prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredarenbör göra en fullständig genomgång av de associalionsrätlsliga bestämmelserna ilagen om försäkringsrörelse och i den utsträckning som anses lämplig anpassadessa lill den nya aktiebolagslagen. Motsvarande anpassning bör i förekommandefall göras lag om utländsk försäkringsanslalt. Liksom tidigare börreglerna för försäkringsbolagen utformas fristående ulan direkta hänvisningartill aktiebolagslagen. Utredaren bör överväga om den nuvarande utformningen avförsäkringsrörelselagen i två särskilda, men i många avseenden innehållsmässigtlikformiga avsnitt för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolagbör behållas. Det kan länkas alt en annan utformning med så långt möjligtgemensamma bestämmelser är att föredra. Oavsett vilken utformning som väljs,bör givelvis en allmän strävan vara att göra reglerna så klara och överskådligasom möjligt. Utöverde associalionsrätlsliga bestämmelserna bör redovisningsreglerna iförsäkringsrörelselagen och lag om utländsk försäkringsanslalt sesöver och anpassas till den nya bokföringslagstiftningen. En av tankarna bakomden nya lagstiftningen är atl de associalionsrätlsliga lagarna skall kunnahänvisa till bokföringslagens regler om årsbokslut och i övrigt innehållaenbart sådana bestämmelser som behövs med hänsyn lill de olika företagenssärskilda förhållanden (se prop, 1975:103 s, 275 och prop, 1975:104 s, 153).Redovisningsbestämmelserna i den nya aktiebolagslagen är utformade i enlighethärmed. Även redovisningsreglerna i försäkringsrörelselagen och lagom utländsk försäkringsanstalt bör på liknande sätt samordnas med den nyabokföringslagen med beaktande av försäkringsväsendets särart. 1detla sammanhang bör också behandlas de förslag lill ny försäkringsredovisningsom har lagts fram av en kommitté, bestående av företrädare förförsäkringsinspektionen och försäkringsbolagen. Förslagen avser dels vissaändringar i bl. a. lagen om försäkringsrörelse och dels enredovisningsförordning med närmare bestämmelser om försäkringsbolagsresultaträkning, balansräkning och koncernredovisning. Förordningen avsesersätta dels kungörelsen (1962:118) angående försäkringsbolags balansräkningsamt vinst- och föriusiräkning (ändrad 1967:544), dels kungörelsen (1950:97)angående koncernredovisning i försäkringsbolag (ändrad 1962:119). Syftet medförslagen är att åstadkomma en klarare och modernare redovisning avförsäkringsbolagens verksamhet och därmed följa den utveckling mot en meraöppen och informativ redovisning som har skett inom näringslivet i övrigl.Svenska försäkringsbolags riksförbund och har i skrivelse tillregeringen hemställt all de av redovisningskommitténframlagda förslagen genomförs med några mindre justeringar. I skrivelse lillregeringen har försäkringsinspektionen tillstyrkt attförslagen med Del II E:5 Skr 1977/78:103 224 nämndajusteringar läggs till grund för ändrade föreskrifter i fråga omförsäkringsbolags offentliga redovisning m. m. Inspektionen har därvid framhållitatl praktiska skäl kan tala för att inspektionen får utfärda de bestämmelsersom har föreslagits ingå i den nya redovisningsförordningen. Somframgåravvad jag harsagt skall utredningsarbetet främst avse en lagteknisk översynav lagen om försäkringsrörelse och lagen om rätt för utländskförsäkringsanstalt att driva försäkringsrörelse här i riket. Utredaren böremellertid vara oförhindrad att föreslå både sådana sakliga ändringar igällande regler som har samband med annan ny lagstiftning och andra ändringarsom lämpligen kan göras vid en teknisk översyn av detta slag. Det skall däremotinle ingå i utredningsuppdraget atl ompröva de grundläggande principerna ilagarna. 