prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — finner det vidare inte tillfredsställandeatl skatiskyldig skall erhålla extraordinär besvärsrätl bara genom alt påståatl han inte erhållit underrättelse el ler debetsedel. Besvärsrälten skulle dåkunna utnyttjas dels av personer som glömt all de fått underrättelse, dels avpersoner som medvetet talar osanning. uttalar också att de myndigheter som skallpröva besvären skulle bli mycket betungude uv ull behöva fråga denskatlskyldige om han mottagit vederbörlig underrättelse och om hun mottagitdebetsedeln före eller . Enligt mening måstesådana förfrågningar göras om skatterätten fortfarande ex officio skall prövabesvärsrälten. Liknande synpunkter anförs av länsstyrelserna IVästmanlands, , , och län samlkammarrätten i , allmänna ombudet för mellankommunala mål, lokalaskattemyndigheten i fögderi och Lcmibrukarnas skaitedelegation. Någru avdessu remissinstanser anser dessutom att del borde kunna krävas att denskatlskyldige gör sannolikt alt han under luxeringsåret inte erhållitunderrättelse enligt 69 § TL eller debetsedel på slutlig skutt. Förslugel ull underrättelsen skull sändus i vunligt brevuvstyrks av Lantbrukarnas skattedelegtion, länsstyrelserna i ,och som samtliga befarar att de skallskyldigaobehörigt skall utnyttja bestämmelserna om extraordinär besvärsrätl. Förslagetavstyrks också uv och F.4R. Kammarrätten i avstyrker förslaget dels för atldel kan befaras att rättsföriuster kan uppstå för den skattskyldige, dels förall skaliedomsiolarna kan tvingas sakpröva besvär som de facio är för sentanförda. Enligt kammarrättens mening bör därför underrättelse om såvältaxeringsnämndens preliminära som slutliga beslut sänd Prop.1977/78:181 118 5Besvärstider och tider för avlämnande av deklaration 5.1 Nuvarande ordning TL:sbestämmelser om lid för anförande av besvär är utformade med beaktande avtaxeringsperioden. Med taxeringsperiod avses tiden från den dag då.självdeklaration normall skall vara avgiven t. o. m. den sista dag som beslutför taxering kan fattas av taxeringsnämnd. Dessa tidpunkter är fin. den15 februari resp. under taxeringsåret. omtaxeringsperiodens slut finns i 71 § TL. Sista dag för ordinärabesvär är för skallskyldig taxeringsåret, för konimun den 31mars året efter taxeringsåret och för taxeringsintendent åretefter taxeringsåret (76 § TL). Skaltskyldigs besvär, som kommit in senast den30 april året efter taxeringsåret, skall dock prövas av länsskatterätten omtaxeringsnämnden helt eller delvis tillstyrker bifall lill besvären i sak.Taxeringsintendenien kan, om synnerliga skäl föreligger, få anstånd avskatterätten med atl ange yrkanden och grunder för besvärstalan. Anstånd fårges längst intill utgången av juni månad året efter taxeringsåret. Besvär i särskild ordningkan anföras hos skatterätten av skattskyldig, som inte underlaxeringsåret fått föreskriven underrättelse om avvikelse från deklaration.Sådana besvär får anföras intill utgången av året efier taxeringsåret eller, omden skatlskyldige inte under taxeringsåret har erhållit debetsedel på slutligskatt avseende taxeringen, efter det all han fått debetsedeln (99 §TL). Skatiskyldig får vidareanföra besvär i särskild ordning inom fem är efter taxeringsåret bl. a. om hantaxerats för inkomst eller förmögenhet, som inte är av skattepliktig natureller för vilken han inte är skatiskyldig. Detsamma gäller om han taxerats tillväsentligt för högt belopp och det föreligger s. k. nyhets- ochursäktlighetskrilerier (100 § TL). Taxeringsintendentenfår på samma grunder som gäller för den skattskyldige eftertaxeringsåret anföra extraordinära besvär till den skattskyldiges förmån samtom taxeringen blivit felaktig på grund av myndighets uppenbara förbiseende äventill den skattskyldiges nackdel. Taxeringsintendeni får också anföraextraordinära besvär med anledning av vissa ändringsbeslut avseende sjömansskatteller fastighetstaxering. Enligt34 § I mom. TL gäller som senaste deklarationstidpunkt medundantag för vissa skattskyldiga som