prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — a. en konsekvens av den bostadsplanering i stort, som inneburitatt varje nytt bostadsområde i regel bedöms behöva förses med skollokaler, dåskolor i äldre bostadsområden med vikande elevunderlag ofta ligger på alltförlångt avstånd för barnen i nybyggda områden. Bland byggnadsföretagen för gymnasieskolan, motsvarande 1977/78:100 Bilaga12 325 ettinvesteringsbehov om ca 1 100 milj. kr., har SÖ undersökt vUka byggnadsobjektsom medför en väsentlig utökning eller hindrar en kraftig sänkning avkapaciteten för främst yrkesinriktad utbUdning. Investeringsbehovet för denna gruppav byggnadsföretag samt de byggnadsföretag som innebär både kapacitetsökningför yrkesinriktad utbildning och ersättning av befintiiga lokaler uppgår tUl ca970 mUj. Resterande investeringsbehov, ca 130 mUj. kr., avserbyggnadsföretag planerade enbart för att ersätta befintliga lokaler. SÖ har vid byggnadsföretagens inordnande i denpreliminära förteckningen gällande gymnasieskolan i första hand avsattinvesteringsutrymme för byggnadsobjekt som medför ett kapacitetsökandelokal-tUlskott för yrkesinriktad utbUdning samt vissa tidigare påbörjade,etapp-indelade, byggnadsföretag. Angelägenheten hos byggnadsföretagen harbedömts utifrån graden av kapacitetsökning. Sö:s förslag till investeringsram för gymnasieskolan(inkl. högskoleutbUdning) 1978/79 om 400 milj. kr. betyder att ca 40 %av investeringsbehovet, för byggnadsobjekt som innebär både kapacitetsökningför yrkesinriktad utbildning och ersättning av befintliga lokaler, skuUe kunnatiUgodoses. Sö:s förslag tUl investeringsramar för budgetåren1978/81 framgår av följande sammanställning. För /79 föreslår SÖen investeringsram om 1 020 milj. kr. SÖ förutsätter atl investeringsramarnakommer att räknas upp med hänsyn till kostnadsutvecklingen (ökning med ca 12 %under ), vilket är ett vUlkor för att fler-årsplaneringenskall kunna genomföras. 1978/79 1979/80 1980/81 Gymnasieskolan 400 400 400 Elevhem 6 4 4 1 020 1 020 1 020 SÖ framhåller med hänvisning till vad som kommit framvid inventeringen av skolbyggnadsbehovet att det av SÖ föreslagna investeringsutrymmetom 1 020 milj. kr. lorde utgöra ett absolut minimum. Fastställs en mindreinvesteringsram än den SÖ föreslagit medför detta inte enbart att mångakommuner får fortsätta att bedriva undervisning i lokaler som frånarbetsmiljösynpunkt ej är ändamålsenliga. Det torde dessutom innebära attytterligare kommuner tvingas tillgripa liknande nödlösningar. Vidare väntasmånga kommuner få bibehålla och i många fall utöka skolskjutsorganisalionen.Dessutom ges då mindre möjligseter att utöka utbildningskapaciteten pågymnasieskolans yrkesinriktade linjer för främst vårdutbUdning. Investeringsramensbyggkraft resp. budgetår /79 1977/78:100 Bilaga 12 visas i följande tabell. Vidjämförelse mellan investeringsramarna har därvid resp. ram hänförts tillkostnadsläget resp. budgetär. Kostnadsökningen underkalenderåren 1977 och 1978 har förutsatts uppgå tiU vardera året.Vidare har höjningen av mervärdeskatten från beräknatsmotsvara en kostnadsökning om . omräknad i kostnadsläget , milj. kr. 1961/62 1962/63 1963/64 1964/65 1965/661966/67 1967/68 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 Av tabellenframgår bl. a. att den av SÖ föreslagna investeringsramen /79 (1 020mUj. har ungefär lika stor "byggkraft" som investeringsramenför 1975/76 (656 milj. Iinvesteringsramen för gymnasieskolan för /79 ryms bl. a. investeringar i byggnader för jordbruks-,trädgårds- och skogsbruks-utbUdning samt lokaler för kommunalhögskoleutbildning. Kostnader för investeringar i lokaler för jordbruks-,trädgårds- och skogsbmksutbild-ningen beräknas till 50 milj. kr. I detta beloppingår kostnader för anskaffande och upprustning av skollokaler samt körgårdaroch körsUngor. Avinvesteringsramen om totalt 1 020 milj. kr. beräknas 30 milj. kr. åtgå förinvesleringar i provisoriska lokaler. Vid beräkningav anslagsbehovet utgår SÖ från de s. k. kvotkostnaderna (förutombidragsunderlaget