prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Prisuppgången för importerade insatsvaror var avungefär samma storleksordning medan prisutvecklingen för inhemskt produceradeinsatsvaror var förhållandevis lägre. Sammantaget tyder detta på att enfortsatt nedpressning av vinstmarginalerna ägde rum. För 19771978 åter,förutsätts lönekostnads- Tabell3: 4 Exportutvecldingen för olika varugrupper 19761978 Exportvärde, milj. kr. Pris (enhetsvärde) -8,7 -22,0 -27,5 -2,5 -2,7 -13,5- -1,5 -2,9 -3,7 -8,7 -1,9 -0,6 -5,6 -4,5 Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter samt övrigaindustriprodukter utom elektrisk ström. Export exkl. fartyg minus de inot 1 nämnda varugrupperna. ' För enteknisk kommentar, se inledningen till kap. 3 i reviderad nationalbudget 1976. Anm. exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Värdena är baserade på utvecklingen under årets tio första månader.Uppgifterna avser prognoser. I preliminära utfall och i prognoser är värdéuppgifterna avrundadetill 5- resp. lO-tal milj. kr. och de procentuella, förändringarna tillnärmaste hela resp. halva tal. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen ökningen per producerad enhet bliväsentiigt lägre än föregående år och stanna vid . Kostnaderna förimporterade insatsvaror väntas dock stiga mer 19771978 än 19761977 detia som en följd av devalveringen. För de inhemska råvarorna blir däremotprisuppgången fortsatt dämpad. Sammantaget betyder detta att den gjordaexportprisprognosen innebärande en relativprissänkning med skiUlemedge en viss ökning av industrins vinstmarginaler. övertvåårsperioden 19761978 skulle med ovan angivna fömtsättningar de svenskarelativa exportpriserna för bearbetade varor falla med i mnt tal . Dengjorda bedömningen kan också uttryckas så att de svenskaexportprodukternas priser blir oförändrade 19771978 och stiger med endast 3 %19761978 om man mäter priserna i genomsnittUg utiändsk valuta. Frågan är nu ivUken utsträckning detta kan medföra andelsvinster för den svenska exportenoch hur stor del av dessa vinster som kan antas komma till stånd . fanns en diskussion om de svårigheter somär förenade med att kvantifiera den dynamiska process med vilkenmarknadsandelar reagerar på prisförändringar. De reservationer som där gjordesär fortfarande tUlämpliga. Föreliggande prognos bygger på samma antaganden ompriskänsUgheten som i den nämnda Diagram3:2 Exportpriserna för bearbetade varor exkl. fartyg 19741978 Index:första halvåret 1974 = 100 Svenska kronor/' '''"\ nomsnittliga ändska valutor" ..,/] 1974 1975 1976 1977 1978 Källor:Statistiska centralbyrån samt beräkningar inom . Diagram 3:3 Exportutvecklingen, totalt och för vissavarugrupper 19711978 kr., priser.Säsongrensade halvårsdata. \ / \ '* ''II'' 1871 1972 1673 197* l«7S It78 tfi77187» 1971 1973 tS79 19711 1975 I97S 1977IS78 5 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 66 höstrapporten.1 Utöver priseffektenräknas här med att det svenska relativa kapacitetsutnyttjandet sjunker någotunder prognosperioden vilket, vid sidan av indirekta effekter viaprisbildningen, i någon mån kan få en positiv inverkan på andelsutvecklingen.Några mer påtagliga effekter på andelarna av en eventuellt förmånlig elleroförmånlig varu-struktur hos den svenska exporten av bearbetade produkter harinte bedömts föreligga 1978. Möjligen kan en något snabbare tillväxt i utlandetspappersimport än i den övriga importen ge några få tiondels procentenheter iextra andelsvinst. Detta, tillsammans med den antagna effekten av det relativakapacitetsutnyttjandets nedgång medför att den prognoserade andelsvinsten bliren knapp procentenhet större än om enbart relativpriseffekten inräknats.Andelsökningen för exporten av bearbetade varor till förutsesdärmed motsvara en ex-porttUlväxt på . Även förråvaruexporten förutses relativpriserna sjunka till följd av devalveringen ochmarknadsandelarna stiga. Den prishöjning som räknas med för den totalaråvaruexporten, , innebär en prissänkning uttryckt i andra ländersgenomsnittsvalutor på . Den nedgång i relativpriserna som därmed ärtrolig kan för råvaruexportens del antas medföra snabbare andelsvinster än vadsom antagits gälla bearbetade varor. Detta förklaras bl. a. av att varorna ärmer homogena, varav, följer dels att prisförändringarna är lättare attkalkylera för köparna dels all de senare med avsevärt större lätthet kan bytaleverantör från det ena året tiU det andra.