prop · G10336 · 1977-12-31 00:00:00 — /SRkonstaterar att förslaget innehåller några tinitalsförstärk-ningar.Förstärkningen av svenskämnet från 140 tUl firmer /SR välkommenoch efterfrågad av elever och lärare. /SR anser att timförstärkningarär önskvärda i många ämnen, inte minst om samläsning skall tillämpas. I dettasammanhang uttrycker /SR sin förvåning över utredningens timtalsresonemangoch slutsatsen att en majoritet av lärare anser att antaletundervisningstimmar behöver utökas medan en majoritet av kursdeltagarna har enmotsatt uppfattning. Framställningen bör här enligt /SR kompletteras medupplysningen att 1 (en) % av kursdeltagarna i den refererade undersökningenansåg att antalet undervisningstimmar kunde minskas. SOSVUX-östra anser attförslagets etappindelning är ett utmärkt tillfälle att ta bort betygen. UHÄ framhåller vikten avatt vuxenutbUdning ges de av CSN fastställda studiestödspoängen oavsett omantalet lärartimmar är kraftigt reducerat genom t. ex. samläsning eller upplagdsom korrespondensundervisning. CSNtUlstyrker förslaget men framhåller att det kan ha konsekvenser för beräkningenav studiestödspoäng öch därmed rätten till studiestöd. CSN är beredd atttillsammans med SÖ utarbeta ett system som är anpassat till de ändradeförutsättningarna. 3 1977/78.1 sami Nr 36 Prop.1977/78: 36 34 4.2.4 Grundskolekompetens och gymnasieskolekompetens UHÄ och CSN är positiva till att vuxna skall kunna erhållagymnasieskolekompetens på färre antal ämnen. UHÄ vill emellertid öka möjligheternaatt läsa naturvetenskapliga ämnen och vill att avgångsbetyg motsvarandefullständig studiekurs skall kunna erhållas av elever som läst svenska,engelska, matematik, biologi, fysik och kemi samt ett samhällsvetenskapligtämne. AMS ärpositiv tiU en förkortad studietid för grundskole- och gym-. nasieskolekompetens,men framhåller att utredningen inte tagit upp frågan om kvotgruppsplacering avelever med den nya kompetensen. Styrelsen finner det angeläget att denna frågautreds och löses. påpekar att den syn som legat tillgrund för förslaget om ändrad grundskolekompetens för vuxna överensstämmer meduppfattningen inom folkbildningsutredningen att frågan om formeUgrundskolekompetens för vuxna behöver aktualiseras. Utredningen hänvisarvidare tiU sin debattpromemoria (SOU 1977: 38). Gynmasieutred-nlrigen tar inteställning tUl om det är påkallat att nu införa nya bestämmelser om fullständiggrundskole- och gymnasieskolekompetens för vuxna med yrkeserfarenhet. LO ifrågasätter, med hänsyn till att behovet avfullständig grundskolekompetens är mycket begränsat och attbehörighetsreglerna vid högskolestudier förändrats, om det är nödvändigt attnu införa ett nytt kompetensbegrepp. Under försöksverksamheten bör i ställetbehoven av grundskolekompetens särskilt studeras i förhållande till fortsattastudier och de krav som ställs i arbetslivet. Enligt t SR vore det mycketolyckligt att införa en särskild vuxengrund kompetens på de svaga grunder somutredningen anför. /SR menar att kortutbilda-de vuxnas möjligheter tillrejäl överbryggande utbildning härigenom allvarligt kan försämras. SAF anserinte att formell grundskolekompetens för vuxna har någon praktisk betydelse medaridäremot faktiska kunskaper i flera ämnen kan vara en väsentiig och nödvändiggrund för vidare studier och deltagande i samhällsdebatten. Även för studerande som har fyllt och har fyra årsyrkeserfarenhet och har allmän behörighet för högskolestudier måste enligt SAFbetydelsen av formell gymnasieskolekompetens ha minskat kraftigt. Behoven avfaktiska kunskaper kvarstår, dock kan studierna inriktas på ämnen som ärväsentliga för den studerandes studiemål. SAF har ingenting att erinra mot SÖ:sförslag om grundskole- och gymnasieskolekompetens men vill starkt understrykaatt de vuxenstuderande måste få tillgång till ingående information omkompetensernas betydelse' skoldirektion tar upp frågan om meritvärdet förden föreslagna kompetensen och förutsätter att de studerande får detaljerad informationi god tid före studiestarten. Prop.1977/78: 36 35 Lärar- och elevgrupper vid flera vuxenutbildningsgymnasierär starkt kritiska till förslagen om behörighet. a. menar man att målen förvuxenutbildningen, dvs. att minska klyftan mellan äldre med förhållandeviskort utbildning och yngre med längre utbildning, allvarligt äventyras av detframlagda förslaget. Man är också kritisk till att frågan om studiestöd förstudier utöver de obligatoriska ämnena inte är utredd. 