1 delta sammanhang bör inle heller behandlas frågor om den offentligatillsynen över försäkringsbolagen eller om tillsynsmyndighetens befogenheter,organisation och dylikt. Jag vill vidare erinra om atl placeringsreglerna förförsäkringsbolagen f n. övervägs av kapitalmarknads-utredningen (Fi 1969:59),som väntas lämna sitt slutbetänkande . Utredarenbör följa det arbete som bedrivs inom försäkringsrätts-kommittén såvitt avserlagen om försäkringsrörelse. Kontakt bör vidare hållas med banklagsutredningsn(Fi 1976:04), som har till uppgift bl. a. atl anpassa banklagstiftningen tillden nya aktiebolagslagen m. m. Utredningsarbetet börbedrivas skyndsamt. Det är enligt min mening angeläget att försäkringsbolagensredovisning anpassas till den nya bokföringslagen och tillutvecklingen inom redovisningsområdet i övrigt. Utredaren bör därför undersökaom det är möjligt och lämpligt att i en förslå etapp utan större ingrepp iförsäkringsrörelselagen göra en anpassning endast avredovisningsbestämrnelserna för försäkringsbolagen i avvaktan på det slutligaresultatet av utredningsarbetet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen bemyndigarchefen för ekonomidepartementet atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över lagen omförsäkringsrörelse m. m. i de hänseenden som jag nu har angett, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde ål utredaren. Vidarehemställer jag alt regeringen föreskriver altersäUning lill utredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommitlékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrivs, attkostnaderna skall belasta sjunde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 225 Kommittéer: Ekonomidepartementet Del II E:6 6.Kommitté för att utreda behovet av framtida folk- och bostadsräkningar Departementschefen,statsrådet anför. hölls folkräkning i . Därefter harsådan räkning ägt rum , dock med undantag för dåfolkräkningen inställdes. Bostadsräkningar och bostadsundersökningar av olikatyper och omfattning har under 1900-talel företagits vid skilda tillfällen.1945 års bostadsräkning var den första som omfattade hela landet. Fr. o. m. år1960 har folkräkningarna och bostadsräkningarna varit sammanförda i gemensammaundersökningar. I många länder har folk- och bostadsräkningar genomförts medolika intervall. För att få så jämförbara data som möjligt mellan de olikaländerna antog FN rekommendationer om tidpunkten för och innehållet ide kommande nationella räkningarna. FN:s Economic and harsålunda rekommenderat att folkräkningar genomförs omkring och ettomfattande internationellt samarbete förekommer i anslutning fill dessaplanerade folkräkningar. Ar1970 genomfördes en folk- och bostadsräkning (FoB 70) som är den störstaräkning i sitt slag som har utförts i vårt land. Statistiska centralbyån (SCB)- som har varit huvudansvarig för genomförandet av folk- och bostadsräkningarna- uppskattade sina totala kostnader för FoB 70 till ca 65 milj. kr. uttryckt i1974 års prisläge, vilket innebaren fördyring om ungefar 7 milj. kr. jämförtmed tidigare kalkyler. SCB gjorde senare på Kungl. Maj:ts uppdrag en allsidigutvärdering av FoB 70. 1973 framlagda rapport framhöll centralbyrånalt FoB 70 föregicks av omfattande kontakter med nyttjarna av statistiken. Behovetav statistik om hushåll, bostäder, individernas yrke, sysselsättning ochutbildning samt pendling mellan bostad och arbete underslröks därvid starkt ochbehovet av en utökad regional redovisning framhölls särskilt. Kravet påredovisning på regional och nivå nödvändiggjorde, enligt SCB, entotal räkning. Folk- och bostadsräkningar används också enligl tidigareställningstaganden för kontroll av folkbokföringen. SCBlade efter fortsatt utredningsarbete fram ett principförslagtill genomförande av en folk- och bostadsräkning 1975 (FoB 75). a. att den alltmer omfattande regionala och kommunalaplaneringsverksamheten har ett starkt behov av de uppgifter som framkommer uren folk- och bostadsräkning och att en totalräkning därför borde genomföras år1975. Chefen för förordade att SCB. på grundval avresultaten från en försöksverksamhet skulle återkomma med ett definitivtförslag och atl detta skulle utformas så att resultaten av räkningen kundepubliceras snabbare och alt kostnaderna kunde begränsas