- Genom att marknaderna förflertalet svenska exportråvaror väntas bli tämligen svag, beräknas likafulltexporten av råvaror totalt sett stiga långsammare än exporten av bearbetade varor,eher med 19771978. Den totalaexporten, exkl. fartygsexporten, emotses därmed växa med knappt 6,5 %19771978. Utleveranserna av fartyg väntas 1978 bli mycket lägre än 1977. Om fartygsexporten vägs in i den totala exportprognosenför 1978 beräknas den svenska exportens tUlväxt komma att stanna vid ca 3 %19771978 (i nationalräkenskapstermer). Enligt prehminäraberäkningar minskade importvolymen med ca 51/19761977, motsvarande en minskning på 3 1/enligt nationalräkenskapernasberäkningsmetod. Räknat exkl. fartyg blev minsk- 1 Priselasticiteten antas sålunda vara 0,5 underdet år relativprisförändringen sker,0,7 därefter, 0,4 under tredje året och 0,2 under fjärde, året. Denlångsiktiga priselasticiteten skulle följaktligen vara 1,8. -Frän ovanstående resonemang måste undantas de delar av råvaruexporten jordbruksprodukter, metaller m. m. vilka säljs till priser som be stäms på världsm.arknaden under mycket ringainverkan av de svenska utbuden. Idessa fall resulterar devalveringen givetvis enbart i en höjning av-exportinkomsterna,via en prishöjning i kronor räknat. ningennärmare fartygsimporten beräknas nämligen ha fördubblats 19761977.Importen exkl. fartyg minskade stadigt , men ökade sedan åter mycketsnabbt trots att den totala inhemska efterfrågan växte ilångsammare takt än året innan. föll därefterimportvolymen med jämfört med , medan takten inedgången bromsades upp väsentligt . Nedgången i importenvar ett resultat av den starkt försvagade inhemska efterfrågan 1977. Såväl denprivata varukonsumtionen som maskininvesteringarna minskade kraftigt 1977.Därtill kom att industriproduktionen drogs ned markant, somindustrins lager av insatsvaror började avvecklas efter att ha ökat under hela1976. Importvolymenhar legat på en väsentligt högre nivå än vad som kanåterföras enbart på den inhemska efterfrågeutveckUngen. Förklaringen stårsäkerligen till stor del att finna i utvecklingen av importpriserna relativthemmamarknadspriserna under 1975 och 1976. För den tunga delgruppenbearbetade varor steg importpriserna tUl 1976 med närmare 15 %.Samtidigt höjde de svenska producenterna sina exportpriser för gruppenbearbetade varor . Priserna på de svenska företagensleveranser till hemmaniarknaden steg troligen mindre än så, men säkerligenbetydligt mer än importpriserna. Sänkningen av importvarornas priser relativttill priserna på svenskproducerade varor fick en starkt uppdragande effekt påimporten av bearbetade varor under i synnerhet 1976. Importen av dessa varorsteg då med 7 1/. Importvolymen synes ha legat i runt tal 5 %högre än man haft anledning förvänta med hänsyn tUl den inhemskaefterfrågeutvecklingen. Importvolymen sjönk sedan med 6 1/19761977.Importpriserna på bearbetade varor steg mer än exportprisema.Relativprisökningen var dock till övervägande delen en följd av devalveringen iaugusti och hann knappast påverka importvolymen av bearbetade varor under 1977.För 1977 har den uppdragande effekten av relativprissänkningen 1974 1976 skattats till ytterligare ,så att importvolymens nivå vad avser bearbetade varor 1977 i stora drag legatomkring högre än den skulls ha gjort vid oförändrade relativpriser sedan1974. Att inhemsk produktion ersatts av import har emellertid samtidigtinneburit att importbehovet av insatsvaror och råvaror hållits tillbaka. Dentotala importen exkl. fartyg kan därför på basis av grova skattningar beräknas ha legat högre 1977 än den skuUe ha gjort vid oförändraderelativpriser . 