prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningens principiellaulgångspunkl är vidare att regionala näringspolitiska insatser - lill vilkautbildningen räknas - så långt möjligt bör kanaliseras genom ell organ,nämligen företagareföreningarna. Vidare framhålls att kraven på samordning ochintegration av rådgivnings- och utbildningsverksamhet lorde komma att öka genomutredningens förslag. Detta talar enligt utredningen för ett starktorganisatoriskt samband mellan filialkontorens uppgifter och företagareföreningarnas. Remissutfallet är splittrat i denna fråga. Någraremissinstanser, däribland RRV. statskontoret, deceniraliseringsutredningenoch tillstyrker företagareföreningsutredningensförslag. anför all det från de redovisadeutgångspunkterna är fullt naturiigt att SIFU:s utbildningsverksamhetdecentraliseras till Prop.1977/78:40 181 Ansvaret för utbildningensgenomförande bör enligt decentraliseringsutredningen efter hand kunna spridastill fler föreningar. Den av företagareföreningsutredningen föreslagnautökningen till sex orter bedömer utredningen som ett steg i en sådanutveckling. Andraremissinstanser, bl. a. ett antal länsstyrelser, stöder industriverketsförslag att filialerna skall föras över till verkets industriavdelning. Ettstort antal instanser, bl.a. näringslivets organisationer, LO, och det övervägande antalet företagareföreningar, anser dock attfilialerna bör ligga kvar under SIFU:s huvudmannaskap. a. att det måste betecknas som en stor nackdel för deföreslagna utbildningsenheterna inom föreningarna att de i sitt arbete måstetjäna två uppdragsgivare nämligen föreningarna när det gäller internorganisation och administration och SIFU när det gäller arbetets innehåll. Omförslaget genomförs innebär det vidare enligt förbundet att kostnaderna förmarknadsföring av kurserna åvilar föreningarna medan resultatet av dennaarbetsinsats tillfaller SIFU. För har jag uppfattat utredningens förslag så att organisationsförändringenskall skapa stöire neutralitet i förhållande till olika kursgivare. Deltaåstadkoms genom att den personal som är verksam vid frigörsfrån SlFU:s huvudmannaskap och deras funktioner förs över till stiftelsernasorganisation. Den formella kopplingen till SIFU kommer således att upphöra. För egendel ansluterjag mig sålunda till företagareföreningsutredningens förslag, attSIFU:s filialkontor bör avvecklas. I stället bör de funktioner som kontoren nuhar i fortsättningen has om hand av stiftelserna. Härigenom förstärksföreningarnas nuvarande utbildningsservice. finns det enutbildningskonsulentfunktion med uppgift att stimulera och främja fortbildningi småföretagen. Denlösning somjag här förordar anserjag vidare stå i samklang med mina tidigareförslag om bidrag till fortbildningsinsatser från olika kursarrangörers sida.Somjag förut har nämnt avses bidi"agen bli fördelade av industriverket inära samråd med stiftelserna. Genom att stiftelserna står formellt obundna ochneutrala till olika utbildningsgivare kan de förutsättningslöst pröva olikautbildningsalternativ samt föreslå stöd till skilda kursarrangörer. I detsammanhanget bör givetvis SIFU;s kursutbud och kursutvecklingsmöjlighelerutnyttjas när detta framstår som lämpligt. Jagförordar, med hänvisning till vad jag nu har anfört, att funktionerna vidfilialkontoren i , . och flyttas över till resp',stiftelse på dessa orter. Skäl talar dessutom för en utbyggnad av den regionalautbildningsorganisationen. i enlighet med utredningens förslag,motsvarande verksamheter för och nedre byggas upp påförsök så att en mer rikstäckande och enhetlig verksamhet uppnås. Verksamhetenbör bli föremål för utvärdering och slutligt ställningstagande efterstart. Utredningen föreslår att företagareföreningen i /alternativt och 1977/78:40 182 föreningen i /alternativt ,får moisvarande nya utbildningsuppgifter inom följande upptagningsområden: /alt.Gävle , , Koppar- De remissinstanser, främst landstingen ochföretagareföreningarna, som har yttrat sig beträffande lokaliseringen