4.2.5 Förslag till etappindelning Förslaget till etappindelning tillstyrks av bl. a. UHÄ, CSN,gymnasieutredningen, TCO och SAF. SOSVUX-östra finner tanken god, liksomförslaget om grundkurs med fördjupningsdelar, men har invändningar motnedskärningen av ämnen och timmar. /SRser fördelar i de föreslagna etappuppbyggda kurserna men påpekar också attförslaget inrymmer en rad frågetecken och komplikationer. a.menar /SR, förutsätter etappuppbyggda kurser avirappningsregler. Antaletundervisningstimmar får inte reduceras därför att elevantalet går ned. EnUgt /SR leder också de föreslagna timtalen iutredningens tabelluppställning till nedskärningar av antaletundervisningstimmar för elever på vissa linjer. Ett etappsystem som skallfungera i ett system med återkommande utbildning erfordrar, anser /SR, ennoggrann bestämning av de olika etappernas innehåll. Detta mycket omfattandearbete återstår enligt /SR. /SR tar vidare upp elevsociala nackdelar. Istället för en trygg social gruppgemenskap kan verksamheten få drag avutbildningsfabrikens löpande band. Liknande elevsociala synpunkter framförsockså från elevgrupper vid vuxenutbildningsgymnasier. skoldirektion är tveksam till förslaget ochframhåller bl. a. att de pedagogiska konsekvenserna av etappindelningen bordeutredas ytterligare. Folkbildningsförbiindet understryker att den föreslagna indelningeni etapper innebär att den kommunala vuxenutbUdnmgen kommer ett stort stegnärmare studieförbundens arbetsformer. Om ämnesetapperna dessutom skall delasupp i moduler, vilket SÖ anser önskvärt, är fältet enligtFolkbildningsförbundet sannoUkt helt upprivet. AMSpåpekar att vid beskrivningen av etappsystemet i utredningsförslaget behandlasinte frågan om allmän resp. särskild kurs. Till flera utbUdningar inomgrundskolans kompetensområde krävs särskild kurs. AMS förutsätter att destuderande inom ramen för etappsystemet kan läsa in särskild kurs. SÄF framhåller särskiU betydelsen av att integreradesamhälls- och naturorienterande kurser kan erbjudas vuxenstuderande. Som grundoch inledning skulle dessa kurser vara värdefulla för dem som avser att bedrivavidare studier inom de samhällsvetenskapliga och naturvetenskap- 1977/78: 36 36 ligaområdena utan att ha tillräckliga grundkunskaper. Även UHÄ tar upp värdet av deföreslagna orienteringskurserna i samhälls- och naturorienterande ämnen. AMSmenar att det är värdefullt att vuxenstuderande ges möjlighet till sådanaorienterande studier som kan ge den enskilde bättre förutsättningar att följasamhällsfrågorna. Styrelsen framhåller också att det är angeläget att denaturvetenskapliga ämnena generellt får en starkare ställning både med tanke påutvecklingen på arbetsmarknaden och på den minskade tUlströmningenav antalet studerande till högre teknisk och naturvetenskaplig utbildning. a. UHÄ, AMS, LO, TCO och SAF tar upp betydelsen av en Ökadsatsning på studie- och yrkesorientering för vuxenstuderande. ex. att det är väsentligt att de vuxenstuderande förbereds för studiernagenom dels inledande avsnitt med studieteknik, dels en väl fungerande studie-och yrkesvägledning såväl före som i anslutning till studierna. AMSunderstryker att en kraftigt utvidgad studie- och yrkesorientering kan bli etteffektivt stöd för dem som har svag studiebakgmnd och dålig självtiUit. LOanser att man redan i försöksverksamheten bör tUlföra de aktuella kommunernaförstärkta resurser för studie- och yrkesorientering. Denav SÖ föreslagna försöksverksamheten tillstyrks i den form SÖ föreslagit