1 Det beräknade importbehovet av råvaror ochinsatsvaror har skattats utan hänsynstagande till den reducering avimportbehovet av råolja och petroleumprodukter, som blivit en följd av ökadtillgång på kärnkraft och förbättrad hushållning med energi. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell3: 5 Importutvecklingen för olika varugrupper 19761978' Volym Pris (enhetsvärd{ -20,3 -5,1 -4,1 -6,1 -3,1 -3,8 -1,0 -18,0 -8,6 -6,0 -6,9 -2,1 -23,5 -3,3 -5,3 -18,7 -5,0 -9,0 -6,6 -6,8 -2,6 -30,0 -5,3 -11,1 -5,5 -2,7 -6,5 -2,7 -3,6 -0,8 * Värde- och volymuppgifter är baserade påkorrigerade importvärden. För närmare redogörelse se avsnittet omhandelsbalansen. 'För en teknisk kommentar se inledning till kapitel 3 i reviderad nationalbudget1976. Devalveringenav den svenska kronan beräknas medföra, att importpriserna på bearbetade varor19771978 stiger med mer än exportpriserna. TroUgen stigerimportpriserna då också ungefär lika mycket mer i förhållande till de svenskaföretagens priser på hemmamarknaden. Här har bedömts som sannoUkt atteffektema av relativprissänkningarna 19741976 motverkar ochöverväger effektema av relativprisökningama 19761978 på importen av bearbetadevaror. En viss omfördelning från hemmaproducerade varor tUl import kan alltsåpåräknas även , men i väsentligt lägre takt än . Med deprognoser för den inhemska efterfrågan som föreligger, innebär detta attimporten av bearbetade varor skuUe sjunka med ytterligare 2 1/19771978.Den totala inhemska efterfrågan 1 Preliminär nationalbudget 69 förutses nämligen fortsätta sjimka1978, om än i lägre takt än 1977. Konsumtion och investeringar beräknasfortsätta minska 1978 ma-skininvesteringama t. o- m. mer än året innan.Däremot väntas industriproduktionen stiga något under loppet av 1978,som takten i neddragningarna av insatsvamlagren avtar rnarkant. Förtotala importen har detta beräknats medföra en minskning med likaledes ca 21/19771978. Importen avjordbruks-, skogsbruksprodukter och fisk sjönk med 19761977. Dennakraftiga neddragning kan i huvudsak återföras på minskad import avjordbruksprodukter, väntas importen för hela gmppen minskamed . Införseln avlivsmedelsprodukter föll med 19761977 på grund av minskad privatkonsumtion och ett negativt omslag av lagerinvesteringarna ilivsmedelssektorn. Även 1978 väntas konsumtionen sjunka och importbehovet avlivsmedelsprodukter antas därför minska med ytterligare någon procent19771978, Importen av mineraliska produkter minskade 19761977,. Importen av råolja, som utgör huvuddelen av denna import,var emellertid oförändrad tiU 1977. Det var i stället importen avbl. a. stenkol som minskade med över en tredjedel, och därmed svarade förstörsta delen av nedgången. Importen av råolja förutses stiga med ca 4 %19771978. Produktionen vid petroleumraffinaderierna föratses öka svagt underloppet av 1978, som en fortsatt påfyllnad av lagren beräknas ske.Inberäknat införseln av övriga mineraliska produkter slutar kalkylerna förhela gruppen mineraliska produkter på en importvolymökning på 4 1/2 %19771978. Införseln av petroleumprodukter\Aew i stort sett oföräridrad 1976 1977, trots att förbrukningen inom landetsamtidigt sjönk. Orsak härtill var främst en nedgång i produktionen avpetroleumprodukter vid de inhemska raffinaderierna. Fallet i förbrukningenberor i första hand på en tämligen kraftig minskning av energiåtgången inomindustrin men också på att den jämfört med varmare väderleken lett tUl ettminskat uppvärmningsbehov i bostäder och lokaler. Däremot steg förbrukningenvid de oljebaserade elkraftverken liksom också bensinkonsumtionen. Även 1978väntas förbrukning.en av oljeprodukter minska. Då produktionen vid de svenskaraffinaderierna förutses öka något beräknas importen av petroleumprodukteråter komma att dras ned 1977 1978. Stålimportenminskade med närmare en fjärdedel 19761977. Nedgången förklaras av enpåtaglig minskning av förbrukningen inom de stålkonsumerande branscherna produktionen inom verkstadsindustrin och i synnerhet varven minskade avsevärt1977. reducerades