av deaktuella utbildningsverksamheterna för och nedre Norrlandframför olika uppfattningar i frågan. För egen del förordar jag. a. avregionalpolitiska skäl, och som lokaliseringsorter. Denenskilda filialkontoren har f. n. flera län som upptagningsområde. Dettamotiveras av att deltagarna i olika kursaktiviteter oftast måste rekryterasfrån fler än ett län. Några instanser berör frågan om indelningen i olikaupptagningsområden och förordar en annan indelning än den utredningenförespråkar. Med hänsyn härtill och till att verksamheien i fortsättningenkommer alt bli av rikstäckande omfattning bör frågan om indelningen närmareprövas. Denna prövning bör lämpligen göras av den organisationskommitté somjag avser inhämta regeringens bemyndigande att tillkalla. I likheimed företagareföreningsutredningen förutsätter jag att den regionalautbildningsverksamheten i stort bör bedrivas på sätt som sker vidfilialkontoren. För att fåtill stånd en samordnad gemensam planering av utbildningsverksamheten vidstiftelserna föreslår utredningen att ett informellt organ - ett utbildningsråd- bildas i varje upptagningsområde. I detta bör ingå representanter för varjestiftelse inom området. Rådet bör samlas för bl. a.utvärdering av den gångna verksamheten och planering av den kommandeverksamheten. Utredningens förslag i dessa avseenden finner jag välmotiverade. Det börankomma på stiftelserna att inom ramen för sina totala resurser bestämmautbildningsverksamhetens omfattning för varje verksamhetsår. Behovsunderlag börlämpligen tas fram av utbildningsrådet som också bör få påverka resursernasfördelning på olika aktiviteter. Jag har räknat med att den personal som finns vidSIFU:s filialkontor överförs till berörda stiftelser. 8.4 Riktlinjer för SVETAB:s verksamhet Jag har tidigare redovisat min syn på småföretagenskapitalförsörjningssituation. Jag konstaterade därvid bl. a. vissa problem vadgäller försörjning med eget kapital. Dessa företag har exempelvis intetillgång till 1977/78:40 183 aktiemarknaden på samma sätt som större företag. Frågan omnäringslivets egenkapitalförsörjning i stort utreds avkapitalmarknadsutredningen (Fi 1969:59), som väntas lägga fram sittslutbetänkande under detta år. Enligt minuppfattning är det emellertid viktigt att åtgärder vidtas redan nu för attförbättia småföretagens anskaffning av egenkapital både vid expansion avbefintlig verksamhet och etablering av ny. Frän samhällets sida påverkasgivetvis tillgången på egenkapital i företagen somjag har nämnt iförsta hand genom olika ekonomisk/politiska åtgärder. För att trygga företagens försörjning med egenkapitalmåste dock den ekonomiska politiken kompletteras med andra typerav samhälleligainsatser. Traditionellt har dessa insatser haft karaktären av medel- ochlångfristiga krediter. De krediter jag närmast åsyftar är de som lämnas avföretagareföreningarna. Industrikredit och Företagskredit. F.n. medverkar samhället till att direkt underliittaförsörjningen av egenkapaital i företagen genom SVETAB och Företagskapital. Jag vill isammanhanget erinra om all chefen för ekonomidepartementet i bilaga 2 tilldenna proposition lägger fram förslag om nya riktlinjer för Företagskapitalsverksamhet. Förslaget syftar till att bl. a. underlätta äga-lebyten ochgenerationsskiften i småföretag. Förslaget öppnar möjlighet för enskildapersoner med begränsade egna tillgångar att överta och driva ett mindreföretag. SVETABtillkom (prop. SU 1969:106. rskr 1969:250) genom att deuppgifter som åvilade den dåvarande s. k. industrietable-ringsdelegationenöverfördes till ett särskilt aktiebolag. Enligtstatsmakternas beslut skulle SVETAB:s målsättning vara att skapa nyaarbetstillfällen genom att medverka till etablering av nya och utbyggnad avbefintliga företag, både helstatliga och i samarbete med det enskildanäringslivet, kommunägda företag och kooperationen. SVETAB skulle i angivetsyfte kunna inträda som hel- eller delägare i företag i samband med exempelvisexpansions- eller rationaliseringsinvesteringar. Särskild