av gyninasieutredningen,, TCO, SAF och . Den avstyrks avfolkbildningsutredningen, /SR och . Folkbildningsutredningenanför att SÖ:s förslag initierar förändringar som enligtfolkbildningsutredningens mening skulle skapa en rad ytterligare problem igränsdragningen mellan studieförbunden och den kommunala vuxenutbildningen.SACO/SR anser inte att en försöksverksamhet grundad på förslaget i den föreliggandeutformningen bör komma till stånd. Om regeringen ändå fattar beslut omförsöksverksamhet bör denna enligt /SR:s mening begränsas till maximalt 15kommuner. Den bör också i förhållande tili SÖ:s förslag vara bättre definieradoch ske under förutsättning att inga timreduktioner sker för de olika ämnena ikommunal vuxenutbildning och att lärarnas tjänstgöringsunderlag under försökensäkras. vill inte att SÖ:s förslag om försöksverksamhetbifalles, men framhåller att om en förändring ändå genomförs innan utredningenlagt fram sina förslag, försöksverksamheten bör begränsas till det gymnasialastadiet och till fem kommuner. 1977/78: 36 37 5 Föredraganden 5.1 Inledning har en rad reformer genomförts påvuxenutbildningens område. Vikten av att överbrygga utbildningsklyftan mellangenerationerna och ge en ny utbildningschans åt dem som under ungdomsårensaknade möjligheter tUl studier har understrukits i olika sammanhang. För attaktivt kunna ta del i samhälls- och arbetsliv behöver individen kunskaper ochträning i att använda dem. Kommitténför studiestöd åt vuxna (SVUX) har enligt sina direktiv haft i uppdrag attutreda frågan om hur olika former av samhällsstödd vuxenutbildning skall stödjaoch komplettera varandra samt frågor rörande det statliga stödet tUl olikaformer av vuxenutbildning. I sitt betänkande Utbildning för vuxna (SOU 1975:59) lägger SVUX fram en rad förslag om förändringar och resursförstärkningarinom vuxenutbildning. Delvis på grundval av de tankegångar som försfram i SVUX' betänkande har () lagt fram ett förslag omlinje- och ämneskonstruktion inom vuxenutbildning. I motionerna 1975/76: 883, 1418 och 2090 i anslutning tillprop. 1975/76: 100 bil. 10 aktualiserades vissa av SVUX' förslag om kommunalvuxenutbildning. framhöll att det var angeläget att SVUX'förslag bereddes skyndsamt och att målet för beredningsarbetet borde vara atten proposition om förstärkning av den kommunala vuxenutbildningen på grundvalav SVUX' förslag lades fram för (UbU 1975/76: 23).Riksdagen beslöt i enlighet med utbUdningsutskottets förslag (rskr 1975/76:281). Jag kommer inledningsvis att ta upp frågor som rör mål föroch inriktning av vuxenutbildningen för att senare komma in på de merdetaljerade förslag som lämnats av SVUX och SÖ. Bland de reformer som genomförts påvuxenutbildningens område kan nämnas ett förbättrat studiestöd för vuxna. Särskiltstatsbidrag utgår till sådan uppsökande verksamhet som äger rum påarbetsplatser för att stimulera till studier. För att söka nå kort-utbildadegrupper som inte kan nås via arbetsplatserna, bedrivs försök med uppsökandeverksamhet i bostadsområden. Bland andra remissinstanser konstaterar centralastudiestödsnämnden (CSN) och i (LO) i sinayttranden över SVUX' betänkande att en rad åtgärder på lagstiftningens områdehar bidragit till att öka behovet av och intresset för vuxenutbildning. Somexempel på nya regler som haft denna verkan kan nämnas lagen om arbetstagares rätttill ledighet för utbUdning, lagen om facklig förtroendemans ställning och denya reglerna om vidgad behörighet för högskolestudier. I likhet med LO ser jagdessa reformer som en fram- 4 1977/78. Prop.1977/78: 36 38 gångför strävandena att vidga vuxenutbildningen och instämmer i att reformarbetetmåste föras vidare. JagvUl vidare erinra om det förslag till nytt statsbidragssystem för folkhögskolansom regeringen redovisade i prop. 1976/77: 55. godkände förslagen (UbU1976/77:30, rskr 1976/77:318). Förslagen innebar en rad förbättringar avfolkhögskolans möjligheter att erbjuda vuxna utbUdning. Jagerinrar också om att det i