även lagren i förbrukarledet. Att nedgången iimporten blev såpass dramatisk, berodde dock främst på att grossisterna under1977 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 70 dragit ned sina lager påtagligtefter en kraftig lagerökning 1976. Importens andel av totala tUlförseln, somsteg kraftigt , förblev aUtjämt lika hög . förutses enfortsatt minskning av förbrukningen inom de stålkonsumerande branschernaverkstadsindustri och varv. Detta motverkas dock av att lagerneddragningarna iförbrukar- och handelsleden väntas bli mindre 1978 än 1977. Importandelen itillförseln fömtses bli oförändrad även 1978. Därmed skuUe stålimporten blioförändrad jämfört med . Importen avickejärnmetaller minskade ca 18 1/19761977. Det låga importbehovet beroddepå den svaga produktionsutvecklingen inom tillverkningsindustrin somde svenska producenterna synes ha stärkt sin stälhiing på den inhemskamarknaden. väntas förbrukningen av ickejärnmetaUer öka endastobetydligt varför ytterligare någon neddragning av importen verkar sannolik. Importen avverkstadsprodukter föll med 19761977. Den privata konsumtionen avverkstadsprodukter minskade starkt 1976 1977 i synnerhet vad gäller inköpenav gersonbUar, som 1976 legat pä en mycket hög nivå. Införseln avpersonbilar föll också brant 1977. Även importen av investeringsvaror torde haminskat avsevärt. Den starka produktionsminskningen inom verkstadsindustrinjämte en neddragning av lagren av insatsvaror medförde att även importen avinsatsvaror sjönk. väntasimporten av verkstadsprodukter minska med ytterligare 6 1/, som en följd avden beräknade negativa utvecklingen av de inhemska efterfrågekomponenterna.Härvid förutsätts att devalveringen av den svenska kronan leder till att desvenska tillverkarna efter hand bättre kan försvara sina positioner påhemmamarknaden. Importen avövrigvaror uppvisade en mycket måttlig ökning på ca 1/19761977. Den mattaefterfrågeutvecklingen verkade i återhållande riktning på importen. Dessutomminskade tillverkningsindustrins behov av övrigvaror i form avinsatsleveranser, och för lagerutvecklingen för sådana produkter synes ettnegativt omslag ha skett 19761977. Mellan 1977 och1978 väntas en svag ökning av importen av övriga industriprodukter. Denslutliga efterfrågan väntas stiga något främst till följd av en förväntadexportvolymökning. TUlverkningsindustrins behov av övrigvaror förutsesdärigenom öka något 19771978. Prisindex förtotala importen steg enligt preliminära beräkningar med 12 1/19761977,efter en uppgång på 19751976. Den högre prisstegringstakten under1977 beror tUl största delen på den effektiva depreciering av svenska kronansom skett . Uppgången i priserna var som en följd av devalveringarnai aprU och augusti särskilt stark från första tUl och fråntredje till fjärde kvartalet. Bidragande tillden accelererande prisstegringstakten var också de dramatiska prisökningarna påkaffe kaffepriserna i det närmaste fördubblades jämfört med . Mot slutetav året synes dock importpriserna på kaffe ha fallit tillbaka. För övrigavaror inom gruppen jordbruks-, skogsbruksprodukter och fisk steg priserna medi genomsnitt närmare 13 '7ci . För gruppenlivsmedelsprodukter exkl. kött steg importpriserna med , efter att haökat endast obetydligt året innan. Denna utveckling kan inte enbart förklarasmed kursförändringarna för den svenska kronan, utan återspeglar en accelerationi den internationella prisutvecklingen på dessa produkter. Priserna påimporterat ,kött steg emellertid betydligt långsammare varför prisuppgången förhela gruppen livsmedelsprodukter stannade vid 161/. Den internationellaprisutvecklingen var tämligen lugn för flertalet industriella basråvaror under1977. Importpriserna på råolja och petroleumprodukter steg t. ex. inte med merän ca 7 1/, trots deprecieringen av kronan. Prisutvecklingen på metaller vardock livligare. Importpriserna på järn och stål steg med och förickejärnmetaller blev uppgången i importprisindex innefattande enmycket kraftig uppgång i aluminiumpriserna. Priserna för