till en rimlig nivå.Frågan behandlades vid riksdag (CU 1974:20, rskr 1974:127). Enligtcivilutskoltets mening var behovet av totalundersökningar väl belagt. Iseptember 1974 lade SCB efter vissa provundersökningar fram ett slutligtförslag till genomförande av FoB 75. Efter remissbehandling föreslogs i prop.1975:5 att en ny allmän folk- och bostadsräkning skulle genomföras . Denna föreslogs bli utförd med en delvis annan insamlings- ochbearbetningsteknik än vad som använts vid tidigare folk- och 15 1977/78. Del II E:6 Skr 1977/78:103 226 bostadsräkningar,nämligen med hjälp av bl. a. direktutsändning av förtryckta, svarsblanketteroch portofria svarskuvert. Härigenom skulle allmänhetens medverkan kunnabegränsas och skyddet för den enskildes integritet ökas. Vidare skulleresultaten kunna presenteras snabbare. Den preliminära redovisningen föreslogsslopad med i stället publicering av definitiva resultat fiärdekvartalet 1976-andra kvartalet 1978. Totalkostnaden för räkningen beräknades ienlighet med SCB:s förslag komma att uppgå till 63 milj. kr, uttryckt i 1974års prisläge. Fråganbehandlades vid riksdag (CU 1975:1, rskr 1975:13), fannånyo alt behovet av en ny folk- och bostadsräkning var väl belagt ochhemställde alt skulle bifalla regeringens förslag. Somframgår av det föregående pågår arbetet med en folk- och bostadsräkning - avden typ som hiuills har förekommit - under åtskilliga år såväl före som eftersjälva insamlingsskedel. Under dessa tämligen långa förberedelse- ochbearbetnings perioder kan del samlidigt ske förändringar i efterfrågan på statistikinom olika samhällsområden, exempelvis för samhällsplanering och forskning.Detla gör del enligt min mening angeläget att nu ingående pröva i vilken mån,hur ofta och på vad sätt befolknings-, hushålls- och bostadsuppgifter iframtiden bör inhämtas. För detta ändamål bör en kommitté tillkallas för attutreda behovet av framtida folk- och bostadsräkningar och all dänrid även göraen utvärdering av folk- och bostadsräkningen 1975 i den utsträckning dettabehövs för ett ställningstagande i denna fråga. Tillledning för kommitténs arbete vill jag anföra följande. Huvuduppgiften bliratlundersöka behovet av kommande folk- och bostadsräkningar och visa hursamhällsplaneringens framtida behov av befolknings-, hushålls- och bostadsdataskall kunna tillgodoses. Därvid bör utredningen bl. a. ta del av dels deresultat som framkom vid utvärderingen av FoB 70, dels del planeringsunderiagsom logs fram inför FoB 75 samt även följa SCB:s fortlöpande utvärdering av FoB75. Med utgångspunkt från detla underiag bör en konsumenlanalys genomföras ochalternativa datafångstmöjligheter utredas. Huvudalternativettill särskilda folk- och bostadsräkningar synes vara alt utnyttja uppgifter sominsamlas i olika administrativa verksamheter, bl. a. skatteadministrationen ochfastighetsregislreringen. Särskilda kompletteringar och samordningsinsatserkan härvid dock krävas. Jag vill i delta sammanhang nämna att riksskatteverketoch statskontoret f n. utvecklar ett nytt skatteadministrativt syslem. 1 dettaingår bl. a. registrering av samtliga kontrolluppgifter i förvärvskällantjänst. Kommittén bör samråda med dessa båda myndigheter i syfte alt belysamöjligheterna att utnyttja kontrolluppgifterna för atl tillgodose behovet avbl. a. sysselsättningsdata. ADB-beredningsgruppeninom kommundepartementet har genomfört ett visst kartläggningsarbele i fråga ommöjligheterna att i ökad omfattning använda information i administrativaregister. Beredningsgruppen har därvid ägnat fastighetstaxeringen ochkontrolluppgifterna särskild uppmärksamhet. Kommittén bör utnyttja det materialsom härigenom kommit fram. Ettav syftena med användning av uppgifter insamlade i administrativa verksamheterbör vara att i den mån det är möjligt begränsa allmänhetens uppgiftsskyldighet.1 detta sammanhang vill jag nämna att chefen för i prop.1975:5 förordat alt en samordning om möjligt bör ske mellan uppgiflsinsamlingenlill