prop · G103111 · 1977-12-31 00:00:00 — Produktionstekniken inom verkstadsindustrin är redan på enså hög nivå atl ytterligare effektivisering kräver mycket avancerad teknik.Målsättningen med de föreslagna utökade insatserna är långsiktig och syftartill alt uppnå flerskiftsproduktion med enbart dagtidbemanning med beaktande avkrav på arbetsmiljö och arbetsinnehåll för den enskilde. Denna inriktningmedför behov av tekniskt avancerade och kostnadskrävande utvecklingsinsatser.- Järn och stål. Förbättring av masugnsprocessen samt framtagning avalternativa processer för råjärnsframställning, bl.a. med avseende påutnyttjande av de stora inhemska tiUgångama av fosforrik järnmalm.Planeringsstudie avseende utformningen av framtida jämverk baserad på nu kändoch fömtsedd ny teknik. Insatser för att stimulera material-ochproduktutvecklingen för gjuljärnsprodukter. Dessa insatser sträcker sig över en längre tidsrymd med enökad medels-ram . De största insatserna gäller insatsområdenaElektronik och automatisering. Järn och slål samt Produktförnyelse vid mindreföretag. Under detla program har /78 medel anvisatsför viss nationell rymdverksamhet. STU föreslår atl medel för rymdverksamhetanvisas under annat anslag fr. o. m. /79. Delprogram 1 b. Informations- och dokumentationsverksamhet Delprogrammet omfattar den verksamhet som sker inomSINFDOK, vilket som centralt organ på området skall verka för ett effektivtulnytljan- Prop,1977/78:111 87 de av den samlade kunskapen inom vetenskap och teknik. Föratl på kunna bedriva en nationell självständig informations- ochdokumentationspolilik, garantera alla svenska informationsbmkare tillgång tillinformations- och dokumentationssystem samt upprätthålla en fortsatt högkunskapsnivå, önskar SINFDOK nu resurser för väsentligt ökade forsknings- ochutvecklingssatsningar på dalanät för information och dokumentation med nordiskoch internationell anknytning, på behovsanalys och brukaranpassning, päeffektiviserad marknadsföring av informations- och dokumentationstjänster, påsystemutvecklingsarbete och ökat kunnande på området, på utbildning avpotentiella användarkategorier samt på förbättrade värderingsmetoder. Delprogram 1 c. Internalionella kontakter Delprogrammet omfattar med teknisk forskning ochutveckling förbunden internationell kontaktverksamhet. Denna beslår av tekniskbevakning, myndighetsservice och internationell projektsamverkan. Teknisk bevakning innefattar information om ochuppföljning av den tekniska utvecklingen i andra länder. Huvuddelen av medlenför teknisk bevakning går till den teknisk-vetenskapliga altachéverksamhetensom bedrivs genom avtal med IVA. Myndighetsservice innefattar att lämna biträde åtregeringen vid upprättande och uppföljning av avtal avseende teknisktsamarbete med andra länder. Internationell projektsamverkan innebär att STU samverkarmed institutioner och forskare utomlands. Härigenom underlättas identifieringav sektorer av gemensamt intresse som STU fär inblick i och del avandra länders forsknings- och produktionsmetoder. Med hänsyn till förväntade insatsökningar för inriktningav delar av svensk forskning och industri mot problem, föreslår STUen utökning av myndighetsservicen. STU föreslår också ökad projektsamverkanmed länder i väst, där insatserna alltjämt är små. Verksamheten under programmet ligger till grund för delsSTU:s avvägning av insatser mellan och inom STU:s program, dels STU:s förslagtill regeringen rörande omfattningen av och formerna för samhällets stöd tillteknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. STU:s förslag för /79 innebär en fortsattutveckling av rutiner för planering saml redovisningen av verksamhetensresultat. Vidare föresläs genomförande av mera målinriktade problemsludierinriktade mot väsentliga samhällsproblem för vilka teknisk forskning ochindustriell utveckling har betydelse. Prop.1977/78:111 88 STU:s program för rådgivnings- och förmedlingsverksamhetsyftar dels till att skapa bättre fömtsättningar för nyskapande av teknik, delstill effektivare utnyttjande av känd teknik. Förstnämnda ändmål främjas bl. a.genom atl uppfinnare lämnas råd samt ekonomisk och administrativ hjälp. Detsenare ändamålet främjas genom olika förmedlande åtgärder, genom biträde videxploatering av forskningsresultat samt genom åtgärder för att förbättrakontakten mellan universitet, högskolor och forskningsinstitutioner å enasidan och näringslivet å andra sidan. Under programmet faller även utrednings-och försöksverksamhet syftande till åtgärder för att göra modern teknik ochproduktionsutveckling lättare tillgänglig för mindre och medelstoraindustriföretag. Härvid beaktas även möjligheterna att förvärva utländskteknik. Genom uppsökande regional verksamhet ökar STU sina kontakter medenskilda och företag som har utvecklingsbara idéer, varigenom STU kan stimuleraoch stödja dessa. Programmets målgrupper är enskilda