även kostnader för utvändiga ledningar och planering), dvs.de koslnader som totalt skall rymmas inom gällande investeringsram.Erfarenhetsmässigt motsvarar statsbidraget genomsnittligt avkvotkostnaderna för permanenta lokaler exkl. lokaler för jordbruks-,trädgårds- och skogsbruksutbildning. För de sistnämnda beräknar SÖstatsbidraget tUl av kvotkostnaden. Vidare utgår SÖ från atl sedanstatsbidrag beviljats till byggen inom investeringsramen för visst budgetårbidraget utbetalas med hälften under sam- 1977/78:100 Bilaga 12 327 ma budgetår, med en fjärdedel underdet närmast följande budgetåret och den sista fjärdedelen under det därpåföljande budgetåret. SÖ räknar därför med att anslaget för /79huvudsakligen kommer att belastas avbidrag, som beviljats tUl byggen inom investeringsramarna förbudgetåren 1976/79. I vad avser provisoriska skolbyggnader utgår SÖfrån att statsbidragen motsvarar genomsnittligt av kvotkostnadernasamt att det fördelas jämnt under två budgetår. Anslaget beräknas därförhuvudsakligen belastas av bidrag, sombeviljats tUl byggen inom investeringsramarna för budgetåren 1977/79. Investeringar 1976/771978/79framgår av följande tabell. Permanenta byggnader Provisoriska byggnader Byggnader för jordbruks-, trädgårds- och skogsbruksutbildning Summa milj. kr. Anslagetberäknas även komma att belastas av kostnader för förhyrande av skollokaler,elevhem och lärarbostäder för skogsbruksutbildningen med ca . Med dessautgångspunkter beräknar SÖ medelsbehovet för denna del av anslaget /79 till 0,34 (656 + 557 + 934) + 0,25 (25 +30) + 4 4 2 2 2 +0,45 (14+14 + 50) + 0,150 = 283,310milj. 4 4 2 ( + 51,452 milj. kr. jämfört medanslaget /78). Kostnader förinvesteringar i elevhemsbyggnader (exkl. jordbruks-, trädgårds- ochskogsbruksutbildning) beräknas /79 till 6 milj. kr.Medelsbehovet beräknas uppgå till ca 4,5 milj. kr. ( + 1,5 milj. Undervisningsmateriel.Anslaget beräknas komma alt belastas av statsbidrag till audivisuell ochhörselteknisk utrustning vid grundskolor och gymnasieskolor med 3,1 mUj. (+0,85 milj. För statsbidragtill inventarier i leknikverkstad räknar SÖ med ett medelsbehov av . (+200 000 kr. För ytterligare statsbidrag, som kan kommaatt beviljas för utförda byggnadsföretag räknar SÖ / 79 med ettmedelsbehov av . (+100 000 kr. Fullbordade byggnadsarbetenför folkskoleväsendet. SÖ beräknar medelsbehovet /79 tUl 73 000kr. 1977/78:100 Bilaga 12 328 För /79 beräknas medel för en bostad om . (oförändrat jämfört med anslaget för /78). Landstingsförbundetanhåller i skrivelse till regeringen om sådan ändring av gäUande statsbidragsbestämmelser att gymnasieskolormed UtbUdning inom jordbruk och trädgård jämställs med övriga gymnasieskolor vad beträffar hiöjligheterna att få statsbidragtUl kostnader för förhyrande av lokaler för elevhem. Jag vill försterinra om vad jag i det föregående har anfört vid min anmälan av vissa gemensammafrågor inom skolväsendet. Enligt de avregeringen lämnade anvisningarna beträffande anslagsframställning för /79 skulle () i första hand beräkna medelför byggnadsobjekt där alternativa lokaler saknasoch där byggnadsobjekt för gymnasieskola medför en väsentlig utökning avutbildningskapaciteten för främst yrkesinriktad utbildning. Vidare skulle SÖsärskUt pröva frågan om statsbidrag för mindre byggnadsobjekt. Vid deninventering som SÖ gjort visar det sig att om man endast beaktar debyggnadsföretag som av såväl resp. länsskolnämnd som kommun bedömts behövapåbörjas /79, motsvarar dessa en investeringsram på ca 2 300 milj.kr., varav för grandskolan ca 1 200 milj. kr. Jag vill i det härsammanhanget också erinra om att regeringen genom beslut gettSÖ i uppdrag att göra en inventering av överbelagda högstadieskolor och debehov av ombyggnadsarbeten av äldre sådana skolor som finns samt redovisa deinvesteringsbehov m. m. som föranleds därav. De förslag från SÖ:s sida somföranleds av detta uppdrag torde böra beaktas i anslagsframställningen /80. SÖ framhåUer, med hänvisning till vad som kommitfram vid inventeringen