har automatiskt anstånd till den 31 marsunder taxeringsåret, nämligen 1) staten, landstingskommun, kommun och annanmenighet, 2) den som nästföregående år varit skyldig att föraräkenskaper, om räkenskapsåret slutat senare än året företaxeringsåret, saml 3) delägare i vanligt handelsbolag, kommanditbolageller rederi om förutsättningarna enligt 2) föreligger i fråga om bolaget ellerrederiet. Prop.1977/78:181 119 Enligt34 § 2 mom. TL kan skatiskyldig efter särskild ansökan få anstånd medavlämnande av deklaration. Som villkor gäller alt han på grund av särskildaomständigheter är förhindrad att lämnu deklurution inom föreskriven tid. Någonsista dag som anståndet får avse är inte föreskriven. Detsystem för granskning och taxering i första instans som föreslogi rapport byggde bl. a. på en förlängning av taxeringsperioden. Genomen sådan åtgärd skulle man enligt utredningens mening bättre än f n. kunnatillgodose såväl kraven på en mera effektiv och likformig taxering som kravenpå ökad service och mer generös anslånds-givning med avlämnande av deklaration.Med hänsyn till all debetsedel på slutlig skatt liksom f n. borde expedierassenast förordade utredningen av tekniska skäl atttaxeringsperioden avslutades . I1974 års rapport diskuterade också möjligheterna till ensenareläggning eller andra ändringar av deklaralionstidpunkten. Utredningenfann emellertid atl man i ett system med bibehållen deklarationstid-punkt ochutvidgade ansiåndsmöjligheter kunde tillgodose såväl de skattskyldigas somskattemyndigheternas intressen. Ifråga om anslåndsreglerna föreslog utredningen följande ändringar. Rätlen lillautomatiskt anstånd till skulle gälla även delägare i fåmansbolagoch den som är sambeskatlad med skatiskyldig som har anstånd till nämnda dag.Efter ansökan skulle anstånd kunna ges t ill . Vissa stora företagskulle kunna få anstånd tills vidare även . För skattskyldig somanlitar revisionsbyrå för atl upprätta deklaration fick anstånd medges enligten leveransplan för byrån som skattemyndigheterna hade godkänt. Föredragandenanslöt sig till utredningens förslag om förlängning av taxeringsperioden. Hanpåpekade atl tidigare tekniska hinder för en sådan förlängning undanröjs vidanvändning av lämpligt ADB-system. Han framhöll också alt granskningen ochtaxeringsnämndens arbete kunde planläggas och utföras rationellare ochnoggrannare med , som också i stort sett befrämjadekontinuitet och enhetlighet i arbetet. Föredragandendelade också utredningens uppfattning atl bör behållas somdeklarationslidpunkt. Däremot ansåg han inte all rätten lill automatisktanstånd lill borde medges delägare i fåmansbolag eller den som ärsambeskatlad med skatiskyldig som har anstånd lill nämnda dag. Han framhöll bl.a. att dessa skattskyldiga i allmänhet deklarerar enligt koniantprincipen ochatt de i regel inte bör ha några problem med att redovisa sina inkomster underbeskattningsåret till . Ifråga om de ökade möjligheterna till anstånd efter ansökan förordade Prop.1977/78:181 120 Anstånd lill borde enligt hans mening gesendast om synnerliga skäl förelåg. Normalt borde anstånd inte medges längre äntill så all granskningen av deklurutionernu kunde påbörjus i god lidföre semesterperioden. Föredraganden avvisadeförslaget om att anstånd borde medges vissa företag tills vidare. Däremotställde han sig i princip positiv till förslaget om anstånd enligt leveransplanför deklarationsbyråer. Ytteriigare överväganden borde emellertid ske i frågaom den närmare utformningen av denna unståndsrätt bl. u. med hänsyn till dekomplikutioner som kunde länkus uppkommu vid tillämpningen uv reglernu omförseningsavgift. godtogdepartementschefens ställningstaganden utom på en av de här berörda punkterna.Utskottet påpekade att sambeskaitades deklarationer måste granskas samtidigtoch fann atl det därför inte kunde innebära några olägenheter för taxeringsarbeletatt sådana deklarationer lämnades . Utskottet tillstyrktedärför förslag att rätten till anstånd till skallgälla även den som är sambeskatlad med