färdigvaruimportensteg med 19761977, efter en uppgång på 6 1/19751976. Den högreprisstegringstakten 1977 är till största delen en effekt av deprecieringen avkronan. Priserna på importerade verkstadsprodukter steg betydligt snabbare änpriserna på den övriga färdigvaruimporten. För jordbruksprodukterna har för1978 kalkylerats med en tämUgen blygsam uppgång av importpriserna till stordel beroende på att kaffepriserna förutses fortsätta falla. Den måttligauppgång i den industriella efterfrågan som torde komma till stånd ,talar för att priserna på flertalet industriella basråvaror fortsätter stigaunder detta år även om någon stark allmän prisstegring knappast är att vänta. Jämfört med den internationeUaprisutveckUngen blir dock uppgången i de svenska importpriserna 19771978väsentligt starkare på grund av devalveringen av den svenska kronan . Importpriset på råolja väntas t.ex. stiga med 1977 1978. Uppgången är en följd dels avaugustidevalveringen, dels av en antagen uppjustering av världsmarknadspriset,vUken beräknas slå igenom i de svenska importpriserna under loppet av 1978.Priserna på importerade petroleumprodukter fömtses stiga något mindre . Den internationellaprisutvecklingen på färdigvaror förutses bli relativt måttlig under 1978.Visserligen förväntas någon ökning i den internationeUa efterfrågan, menkapacitetsutnyttjandet inom de flesta industriländer är alltjämt mycket lågt,och den ekonomiska politiken 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 72 är alltjämt i hög grad präglad avhänsyn tUl pris- och kostnadsutvecklingen. Devalveringen av den svenska kronani augusti medför emellertid att prisuppgången meUan helåren 1977 och 1978 ändåblir betydande ca 14 1/. I den måntillverkare och försäljare av importerade varor gör särskilda ansträngningaratt försvara de andelar som vunnits på den svenska marknaden kan dockimportprisstegringarna antas bli lägre än devalveringen motiverar. Därmed skulleprisindex för totala importen stiga med 12 1/19771978. Tyngdpunkten iuppgången är förlagd , och utgör till största delen enföljd av devalveringen . Mellan halvåren 1978 förutses de svenskaimportpriserna stiga relativt måttligt. Mätt enligtnationalräkenskapernas beräknuigsmetoder motsvaras denna prisprognos av enuppgång på 10 1/, vUket för importvolymen skulle innebära en nedgång på 1 %19771978. Motsvarande tal för UtveckUngen 19761977 är 10 1/resp. -31/. 3.3 Bytes- och betalningsbalansen Bytesbalansen för varoroch tjänster och transfereringar visar enligt preliminära beräkningar för 1977ett underskott på ca , vilket jämfört med innebär enförsvagning med ungefär 4,5 miljarder kr.i Såsom framgår av tabell 3: 6 täcksnästan hela detta underskott av den betydande nettokapitalimport främst iform av en omfattande utlandsupplåning som ägde rum . Valutareservenhar också visat en kraftig förstärkning . Då kända transaktionerrepresenterar ett nettoutflöde på ca . torde ånyo ha uppkommit enbetydande positiv restpost, ca . Mycket talar för att dekraftigt positiva restposterna i betydande grad kan hänföras till bristandestatistisk redovisning av bytesbalansens poster." storlek 1977indikerar alltså att bytesbalansens underskott i själva verket kan varaöverdrivet i tabell 3: 6. Bytesbalansenväntas även 1978 undergå viss försämring, strax under 2 miljarder kr.Varuhandeln förutses medföra ett underskott i handelsbalansen på ca 4,5 miljarderkr. mot 5,7 mUjarder kr. Förstärkningen av handelsbalansen väntas alltsåväsentiigt understiga tjänste- och transfereringsbalansens tUlväxt i negativriktning. 1 Ett nytt redovisningssystem för utrikeshandelnhar införts fr. o. m. Härigenombegränsas jämförbarheten mellan 1977 och . En uppskattning avvaruhandeln enligt det nya redovisningssystemet resulterar i ett underskott i handelsbalansen på ca4,. och i bytesbalansenpå ca . enligt det äldre redovisningssystemet. Uppskattningsvis skulle alltsåenligt det nya redovisningssystemetbytesbalansen försvagas 19761977 med ca . -Se kommentar härom i : 3, sid. 63. a. utvecklingen av handelsbalansen (löpande och fasta priser) samttjänste- och transfereringsbalansen (löpande priser) uttryckt i procent avbruttonationalprodukten. Itabell 3: 6 återfinns preliminärt utfall resp. prognos för handelsbalansen1977 och 1978. Redovisningen har gjorts så att balanserna skall överensstämmamed de uppgifter som kommer att redovisas i utrikeshandelsstatistiken. 