fastighetstaxeringen och lill kommande 227 Kommittéer: Ekonomidepartementet Del II E:6 folk-och bostadsräkningar i syfte alt begränsa fastighetsägarnas uppgiftslämnande.Civilulskottet delade vid behandlingen av propositionen denna uppfattning (CU1975:1). Kommittén bör därför bl, a, närmare pröva vilka förutsättningar somfinns för att samordna uppgiftslämnandet till den kommande fastighetstaxeringenoch till en eventuell FoB 80, vilka konsekvenser det skulle innebära dels förfastighetstaxeringen, dels för folk-och bostadsräkningen, bl, a, i fråga omframställning av en tillfredsställande statistik och annan information, 1 deltahänseende bör utredningen samråda med fastighelslaxeringskommitté (Fi1976:05), Viden bedömning av den framtida insamlingen av uppgifter avseende befolknings-,hushålls- och bostadsförhållanden är del av stor betydelse vilken användningstatistiken får för olika avnämare. Jag vill i detta sammanhang som en allmänriktlinje för utredningsarbetet citera vad chefen för haranfört i prop, 1975/76:10O(bil,9,sid30), "Jag vill vidare i likhet med SCBbetona vikten av att statistikens innehåll och utformning sä långt som möjligtanpassas efter rimliga användarönskemål. Det kan därvid ibland vara nödvändigtatt inom en given medelsram göra en avvägning mellan olika kvalitetsaspekter.Det kan exempelvis gälla all väga de hos statistikanvändarna ofta förekommandeönskemålen om snabb bearbetning och publicering av statistiken mot enförståelig strävan hos statistikproducenterna att framställa statistik somkännetecknas av hög lillföriitlighet och en detaljerad redovisning," Kommitténbör således kartlägga vilka avnämare som finns i fråga om den statistik somframkommer vid folk- och bostadsräkningarna, vilka prioriterade önskemålavnämarna har beträffande statistikens innehåll och utformning och i vilkenutsträckning det är möjligt atl tillgodose sådana önskemål. Denna analys börges en sådan inriktning att den omfattar en bedömning och avvägning av deprioriterade behoven och kostnaderna för att tillgodose dessa. Kommittén börvidare med utgångspunkt från vad som här anförts göra en allsidig bedömning ochavvägning mellan olika aspekter på statistikens innehåll, utformning ochpublicering. Som exempel på sådana aspekter kan nämnas statistikensdetaljeringsgrad, när och hur ofta statistiken bör tas fram, hur snabbtstatistiken kan bearbetas och publiceras, precisionen i de resultat somframkommer och graden av jämförbarhei såväl över tiden som vad gäller statistiksom avser olika geografiska områden. Enannan betydelsefull faktor som bör beaktas i utredningsarbetet är i vilkenutsträckning statistiken erbjuder en sådan flexibilitet att den kan anpassastill olikartade användarönskemål. Kommittén bör även i sina överväganden prövavärdet av folk- och bostadsräkningar för alt rätta den löpandekyrkobokföringen. Kommittén bör vidare undersöka vilka konsekvenser olikaförfaranden beträffande uppgiftsinsamlingen kan antas medföra i fråga omsäkerhet och skydd för den personliga integriteten. Kostnadssidanulgör en viktig faktor vid ett ställningstagande lill folk- ochbostadsräkningarna. SCB:s kostnader i fasta priser beräknas bli ungefär likastora för FoB 75 som för FoB 70, trots att FoB 70 var en betydligt meromfattande undersökning. De främsta orsakerna lill deUa torde vara, altdistributions- och insamlingsförfarandet av integritetsskäl hade lagts om, attinformationen hade utvidgats och att befolkningen hade blivit större. Del kaninte uteslutas att kostnadsnivån blir än högre om den nuvarandeutformningen av räkningarna behålls. Effekterna av de växande kraven påsekretess och säkerhet samt tendensen tUl ett ökande bortfall pekar i dennariktning. Även kommunerna har fått vidkännas betydande kostnader för sin Del II E:6 Skr 1977/78:103 228 medverkanvid granskningen och kompletteringen av de insamlade uppgifterna. Dessakostnader bör dock ses mot bakgrund av att folk- och bostadsräkningarna gerkommunerna ett värdefullt