uppmärksamhet skulleägnas åt industrietablering i regioner med sysselsättningssvårigheter. SVETABskulle drivas på affärsmässiga grunder och med krav på lönsamhet. Företagetskulle vidare, så snart det bedömdes förenligt med dess intressen, avyttra deaktieposter som bolaget kommii att besitta. Det bedömdes därvid att stateneller statliga företag sannolikt i många fall skulle framstå som naturiigaköpare av dylika aktieposter. Slutligen fiam-hölls det som angeläget, attbolaget inte skulle dubblera Statsföretags roll som statligt förvaltningsbolag. SVETAB:saktiekapital fastställdes till 8 milj. kr. Avsikten var att aktiekapitaletskulle sättas så högt att bolaget utan risker för sitt fortbestånd skulle kunnatäcka kostnaderna till dess bolaget erhöll tillräckliga intäkterfrån sina engagemang. Aktierna tecknades till en överkurs på . 1977/78:40 184 överkurs och aktiernas nominella värde. 1,6 milj. kr.tillfördes SVE-TAB:s reservfond. Fr. o. m. är SVETAB ett helägt dotterbolag tillStatsföretag. Efter överföringen till Statsföretag höjdes aktiekapitaloch reservfond till 10 milj. kr. resp. 2 milj. kr. För att SVETAB skulle ha möjlighet att finansiera sinverksamhet även genom upplåning, ställdes en statlig garanti på 20 milj. kr.till bolagets förfogande. fram lill komSVETAB att engagera sig i ett stort antal projekt. Vissa av dessa, t. ex.Elkapsling AB, och , var rena nyetableringar. Andraengagemang, t. ex. den s. k. byggmalerialgmppen omfattande J. ,. och samtSvenska och . innebar att SVETAB helt ellerdelvis överlog redan befintliga företag. var bolaget hel- eller majoritetsdelägare i tolvföretag, som tillsammans svarade för en omsättning på 204 milj. kr. ochsysselsatte ca I 350 personer. Tyngdpunkten i verksamheten låg ibyggmaterialgruppen, som omsatte totalt 135 milj. kr. Erfarenheterna från SVETAB:s verksamhel 1969och 1974 var blandade. SVETAB bidrog otvivelaktigt på ett aktivt sätt till altöka sysselsättningen. Av .SVETAB-gmppens I 350 arbetstillfällen varsåledes ca 350 nya, medan omkring I 000 fanns redan vid förvärvstidpunkten. SVETAB kom att engageia sig i icke lönsamma företag förall avvärja nedläggningshot. Av förutnämnda ca I 000 övertagna arbetstillfällenkunde omkring 300 anses ha varit nedläggningshotade vid SVETAB:s övertagande.Detta innebar dock i flera fall endast att nedläggningsbeslutet uppsköts,som de företagsekonomiska förlusterna ökade. De i prop.1969:56 uttryckta förhoppningarna om all aktiekapital skulle varatillräckligt för att balansera de första årens organisationskostnaderinfriades inte. Utvecklingen visade att det tog , innan SVETAB:sinsatta riskkapital kunde återfås genom en vinstgivande avyttring av aktier isådana företag som hade kommit in i ell mera stabilise-ral skede. Det kundekonstaleras alt målsättningen på denna punkt - alt vinsterna på avyttradeengagemang skulle förslå till att finansiera SVE-TAB:s expansion - gav utiryckför överdrivna förväntningar som ännu inte har realiserats. SVETAB:sinkörningsförluster och behov av-kapitaltillskott visade sig vara betydande.Under åren 1973-1975 medgavs däiför Statsföretag att inom en ram på 60 milj.kr. avräkna de koncernbidrag som lämnades till SVETAB mot den beslutandeutdelningen till staten/ägaren (prop. 1973:170 s. 66, NU 1973:71, rskr1973:384). Statsföretag har i en skrivelse lämnat enredogörelse för sysselsättningseffekten av denna åtgärd. Prop.1977/78:40 185 kan sammanfattningsvis sägas hainneburit att SVETAB alltför snabbt iklädde sig ett fiilltföretagsledningsansvar i en heterogen företagsgmpp med många problemföretag,som man i vissa fall underskattade problemen i samband mednyetableringar. överbetonades också betydelsen av all snabbtskapa nya eller säkerställa befintliga arbetstillfällen medan den långsiktigaekonomin och marknadsbedömningen kom i bakgrunden. SVETAB:s erfarenheter fråndenna första femårsperiod talade således för att man skulle finna former försina engagemang som i större utsträckning innebär delägarskap i