1977 har denna statistik lagts öm så att uppgifterna för en period bättre äntidigare skall överensstämma med de verkliga handelsströmmarna under perloden.Tidigare skedde redovisningen med en betydande tidseftersläpning, i varje fallför im- Tabell 3: 6 Bytes- och betalningsbalans1974- kr., löpande priser Export av varor, fob' Import av vaior, cif -5 700, , -4 520 Korrigering av handelsstatistiken' Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor och tjänster' därav: räntor och utdelningar Bytesbalans för varor, tjänster och Förändring på grund av kursrörelser ' Enligt handelsstatistiken. Begränsad jämförbarhetmellan 1977 och pä grund av nytt redovisningsssystem. För dettaredogörs närmare i avsnittet om handelsbalansen. *Nettot av äterutförsel och återinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, iutlandet direktlandad fisk, nettoimport av icke-monetärt guld samt rabatter ochkoncernbidrag i samband med oljeimport. =Överenstämmer för 19741976 med saldot mellan import och export av varor ochtjänster i nationalräkenskapernas försörjningsbalans bortsett från attkorrigeringsposten endast med halva beloppet ingår i försörjningsbalansen. Denresterande hälften korrigerar i nationalräkenskaperna transfereringarna.Överensstämmer ej med försörjningsbalansens bytesbalans tillföljd av det nya redovisningssystemet för utrikeshandeln. I denna är importoch export fraraskiivna med följande resultat: Exportav varor Import av varor Bytesbalansför varor och tjänster *Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram3: 4 Bytesbalans och terms of trade 19681978 HANDELSBALANS, lapande priser. ., HANDELSBALANS,faila priser. TJÄNSTE- och TRANSFERERINGSBALANS, löpandepriser. % av BNP, 1968 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 Bil.1 PireMiminär nationalbudget 75 Den import som redovisadesför en viss månad hade sålunda till stor del införts redan månaden innan, ellerännu tidigare. Med det nya redovisningssystemet bör handelsbalansens saldobättre motsvara det faktiska nettovärdet av de varor som förts ut och in över rikets gränser under redovisningsperioden.EmeUertid försvårar omläggningen i viss mån möjligheterna att jämföravärdena och framöver med värdena och tidigare. Enuppskattning av import enligt de nya principerna visar på en högreimport än den som redovisas i tabell 3: 6. Den ökning av handelsbalansensunderskott 19761977 som kan uträknas med hjälp av uppgifterna i tabellen,skulle följaktligen något överdriva försämringen. Vid 1977 årsnational-räkenskapsberäkningar har därför beslutats att importvärdet t. v.skall bokföras till ett lägre belopp i möjligaste mån jämförbart med det för1976 redovisade än vad som kommer att visas i utrikeshandels-statistiken.Preliminärt utfall avseende detta lägre belopp och därmed jämförbartprognosvärde återfinns i not 3 tUl tabeU 3: 6. Efter en enligt ovan företagenkorrigering av importvärdet synes den "verkliga" ökningen avhandelsbalansens underskott ha inskränkt sig tUl någotmindre än . Vi skulle därmed ha fått ett deficit på 5,7 miljarderkr. (enligt den nya statistiken). Den betydUgt snabbare ökningen avimportpriserna än av exportprisema hade en kraftigt negativ inverkan påhandelsbalansens utveckling 19761977. Index för bytesförhållandet beräknas hasjunkit med till stor del som följd av den svenska devalveringen islutet av augusti. Handelsbalansen i fasta priser undergick däremot en avsevärdförbättring 19761977. Räknat i procent av bruttonationalprodukten minskadeunderskottet från tiU (priser). Se diagram 3: 4. Denna förbättring torde i förstahand få ses som ett resultat av den förändring i relativaefterfrågeläge som inträffade .