prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — Kommittén haremellertid ansett att omkonveniionen vinner anslutning från de viktigare induslristalerna, ett svenskl tillträde under alla omständigheter medförväsentliga fördelar för svenska sökande som önskar få patent på sammauppfinning i flera stater. Jag delar denna uppfaltning. Konventionen har redantillträils av två vikligainduslrislater, och . Frän både japanskt ochryskt håll har uttalats slorl intresse för samarbeie enligl konventionen.Sovjetunionen kan förväntas tillträda konventionen under innevarande år. I likhet med kommittén anserjag all del finns anledning all ulgåfrån att del svenska patenlverket ulses lillinternationell nyhetsgranskningsmyndighet och myndighet för internationellförberedande patenlerbarhetsprövning, om begär della. litl internalionell granskningsmyndighet, kommer litltiädel lill konventionen all medföra ytterligare fördelar för svenskapatentsökande och svenskt näringsliv. Internationell ansökan skall varaavfattad pä språk som har godtagits av den myndighet som skall utföragranskningen. Om patentverket ulses titt internationeti granskningsmyndighet,kommer det givelvis alt åtaga sig att granska internationella ansökningar pä svenska. Del kommer då all vara enväsenilig fördel för svenska sökande och särskilt för svensk exportinduslri allkunna ge in en på svenska avfattad internalionell patenlansökan saml. efterskriftväxling på vårt eget språk och med möjlighet all pä ett enkelt sätl hållakontakt med patentmyndigheten under handläggningen, kunna få ett utlåtandeöver granskningen av ansökningen, som beaktas vid ansökan om patent vid deleuropeiska patenlverket och i många länder som kommer att slå utanför deteuropeiska patentsamarbetet. Under remissbehandlingenav kommitténs båda betänkanden har en mycket slor majoritet avremissinsianserna starkt understmkit viklen av all del svenska patenlverket gessädana resurser all del kan ge svenska uppfinnare och svenskl näringsliv eninformations- och dokumentations-service som är av hög kvalitet och som främjarteknisk innovationsverksamhet i . Vidare harframhållits del angelägna ialt handläggningen 1977/78:1 Dd A 125 av nationella palentansökningar vid den svenska patentmyndighelen blir avsamma kvalitet som handläggningen aveuropeiska palentansökningar vid det europeiska patentverket och dennyhetsgranskning och förberedande palenterbarhetsprövning som kommer att ägarum enligl samarbetskonventionen. Även kommittén har understrukit värdet försvenskl näringsliv och svenska uppfinnare av alt inom landel ha tillgäng till den patenträtlsliga expertissom finns i ell patenlverk med goda resurser. Enligt min mening ärfrågan om palenlverkels möjligheter alt ge en service som fränijarinnovalionsverksamhet i vårt land av största belydelse för svenskl näringsliv.Jag anser liksom kommittén all det inle kan råda någol ivivel om all delsvenska paientverkel får slörre möjlighet att ge patentsökande och näringslivtillfredsställande service i dessa avseenden, om patenlverket får tiänstgörasom intemationell nyhetsgranskningsmyndighet och - under förutsättning allsamarbetskonventionens beslämmelser om internationell förberedandepalenterbarhetsprövning träder i kraft - som myndighei för dylik prövning. Som kommittén harframhållit kommer en sökande som använder sig av samarbetskonventionenshandläggningssystem för all söka patent på samma uppfinning i flera länder allådra sig förhållandevis höga avgifter. Med hänsyn till de avsevärda besparingari form av minskade kostnader för ombud och översättning av ansökningar till främmande språk som samarbetskonventionenmedger, anserjag emellertid att det knappast finns anledning befara attpalenlavgiflerna blir så höga all deomintetgör de fördelar som konventionens handläggningssyslem medför. Skulle såmol att förmodan ibland bli fallel. slår ju f ö. alhjämi möjlighelen all istället söka patent genom nationella palentansökningar öppen. På grund av vad jag nuharanfört finner jag att det ärav väsentligt intresse för svenska uppfinnareoch svenskl näringsliv alt tillträderkonventionen och därigenom ger svenska sökande möjlighel all dra nytta av defördelar som konveniionen erbjuder. 