av skolbyggnadsbehovet för budgelårel 1978/79,atl den av SÖ föreslagna invesleringsramen om 1 020 milj. kr. torde utgöra ettabsolut minimum. Som jag tidigare anfört under avsnittet Vissa gemensammafrågor anser jag att det finns skäl att behålla en hög investeringsnivå förskolbyggande , framför allt vad gäller gymnasieskolan.Med hänsyn till det nuvarande samhällsekonomiska läget är jag dock inte bereddatt förorda en ram i enlighet med SÖ:s förslag. Jag räknar i stället med eninvesteringsram på 720 milj. kr. Liksom tidigare kan arbetsmarknadspolitiskaskäl medföra att fler skolor byggs. har det av sådana skäl underinnevarande budgetår igångsatts skolbyggen motsvarande en ramkostnad på totalt130 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 12 329 I enlighet medvad jag har anfört räknar jag för nästa budgetår med en investeringsram på720 milj. kr. Regeringen bör få besluta om hur detta belopp skall fördelas. av ramen bör liksom tidigare ställas till regeringens disposition. Detankommer på SÖ att se till att planeringen är sådan att en tillfällig ökning avinvesteringsramarna, om detta skulle krävas av arbetsmarknadspolitiska skäl,kan utnyttjas effektivt och att denna inte medför ökade byggnadskostnader.Vidare bör följande gälla vid fördelningen av investeringsramen. Statsbidrag bör i första hand utgå tilloundgängligen nödvändiga byggnadsobjekt. Objekt för vilka ersättningslokalerkan anskaffas, t. ex. genom förhyrning, bör inte prioriteras av SÖ. Förgymnasieskolan bör gälla att sådana byggnadsarbeten som ökarutbildningskapaciteten särskilt föryrkesinriktad utbildnmg inkl. utbUdning för jord, skog och trädgård i första hand kommer till stånd. Ungefär hälften av investeringsramen bör utnyttjas tiU byggnadsarbeten förgrundskolan. Om planerade arbeten inte kommer till stånd skall det varamöjligt att omfördela medel till sådana skolbyggnadsobjekt som därnäst bedömsstå i tur. Härvid skall hela landets behov beaktas och inte enbart alternativaobjekt inom samma län. Inom den föreslagnainvesteringsramen bör förutom investeringar för byggnadsarbeten för , gymnasieskolan och högskoleutbildningrymmas investeringar för elevhemsbyggande, för byggnadsändamål vidriksinternatskolorna, för byggnadsarbeten inkl. körgårdar för jordbrukslinjem. m. i gymnasieskolan, lanthushållsskolor samt för byggnadsarbeten för tvåårigskogsbrukslinje m. m. i gymnasieskolan. Förhandsbesked omstatsbidrag till skolbyggnader för /79bör hksom hittiUs få lämnas tUl kommuner och landstingskommuner.Därutöver bör gälla planeringsramar av följande storlek, nämligen 500 milj.kr. för /80 och 400 mUj. för /81 samt 200milj. för vart och ett av budgetåren 1981/82 och 1982/83. För nästa budgetårräknar jag med att medelsbehovet, i enlighet med den investeringsram på 720milj. som jag har förordat, kommer att uppgå till ca 248 milj. kr.Detta belopp bör även innefatta medel avsedda för statsbidrag med 2 milj. kr.till vid förvärv av från nuvarandehuvudman, i enlighet med vad jag har anfört under anslaget Bidrag till driftenav riksinternal-skolor. För budgetåret1978/79 beräknar jag vidare medelsbehovet för inventarier i teknikverkstad,för audivisuell och hörselteknisk utrustning samt för ytterligare statsbidragtill byggnadsarbeten inom det aUmänna skolväsendet tiU sammanlagt 3,25 mUj.kr. I enlighet medSÖ:s förslag beräknar jag bidraget till vissa fullbordade byggnadsarbeten förfolkskoleväsendet till . 