prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Denna bör iprincip vara anpassad till den långsiktiga elevutvecklingen, stadigvarandeförändringar i lärarnas tjänstgöringsmönster samt varaktiga förändringar ielevernas fördelning på olika studievägar i gymnasieskola, kommunalvuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Som framgår av denna redogörelsekommer antalet ungdomar på högstadiet och i gymnasieskolan att öka de närmasteåren. Därmed uppstår också ett tUlfäUigt ökat behov av lärare. På längre siktfinns risk för ett läraröverskott eftersom födelsetalen ligger kvar på en lågnivå. Det förslag till reviderad läroplan för som SÖ kommer attöverlämna kan innebära förändringar i behovet av olika lärare. Av dessa skälmåste stor försiktighet iakttas vad gäller dimensioneringen av utbildningskapacitetenför lärare. Med hänsyn härtill bör den nuvarande dimensioneringen ses över medbeaktande av olika nytiUkommande faktorer som kan påverka behovet av ochtillgången på behöriga lärare. Jag återkommer till detta under anslagetUtbildning för undervisningsyrken. För att nå den balans på vissalärarkategorier som bör eftersträvas på lärararbetsmarknaden i sin helhet bördock en ökning av antalet utbildningsplatser på vissa linjer komma tUl /79. Jag återkommer även till detta under anslaget Utbildningför undervisningsyrken. harunder fattat beslut om reformering av den högre musikutbUdningenfr. o. m. /79 (prop. 1977/78: 14, 1977/78:100 Bilaga 12 195 UbU 1977/78:12, rskr 1977/78:73).För m u s i k 1 är ar u t b i 1 d-ningeninnebär beslutet att aU musikpedagogisk utbildning förs samman i en musiklärarlinje. Innehållsmässigt kohiriier utbildningenatt förändras så att den bättre svarar mot skolans behov. Genomgångenmusiklärarulbildning skall ge kompetens för undervisning såväl i skolan som iden kommunala . Med det ändradeinnehållet i musiklärarutbildningen skapas förutsättningar för attundervisningen i musik i grund- och gymnasieskolan på skall bli merstimulerande och berikande än den för många eleverter sig . Det måste också vara en fördel för utvecklingen av musikundervisningeni skolan att lärarna får möjlighet att förena tjänstgöring i resp. grundskolaoch musikskola. Inom pågår f. n. ett arbete i syfteatt möjliggöra en sådan tjänstgöring. Bristen på behörigamusiklärare är f. n. svår vilket bl. a. har lett till att ett stort antaltjänster har besatts med lärare utan föreskriven utbildning.För nästa budgetår har jag därför under anslaget Utbildning förundervisningsyrken räknat med en ökning av utbildningen av lärare utanföreskriven utbildning. Vidare har jag under anslaget Fortbildning m.m.beräknat medel för kurser för lärare i den kommunala för att gedessa behörighet till tjänst som musiklärare i . I musiklärarlinjenkommer också de utbildningar att ingå, som anordnas utanför högskolan vidSvenska i , Folkliga i ,i samt musikpedagogiska institut. För nästabudgetär väntas detta medföra en ökning av antag-ningskapciteten tillmusiklärarlinjen med 7090 platser. Jag övergår nu tiU att behandla vissa invandrarfrågor. Invandringen till har ökatfolkmängden med ca 750 000 personer. Våren1977 fanns inom och gymnasieskolan totalt 95 000invandrarelever, dvs. elever från hem där båda eller den ena av föräldrarna ärav utländsk härkomst och har annat modersmål än svenska. Av dessa elever gick84 500 i . Detta motsvarar av samtliga grundskoleelever. Enligtstatistiska centralbyråns statistik deltog 24 300invandrarelever i stödundervisning i svenska. I stödundervisningi form av studiehandledning på hemspråk deltog 11 900 elever. Många eleverdeltog i båda dessa undervisningsformer. I hemspråksundervisning deltog 28 850elever. Vid sammatidpimkt fanns 2 045 yrkesverksamma hemspråkslärare i landet, vilket innebär enökning från föregående år med 457. Antalet eleversom deltar i hemspråksundervisning i per hemspråkslärarehar sjunkit något . var antalet elever perhemspråkslärare 15,0 för att uppgå tUl 14,1. 