underiag för deras planeringsarbete, Ikommitténs arbete bör ingå att om möjligt göra en avvägning mellan å ena sidankostnaderna, å andra sidan värdet av den statistik som framkommer vid framtidafolk- och bostadsräkningar med nuvarande eller en annan utformning. Utredningenbör mot bakgrund av en uppskattning av samhällets totala kostnader för FoB 75söka bedöma hur stora de totala kostnaderna - för SCB, för kommunerna och förandra berörda instanser -kan bli vid olika utformningar av framtida folk- ochbostadsräkningar. Härvid bör särskilt undersökas vilka möjligheter tillbesparingar - såväl stalsfinansiellt som samhällsekonomiskt - som kan åstadkommasgenom en annan uppläggning av folk- och bostadsräkningarna, exempelvis genomförändringar i täckningsgraden (totalundersökning jämfört med urval) ochinsamlingsförfarandel (enkäter jämfört med register) etc. Kommitténbör också översiktligt redovisa omfattningen och inriktningen av folk- ochbostadsräkningar i andra länder och vilken innebörd de internationellarekommendationerna om en samordning av de nationella räkningarna kan ha förvårt land. Kommitténbör redovisa resultatet av sitt arbete i sådan tid alt förslag i frågan kanföreläggas /. Utredningsarbetet måste dockbedrivas så att delresultat framkommer som gör det möjligt för SCB attgenomföra den planering som är nödvändig i det fall atl statsmakterna beslutar alten folk- och bostadsräkning skall genomföras . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyndigarchefen för atttillkalla en kommitté med högst fem ledamöter med uppdrag alt utreda frågan ombehovet av framlida folk- och bostadsräkningar, attutse en av ledamöterna att vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställer jag all regeringen föreskriver altersättning lill ledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommitlékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, altkostnaderna skall belasta sjunde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig fill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 229 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:l Departementschefen,statsrådet , anför. Tidigareskulle inkomst av jordbruksfastighet redovisas enligt den s.k.konlanlprincipen. Denna princip innebär i huvudsak alt kontanta inkomster ochnaturaförmåner under ett beskattningsår tas upp som brattointäkt och alt avdragfär göras för sådana kostnader som har betalats under beskattningsåret. Genomlagstiftning blev det möjligt atl redovisa inkomst avjordbruksfastighet enligl bokföringsmässiga grunder. Vid dennaredovis-ningsmetod beaktas inte bara kontanta inkomster och utgifter utan ävens.k. balansposter, dvs. varufordringar, varuskulder och lager vid beskattningsåretsbörjan och vid dess slut. Avdrag för kostnader för byggnader och inventariermedges i form av värdeminskningsavdrag. En förutsättning för atl skaltskyldigskulle fä använda sig av bokföringsmässig redovisning var atl räkenskapernafördes i enlighet med föreskrifterna i den tillkomna förordningen(1951:793) om skyldighet för vissa idkare av jordbruk eller skogsbruk att föraräkenskaper som underlag för taxering - rubriken senare ändrad tilljordbruksbokföringslagen. Bokföringsskyldigheten är här i alll väsentligtreglerad på samma sätt som gällde för handelsbokföringen enligt 1929 årsbokföringslag (1929:117). En viktig skillnad är emellertid atl skyldigheten allföra räkenskaper enligt jordbmksbokföringslagen inte medför de civilrättsligaverkningar som följer av allmän bokföringslag. Enligljordbruksbokföringslagen skall räkenskaperna föras i enlighet med allmännabokföringsgrunder samt med iakttagande av vad som är allmänt brukligt inom jordbrukeller skogsbrak och överensstämmande med god sed. 1 räkenskaperna skall lämnasredovisning för intäkter och kostnader i jordbraket med binäringar ochskogsbruket men också för näringsidkarens tillgångar och skulder.Jordbraksbokföringslagens bestämmelser om den löpande bokföringen och omårsbokslutet