1977/78:100 Bilaga 12 330 beräknar jag under detta anslagmedel till anskaffande av en lärarbostad (. Det bör anmälasför alt regeringen genom beslul meddelatbestämmelser om statsbidrag tiU för anskaffande av lokalersåväl för kommunens grundskola som för den statliga specialskolan i (Åsbackaskolan). Jag vUl även anmälaatt regeringen genom beslut har medgett statsbidrag tillHärjedalens kommun för lokaler vid gymnasieskolan i , vilka erfordras förövergång från specialkurs tiU linje. Jag avser att senare återkomma tillregeringen angående bestämmelser om statsbidrag för sådana skollokaler someventuellt erfordras för övergång från specialkurs till linje på ickegymnasieskolort (prop. 1976/77: 100, UbU 1976/77: 18, rskr 1976/77: 159). harbeträffande enhetiiga bestämmelser för statsbidrag till kostnader föruppförande av elevhem m. m. med anledning av motionen 1976/77: 366 som sin mening gett regeringen tiU känna vad ut-bUdningsutskottetanfört (UbU 1976/77: 18, rskr 1976/77; 159). Frågan om statsbidrag till elevhemför elever vid gymnasieskolan är enligt utskottets uppfattning inte av denstorleksordningen alt arbetena i utredningen om skolan, staten och kommunemaoch kommunal-ekonomiska utredning måsle avvaktas. Med utgångspunkt idet av SÖ i skrivelse framlagda förslaget bör enligtutskottet frågan om enhetliga bestämmelser för statsbidrag tiU elevhem prövasav regeringen. Utskottet anser all nuvarande ordning med icke enhetligabestämmelser för statsbidrag till kostnader för uppförande av elevhem m. m. ärmindre tiUfredsställande. Jag avser att senareföreslå regeringen att för lägga fram förslag till vissa ändringar avnuvarande bestämmelser om statsbidrag tiU elevhem. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. medge att förhandsbesked omstatsbidrag till byggnadsärenden för skolväsendet får lämnas i enlighel med vad jag har för ordat, 2. lillBidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 331 Bidrag tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. 1976/77 Utgift 32 392 492 Reservation 59351489 1977/78Anslag 25 000 000 1978/79Förslag 15 000 000 Statsbidragutgår till anskaffande av första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel vid gymnasieskolan och vid högskoleutbildning.Enligt förordningen (1957: 318) om statsbidrag tUl byggnadsarbeten inomviss utbildning (omtryckl : 393, ändrad : 963) utgår statsbidrag av bidragsunderlaget.Uppgår den beräknade kostnaden för en tvåårig linje med undantag av tvåårigekonomisk, tvåårig social linje och tvåårig teknisk linje, eller en specialkursför en klass under hela utbUdningen på linjen ellerspecialkursen till mer än . utgår bidraget dock . Statsbidrag tiU landstingskommun för gymnasieskolaoch högskoleutbildning som ej utgörsjuksköterskeutbildning utgår dock av den beräknade kostnaden, omskolanläggningens upptagningsområde för elever omfattar hela länet.Vidare utgår statsbidrag till anskaffande av förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel vid enskilda yrkesskolorenligt förordningen (1971:342) om enskUda yrkesskolor (ändrad senast 1977:473). Statsbidrag utgår äventUl utgifter för undervisningsmateriel för maskinundervisning enligtkungörelsen (1949:455) angående statsbidrag till anskaffning av maskiner m. m.vid vissa anstalter för lantbraksun-dervisning (ändrad senast 1971:156). Enligt förordningen omstatsbidrag tiU skogsbrukets yrkesutbildning för /78utgår statsbidrag tiU anskaffande av första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel, däri inbegripet laboratorieutrustning och elevbiblioteksamt anskaffning som föranleds av att undervisningen i kurs läggs om ellerutvidgas med tre fjärdedelar av den beräknade kostnaden. Statsbidrag får utgåäven för förhyrande av sådana större och dyrbara maskiner inom skogsbruket sombehövs för undervisningsändamål med tre fjärdedelar av kostnaderna. Förnyanskaffning och komplettering av undervisningsmateriel för vissa utpräglatyrkesinriktade linjer samt direkt grundskoleanknutna specialkurser om minst ettår beräknar () medelsbehovet /79 till ca 47milj. Detta belopp förutsätts täcka även medelsbehovet för erforderhgamaterielinvesteringar i samband med införande av transportteknisk gren påfordonsteknisk linje 1977/78:100 Bilaga 12 332 samt det medelsbehov som kanerfordras vid en successiv övergång till nya tim- och kursplaner förlivsmedelsteknisk linje. För gymnasieskolansminst treåriga linjer samt vissa tvååriga hnjer beräknar SÖ ett medelsbehov av1 milj. kr. För anskaffningav undervisningsmateriel för gymnasieskolans specialkurser som är kortare änett år, samt icke direkl gymnasieskoleanknutna