1977 f78:100 Bilaga 12 196 Det har således visat sig möjligtatt trots ett ökat deltagande i hemspråksundervisningen öka lärartätheten. Våren 1976beslöt i samband med ställningstagandet till hemspråkspropositionen(prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr 1975/76: 391) att statiigt regleradetjänster som hemspråkslärare skulle få inrättas fr. o. m. den 1 juU 1977. Avadministrativa skäl, bl. a. den stora mängd behörighetsansökningar som SÖ harhaft att behandla, inrättas dessa tjänster först fr. o. m. den 1 januari 1978.SÖ har t. o. m. vecka 48 1977 behandlat ca 1 150 ansökningar om behörighet tiUtjänst som hemspråkslärare, varav 493 lärare erhållit sådan behörighet. Dettotala antalet sådana ansökningar som inkommit till SÖ uppgick vid sammatidpunkt tiU 1 250. För nästa budgetårberäknar jag behovet av stödundervisning i svenska till ca 42 000 lärarveckotimmaroch behovet av hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk till ca47 . Den samlade statliga kostnaden for dessaundervisningsformer uppgår därmed till över 200 mUj. för budgetåret1978/79. Jag övergår nu tillatt behandla vissa frågor rörande integrationav handikappade elever i det allmänna skolväsendet. har enökad integration av handikappade bam i ägt rum. Med handikappadeelever avser jag här gravt rörelsehindrade elever samt elever som undervisas ispecialskolan för synskadade, döva, hörsel- eller talskadade, vid den gymnasialaUtbUdningen för gravt hörselskadade eller i särskolan för psykisktutvecklingsstörda. Integrationen har getts olika utformning, beroende på vUkabehov eleven har, dvs. i stor utsträckning beroende på handikappetssvårighetsgrad. För egen delförordar jag en fortsatt positiv inställning till integration av dessaelevgrupper. Jag anser att varje barn bör ha rätt att få sina behov tillgodoseddautifrån de speciella förutsättningar handikappet ställer. En sådan bedömningmåste dock också relateras tiU vad som är möjligt och lämpligt att genomföramed hänsyn till tillgången på ekonomiska och personella resurser. Förspecialskolan har utvecklingen inneburit ett behov av översyn av deinstitutionsbundna verksamhetsformerna. En sådan översyn pågår f. n. inom SÖ. Den ökadeindividuaUntegreringen av synskadade och blinda elever i allt lägre årskurserställer andra krav än tidigare på specialskolans resurser. För att geintegrerade elever råd och hjälp i form av information, diagnostisering ochträning förordar jag att vissa resurser vid får utnyttjashärför under nästa budgetår. Vidare förordar jag en fortsatt utbyggnad av denregionala stödorganisationen för synskadade elever. Jag vUl för anmäla attjag har för avsikt att senare före- 1977/78:100 Bilaga 12 197 slå regeringen att tillkalla enkommitté med uppgift att kartlägga och föreslå åtgärder för den fortsattaintegrationen av handikappade elever i det allmänna skolväsendet. Kommitténskall överväga på vilket sätt och i vilka former integrationen i det allmännaskolväsendet kan utvecklas utifrån de skilda elevgruppernas behov. Kommitténbör också studera de särskilda ekonomiska och personella resurser en sådan utvecklingkräver. Vidare bör frågan om specialskolans framtida organisation ochverksamhetsformer ingå i kommitténs arbetsuppgifter. (U 1974: 01) har lagt fram förslag om mål, innehåll ochorganisation m. m. för s k o I h ä 1 s o -vårdeni betänkandet (SOU 1976: 46) Skolhälsovård. Förslaget har varit föremål förremissbehandUng. Jag kommer att redovisa mina ställningstaganden tUl utredningen i den proposition om nytt statsbidrag tUl grundskolanm. m. som jag denna dag ämnar föreslå att regeringen föreläggerriksdagen. SÖ har i skrivelse kommit inmed ett handlingsprogram med syfte att förbättra skolans möjligheteratt förverkliga uppställda mål i fråga omökad jämställdhet och att åstadkomma en jämnare könsfördelning inomolika studievägar. Programmet, som utarbetats inom ramen för Könsrollerna i skolan, bygger på rapporten friare val jämställdhetsprogram för skolan, samt de synpunkter på denna som har kommitfram i samband med SÖ:s remissbehandling. Remissinstansema har i huvudsakställt