direktiven tUl den sittande folkbildningsutredningen(U 1975: 19) bl. a. konstateras att det finns behov dels av att få en klararegräns mellan framför allt studieförbundens verksamhet och kommunalvuxenutbildning, dels av att finna former för samverkan på villkor som bådaparter kan godta. I sin debattskrift (SOU 1977: 38) Folkbildningen i framtidenredovisar utredningen bl. a. frågor om gränsdragning och samverkan. Enligtdirektiven för utredningen (U 1976: 10) om den gymnasiala utbildningen skallförutsättningarna för ett närmare samarbete mellan gymnasieskola, kommunalvuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning undersökas som manbibehåller dessa utbildningars mål. En helhetssyn på utbUdningarna på dengymnasiala nivån eftersträvas i direktiven varvid skarpa gränser av pedagogiskoch administrativ art i görligaste mån reduceras. Denkommunala vuxenutbUdningen fick sin nuvarande utformning genom beslut avstatsmakterna 1967 (prop. 1967: 85, SU 1967: 117, rskr 1967: 277). Den ersattedå de kvällsgymnasier som drevs av kommuner och studieförbund. Verksamhetenregleras av förordningen (1971:424) om och statlig vuxenutbildning(ändrad : 550). Kommunalvuxenutbildning anordnas f. n. i praktiskt taget alla kommuner. En regionalobalans i kursutbudet kan dock konstateras. Omfattningen av den kommunalavuxenutbildningen skiftar från någon enstaka kurs i många små kommuner till ettrelativt rikhaltigt utbud i storstäderna och större tätorter. Särskilt i mindrekommuner är det svårt att med nu gällande bestämmelser om lägsta deltagarantalanordna kurser. Även i de största kommunerna kan det vara svårt att startakurser i ämnen som inte så många vill läsa. Enligt min uppfattning börmålet vara att alla vuxna, oberoende av bostadsort, skall ha tillgång tUlkurser inom vuxenutbUdning i ämnen som krävs för att bli behörig attantas tUl högskoleutbildning. Vidare måste möjligheter finnas för aUa vuxnaatt få förberedande utbildning på grundskolenivå. För att uppnå detta målmåste man komma tUl rätta med den regionala obalansen i kursutbudet.Möjligheterna att ordna kurser, främst i befolkningssvaga områden, men också påandra orter där vissa kurser i centrala ämnen inte kan startas måste ökas.Detta bör kunna ske genom att kommuner på vissa Prop.1977/78: 36 39 vUlkorfår möjlighet att starta kurser med lägre deltagarantal. Man måste därvid ocksåsöka åstadkomma en organisation av och ett innehåll i studierna som gör detmöjligt för de vuxna att få just den utbUdning de behöver och vid den tidpunktsom passar dem. Den kommunala vuxenutbildningens nuvarande organisation lederofta till att undervisning i samma ämne erbjuds på olika linjer. Det resulterari att undervisningsgrupperna blir små. Det är önskvärt att en förändring ochförenkling av organisationen kommer tUl stånd. Sammanfattningsviskan man konstatera att den kommunala vuxenutbildningen har expanderat starktsedan starten . har en hel del förändringar i verksamhetenvidtagits på grundval av erfarenheter man efterhand vunnit. Undersökningar ochutvärderingar har gjorts på olika delområden, bl. a. av SÖ. Motbakgrund av det här anförda anser jag det angeläget att genom en särskUdutredning samla in och utvärdera gjorda erfarenheter av den kommunalavuxenutbildningen. Självfallet bör en sådan utredning arbeta i nära kontakt medgymnasieutredningen och folkbUdningsutredningen. Jag återkommer senare tillfrågan om utredningens sammansättning och uppdrag. Medhänsyn tUl behovet av en mer samlad översyn av den kommunala vuxenutbUdningenoch de sittande utredningarnas arbete är jag inte nu beredd att ta ställning tUlmer än en mycket begränsad del av de förslag till förändringar inomvuxenutbildningen som föreslås av SVUX och SÖ. Jagövergår nu till att behandla SVUX' betänkande och föreslå en begränsadreformverksamhet med hänsyn till vissa av SVUX' förslag. SVUXtar i sitt betänkande upp frågor som rör samverkan inom vuxenutbUdnmgen. SVUX'principiella utgångspunkt är att alla delar