specialkurser inkl. högrespecialkurser beräknar SÖ ett medelsbehov om 2 milj. kr. Medelsbehovet för yrkesförarutbildning /79 beräknasuppgå lill 10,8 milj. kr. För övergång till tvåårig tandsköterskeutbildning beräknar SÖ ettmedelsbehov om ca 2,2 milj. kr. För komplettering av undervisningsmateriel avseende tvåårig specialkursför grafisk utbildning på tre orter beräknar SÖ ett medelsbehov om 4,5 milj.kr. För komplettering av undervisningsmateriel avseende specialkursför utbildning av fotopersonal beräknar SÖ ett medelsbehov om 0,9 milj. kr. Det totalamedelsbehovet för första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel förgymnasieskolan (punkterna 15) exkl. jordbraks-, trädgårds- ochskogsbmksutbildning beräknar SÖ för /79 uppgå till 68,4 mUj. kr.Härav beräknar SÖ ett medelsbehov om högst 2,2 milj. kr. för utökning avorganisationen för utbildningar inom högskola. För komplettering av utrustning förgymnasieskolans tvååriga jord brukslinje och tvååriga trädgårdskurs jämte specialkurser inom dessa områden och lanthushåll beräknar SÖ medelsbehovel för /79 till oförändrat 1 milj. kr. SÖ föreslår vidare att statsbidrag får utgå även till undervisningsmateriel i allmänna ämnen inom jordbruks- och trädgårdsutbildning (+0,5 milj. För skogsbruksutbildning beräknar SÖ medelsbehovet till oförändrat1 milj. kr. Medelsbehovet för utrustning av gymnasieskolor med inlärningsstudiorberäknas till 0,5 milj. kr. För anskaffning av undervisningsmateriel till enskildayrkesskolor beräknas ett oförändrat medelsbehov om . För engångsanskaffning av utrustning vid gymnasieskolan för gravthörselskadade i beräknar SÖ ett medelsbehov om . För statsbidrag tUl stadigvarande undervisningsmateriel och inventariervid försöksverksamhet med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade ochandra svårt handikappade i och beräknar SÖ ett medelsbehov om142000 kr. (+42 000 kr. 1977/78:100 Bilaga 12 333 Som jag tidigarehar redovisat finns under detta anslag en reservation för /77om ca 59 mUj. Även för innevarande budgetår beräknas en stor reservationenligt vad jag inhämtat från . Mot dennabakgrund kan jag inte föreslå etl medelstillskott av den omfattningskolöverstyrelsen (SÖ) föreslagit för nästa budgetår. Jag beräknar /79 delta anslag tUl 15 milj. kr. Om det emellertid visar sigatt redan beviljade medel las i anspråk i betydligt större utsträckning än vadsom nu kan förutses bör SÖ återkomma tillregeringen med hemställan om ytterligare medel på tUläggsbudget. Jag räknar med attSÖ får disponera högst . för engångsanskaffning av utrustning förgymnasial utbUdning för gravt hörselskadade (10), högst . förstadigvarande undervisningsmateriel och inventarier för försöksverksamheten medgymnasial utbUdning för svårt rörelsehindrade i och (11), högst500 . i statsbidrag för anskaffning av inlärningsstudior för undervisningi moderna språk i gymnasieskolan (8) saml . i statsbidrag till enskildyrkesutbildning (9). För undervisningsmateriel m. m. för skogsbruketsyrkesutbUdning beräknar jag oförändrat 1 milj. kr. (7). För medelsbehovet förlantbrukets yrkesutbildning beräknar jag statsbidrag enligt nu gällande normeroch med oförändral belopp, 1 milj. kr. (6). För förarutbildning igymnasieskolan beräknar jag oförändral 3,75 milj. kr. (2). Jag är ej bereddatt beräkna medel för anskaffande av första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel för anordnande av grafisk utbildning på ytterligareorter (4) eller för övergång till tvåårig tandskötarutbildning (3). Jag har tidigareunder anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor föreslagit att en försöksverksamhetmed ulbildning på drift- och underhållsteknisk linje kommer till stånd fr. o.m. Linjen i frågaställer stora krav på resurser i fråga om utrastning. Jag rälinar därför med enfemårig uppbyggnadsperiod såvitt gäller utrustning för ifrågavarandeutbildning. För /79 beräknar jag medelsbehovet uppgå till 6mUj. Planeringen bör utgå från all ifrågavarande utrustning inomgymnasieskolan skall utnyttjas jämväl