10.1.3 Verkningar för palenlrerkel Ett genomförande avsamarbetskonventionens system med både nyhetsgranskning och förberedandepalenterbarhetsprövning kan enligt min mening medföra en väsentligrationalisering för de patentverk som, i likhet med det svenska, utförförprövning av ansökningarna. Den största rationaliseringsvinsten lorde varaall vänta från den del av systemet som avser internalionell förberedandepatenlerbarhetsprövning. Om syslemel med sådan prövning inle får någon nämnvärdbelydelse. kommer däremot det svenska deltagandet i samarbetet enligtkonventionen inte att medföra någon väsenilig arbetslällnad fördel svenskapatenlverket. Titt det svenskapatenlverket ges f n. in ca 15000 ansökningar . Vid ell tillträde lillenbart samarbetskonventionen beräknas enligt kom- Prop.1977/78:1 Dd A 126 mitten ca 18 000 ansökningar per årkomma att ges in till del svenska paientverkel. Under förulsällning all delsvenska patenlverket blir internalionell nyhetsgranskningsmyndighet skulleenligt kommitténs beräkningar handläggningen av dessa ansökningar komma altkräva en arbetsinsats som moisvarar fullständig handläggning enligl nuvarandearbetsrutiner av omkring 16000 ansökningar. Kommittén har då utgått ifrån allde som söker patent genom internationell palenlansökan inle i någon slörreomfattning kommer alt utnyttja systemet med internationell förberedandepalenterbarhetsprövning underden första tioårsperioden efter samarbetskonventionensikraftträdande. Om delta syslem skulle träda i krafl och ulnyltias i sloromfattning, kommer det givelvis på sikl alt leda lill all arbels-belastningenvid patenlverket blir mindre än vad de nämnda siffroma visar. Del är dockomöjligt att med någon slörre grad av säkerhel uttala sig om hur slor dennaminskning kan tänkas bli och kommittén har inte heller gjort någol försök allnärmare uppskatta den. Jag skall senaie återkomma lill frågan om verkningarnafördel svenska patenlverket om tillträderbåde samarbetskonventionen och den europeiska patenlkonventionen. A v de skälsom jag har anfört innebär del avsevärda fördelar för svenskauppfinnare och svenskt näringsliv om del svenska patenlverket blirinternationell granskningsinyndighel. Del svenska paientverkel sysselsätter fn, ca 180 granskare och uppfyller således med bred marginal det krav på minst100 heltidsanställda granskare somuppställs i samarbetskonventionen föratt en nationell myndighet skall kunnautses till myndighet för internalionell nyhetsgranskning och internalionellförberedande pa-tenterbarhetspiövning. Ingenting har kommit fram som talar emotatt patentverket skulle komma att utses lillsådan myndighet, om begär del. Jag anser däiför i likhei med kommitténall man kan ulgå ifrån att en sädan begäran från skulle bifallas. Jagföreslår all man för svensk del verkar för all det svenska patenlverket utsestill internationell nyhetsgranskningsmyndighet och lill myndighet förinternalionell förberedande patenlerbarhetsprövning. Somjag harframhållil står de fördragsslutande staterna fria alt själva besiämma demateriella förutsättningarna för alt en internalionell patentansökan skallkunna bifallas. Samarbetskonventionen nödvändiggör däiför inte några ändringari den materiella patenlrällen i de fördragsslutande staterna. Konventioneninnehåller däremot enhetliga regler för internationell patenlansökans form ochinnehåll. Dessa regler överensstämmeri huvudsak med vad som gällerenligtden svenska palenllagstiftningen. Under remissbehandlingenhar några remissinstanser uttalat kritikdå del gäller de följder i fråga om uppfinnarens ställning som ell svenskl tillträde till konventionen skulleföra med sig. Föregen del kanjag delvis in- 1977/78:1 Dd A 127 stämma i denna krilik.Av skäl som jag skall redovisa (avsnill 11.7.4) anserjag emellertid inteall konventionens innehåll på denna punkt ulgör något avgörande skäl mol ettsvenskt tillträde. Jag delar därför kommitténs uppfaltning all del frånpatenträllslig synpunkl inte finns någon anledning för alt inle tillträda samarbetskonventionen. 