skattskyldig som har anstånd till nämndadag. Deklarationstidpunkternaden och liksom taxeringsperiodens slutdag den 30november ligger fast i den nya utredningsrapporten. Däremot föreslårutredningen några justeringar och kompletteringar av anståndsreglerna. Rättentill automatiskt anstånd lill den 31 murs bör enligt utredningens mening avpraktiska skäl gälla även för hemmavarande barn som inte harbeskattningsbar inkomst. I fråga om rätten tillanstånd efter ansökan konstaterar utredningen alt ett anståndsförfarande medtvå sluttidpunkter, och , torde leda lill atl åtminstonedeklarationsbyråer under åberopande av synnerliga skäl i stor utsträckningsöker anstånd för sina kunder till den senare lidpunkten. Vidare pekarutredningen på möjligheten alt en person som har fåll anstånd till en lidpunktföre återkommer med en ny ansökan om anstånd till en senaretidpunkt. Utredningen anser attsådana ansökningar och tillämpningen av rekvisiiet "synnerliga skäl"i onödan kommer att försvåra myndigheternas anstånds-prövning. Utredningenanser därför att det skall finnas endasl en sisla lidpunkt till vilken anståndmed att lämna självdeklaration kan medges. Med hänsyn till bl. a. attkontrollen av att de skattskyldiga har fullgjort sin deklarationsskyldighetmåste avslutas före semesterperiodens början anser utredningen attdenna sisia tidpunkt bör bestämmas lill under taxeringsåret. Utredningenutvecklar därefter förslaget rapport om ett förenklat anståndsförfarandeför skatiskyldig, som anlitar deklarationsbyrå för utt Prop.1977/78:181 121 Utredningen förordar följande ordning. Deklarationsbyråfår medges tillstånd atl lämna deklarationer den 1 april-31 majenligt leveransplan såvitt gäller deklarutionsskyldiga som har automatisktanstånd lill . Ansökan härom skall göras senust den 15 murs hos denlokala skattemyndigheten. Till ansökan skall fogas en förteckning över dedeklaralionsskyldiga som avses. I och med atj leveransplan med åtföljandeförteckning godkänts av lokal skattemyndighet skull deklurulionsskyldig somomfutlus av förteckningen unses hu fått unstånd med alt lämnu deklurution lillden dug då dekluralionen enligt leveransplunen senust skull lämnus. Dendeklurutionsskyldige unsvurar för alt huns deklurution lämniis senast dennadug. Beslut om anstånd, som berör skatiskyldig inom unnun myndighetsverksumhetsområde meddelas den undra myndigheten genom uvisering viudutusystemet. Utredningensförslug till bestämmelser om tuxeringsperiodens förlängning till den 30november luxeringsåret har tillstyrkts uv de remissinslunser som berört dennadel av förslaget. Remissinstansernas intresse har främst koncentrerats till bl.a. de lösningar som utredningen i anslutning lill förslaget omtuxeringsperiodens föriängning redovisat i fråga om besvärstider och tidpunkterför deklarations avlämnande. Utredningensförslag alt förlänga tiden för skattskyldigsordinära besvär lill utgången avfebruari månad året efter taxeringsåret har i endast en fåtal fall föranletterinringar från remissinstansernas sida. Länssiyrelseni anser sålunda atl skatiskyldig bör ha samma besvärstid somtaxeringsintendeni. Med en sådan ordning skulle det enligt länsstyrelsensmening vara möjligt utt slopu bestämmelsen i 76 § TL ull skutierätt får prövuskattskyldigs besvär, som kommer in före utgången av april månad, omtaxeringsintendenien helt eller delvis biträder besvären i sak. USS uttalar altdet inte finns några vägande skäl för alt behålla olika besvärslider för denenskilde och det allmänna om besvärstiden görs tillräckligt lång. Utredningenföreslår atl tiden för ordinära besvär förlängs lill året eftertaxeringsåret för alla som får föra talan i saken. En sådan förlängning börvidare kombineras med rätt till anslutningsbesvär om den enaparlens besvär kommer in efter eller möjligen . Enförlängning av besvärstiden diskuteras också av i län.Länsstyrelsen ifrågasätter om inte besvärstiden borde utsträckas lill utgångenav oktober månad året efter taxeringsåret. Därmed skulle bestämmelserna i 99 §TL om extraordinär