sig positiva tdl rapportens förslag. För att förverkligahandlingsprogrammet krävs enligt förslaget inte bara åtgärder inomundervisningen i skolan utan också åtgärder inom studie- ochyrkesorienteringen, läromedelsproduktionen, forsknings- och utvecklingsarbetet,föräldra- och vuxenutbildningen samt inte minst inom lärarnas grundutbildningoch skolpersonalens fortbildning. SÖ avser att i annat sammanhang återkommatill den konkreta uppföljningen av programmet. En förstakonkret bild av könsrollsmönster i yrkeslivet får barnet i förskola och skola.Jag vill därför i detta sammanhang nämna att jag givit jämställdhetskommittén(Ju 1976: 08) i uppdrag att framlägga förslag till åtgärder för att nå enjämnare könsfördelning i förskollärar-och fritidspedagogutbUdningama. Kommitténskall därvid närmare studera de erfarenheter som vunnits av den försöksverksamhetsom har pågått med syfte att underlätta för manliga sökande att antas tillförskol-lärarutbildning. Jämförelser skall göras med erfarenheter från andra utbildningar med könsmässigt ensidig rekrytering idetta avseende, där liknande antagningsbestämmelser inte har använts.Vidare vill jag erinra om att en särskild kommitté (U 1977: 03) har tillkallatsmed uppgift att öka andelen kvinnor på skolledande befattningar. Även iuniversitets-och högskoleämbetets (UHÄ) handlingsprogram Förändring för jäm- 1977/78:100 Bilaga 12 19S ställdhet (: 4), däräven lärarutbUdningen berörs, behandlas den sneda regryteringen. Man pekardärvid inte bara på betydelsen av antagningsreglernas utformning utan också påutformningen av förkunskapskrav. Jag kommervidare att under anslaget Bidrag till svensk undervisning i utlandet redovisa mina ställningstaganden till utlandsskoleut-redningens(U 1974: 03)betänkande (SOU 1977: 21) Svensk undervisning i utlandet. Vid mina överväganden angåenderätten att starta ochdriva enskilda skolor har jagfunnit anledning vidta en översyn av dels de regler som avgör vilka skolor somskall godkännas, dels de former i vUka statligt stöd kan utgå till skolor sominrättats med stöd av dessa regler. En sådan översyn pågår sedan augusti 1977inom genom en särskilt tillkallad sakkunnig. Jag avseratt i den särskilda propositionen om nytt statsbidrag till m. m.även behandla vissa ansökningar om statsbidrag till enskUda skolor. 1973 årsbetygsutredning (U 1973: 01) har i betänkandet (SOU 1977: 9) Betygen i skolanföreslagit att nuvarande former för betygsättningi grundskola och gymnasieskola ändras. De traditionella betygen föreslås heltförsvinna i och i gymnasieskolan bli ersatta av kursrelateradebetyg efter en tregfadig skala. För samtliga elever bör en individrelateradbedömning i form av samtal meddelas bl. a. i slutet av varje termin.Intagningssystemet till gymnasieskolan föreslås bli ändrat i flera avseenden.Nya urvalsgrunder, bland dem ett av skolan avgivet graderat omdöme om densökandes förutsättningar att klara den sökta vitbildningen, bör enligtutredningen införas. Utredningensförslag remissbehandlas f. n. Jag avser att återkomma till i dennafråga. I fråga om gymnasieskolan kommer attpräglas av ett ökat resursbehov på grund av att årsklasserna i gymnasieskolålderavsevärt kommer att överstiga nuvarande tal. Om det mål som jag harangett beträffande antalet élevplatser i årskurs 1 på linjer ochgrundskoleanknutna specialkurser om längd skaU motsvara avårskullen 16-åringar, krävs en betydande ökning av gymnasieskolkapaciteten.Kapaciteten i form av skollokaler främst för yrkesinriktad utbildning utgörhär det största hindret. Beroende på den tillfälliga ökningen av antalet16-åringar kan i vissa fall behovet av institutionslokaler inte alltidtUlgodoses. Jag anser därför att man förutsättningslöst bör pröva vilkaarrangemang som bör vidtas utöver regelrätt nybyggnation, i syfte att klara denökade tillströmningen av 16-åringar till gymnasial utbildning. Häri inbegriperjag även utbildningar av gymnasial karaktär, som ligger utanför självagymnasieskolan. 