10.1.5 Ulsiklerna all konrenlionen skall irädai krafl Samarbetskonventioneniräder i krafl efler del all den har tillträtts av minst åtta stater, under föruisättning all minslfyra av dessa stater uppfyller någol av följande krav: 1. antaleti den staten ingivna palentansökningar översteg 40000 under det år som omfattasav internationella byråns senast publicerade årsstatistik: 2. medborgarei den slalen eller personer som hade hemvist där ingav under nämnda år minsl I000 ansökningar i viss annan stal; 3. patentmyndighelen ivederbörande stat mottog under nämnda år minsl IOOOO ansökningar från personersom var medborgare i eller hade hemvist i någon annan stat, Enligl den statistik för som har publiceratsav internationella byrå uppfyllde nämnda år följande 13 stater någol avde tre villkoren: , , , , , , , Nederländerna.Schweiz. Av dessa 13 stater har ochUSA tillträtt samarbetskonventionen.Dämiöver har konveniionen tillträtts av åtta andra stater, samtliga afrikanska.Enligt uppgift från WtPO:s inlernationellabyrå väntas tillträdasamarbetskonventionen under innevarande år. Även har anmäll slorlintresse för all della i samarbetet enligt konventionen, men ell japanskt tillträde kan vänlas tidigast under år1978, Vidare uttalade EG-staterna när marknadspatentkonventionen avslutadesden alt de skutteverka för ett tidigt ikraftträdande av samarbetskonventionen. Helst skulle,enligl della uttalande, samarbetskonventionen och den europeiskapatenlkonventionen träda i kraft . I vari fall . Danmark.Frankrike och synes också inriktade på all ratificerasamarbetskonventionen i mitten av innevarande år, Mol bakgmnd av nu nämndaförhållanden är del troligt att samarbetskonventionen Iräder i krafl undersenare delen av , I samband med konventionens ikraftträdande skattunionens generalförsamling avgöra när internationella palentansökningartidigast får göras. Denna lidpunkl får inle förläggas senare än sex månaderefter ikraftlrädandel, Enligl vad som uttalats från WtPO:s inlernationellabyrå kommer hela denna sexmånadersfrisl att behöva utnyttjas. Samarbetet enliglkonventionen kan därför väntas bli inletti . 1977/78:1 Dd A 128 Stat som tillträder samarbetskonventionenfår avge förklaring att staten inte skall vara bunden av konventionensbestämmelser om internationell förberedande palenterbarhetsprövning (kap. II). Dessa beslämmelser träderi kraft först när tre stater som uppfyller någol av de förul nämnda särskilda kraven har tillträtt konventionenulan all avge reservation i fråga om kapitel II. har såväl flerastater som ålskilligaintresseorganisationer intagit en negativ hållninglill syslemel med internationell förberedande patenlerbarhetsprövning. När USAratificerade konveniionen avgavs för amerikansk del förklaringav del slag som nämnls. Under senare lid haremellertid vissautvecklingsländer visal iniresse föratt även samarbetskonventionens kapitel Itskall träda i ki-aft . Denna inslällning från utvecklingsländernas sida har föranlett flerainduslrislater. bland dem några , all uttala all de avser att tillträdasamarbetskonventionen utan all göra undanlag för kapiiel II. FörbundsrepublikenTyskland har inle gjort undanlag för detta kapitel. Del är däiför sannolikt altäven den delen av konventionen kommer att träda i krafl . Vad beträffar de andranordiska ländernas inställning till samarbetskonventionen har den danska regeringeni pi-oposition föreslagit alt skall tillträdakonveniionen. I propositionen föreslås dock att gör förbehåll i frågaom konventionens kapitel 11. I Fintand och har proposition i fiågan ännuinte lagts fram. men de finska och norska kommittéerna har föreslagit tillli"äde till samarbetskonventionen. Den norska kommittén harförordat altNorge utnyttjar reservationsmöjligheten i fråga om kapitel II. Jag vill i dettasammanhang erinra om att de