besvärsrätl kunna utgå. Lokala skatiemyndighelen i Jögderianser alt många fördelar skulle erhållas om besvärsliden sattes lill tvåmånader efter mottugundei uv beslutet. Prop.1977/78:181 122 Motförslugel, ull exiruordinär besvärsrätl skull lillkommu skullskyldig endaslunder förutsättning utt hun under taxeringsåret inte har erhållit vare sigföreskriven underrättelse eller debetsedel, hur erinran gjorts av länsstyrelseni och FAR. anser utt best äni mel .sen börformulerus om så utt extraordinär besvärsriiti föreligger i och med attunderrättelse om uvvikelse inte erhållits. FAR förordur å sin sida alt ingenändring görs i nu gällande besvärsregler. i länfrumhåller utt det inte ulltid är möjligt för en skattskyldig att enbart avdebetsedeln utläsa om uvvikelse hur gjorts från huns deklurution eller ej. i Malmöhuslän anser att bestämmelserna i 99 § TL om extraordinär besvärsrätl - om debehålls i sin nuvarande form - bör utvidgas. Bestämmelserna bör enligtlänsstyrelsens mening i sådani fall omfaltu också personer som vid en totuibedömning uv föreliggunde omständigheter får unses hu stark ursäkt för sinunderlåtenhet ull anföru besvär i ordinär lid. Som exempel på sådanursäktlighet nämner sjukdom, hög ålder och vistelse i utlandeteller på anstalt. Enstort anial remissinstanser är kritiska mot utredningens förslag att låtanuvarande besvärstid för taxeringsintendenten gälla också efter taxeringsperiodensförlängning. i Värmlandslän framhåller sålunda atl skaltskyldigs besvär efter komplettering meddeklaration och längdutdrug remitterus till taxeringsintendenten. Dennakomplettering tar nu upp . Taxeringsintendenien skulle därförfå myckel knappt om tid för alt översiktligt gå igenom besvären.Taxeringsintendenien upptäcker f. n. inte sällan felaktigheter och misstag ituxeringsnämndens beslut vid dennu genomgång. Även om sådana fel kan väntasminska i den nya organisationen kan man enligt mening intebortse från dem. anser att förhållandet talar för atttaxeringsintendentens besvärstid bör förlängas åtminstone till utgången av junimånad året efier taxeringsåret. En sådan förlängning anser vidareböra medföra utsträckt tid för skattskyldig att få besvär prövade efter denordinarie besvärsiidens utgång när taxeringsintendenten helt eller delvisbiträder besvären i sak. Detsamma bör enligt mening bli fallet ifråga om anståndstiden för taxeringsintendenien att ange yrkanden och grunderför besvärstalan. Liknunde synpunkterframförs av länsstyrelserna i , , . Göieboigsoch , , och samt kammarrätten iGöteborg och Föreningen . Flera av dessa myndigheteranser all den lid för vilken taxeringsintendent kan få anstånd med utvecklingav sin talan lämpligen bör utsträckas till utgången av september månad åretefter taxeringsåret. iKopparbergs län framhåller bl. a. att utredningens förslag till oförändradbesvärstid för taxeringsintendeni i sak torde innebära inskränkning av deskattskyldigas extraordinära besvärsrätl. Taxeringsinlendentens möjligheter attframställu egnu yrkanden till skuttskyldigus förmån vid Prop.1977/78:181 123 behundling av deras besvär torde, menar , gåhelt förlorad. Taxeringsintendentens besvärstid och tid för omprövande avyrkanden och grunder för besvärstalan bör enligt meningutsträckas till den året efter taxeringsåret. i förordar för sin del alt taxeringsinlendentens besvärslid förlängs åtminstone till utgången av oktober månad. En föriängning av taxeringsinlendentens besvärstidförordas också uv i . allmänna ombudet hosmellankommunala skatterätten, lokala skaliemyndigheien i taxeringsrevisorer. Föreningen uttalar att denförlängda laxeringsperioden klart motiverar en utsträckning av samtligabesvärslider. Föreningen förutsätter alt såväl taxeringsintendentens somkommuns besvärslid förlängs. I konsekvens med den nuvarande lagstiftningen börman enligt föreningens mening även i fortsättningen kunna acceptera en tidsskillnadav en månad mellan taxeringsintendentens och kommuns besvärstid. Även andra remissinstanser vänder sig mot utredningensförslag