1977/78:100 Bilaga 12 199 också erinra om vad jag har anfört idet föregående om elevutvecklingen i gymnasieskolan. SÖ har i särskUd skrivelse den 5 oktober 1977redovisat sitt av regeringen givna uppdrag att kommain med förslag om allmän övergång tUl s. k. särskildsamordnad gymnasieskola(S S G) i de gymnasieregioner som har mindre än 500 16-åringar samt förslag omviss komplettering av nu gällande timplaner för SSG. Jag ämnar senare föreslå regeringen attriksdagen föreläggs förslag vid 1977/om vilka gymnasieregionersom skall komma i fråga för övergång tUl SSG och om kompletterandetimplaner. Genom beslut den 3februari 1977 har utredningen (U1976: 10) om den gymnasiala utbildning en meddelats tilläggsdirektiv. Enligt vadjag under hand har inhämtat torde ett principförslag från kommittén föreliggai . (A 1974:02) till överlämnat förslag i anslutningtill försöksverksamhet med intensifierad arbetsförmedling för ungdomar under 20år samt en rapport utarbetad av utredningens arbetsgrupp för praktikfrågor.Utredningen har i sina förslag koncentrerat sig på två huvudfrågor nämligenpraktik och varvad yrkesutbildning. I syfte att ytterligare underlättaövergången mellan skola och arbetsliv föreslås bl. a. försöksverksamhet medalternativa utbildningsvägar inom gymnasieskolan. Ärendet bereds f. n. inomregeringskansliet. Avarbetsmarknadsskäl och för att över huvud taget förbättra rekryteringen tUlgymnasieskolan har regeringen för innevarande budgetår medgivit att de ramarsom fastställts för gymnasieskolan får överskridas med 2 700 årselevplatser förkorta yrkesinriktade kurser ochförkurserförinvandrarungdom. SÖ har i skilda skrivelser aktuaUserat nya utbildningsvägarinom gymnasieskolan. Såledeshar föreslagits att en tvåårig drift- och underhållsteknisk linje får anordnasi gymnasieskolan fr.o.m. /79. SÖ har vidare föreslagit vissaförändringar av tim- och kursplanerna för livsmedelsteknisk linje. Förslagetinnebär bl.a. att den nuvarande konstruktionen av linjen redan från början avårskurs 1 ersätts med en uppdelning av linjen i en gren för storhushåll ochrestaurang och en gren för livsmedelsproduktion. I årskurs 2 föreslås de bådagrenarna bli uppdelade på vardera tre varianter. SÖ har även redovisat sitt avregeringen givna uppdrag att revidera vårdlinjens gren för barna-ochungdomsvård. SÖ har i sitt arbete med revidering av Unjen sökt beakta deövergripande målen för barnomsorgsverksamheten, bamstuge-utredningenspersonalfunktionsanalys och arbetsplaner 1977/78:100 Bilaga12 200 förförskolan samt att linjen temporärt skall fungera som normalväg tillförskoUärar- och fritidspedagogutbildningen. Jag finner det vara angeläget att den föreslagna nyautbildningsvägen för sjöpersonal och drift- och underhållsteknisk personal förverksamheten i land kommer tiU stånd försöksvis fr.o.m. /79. Dennya konstruktionen av livsmedelsteknisk linje bör även den tiUämpas fr.o.m.nästa läsår. Likaså bör en begränsad försöksverksamhet med reviderad gren förbarna- och ungdomsvård på vårdlinjen komma till stånd. Jag övergår till att behandla frågan om utbildning av yrkesdansare.Dansarutredningeni (U 1973:09) har i sitt betänkande (Ds U 1976: 8) Utbildningav yrkesdansare i enlighet med sina direktiv avgivit förslag om delsförberedande dansundervisning i , dels yrkesinriktaddansamtbildning. Betänkandet har remissbehandlats. Utredningens förslagtillstyrks av det övervägande antalet remissinstanser. Utbildningen av yrkesdansare bedrivs vid i , i , Malmöstadsteaters balettelevskola samt vid Balettakademien i . Utbildningenbörjar när eleverna är . Ärligen söker 500 700 barn tillutbildningen varav ca 70 antas. Utbildningstiden varierar ,och sker på eftermiddags- och två till . Utbildningen av dansare vid Balettakademien i Stockholmär treårig och vänder sig till elever . Vid sidan av dessabalettskolor finns ett stort antal privata dansskolor som i mindre omfattningutbUdar även yrkesdansare. Jag vill erinra om att utredningens direktiv berör despeciella problem som dansarutbildningen innefattar, nämligen å ena sidanbehovet av att den danstekniska färdighetsträningen måste inledas vid tidigålder och redan från starten vara omfattande, a andra sidan kravet att elevernafår en med andra grundskoleelever likvärdig utbUdning. Utredningen har föreslagit att förberedandedansundervisning i får påbörjas fr. o. m. årskurs 4. Undervisningens innehåll och omfattning i årskurserna 4till 9, dvs. för elever i åldrarna , framgår av utredningensförslag till timplan. 