beslämmelser som föranleds av ell svenskttillträde till samarbetskonventionen har utarbetats i samråd mellan de nordiskatänderna. De förslag som f.n. löreligger är i slorl selt identiska i samtligafyra länder. Jag anser inle attSverige bör utnyttja möjligheten alt avge reservation motsamarbetskonventionens bestämmelser rörande internationell förberedandepalenterbarhetsprövning. Som kommittén har framhållit är syftet medsamarbetskonventionen alt centralisera förprövningen av patentansökningarrörande uppfinningar som söks skyddade i flera länder och därigenom minskaarbetsbelastningen vid de förprövande palentverken. Som jag har nämnt kannågon väsenilig minskning av denna arbetsbelastning inle uppnås om intesystemet med internalionell förberedande patenlerbarhetsprövning utnyttias. Utöver den nu nämndareservationsmöjlighelen avseende kapiiel II är vissa ytterligarereservationer mot samarbetskonventionen tillåtna.Dessa 1977/78:1 Dd A 129 reservationer rör längden av den frist inom vilken ansökan som har varit föremål förinternationell förberedande patenlerbarhetsprövning skall fullföljas vidnationell patentmyndighel. vissa bestämmelser rörande publicering avinternationell ansökan och rättsverkan av sådan ansökan saml internationelladomstolens behörighet. Beiräffande dessa reservationsmöjligheter vill jaganföra följande, Intemationell ansökanskall publiceras genom internationella byråns försorg (art. 21).Fördragsslutande stat får dock avge reservation i form av en förklaring all denför sin del inle påkallar internationell publicering. Har samtliga stater somdesignerats i en internationell ansökan avgivii sådan förklaring skallansökningen inle publiceras, om inte sökanden begär del eller sådan nationellansökan eller sådani patent som gmndas på den internationella ansökningenpubliceras av patentmyndighelen i designerad stal som har avgivii dylikförklaring (arl. Anledningsaknas för att avge sådan förklaring. Av skäl som jag kommer allredovisa i anslulning lill 35 S patentlagen (avsnill 13,1) bör däremoi utnyttia möjligheten lill reservationsåvilt avser lidpunkien för nationell publicering av internationellaansökningar (art. 64.2.a.ii). Under vissa förutsättningar har fördragsslutandestal reservationsrätt när det gäller internationell ansökans nyhelshindrandeverkan (arl, 64.4). Denna rält tillkommer stal vars tag ger ett i den staienmeddelal patent verkan som nyhetshinder från en lidpunkl. som tigger före dendag dä ansökningen publiceras, men i della avseende inle jämställerpriorilelsdagen enligl med faktisk ingivningsdag i denslalen. Sådan stat får avge förklaring av innebörd alt, om en internationellansökan som lar upp den slalen som designerad stal ges in utanför den statens område,detta ingivande inte jämställs med ellfaktiskt ingivande i den slalen när det gäller ansökningens verkan somnyhetshinder. Enligt svensk rält (6 S patentlagen och 9 Spatentkungöretsen)jämslälls emellertid i della avseende priorilelsdagen enliglPariskonventionen med dag dä ansökan ges in i . Dennareservationsmöjlighet har därför inle någol intresse för det. Tvist mellan två ellerflera fördragsslutande stater rörande tolkning eller tillämpning avkonveniionen får av fördragsslutande stat som är part i tvisten hänskjutastill internationella domslolen (art. 59). Fördragssluiande stat har emellertidmöjlighet att avge reservation av innebörd att staten inle skatt vara bundenav denna bestämmelse (art. 64.5). 1 likhei med kommittén anserjag detuleslutei alt skulle begagna sig av möjlighelen alt avge reservationbeträffande internationella domstolens behörighel. 