av vuxenutbildningen bör tas ianspråk för en expansion av överbryggande utbUdning. Man vill öka valfrihetenför de vuxna och finner att detta med nuvarande organisation i vissa fallförutsätter samverkan mellan de olika vuxenutbUdningsanordnarna och enförbättrad information. SVUXtar först upp behovet av att satsa på information och uppsökande verksamhetför att nå den mest angelägna målgruppen, vuxna med kort och bristfälligutbildning. Flertalet remissinstanser tar också upp informationsfrågan ochdelar SVUX' uppfattning om vikten av en väl fungerande information ochrådgivning. Måletför denna bör vara att sprida kunskaper på ett sådant sätt att varje människakan orientera sig om olika former av vuxenutbildning och i det rikhaltigautbudet finna den utbildning oeh studieform som 1977/78: 36 40 Informationen bör vara anpassad tUl olika erfarenheter och behovinom skUda grupper. Det är självfallet lättare att med utbildningsinformationnå dem som redan har viss utbUdning och som själva är öppna för de möjlighetersom finns och aktivt söker kunskap. Men för att nå också de studieovana och demsom har kort och bristfällig utbildning krävs effektivare information. SVUXanser att den bästa metoden att försöka nå den sist nämnda gruppen är enuppsökande verksamhet enligt den modell som har utarbetats av kommittén förförsöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX). Jag vUl i detta sammanhangbetona vikten av en nära samverkan kring uppsökande verksamhet meUan alla vuxenutbUdningsanordnare. Jag fömtsätteratt såväl kommuner som andra vuxenutbUdningsanordnare inom kommunen känner ettgemensamt behov av och ansvar för en vidgad samverkan i avsikt att erbjudakommuninvånarna ett så rikhaltigt utbildningsutbud som möjligt. Flertaletremissinstanser betonar också i sina remissvar att en vidgad samverkan, bådelokalt och regionalt, mellan utbildningsanordnare är en viktig förutsättningför att man skall kunna överblicka behovet av och tillgången till vuxenutbildningoch för att de utbildningssökande skall kunna få en så allsidig och korrektinformation som möjligt om existerande utbildningsmöjligheter. Jag delar dennauppfattning. SVUXföreslår också att det skall finnas organ för samverkan mellan de olika vuxenutbUdningsanordnarna.SÖ framhåller i sitt remiss-svar att det är väsentligt att skolstyrelsen, somär det närmast ansvariga organet inom kommunen, tar initiativ tUl diskussionermed företrädare för olika utbildningsanordnare om hur stödet till vuxenutbildningenbör utformas. Flera andra remissinstanser, bl. a. (), ansluter sig till utredningens övervägande om att lokalavuxenutbildningsråd, dock utan att ha obligatorisk karaktär, bör kunna utgöraett lämpligt forum för samverkan mellan olika informatörer. Även LO ochTjänstemännens centralorganisation (TCO) anser att vuxenutbUdningsråden börkunna fylla en viktig funktion för det ömsesidiga informationsutbytet mellan deolika intressenterna inom vuxenutbildningsområdet och för att tasamordningsinitiativ i olika frägor. Däremot anser inte LO attvuxenutbildningsråden eller den kommunala vuxenutbildningen i egen regi skallgenomföra projekt med uppsökande verksamhet. Studieförbunden tar också uppsamverkans-frågorna men är tveksamma till om något organ bör åläggas ett särskiltansvar i sammanhanget. Man anser att mer långsiktiga lösningar måste bli avhängigaav folkbildningsutredningens arbete. Jagär inte beredd att förorda någon bestämd lösning på samverkans- Prop.1977/78: 36 41 frågornautan anser att dessa bör kunna lösas genom ett frivilligt och inte formaliseratsamrådsförfarande. Med hänsyn till denna principiella instäUning är jag inteheller beredd att biträda SVUX' förslag om särskilda resurser för regelbundnaregionala vuxenutbildningskonferenser, anordnade av vuxenutbUdningsnämnderna; isamverkan med länsskolnämnderna. SVUXframlägger vidare förslag om ökade resurser för den kommunala vuxenutbUdningen.Syftet med förslagen är att stimulera ett utbud inom vuxenutbildningsom