är förhållandevis knapphändiga och delvis starkt föråldrade. Somexempel kan nämnas atl näringsidkaren vid fullgörandet av den löpandebokföringen skall föra bunden dagbok och att det i lagen saknas egentligabestämmelser om verifikationer. Ar 1972 genomfördes engenomgripande reform av jordbruksbeskatl-ningen (prop. 1972:120, SkU 1972:67,rskr 1972:343, SFS 1972:741-747). Reformen innebar en obligatorisk övergångfrån kontantmässig lill bokföringsmässig inkomslredovisning. Övergången skulleske successivt under en lid av fr.o.m. . Genom beslutav regeringen har sede'rmera föriängts så alt del nya systemet iprincip skall tillämpas av samtliga jordbrakare senast årstaxering. 1972års reform innebar betydelsefulla ändringar i de materiella reglerna förbeskattning av inkomst av jordbruksfastighet vid bokföringsmässig redovisningoch en anpassning av dessa regler till vad som gäller för inkomst av DelII B:l Skr 1977/78:103 230 rörelse.Regelsystemet i jordbruksbokföringslagen berördes däremot endast i mycketbegränsad utsträckning av reform. Den viktigaste ändringen innebar altendast sådana jordbrukare som avslutar sin bokföring med vinst-och förlustkontoskulle få rätt att använda sig av brutet räkenskapsår. Parallelltmed denna utveckling av skattereglerna har ett omfattande arbete bedrivits isyfte aU moderni;5era bokföringslag. Detla arbete resulterade i aUriksdagen beslöt all ersätta bokföringslag med en nybokföringslag (prop. 1975:104, LU 1975/76:15, rskr 1975/76:205, SFS 1976:125).Den nya lagen harlräU i kraft . har 1929 årsbokföringslag i princip upphävts. Syftet med den nya bokförings-lagstiftningenhar varit atl skapa ett modernt och grundläggande system för all redovisning.Det bör understrykas att man vid utformningen av de nya bokföringsreglerna ihög grad h;ar försökt tillgodose skattemässiga synpunkter. Ijämförelse med vad som gällde enligl bokföringslag har kretsen avbokföringsskyldiga vidgats väsentligt. 1 princip är alla näringsidkarebokföringsskyldiga. Undantag har emellertid gjorts bl.a. för enskild person somdriver jordbruk eller skogsbrak. 1 lagen ges utförliga bestämmelser om såvälden löpande bokföringen som årsbokslutet. Iförarbetena till den nya bokföringslagen påpekades att bokföringsplikten förjordbrukare inte låg på den nivå som ansågs böra gälla för rörelseidkare iallmänhet. 1975:104 (s. 138) förklarade föredraganden att han - medhänsyn bl.a. till de speciella förhållandena inom jordbruket - inte var bereddatl föreslå någon ändring i bokföringspliklen för jordbrukare. Detta uttalandegjordes mot bakgrund av alt del särskilda systemet för bokföring inom jordbrukoch skogsbruk, som efler ingående utredning gjordes tillämpligt på allajordbrukare, ansågs böra beslå även i fortsättningen. Avmin redogörelse har framgått att jordbruksbokföringslagen endast imycket begränsad omfattning berördes av reform avjordbruksbeskatlningen och atl lagens regelsystem fortfarande i huvudsak ärutformat på samma sätt som bokföringslag. Inom jordbraks- ochskogsnäringarna har utvecklingen på redovisningsområdet följt i stort settsamma mönster som inom näringslivet i övrigt. Jordbmksbokföringslagen haremellertid inte anpassats lill denna utveckling. Jag anser mot denna bakgrundatl tiden nu är inne för en översyn av jordbruksbokföringslagen. En sådanöversyn synes böra innefatta åtskilliga ändringar av såväl teknisk sommateriell art. Den bör göras av en särskild utredare. Utgångspunkten förutredningsarbetet bör vara att jordbruksbokföringslagens nuvarandetillämpningsområde skall kvarstå oförändrat. Det innebär alt regelsystemetskall vara utformat så atl i första hand de taxeringsmässiga aspekterna blirtillgodosedda. Detta fär betydelse inte bara när det gäller föreskrifternaförden löpande bokföringen och verifikalionshanteringen utan också när delgäller årsbokslutsbestämmelserna. Vadjag nu har sagt innebära andra sidan inteatt regelsystemet i den nya bokföringslagen skulle sakna betydelse förutformningen.