9 Rik.säagen 1977178. Prop.1977/78:1 Dd A 130 10.2 Tillträde till den europeiska patentkonventionen Är 1973 avslutades iMiinchen en konvention om meddelande av europeiska patent (den europeiskapatenlkonventionen). Denna konvention innehåller regler om ett meralångtgående internationellt palentsamarbele än samarbetskonventionen. Genom deneuropeiska paientkonventionen bildas en europeisk palenlorganisation. sombeslår av ett europeiski patenlverk under ledning av ell förvaltningsråd. Deteuropeiska patenlverket skall ha sill säte i . Del skall handlägga ochpröva ansökningar som görs enligt konveniionen saml meddela patenl (s. k,europeiskt patent), som allt efter sökandens önskan kan omfalta en eller fleraav de fördragsslutande slalerna. Konveniionen innehålleren fullsländig reglering av förutsällningarna för meddelande av europeisktpatenl. Denna reglering är fristående från de fördragsslutande staternasnationella patenllagsliftning. Europeiskt patent och europeisk patenlansökanskall i princip i stat som patentet eller ansökningen avser ha sammarättsverkan som ell patent meddelat av den resp.ansökan om sådani patent. Konventionen inskränker inte de fördragsslutandestaternas rätt att ha egna patentverk som meddelar nationella patent förvederbörande stat. harförordat att tillträder konveniionen under föruisättning att dentillträds av samtliga EG-stater etter i vart falt av , ,, och . vid sitt slällningstagande utgått från all samarbelskonvenlioneniräder i kraft saml all frågan om del svenska palenlverkels ställning sominternationelt nyhetsgranskningsmyndighet och myndighet för internalionellförberedande patenlerbarhetsprövning enligt samarbetskonventionen samt vissadärmed sammanhängande frågor får en lillfredsslällande lösning. Kommitténs förslag altSverige skall titllräda konventionenhar vunnit bred anslutning vid remissbehandlingen. Äv sammanlagt 40remissinstanser har bara fyra. Styrelsen för leknisk utveckling. , och , intagit enövervägande negaliv inställning. Den europeiskapatenlkonventionen har tillkommit under svensk medverkan. Kommittén harframhållit att konveniionen är resultatet av ett mångårigt arbete på att fåtitt stånd ell europeiskt patenlsamarbete och alt har lagil en aktivdet i detta arbete. Del är därför enligl kommittén en naturiig utveckling attSverige som medlem av den europeiska patentorganisalionen fullföljer sinainsalser för europeisk samverkan på palentområdet. För egen del vill jagframhålla att under arbetets gång har lyckats få igenom önskemål omändringar i det europeiska patentsystemel 1977/78:1 Dd A 131 som tillgodoser svenska inlressen. Sålunda svenska patenlverket koinma att få en särställning i förhållande tillpalentverken i öviiga stater som lillliäder den europeiskapatenlkonventionen. De stater som tillträderkonveniionen förbinder sig nämligen i del s, k. centraliseringsprotokollelall till förmån fördel europeiska paientverkel avstå från alt låta sina nationellapatenlmyndigheter tiänstgöra som intemationell nyhetsgranskningsmyndighetresp. myndighei för internationell förberedande palenterbarhetsprövning enligtsamarbetskonventionen. Efler hårda förhandlingar har emellertidutverkat särskilda undantagsbestämmelser i protokollet som gör del möjligt fördel svenska patenlverket all även efler ell svenskl tillträde till den europeiska patenlkonventionen ulföra bådenyhetsgranskning och förberedande palenterbarhetsprövning enliglsamarbetskonventionen såviii avseransökningar från dem som är medborgare i eller har hemvist i någol av denordiska ländema. och övriga nordiska länder har också när det gällerkonventionens innehåll lyckats få litl slånd lösningar som innebärenhänsynslagande lill den nordiska patenlrällen. Delta gäller i synnerhetkonventionens bestämmelser om uppfinnarens slällning. Mot bakgrund av vad somnu har sagts finns det enligt min uppfaltning slarka skäl som lalar för allSverige bör tillträda den europeiskapatenlkonventionen. ärjag emellertid angelägen all framhålla all berörda förhållanden inle får varaavgörande för frågan om ell svenskl tillträde. Frågan om skall tillträda den europeiska patenlkonventionenmåsle enligl min mening så långl del är möjligt grundas på en bedömning av iförsia hand verkningarna på längre sikl för svenskt näringsliv och svenskauppfinnare saml för svenskl pateniväsende som helhet. En sådan bedömning måstedock bli behäftad med en betydande osäkerhel. Verkningarna i de hänseenden