uppfinnare, forskare,andra idégivare samt mindre och medelstora företag med liknande behov som denenskilde uppfinnaren. STU:s förslag innebär ett fortsatl kraftigt utbyggt stödtill uppfinnare och uppfinningsutveckling. En sådan ökning motiveras både avden ökade efterfrågan och av resultat från tidigare insatser. Förslaget innebärsåväl att det projektbundna stödet ökar som atl resurserna för rådgivning ochförmedling kompletteras. Styrelsen föreslår även ett ökat stöd till industriellutvecklingsservice för regionala uppsökande aktiviteter inriktade motproduktförnyelse för mindre företag. STU lägger slutligen fram vissa förslag i personalfrågor.Bl.a. föreslås en extra tjänst i lönegrad F 26, en extra tjänst somöveringenjör i lönegrad F 25, två extra tjänster som överingenjör i lönegrad F23/24 och två extra tjänster som avdelningsdirektör i lönegrad F 23/24 bliutbytta mot extra ordinarie tjänster. Detta program redovisas under anslaget Styrelsen förteknisk utveckling: Drift av forskningsstationer som tas upp med formelll . och avser drift och förvaltning av forskningsstationer. En forskningsstations uppgift är att ställa lämpligaforskningslokaler och därtill anknuten service till förfogande för mindreforskargrupper och institut. Programmet omfattar f.n. endastforskningsslationen i , vars drift handhas av en särskild stiftelse. Överanslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning anvisas medel föranskaffning av dyrare apparater och instmment för teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete. Nyttjare av utmstning som har anskaffats medmedel från anslaget belastas med kostnader för avskrivningar och förräntning.Medel motsvarande dessa kostnader omförs till särskild inkomsttitel istatsbudgeten. STU framhåller alt ettvillkor för atl forskning och utveckling skall vara meningsfull och kunnahållas på en ur internationell synpunkt hög nivå är att modern och förändamålet kvalificerad apparatur används. Efterfrågan i form av ansökningartill STU om anskaffning av sådan apparatur har varit omfattande. För budgetåret1978/79 beräknar STU att 12,1 milj. kr. Prop.1977/78:111 90 Den tekniska omvandlingen i samhället har präglat hela1900-talet och i särskilt hög grad liden efter . Vår tillvarohar i allt högre grad kommit alt uppfyllas av och baseras på tekniskaprodukter. Vi ägnar knappast längre en tanke åt de vardagliga tekniskahjälpmedel som vid seklets början var okända eller en lyx för ett litet fåtal.Ändå har tekniken förändrat vår tillvaro under del senasie seklet på ett sättsom saknar motstycke i mänsklighetens historia. Detta framstår än klarare ijämförelse med förhållandena i den s. k. tredje världen, i utvecklingsländerna.För dem är uppgiften att tillgodose befolkningens basbehov det alltöverskuggande problemet. Den tekniska utvecklingen harockså utgjort en avgrundförutsättningarna för den ekonomiska utvecklingen i den industrialiseradevärlden. Den industriella revolutionen byggde på bl. a. ångmaskinen ochjämvägen som gav möjligheter till en produktion i större skala i de länder därsociala och ekonomiska faktorer medgav detta. Utvecklingen på materialområdet,nya, noggrannare verktygsmaskiner, en avancerad mätteknik och tillgången tillkompakta kraftkällor som den elektriska motorn gav möjligheter tillmassproduktion av standardiserade varor i långa serier. Delta medförde enkraftigt ökad produktivitet och eti ökande genomsnittiig arbetsiiikomst. Under 1900-lalet har i allmänhet den tekniska och organisatoriskautvecklingen i industrin gått mot en ökad automatisering och specialisering.Många produkter som har varit förbehållna vissa befolkningsgrupperhar genom en rationaliserad produktionsprocess kunnat tillverkas lill enbråkdel av det tidigare priset. Tillgången på råvaror och energi har utgjortviktiga förutsättningar för utvecklingen. Automatiseringen inleddes med det löpande bandet ochfortsatte med en allt noggrannare organisering av varje enskilt arbetsmoment.Som en logisk följd kom avancerade verktygsmaskiner som automatiskt utfördevissa arbetsmoment eller en hel serie av arbetsmoment. Införande av automatiskförflyttning av arbetsstycken möjliggjorde helautomatiska tillverkningslinjer.Under det senaste decenniet har slutligen numeriskt styrda verktygsmaskiner ochindustrirobotar medgivit en automatiserad tillverkning av alll kortare serieroch automatisering av arbeten av typen svetsning och målning. Nya metoder förmaterialbearbetning, som hårdmetallverktyg, och nya ytbehandlingsmetoder haräven de medverkat till en kraftigt ökad produktivitet. Ytterligare ett moment i den tekniska utvecklingen är värtatt uppmärksamma. Utvecklingen på elektronikområdet har revolutionerat data-och teletekniken och har under senare lid även lett lill alt elektroniken iallt 1977/78:111 91 högregrad utnyttjas i olika typer av maskiner och där ersätter finmekaniskakonstruktionei' eller utför helt nya