företag medgoda ekonomiska och marknadsmässiga utvecklingsmöjligheter på . Med hänsyntill SVETAB:s betydande finansiella och lönsamhetsmässi-ga problemrekonstmeiades företaget i samband med bokslut. Byggmalerialgmppenlades i ett nytt dotterföretag till Statsföretag. Essbo Bomaterial AB.Samtidigt överfördes Nordtool och till SMT-Pullmax AB.SVETAB-gruppen. som därefter minskat väsentligt i omfång, redovisade för år1975 en föriust på 10,8 milj. kr. och för en vinst på 0.3 milj. kr. I sambandmed rekonstruktionen av SVETAB ändrades inriktningen på verksamheten någol. Dennya inriktningen innebar sammanfattningsvis att företaget i fortsäitningenskulle ha som huvudregel alt inte ensamt etablera egna dotterbolag. SVETABskulle således gå in i samarbetsprojekt där företagets delägarskap utgjorde enkomplettering till övriga ägarinsatser. SVETAB:sfinansiella medverkan skulle ske i form av minoritets-engagemang eller genom långsiktigalån som kunde konverteras till aktier. Förutom ekonomisktrisktagande skulle SVETAB även aktivt bidra med kunskaper och råd. En annanhuvudlinje för SVETAB:s verksamhel skulle vara att förmedla projektförslag,affärsidéer, licenskontakter elc. SVETAB:s roll i denna förmedlingsfunktionavsågs vara konsultens. Inom ramen för denna verksamhet har SVETAB genom bl.a. dotterbolaget och AC-Mekan medverkat iproduktionsförmedling och annan samverkan mellan kunder och leverantörer. Slutligen skulle SVETAB i största möjliga utsträckningverka för nyetableringar inom , särskilt i områden därsådana var regionalpolitiskt önskvärda. Statsföretag skulle därvid medverkafinansiellt i särskild ordning. Nyorienteringenav SVETAB:s verksamhet har inneburit att företaget på ett meraktivit sätt kunnat koncentrera sig på att vidareutveckla och stabiliseraverksamheterna i dotterbolagen. SVETAB;s koncernstab har därvid dokumenterat sinförmåga till aktiv medverkan när dotterföretag eller delägda företag befunnitsig i besvärliga situationer. SVETAB:sdotterbolag och minoritetsposter per framgår av följandesammanställning. 1977/78:40 186 Härtill kommer några mindre bolag med obetydlig omsättningoch utan egen personal. Företagsgruppen sysselsatte under är 1976 totalt 280personer och omsatte ca 100 milj. kr. Jag har tidigare redovisat, att SVETAB:s verksamhet år1976 gav ett mindre överskott från att ha varit starkt förlustbringande.Förelaget har dock inte haft finansiella möjligheler atti någon större utsträckning engagera sig i några nya projekt. Statsministern har tidigare anfört att det är viktigt attnäringspolitiken i ökad utsträckning inriktas på att främja etablering av nyaföietag. Mina förslag tidigare rörande de regionala utvecklingsfonderna skallses som ett led i en sådan ökad satsning på nyföretagandet. Genom enkombination av företagsserviceinsatser och lån på hög risknivå och med mjukavillkor bör fonderna kunna spela en viktig roll i detta avseende. Det äremellertid önskvärt att pröva om fondernas insatser kan kompletteras medinsatser som mer direkt förbättrar småföretagens tillgång på egenkapital isamband med nyetableringar. De erfarenheter som SVETAB skaffat sig och denkompetens som företaget byggt upp skulle kunna utnyttjas i detta sammanhang. Jag förordar därför att SVETAB:s nyetableringsfrämjandeinsatser försöksvis organiseras inom ramen för två särsldlda investmentbolag.som är helägda av SVETAB. Investmentbolagens insatser bör koncentreras till tvågeografiska regioner. /Bergslagen och mellersta . Verksamheten bör starta den . Jag vill i sammanhanget erinra om att ett liknandeinvestmentbolag, NJA-INV , har etablerats för Norriand (prop.1976/77:125. NU 1976/77:40, rskr 1976/77:345). Jag anser liksom jag anförde ifråga om NJA-INVEST att en utvärdering av verksamheten bör göras efter entvåårsperiod. Vid överläggningar mellan företrädare förindustridepartementet och Statsföretag har enighet uppnåtts om att följanderiktlinjer bör gälla för de till SVETAB knutna regionala investmentbolagen. Prop.1977/78:40 187 Huvudinriktningen