- ochinformationsutbytet med utlandet kommer enligt sina direktiv att beröraSveriges Radios utlandsprogram. Jag förordar därför efter samråd med chefen förutrikesdepartementet atl frågor som rör denna verksamhet och dess ställninginom riksradioföretaget på nytt tas upp till behandling i samband medprövningen av förslagen från denna utredning. Programföretaget för TV bör bildas av de två nuvarandeprogramenheterna för TV I och samt av huvuddelen av Radiosnuvarande distriktsorganisation, I företaget bör vidare ingå de funktioner som f,n, fullgörs av de olika avdelningarna för TV:s driftteknik i , TV:sprogramarkiv, bildarkiv samt övriga funktioner inom det nuvarande SverigesRadio som endast utnyttjas av TV och sorterar under företagsledningen. Dennya företagsledningen bör - dock med vissa modifikationer som jag straxåterkommer till - överta funktioner som finns direkt under radiochefen. De två programenheterna bör i del nya TV-förelagel ha den självsländigheti programverksamheten som åsyftades med beslut. De bör således bedrivasin verksamhet på i princip lika villkor och ha i huvudsak samma uppdrag vadavser programverksamheten. Dock bör företaget ha möjlighet all besluta om vissspecialisering av enheterna i fråga om programområden där kravet på planeradbredd i utbudet bedöms vara viktigare än den mångfald som skall tillgodosesgenom en tvådelad organisation. Bedömningar i sådana frågor är tidsbundna ochjag avser därför inte att söka ange några områden där planerad bredd ärviktigare än mångfald. Jag vill dock peka på att sportbevakningen iTV hålls samman i en för programkanalerna gemensam enhet underCentralredaktionen och att det finns en viss underförstådd specialisering inomandra programområden, bl. a. program för språkliga minoriteter. 1977/78:91 168 Programenheternabör också gemensamt sträva efter atl åstadkomma en för publiken godkoordination av sina program (se 4.3.3). Ett exempel på ett område där behov avkoordination kan föreligga är bevakningen av evenemang. Delta kräver ettkontinuerligt samråd mellan programenheterna. Jag räknar med altprogramenheterna efter sådant samråd skall kunna fatta sändningsbeslulensjälvständigt men all del i vissa undantagsfall behövs allmänna riktlinjer somprogramenheterna har att följa. Sådana riktlinjer bör beslutas avförelagsledningen och avse frågor såsom t, ex. nyhetsprogrammens placeringeller placeringen av barnprogram i de två kanalerna. Troligen behövs ocksåriktlinjer i fråga om placeringen av det dagblock i TV som jag föreslår i detföljande (4.3.5). Denverkställande direktören för TV-företaget bör enligt min mening ha ettbegränsat och klart definierat ansvar för programverksamheten. Han bör sålunda- lill skillnad från den nuvarande radiochefen inom - inte hanågon allmän befogenhet att ingripa i programverksamheten. För att understrykaatt programenheterna var för sig bör ansvara för uppfyllandet av de krav påprogramverksamheten som kommer att finnas i avtal mellan staten och företagelförordar jag all programenheterna normall skall vara ansvariga också gentemotradionämnden. Det bör således vara programenheterna som för företagels räkninginger yttranden lill radionämnden där sådana begärs. Om en anmälan tillradionämnden riktar sig mot ett beslut som företagsledningen har fattat bördock yttrandet inges av företagsledningen. Verkställandedirektören i TV-företaget kommer således främst att ha ekonomiska ochadministrativa uppgifter. Det finns skäl för TV-företagets ledning atlöverväga om man i detta avseende kan nå ökad effektivitet genom att avlastaprogramenheterna vissa ekonomiska och administrativa funktioner av merarutinmässigt slag och i stället lägga dem under företagsledningen. Sådanaöverväganden kräver givetvis ingående avvägningar mellan behovet aveffektivitet inom företaget och de krav som följer av att programenheternaskall ges frihet i sin löpande programverksamhet. Ettområde där företagsledningen måste få ett stort ansvar gäller samspelet mellanTV-distrikten och programenheterna. Dislriktsverksamhe-ten kommer - i likhetmed vad som är förhållandet inom det nuvarande - alt varagemensam för företaget. Företagsledningen måste därvidlag vaka över att intebara programenheternas självsländighet säkras utan också över atl distriktenfår den avsedda självständigheten i förhållande till programenheterna och attdistriktsverksamheten byggs ut i enlighet med bl. a. de riktlinjer som statenanger. Jag återkommer till denna fråga i ett särskilt avsnitt (4.2.4), Utövernyssnämnda mera principiella frågor finner jag ingen anledning att här läggasynpunkter på hur verksamheten inom TV-företaget närmare bör vara organiserad.Denna uppgift bör ankomma på företaget självt. 1977/78:91 169 vill dock understryka det självklara i atl man vid denadministrativa uppbyggnaden av företaget utgår från verksamhetens egna behovoch alltså inte från alt de funktioner som man övertar från Radioskall organiseras på samma sätt som i det nuvarande företagel. Mitt förslag innebär att de fyra programföretagen helt börägas av moderföretaget. Detla bör således inneha samtliga aktier iprogramföretagen och alltså ensamt ansvara för de beslut som fattas vidprogramföretagens bolagsstämmor. Jag avser alt vid förhandlingar nå överenskommelse om attdet i var och en av bolagsordningarna skall föreskrivas atl styrelserna iprogrambolagen skall beslå av 14 ledamöter. Av dessa bör ordföranden och tioövriga ledamöter utses av moderbolagets styrelse och två utses av personalen.Verkställande direktören i bolaget bör vara självskriven ledamot. Jag anser, atlstyrelsen inte bör innehålla andra suppleanter än de lagstadgade två suppleantemaför personalrepresentanterna. Om moderbolagets och de fyra programbolagens styrelsersammansätts och utses i enlighet med de förslag jag i det föregående har angett,kommer det totala antalet styrelseposter atl öka något, trots att det för dessaposter inte skulle finnas några suppleanter.