1Ledamöter: f. d. skolrådet Maj Bosson-Nordbo, ordförande, balettchefen , direktören , danspedagogen , förbundssekreterarenGunilla , balettchefen , rektorn ,dansaren och rektorn och dansaren . 1977/78:100 Bilaga 12 Antalveckotimmar () i årskurs ' Av ett avdansämnena baletteknik, och jazzdans eller folk- och karaktärsdans. För egen delfinner jag timplanen väl svara mot de uppställda målen för den förberedandedansundervisningen. Utredningensförslag till modifierad grundskoleutbildning ' I fråga om resurstimmar förutsätts debestämmelser som återfinns i läroplanens för allmänna delgälla i tillämpliga delar. Utredningenpresenterar olika alternativ till modifierad grundskoleutbUdning, vilka innbäratt en del av dansundervisningen sker inom på tid som tas frånvissa av ordinarie ämnen. Den återstående delen avdansundervisningen sker på elevens fritid. 1977/78:100 Bilaga 12 202 redningen förutsätter vidare attdansundervisningen hmoidsakligen sker i sammanhållna dansklasser. Den avutredningen förordade modellen för modifierad grundskoleutbildning innebär attnågot mer än hälften av den tid som erfordras för dansundervisningen tas frångrundskolans ämnen. Flertaletremissinstanser tillstyrker i princip utredningens förslag om hur samordningenav dansundervisningen med skall utformas. SÖ, kommun ochRiksförbundet och Skola betonar dock att bl. a. förslaget om enförberedande yrkesutbUdning redan på mellanstadium innebär enväsentlig avvikelse från grundläggande principer för . SÖunderstryker att det kan uppstå behov av särskilda stödåtgärder för att eleversom avbryter dansutbildningen inte skall handikappas i förhållande tUl andragrundskoleelever. Liknande synpunkter förs fram av bl. ,och , vilka betonar viktenav att den förberedande dansundervisningen utformas så att elever, somavbryter utbildningen utan svårigheter kan välja andra utbildningsvägar. Fleraremissinstanser uttrycker farhågor för att sammanhållna dansklasser leder social och könsmässig snedrekrytering. Jag har vid minaöverväganden funnit att en sammanhållen undervisning i särskilda klasser tordeutgöra en förutsättning för den förberedande dansundervisningen i grundskolan.Jag vill dock erinra om att den lokala utformning av skolarbetet som vidSIA-skolans införande blir möjlig genom arbetsenheter och flexiblaelevgrupperingar tiUsammans med kommunala beslut om att införa en samladskoldag öppnar nya möjligheter att integrera även danselever iskolans övriga arbete. I likhet med och Skola och Stockholmskommun anser jag att den förberedande dansundervisningen i bör bedrivas som försöksverksamhet tUl desserfarenheter av den modifierade grundskoleulbUdningen har vunnits. Föratt således möjliggöra en successiv uppbyggnad av den förberedandedansundervisningen i föreslår jag att jämkning av grundskolanstimplan får göras i enlighet med det av dansarutredningen förordadealternativet till modifierad grundskoleutbildning. Beträffandedimensionering och lokalisering av utbUdningen delar jag de av utredningenframförda förslagen och förordar att försöksverksamheten får inledas vidgrundskolan i , och fr. o. m. med enklass i varje kommun i vardera årskurserna 4 och 7. För försöksverksamhet medförberedande dansundervisning skall den av utredningen föreslagna timplanen ihuvudsak gälla. Som framgår avförslaget till modifierad grundskoleutbUdning ersätts undervisningen itUlvalsämne helt av undervisning i dansämne. 