alt kommuns besvärstid skall vara oförändrad. Om denna inte utsträcksbefarar i alt kommuns rätt att anförabesvär blir en rätt utan verklighetsgrund. unser utt man avpruktisku skäl bör ge kommun liku lång besvärstid som taxeringsintendent. Ienlighet härmed föreslår att även kommun skull få unföra besvärlill utgången av juni månad året efter taxeringsåret. En föriängning tillutgången av juni månad förordiis även av kammarrätten i niedanlänsstyrelsen i anser all kommun bör ha möjlighet atlanföra besvär t. o. m. september månad. Utredningens förslag att behålla nuvarande tidpunkter vidvilka deklaration senast måste vara avlämnad -resp. 31 marstaxeringsåret - har med något undantag godtagits av remissinstanserna. Förslagi vissa andra avseenden läggs däremot fram. a. länsstyrelserna i /ands, ochGävleborgs län påpekar att i förslagets uppräkning av vilkadeklarationsskyldiga som får avlämna självdeklaration undertaxeringsåret upptas bokföringsskyldig vars räkenskapsår gått till ända senareän året före laxeringsåret. Med hänsyn till föreskrifterna i 12§ nya bokföringslagen om brutet räkenskapsår anser länsstyrelserna alt tiden 31oktober bör ändras till Lantbrukarnas skaitedelegation anseratt även de som har bokslut bör få ha som sista deklarationsdag. Länssiyrelsen i framhåller atl det finns ettrelativt stort antal stiftelser och ideella föreningar som trots att de harganska invecklade inkomstförhållanden fortfarande inte är skyldiga all föraräkenskaper men ändå gör detta. Bestämmelserna om tid för avlämnande avsjälvdeklaration bör enligt mening utformas så, atl även dessajuridiska personer får lämnu deklaration senitst . Prop.1977/78:181 124 i Göieboigs och län och den lokalaskaliemyndigheien i framför som ett alternativ för att minska arbetetmed anståndsgiv-ning utt deklurutioner för rörelseidkare m. fl. får lämnas enmånad senare än vad utredningen föreslagit. Länsstyrelseni anser all delägare i fåmansbolag bör jämstälUis med delägarei handelsbolag och sålunda få lämna deklaration senust den 31 murs efiersomdeklurutioner för fåmansbolag och deras delägare skall samgranskas.Länsstyrelsen framhåller vidare all vissa jordbrukare övergångsvis har rätt atlredovisa sin inkomst av jordbruksfastighet enligt koniantprincipen. Senastedagen atl lämna deklaration bör enligt mening i fråga om sådanaskattskyldiga inte knyta an till bokföringsskyldigheten. Liknande synpunktersåviti gäller lidpunkt för delägare i fåmansbolag att lämna deklaration haranförts av länssiyrelsen i . Näringslivets skaitedelegation.Lantbrukarnas skaitedelegation och SRS. Samfundet föreslår dessutom att deklarationstidenförlängs lill sista februari på grund av den omfattande uppgiftsskyldighet somåvilar företagen . Utredningensförslag all anstånd skall kunna ges längst till utgången av maj månad har ocksåallmänt godtagits av remissinstanserna. i länifrågasätter dock om inte anstånd bör kunna medges till senare datum omsynnerliga skäl föreligger. Liknande ståndpunkt intar . Utredningens förslag att byråer skall kunna få anstånd förkunders räkning enligt ingiven leveransplan har mottagits positivt avremissinstanserna. Lanibrukarnasskalledelegation anseratt möjligheterna tillanstånd bör kunna utnyttjas av byråer även i frågu om skutlskyldiga som normaltskull lämna sina deklarationer . SRS uttalar atl delskulle innebära en betydande fördel för byråerna om tiden för unstånd enligtleverunspluner kunde utsträckus till . Enligt Lanibrukarnasskattedelegaiions mening bör tiden kunnu utsträckus till . i vänder sig mot ull byråenligt utredningens förslag skall söka anstånd för kunders räkning enligtleveransplan hos den lokulu skullemyndighet där byrån hur sin verksumheioberoende uv var den skatlskyldige har sin hemvist. Det börenligtlänsstyrelsens mening inte möta några svårigheter för byråerna att fördela sinaklienter på olika fögderier. För lokal skattemyndighet kan det däremot varasvårt att bedöma och godkänna leveransplaner för andra fögderier. Det fårdessulomanses vara principiellt