jagnyss nämnde är nämligen till stor del beroende på faktorer i den framlidautvecklingen som del inte är möjligt all bilda sig någon säkeruppfallning om. Närdet gäller all la slällning lill omSverige bör tillträda den europeiska patenlkonventionen är delenligt min mening fiamför allt fem faktorer som är av belydelse. nämligenverkningama för svenskl näringsliv och svenska uppfinnare av ell svenskl lilliiäde. verkningama för del svenskapatent-verket, konventionens inverkan på möjligheter alt ge biståndlill utvecklingsländer, konventionens innehåll från patenträllslig synpunklsaml de slalsfinansiella fi"ågorna. 10.2.2 Verkningarna för svenskt näringslir ochsrenska uppfinnare När del gäller betydelsenför näringsliv och uppfinnare av eit svenskl tillträdetill den europeiska patenlkonventionen är det flera olika omständigheter sommåste beaktas. Kommittén har för sin det särskilt understru- Prop.1977/78:1 Dd A 132 kil den rationalisering avpatenladminislrationen som lillkomslenav en gemensam europeisk patenträtt och en central patenimyndighet för ellstort antal slaler kan förväntas medföra. Kommittén har påpekat all kostnadsutvecklingenunderen tång följd av år har varil sådan all palenleringskoslnaderna ulgör ettväxande hinder för dem som önskar skydda sina uppfinningar i flera länder.Varje samverkan mellan slaler som kan hejda denna ulveckling är däiför enliglkommittén välkommen. En förutsättning för all ett samarbeie av del slag som delhär är fråga om skall bli fruktbärande och ge de åsyftade vinsterna äremellertid enligt kommittén alt samarbetet omfallar ett inle alllför ringaantal stater. Kommittén har alt medverkan i den europeiskapatentorganisalionen otvivelaktigt kan bidra lill all samarbetet ger önskalresullal. För egen del vill jagsärskilt understryka kommitténs påpekande att kostnadsutvecklingen underen långföljd av år har varit sådan all palenleringskoslnaderna utgör ett växandehinder för dem som önskar skydda sina uppfinningar i flera länder. Del finnsanledning anta all denna ulveckling kommer all fortsätta i oförändrad eller t.o. m. ökad takt. Jag bedömer del vara av slörsia vikt för svensk indusiri ochsvensk uppfinnarverksamhet att del även i framliden blir möjligt all tittrimliga kostnader skaffa sig ett fullgott patentskydd för nya produkter ochtillverkningsmetoder. För svensk del finns del däiför goda skäl all stödja ellinternationellt palentsamarbele i . Stater som utgören belydande delav vårexport-inai"knad kan väntas bli medlemmar i den europeiskapaleniorganisationen. Det är uppenbarl ell viktigt iniresse för svenskindustri all kunna få hållbara patent för dessa stater lill rimlig kosinad. har anfört kan medverkan i den europeiskapatentorganisalionen olvivelakligl bidra till att det europeiskapaientsamarbetel blir framgångsrikt. Tillströmningen avpalentansökningar lill del europeiska patenlverket är av stor betydelse förkostnadsläget vid verket. Som förut har nämnts skall nämligen verksamheten iprincip finansieras helt genom avgifter. har redovisatett inom interimskommittén för den europeiska patentorganisalionen upprättatförslag till avgifter vid det europeiska patenlverket. I della förslag hadeavgifierna beräknals med ulgångspunkl från antagandet att verket skulle få taemot omkring 40000 palentansökningar om årel. har emellertidnumera funnii skäl all inte räkna med mer än 30 000 ansökningar om året.Beräkningarna av personalbehov och avgifter har justerats med hänsyn härtill.Såvilt gäller avgiftema innebär jusleringama en höjning av fiertalet avgifter.Även med dessa högre avgifter torde del emellertid innebära betydandebesparingar att använda sig av del europeiska patenlverket om en uppfinningönskas skyddad i fiera slaler som tillhörden europeiska patentorganisalionen. Vad jag nu har sagtmedför att frågan om svenskt tillträdetill den europeiska patentkonventionen inte bör ses i ett alltför kortsiktigtperspektiv. Sålunda kan det vara vät förenligt med svenska intressen att etteffektivt Prop.1977/78:1 Dd A 133