för utbildning av drifttekniker,maskintekniker, sjöingenjörer och driftingenjörer inom högskolan. Genom ettsådant utnyttjande blir utrustningskostnaden per utbildningsplats jämförbarmed andra yrkesinriktade utbildningar. Jag hemställer att regeringenföreslår att lillBidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. för budgetåret1978/79 anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 334 Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) har i en sammanfattning av sitt budgetförslag /79 (Högskolan. Utbildning, forskning, utvecklingsarbete.UHÄ-rapport 1977:7) redovisat huvudlinjerna i planerings- ochutvecklingsarbetet för högskolan, sådana de framträder efter 1975 och 1977 årsriksdagsbeslut om högskolereformen. I sammanfattningen har UHÄ vidarepresenterat vissa viktigare reformförslag. I särskilda skrivelser har ämbetetslutligen lagt fram kompletterande förslag i några av de frågor som ingår ibudgetförslaget. Föru t sätt n ingar I ett inledandeavsnitt pekar UHÄ på några av förutsättningarna för ämbetets bedömningar. Medriksdagsbeslutet om utbUdning och forskning inom högskolan (prop.1976/77: 59, UbU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 246) har enhgt ämbetet en ny grundlagts för den högre utbildningens utveckling och samspel med del omgivandesamhällel. Det nya regelsystem som trädde i kraft och de bakomliggandebesluten påverkar på ett avgörande sätt den grundläggande högskoleutbildningensramar och förutsättningar. Även forskning och forskarutbildning inom högskolanpåverkas av reformen, även om i dessa delar utredningsarbete ännu pågår iviktiga principfrågor. Med hänsyn till attbesluten vid 1976/om högskolereformen togs först under våren1977 måste en provisorisk petitaord-ning tillämpas för förslagen för budgetåret1978/79. a. var del enligt UHÄ viktigt att de interimsstyrelser somtillsattes skulle få ett avgörande inflytande på högskolornasförslag. Högskolornas förslag har måst utarbetas inom ramen för den äldreorganisationen och med att man förberett den nya organisationen.Detta har också påverkat UHÄ:s arbeie med anslagsframsläUnmgen. En viktig faktorvid resursbedömningen /79 har enligt UHÄ också varit den möjlighet tilljustering som förutskickades i riksdagsbeslutet av de s. k. basbelopp somvintern 1976/77 räknades fram som utgångspunkt för anslagsomläggningen /78. UHÄ kommenteraräven de aUmänna kompletterande petitaanvis-ningar som regeringen utfärdadevåren . UHÄ menar att de restriktioner som dessa innebär måste avse enlängre planeringsperiod än det 1977/78:100 Bilaga 12 335 närmast kommande budgetåret. Vidaremåste man räkna med en längre genomslagstid för att effekter skall kunna nåsinom en sektor som högskolan. Denna har hög personaltäthet och bindningar avmer långsiktig karaktär är förhållandevis mycket vanliga. De just vidtagnaförändringarna i högskolans organisation och anslagssystem syftar också, anförUHÄ, just till att lägga över ansvaret för t. ex. omprioriteringar ochförnyelser till lokal nivå. UHÄ konstateraratt bl. a. det under bedrivna utrednings-och reformarbetet påhögskoleområdet lett till ett uppdämt behov av resursförstärkningar för olikaändamål som i sig inle nödvändigt sammanhänger med högskolereformen. Avgörande för UHÄ:sbedömning i budgetförslaget är att hela reformen i sig innebär en så kraftigökning av statsmakternas ambitioner i fråga om den högre utbildningenssamhälleliga roll att det vore orimligt att inte låta detta komma till uttryckockså i vissa resursförstärkningar. De förslag som harförts fram av lokala och regionala högskoleorgan återspeglar eiUigt UHÄ väl den beredskap och vilja till förnyelse och utbyggnadav utbildningsutbudet som utvecklats under de senaste årens planerings- ochförberedelsearbete för högskolereformen. I planeringsprocessen har flermänniskor än engagerats i den högre utbildningen. Detta äretl viktigt skäl för att förse den nya organisationen med resurser för attåstadkomma den breddning och förnyelse som den nya högskolan ger förutsättningarför.