fel atl en myndighet verkar inom en annan myndighetsområde. i anser atlmöjlighet att meddela anstånd inte bör förbehållas lokal skattemyndighet.Bestämmelse bör införas som ger skattechefen rätt att utfärda anvisningaromanståndsgivningen och själv besluta om anstånd för vissa grupper avskattskyldiga. Länssiyrelsen i Skaraboigs län uttalar att del kan synasstötande att den deklarationsskyldige får ta konsekvenserna av försummelse sombokförings- Prop.1977/78:181 125 byrågjort sig skyldig lill. Länsstyrel.sen påpekar också att utredningen inte gåttin på frågan vilka åtgärder som kan tillgripas mot en byrå som inte följerleveransplanen. Vid allvarliga försummelser från en byrås sida bör byrån enligtlänsstyrelsens mening inte få fortsatt tillstånd att leverera deklarationerenligt leveransplan. i fögderi påpekar alt ansökan om anstånd f. n. kaninges t. o. m. den dag deklarationen senast skall avges, dvs. den 15 februariresp. Enligt utredningens förslag skall an.sökan om anstånd ges enviss angiven dag före den tidpunkt då deklaration eljest skall vara lämnad.Sådana föreskrifter är enligt myndighetens mening inte motiverade. Det kan förde skattskyldiga i många fall vara svårt alt i förväg bedöma i vilkenomfattning behov av anstånd föreligger. En skattskyldig som föresista deklaralionstidpunkten upptäcker att han inte hinner lämna sindeklaration i lagstadgad tid bör kunna medges anstånd om han har godtagbartskäl härför. Liknande synpunkter framförs av den lokala skattemyndigheten iÖrebro fögderi. 6 Beräkning av pensionsgrundande inkomst 6.1 Nuvarande ordning Pensionsgrundandeinkomst (PGl) är den del av försäkrads inkomst av anställning och annatförvärvsarbete som grundar rätt till tilläggspension enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL). Försäkrad för tilläggspension är svensk medborgareoch den som utan alt vara svensk medborgare, är bosatt häri riket. Försäkradför tilläggspension är också utländsk på svenskt handelsfartyg och dettaoavsett om han är bosatt här i riket eller ej. Den som har tillgodoräknatspensionspoäng enligt försäkringen för tilläggspension är försäkrad även om haninte längre uppfyller här angivna förutsättningar. PGlskall beräknas varie år på grundval av den försäkrades inkomst under året.Beräkning skall dock inte göras för år före det år under vilket den försäkradefyllt eller för år efter det han fyllt . PGl skall inteheller beräknas för år under vilket den försäkrade avlidit eller har åtnjutitförtidspension eller hel ålderspension enligt AFL. Somhar framgått utgörs PGl av inkomst av anställning och annat förvärvsarbete. Attskillnad på detta sätt görs mellan inkomst av anställning och annatförvärvsarbete beror på bl. a. att arbetsgivare på grundval av utgiven lönskall eriägga avgift (socialförsäkringsavgift) lill försäkringen förtilläggspension medan den försäkrade själv skall betala avgift(lilläggspen-sionlsavgift) på grundval av sin inkomst av annat förvärvsarbete. I11 kap. AFL regleras vad som skall förstås med å ena sidan inkomst avanställning och å den andra inkomst av annat förvärvsarbete. Prop.1977/78:181 126 Tillanställningsinkomst hänförs lön i pengar eller naturaförmåner i form av kosteller bostad, som försäkrad erhållit som arbetstagare i allmän eller enskildtjänst. Som anslällningsinkomst räknas dock inte från en och samme arbetsgivareerhållen lön, som inte har uppgått till . Ersättning somförsäkrad erhållit för arbete utan att vara anställd, dvs inkomst av uppdrag,räknas också i allmänhet som anställningsinkomst om ersättningen under åretuppgått till . Med inkomst av annatförvärvsarbete avses inkomst av här i riket bedriven rörelse och av här belägenjordbruksfastighet, som brukas av den försäkrade. Till sådan inkomst kan räknasockså ersättning i pengar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad närersättningen understiger . från en och samme arbetsgivare. För attinkomsten inom något av de tre inkomstslagen skall tas med i beräkningen av PGlkrävs att inkomsten uppgår till .