ökar möjlighetema till återkommande utbUdning. SVUX anför också att de nyaresurser som kan komma att tUlföras vuxenutbildning i första hand i anspråk för att främja utbildning som ger både formell och reellkompetens för fortsatta studier eller för yrkesverksamhet samt för att kommatill rätta med den geografiska snedfördelningen inom vuxenutbildningen. Jagdelar uppfattningen att detta normalt bör vara fallet. Ettproblem för vuxenutbildningen som SVUX tar upp är att man har att följa sammaläroplaner som ungdomsskolan, medan tiden för lärarhandledning är kraftigtreducerad i förhållande till motsvarande kurser i ungdomsskolan. En generellökning av undervisningstiden i vuxenutbUdning är enligt SVUX ingenlämplig lösning på detta problem. Hänsyn måste bl. a. tas tUl att devuxenstuderande på gmnd av yrkesarbete och familjeansvar ofta måste koncentrerastudiema till eller studera på fritid vid sidan avyrkesarbete, ibland med oregelbunden arbetstid. En rad remissinstanser tarupp frågan orn undervisningens vuxenanpassning. I likhet med dessa delar jag SVUX'uppfattning att undervisningens innehåll och utformning bör anpassas bättretill de vuxnas situation. Det är inte självklart att vuxna skall behöva läsaalla ämnen eller alla delar av kursen i ett ämne enligt läroplanerna förungdomsskolan. De vuxnas erfarenheter bör tas tUl vara och endast kompletterasi en sådan omfattning att de vuxna får en utbildning av samma kvalitet som ungdomsutbUdningen.UtbUdningens innehåll behöver däremot inte vara identiskt. JagviU här erinra om att enligt direktiven för utredningen om den gymnasiala utbUdningenorganisation, arbetssätt och innehåll i gymnasieskolan skall omprövas. Enförändring enligt de direktiven innebär att gymnasieskolan i högre grad än f. n.också utgår från att vuxna deltar i utbildningen och att denna ges eniutformning i enlighet härmed. 1977/78: 36 42 Föratt söka komma tUl rätta med den geografiska snedfördelningen och därmedsammanhängande problem inom kommimala vuxenutbildningen föreslår SVUXriktade åtgärder i form av ett system med garantikurser. Kurser i centralaämnen inom grund- och gymnasieskola skall i viss garanterad omfattning fåanordnas med färre kursdeltagare än f. n. SVUX'förslag om garantikurser har mottagits positivt av flertalet remissinstanser.Dessa bedömer det vara väsentligt att resursema tUl vuxenutbildningökas på ett sådant sätt att kurser i centrala ämnen blir tUlgängliga för fler -vuxna.Det har emeUertid också i remissvaren framkommit argument för att integenomföra några mer genomgripande förändringar förrän folkbildningsutredningenhar avslutat sitt arbete. Nedsättningav undervisningsskyldighelen för skolledare i vuxenutbUdning beräknasi enlighet med bestämmelser i skolförordningen (1971: 235) och förordningen(1971: 424) om och statlig vuxenutbildning på grundval av detberäknade antalet lektioner. SVUX konstaterar att förslaget om ett garanteratkursutbud bör kompletteras med en organisatorisk förstärkning. Syftet är attmöjliggöra en bättre planering av kursutbudet. Utredningen föreslår att en skolledarresursknuten till det garanterade kursutbudet erbjuds varje kommun. Enligt nuvarandebestämmelser innebär det en skoUedarresurs motsvarande en fjärdedel av en arvoderädstudierektor. Iremissvaren framhåller t. ex. LO, (),(), , Nykterhetsrörelsensbildningsverksamhet (NBV), Studiefrämjandet, kyrkliga studieförbundoch Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV) att gränsdragningsproblemenmellan i första hand den kommunala vuxenutbildningen och den friviUiga bUdningsverksam-hetenbör lösas innan man tar ställning till det av SVUX framlagda garantikurssystemet. Medhänsyn till det nu rådande ekonomiska läget, till remissinstansernasställningstaganden och till det behov av översyn av den kommunalavuxenutbildningen som jag har redovisat, är jag inte beredd att föreslåatt SVUX' förslag om en basorganisation (garantikurser och skolledarresurser)skall genomföras. Ilikhet med SÖ, .