av bolagens verksamhet bör vara attsåsom niinori-tetsintressenter stödja etablering av nya småföretag. Bolagen böremellertid - när speciella skäl talar härför - kunna förvärvamajoritetsintressen. Bolagen måste i sina engagemang sträva efter att finnaföretagare som även efter kapitalinsats från bolagens sida är beredda attaktivit driva och leda sina företag. Ensärskild styrka i bolagens engagemang bör ligga i att man kombinerar satsningenav riskkapital med finansiell sakkunskap och administrativa insatser. Bolagenbör således medverka i projekteriingen vid start av nya företag. Bolagensengagemang i nystartade företag bör vid sidan av minoritets-engagemang i aktierkunna få formen av konverteringslån som ger bolagen möjlighet att till en iförväg specificerad kurs som regel konvertera lånen till aktier. Eftersomkonverteringslånet har karaktär av riskkapital bör bolagen vanligen inte begäranågon säkerhet för dessa lån. 1 konsekvens därmed ges bolagen också möjlighetatt få andel i framlida vinster. Konverteringslånet minskar kreditriskerna förandra långivare och kan alltså sägas utgöra en i det finansiellapaket bestående av företrädesvis reguljära bankkrediter, lokaliseringsstöd, lånfrån Norrlandsfonden etc. som krävs vid starten av ett företag.Konverteringslånet kan således sägas representera ett sekundärt riskkapital. Formen förbolagens engagemang bör i princip vara sådan att den underlättar en avyttringav engagemanget till majoritetsägaren eller annan intressent när detta ter siglämpligt från affärsmässig synpunkt. Bestämmelserna om vinslandelslån som harintagits i 7 kap. 2 § i aktiebolagslagen öppnar tillsammans med reglerna förbeskattning av ränta pä vinstandelslån (SFS 1977:243) möjlighet alt utveckla idetta sammanhang lämpliga finansieringsformer. Lagstiftningen gör det möjligtför det bolag som emitterar vinstandelslån att få avdrag för såväl den fastasom den rörliga räntedelen. Avdragsrätten kan emellertid falla bort omemissionen riktas till aktieägare eller intressenter som inte är fristående iförhållande till bolaget. Jag förutsätter att de regionala investmentbolagen idetta sammanhang betraktas såsom sådana på placering av kapital i näringslivetinriktade avdragsrätten kvarstår även om vissintressegemenskap skulle föreligga. Genom attbolagens engagemang görs i form av vinstandelslån skulle således kunna uppnåsatt bolagen erhåller en förhållandevis stor andel av avkastningen på sinaengagemang under dess löptid. Majoritetsaktieägaren kan alltså i de fall närdetta är önskvärt tillförsäkras rält att köpa tillbaka bolagens engagemang. Det ärenligt min uppfattning av vikt att hiolagen arbetar på företagsekonomiskagrunder och ges tillfälle att låta normala företagsekonomiskariskspridningssynpunkter bestämma företagsgruppens omfattning. Risken förförluster på engagemang i nya företag är i allmänhet betydande. 1977/78:40 188 de lyckade engagemangen kan bolagen under de närmaste åreninte påräkna en avkastning utöver en nivå som motsvarar normalaränteinkomster. Bolagen måste således räkna med att de närmaste årens expansionsker med låg lönsamhet och är förenad med betydande risker. När bolagen går in som intressent i ett företag måstesärskild uppmärksamhet ägnas åt säkerhetsfrågan. Många kreditinstitut kräverregelmässigt ett solidariskt borgensåtagande från samtliga aktieägare. Förbolagens del skulle ett sådant borgensåtagande innebära att man tvingades åtasig en växande del av ägandeansvaret i företag. Enligt min mening bör därför bolagen, när man går in somdelägare, meddela borgenärerna att man inte är beredd att ställa borgen elleratt bolagen begränsar sina borgensåtaganden dels i tiden och dels i proportiontill aktieinnehavet. 