1977/78:100 Bilaga 12 203 förordar att undervisning idansämne får ersätta undervisning i tUlvalsämne för de elever som deltar iförsöksverksamheten. Reduktionen avtimantalet i de obligatoriska grundskoleämnena uppgår till i genomsnitt för meUanstadiet och 11,33 elevveckotimmarför högstadiet. Jag föreslår att motsvarande resurs enligt bestämmelsema i förgriindskolan gäUande timplaner ställs till berörda kommuners förfogande förarvodering av timlärare för dansundervisningen. Jag vUl framhålla att det börvara kommunema obetaget att genom den förstärkningsresurs som kommer attfinnas fr. o. m. enligt det nya statsbidragssystemet förgrundskolan i övrigt finansiera verksamheten. Några ytterligare särskildastatsbidrag bör inte utgå försöksverksamheten pågår. Försöksverksamhetenbör fortlöpande utvärderas. Frågan om ytterligare statliga bidrag tiU den förberedande dansundervisningen fårprövas i samband med ett definitivt ställningstagande tUl försöksverksamheten. Beroende påförslaget till reviderad läroplan för kan de av mig nu förordadetimplanejämkningarna senare komma att ändras. Det ankommer på SÖ att föreslå deförändringar av den förberedande dansundervisningen som efter beslut omförändring av läroplanen visar sig erforderliga. Jag övergår nu tillatt behandla dansarutredningens förslag tiU yrkesutbildning av dansare.Utredningen föreslår att en tvåårig yrkesutbildning av dansare skall följaefter genomgången grundskola och ha till syfte att ge alla inom dansområdet engemensam utbildning med möjligheter till specialisering. Eleverna bör genomyrkesutbildningen få allmän behörighet för tiUträde till högskola. Utbildningenbör även vara tillgänglig för sökande som inte har genomgått förberedandeutbildning i . Eleverna fömtsätts genomgå inträdesprov föreantagningen tiU yrkesutbildningen. Iutbildningen föreslås ingå undervisning i dansämnena klassisk balett,, jazzdans, folkdans och stildans, komposition samt i ämnena svenska,engelska, samhällskunskap, musik, kulturhistoria, dramatisk framställning ocharbetsfysiologi. till förfogande bör finnas. Möjlighet att väljatill undervisning i pas de deux och ytterligare ett främmande språk utöverengelska samt psykologi bör också ges. Ett stort antalremissinstanser tillstyrker utredningens förslag till en tvåårigyrkesutbildning av dansare. Flertalet remissinstanser anser också attutbildningens innehåll är väl avvägt. För egen del finnerjag det angeläget att utvidga samhäUets insatser inom dansområdet. Jag delardärför utredningens uppfattning att dan-sarutbUdningen bör dimensioneras så attSverige blir självförsörjande på dansare. Jag kommerdärför senare att under anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor beräkna medel för lärarlöner, ackompanjatörer och 1977/78:100 Bilaga 12 204 gästpedagoger enligt utredningensförslag för att möjliggöra att två klasser av en specialkurs föryrkesutbildning av dansare kommer till stånd inom gymnasieskolorganisationen iStockholm. Med hänvisningtill vad jag ovan har anfört hemstäUer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna de riktlinjer för försöksverksamheten med den förberedandedansundervisningen i som jag har förordat, 2. godkänna de grunder för statsbidrag till försöksverksamheten somjag har förordat. 1977/78:100 Bilaga 12 205 Centralaoch regionala myndigheter m. m. 1976/77 Utgift 84 399 566 1977/78Anslag 89 212 000 1978/79Förslag 101 186 000 (), vars arbetsuppgifter framgår av förordningen (1965: 737) med instruktionför (omtryckt 1974: 441, ändrad : 468), ärorganiserad på fem avdelningar, nämligen enundervisningsavdelning för skolan (S), en undervisningsavdelning för vuxenutbildning(V), en avdelnmg för fortbildning och pedagogiskt utvecklingsarbete (L), enavdelning för planering (P) och en avdelnmg för administrativa frågor (A). InomSÖ fums 17 byråer, som fördelas mellan avdelningarna enligt SÖ:s bestämmande. Hos SÖ finns vidareen skolöveriäkare samt sektioner för information, rationaliserings- ochutredningsarbete. Vidare finns ett revisionskontor. Fr. o. /78 finns vid SÖ inrättade 18 tjänster, vilkas innehavare harsin tjänstgöring förlagd till . Beräknad ändring 1978/79 därav ersättning till expertis (7 382 500) (+ 1434 900) (75 100) (+ 7 500) (of.)