1 samband med tecknandet av konverteringslån bör bolageninte ställa någon borgenssäkerhet. Enligt min uppfattning bör de regionala investmentbolagenges resurser så att de på ett slagkraftigt sätt kan medverka i nyetablering avregionens näringsliv. Investmentbolagen bör få ett eget kapital som ger bolagenmöjligheter att göra ett femtontal engagemang var i storleksordningen mellan100 . och 1,5 milj. kr. Varje bolagbör därför få ett eget kapital på 20 milj. kr. Även om investmentbolagen bör arbeta efterföretagsekonomiska principer bör understrykas att den av mig förordadeverksamheten är av mycket speciell karaktär. Den väntade löpande avkastningenpå konverte-ringslånen kommer åtminstone enbait attförslå till att täcka administrationskostnader och till att täcka enstakaförluster. Detta talar för att tillskottet av riskkapital till de regionala investmentbolagengörs i form som markerar att staten i förhållande lill Statsföretag resp.SVETAB t. v. inte ställer utdelningsanspråk på satsade medel. Detta sker genomatt staten lämnar bidrag direkt till de regionala investmentbolagen som sedanomvandlas till aktiekapital och reservfond. SVETAB:s centrala förvaltning bör arbeta i nära samverkanmed de regionala investmentbolagen. SVETAB bör kunna bistå investmentbolagenvid t. ex. utformningen av finansiella paket, uppläggningen av redovisning,rapproter, budgetsystem och system för långsiktig planering. Med hänsyn härtillbör de regionala bolagen kunna arbeta med liten egen administration. För att de regionala investmentbolagen skall kunna fungerapå ett effektivt sätt och därmed främja tillkomsten av nya företag måstebolagen ha ett välulbyggt kontaktnät med vars hjälp man kan spåra uppintressanta projekt. Jag vill i detta sammanhang erinra om att SVETAB f n.arbetar på att systematisera sin sökverksamhet efter nya projekt genom attdriva s. k. affärsidéseminarier. Dessa seminarier syftar till att hjälpapersoner som planerar att driva egna företag att analysera sinaförutsättningar, att dis- Prop.1977/78:40 189 kutera behovet av att företagsledningen skaffar sigkompletterande kompetens samt att påbörja arbetet med affärsplaner. Deltagarnai seminariet får sedan tillfälle att förhandla om finansieringen av sinaprojekt med den eller de investerare som står bakom seminariet. Sådanaaffärsidéseminarier bör kunna utgöra ett värdefullt underlag för de regionalainvestmentbolagens verksamhet. Enligt minuppfaltning bör SVETAB i nära samarbete med industriverket ochutvecklingsfonderna i länen vidareutveckla affärsidéseminarierna. Med hänsyntill bl. a. de regionala investmentbolagens verksamhet i Värmland-Bergslagenoch mellersta är det naturiigt att särskild uppmärksamhet ägnas dessregioner . Förutsättningenför att en företagare eller blivande företagare skall vara motiverad att deltai ett seminarium är att det klart sägs ut att ett riskkapital finnstillgängligt för intressanta projekt. SVETAB bör i detta syfte försökaintressera förutom de egna regionala investmentbolagen även andrainvestmentföretag, näringslivsorganisationer eller institutioner och personermed intresse för riskkapitalplaceringar att ställa sig bakom seminarierna. SVETAB böri detta sammanhang också samarbeta med sådana större företag som kan sägas haett långsiktigt sysselsättningsansvar för den region inom vilken de verkar.Särskilt företag som kan befara att dess strukturella förändringar på längresikt kan komma att medföra allvarliga störningar i sysselsättningen på ortenbör ha motiv för att aktivt stödja aktiviteter av ifrågavarande slag. Jag vill nämna att SVETAB i samarbete med sysselsättningsutredningenhar påbörjat försöksverksamhet med affärsidéseminarier i ochVärmlands län. Intresset kring verksamheten har visat sig stort. Det bör framhållas att motsvarande aktiviteter, där bl. a.privata konsultbolag är involverade, pågår inom andra regioner, exempelvis iSjuhä-radsbygden. Jag ser positivt på sådana aktiviteter. Sammanfattningsviskan sägas att affärsidéseminarierna utgör ett led i strävandena att främjaetableringsverksamheten här i landet. Verksamheten måste därför vara närasamordnad med industriverkets och stiftelsernas företagsservice. SVETAB börnär det gäller frågor av typ val av geografisk region för seminarier, antalseminarier osv. samråda med verket.