funktioner. Svåra omställningsproblem haruppstått för företag som inte i lid har observerat denna utveckling.Elektroniken utnyttjas också i styrning av komplicerade produktionsförlopp ochprocesser och medger där en okänd grad av optimering av produktionen.Detta har vidare bidragit till alt industrin nu i alll högre grad arbetar medhela system i stället för de enskilda komponenterna i systemet. Denbeskrivna utvecklingen har inte fortgått utan djupgående sociala förändringar.Till en del är de positiva, som det ökade välståndet, en förbättrad sjukvård,en högre utbildningsnivå och en minskning av antalet tunga och fariigaarbetsuppgifter. Men andra aspekter på utvecklingen är negativa, som ett imånga fall mer monotont eller stressande arbete, en avfolkning av vissa mindreorter, miljöförstöring och risker för förödande kärnvapenkrig. Orsaken tillmånga av dessa nackdelar är att en ny tekniks konsekvenser för samhället ärkomplicerade och ofta myckel svåra att beräkna på förhand. Produktiviteteller bruttonationalprodukt per person är sålunda ett i många avseenden otillräckligtmått på värdet av de insatser som tekniken gör för människan. Vi måste också lamed i beräkningen kvaliteten på de tjänster som tekniken ger oss och debiverkningar som den får på människan och hennes omgivning. 13.2Den tekniska omvandlingen i svensk industri Underefterkrigstiden har svenskt näringsliv ökat sin produktion med i genomsnittdrygt i fasta priser. Något mer än hälften av denna ökning kanförklaras av ökade insatser av arbetskraft och kapital. Resten förklaras av dens.k. teknikfaktorn eller produktivitetstillväxten, som dock ingalunda bestårenbart av den tekniska utvecklingen. Förutom teknikförändringar utgör, som jagtidigare har antytt, en effektivare organisation av arbetet och en förbättradutbildning av arbetskraften vikliga delar av förklaringen till stegringen iproduktivitet. En undersökning, som refereras av (I 1974:06),antyder alt kanske hälften av produktivitetstillväxten kan hänföras till dentekniska utvecklingen. Del ökade internationella varuutbytethar i huvudsak varit till fördel för . Svenska företag - framför alllinom verkstadsindustrin - har i hög grad inriktat sin tillverkning mot relativtspecialiserade produkter som har ett avsevärt innehåll av avancerad teknologi.Produktionsinriktning och höga utvecklingskostnader kräver ofta längretillverkningsserier än hemmamarknaden medger. Produkterna måste därför lillslor del avsättas på utiandsmarknader. Den svenska industriproduktionenssammansättning medför att andra industriländer är de viktigaste marknaderna. Inomsvensk industri ökade takten i stmkturomvandlingen under 1960- 1977/78:111 92 talet.Tillväxten i de tunga, kapitalintensiva basnäringarna var betydande.Strukturomvandlingen har första hälft fortgått i en någotlångsammare takt. har produktivitetsutvecklingen för industrin varitlångsammare under 1970-talel . visar i sinhöstrapport för att förädlingsvärdet per arbetad timme igenomsnitt ökat med 4,mot 7,. Särskiltmarkant har den avtagande ökningstakten varit inom basnäringarna, massa- ochpappersindustri samt jäm-, stål- och metallverk. En större volymexpansion ochproduktivitetstillväxt har i stället, vid sidan av den kemiska industrin, ägtrum i branscher av mindre kapitalintensiv karaktär, bl.a. maskinindustrin,eleklroindustrin och transportmedelsindustrin. bedömningar av industribranschutvecklingen fram lill antastendensen i riktning mot en ökad verksamhet inom framför alltverkstadsindustrin och den kemiska industrin kvarstå. Mönstret i den svenskaindustriutvecklingen är långt ifrån entydigt. Man kan dock urskilja en trendmot ett ökat inslag av verksamheter där man finner en kombination avgrundläggande teknologisk kompetens och en yrkesskicklig, välutbildadpersonal. I mindre grad kan stora, kapitalkrävande verksamheter förväntasexpandera sin andel av produktionen. Sedannågra år har således den snabbaste tillväxten av förädlingsvärdet i industrinoch också en icke obetydlig sysselsättningsökning kommit alt äga rum imaskinindustri och elektroteknisk industri samt till viss del i den kemiskaindustrin. Denna utveckling väntas fortsätta. En sådan utveckling är emellertidkarakteristisk även för andra länder i den industrialiserade världen, framföralll de slora exportländerna , och . Detta innebäralt även traditionella konkurrenter kommer att söka stimulera dennadel av industrisektorn till ytterligare expansion för att kompensera nedgångeninom andra delar av näringslivet. F.n.står den svenska ekonomin inför svåra problem. Resursutnyttjandet inomindustrin är lågt. Industrin måste uppvisa en förbättrad konkurrenskraftgenom produktförnyelse och rationellare tillverkningsmetoder: härigenom uppnåsen återgång till tillväxttal för industriproduktionen ochindustriinvesteringarna som är nödvändiga för den fortsatta utvecklingen. Somchefen för ekonomidepartementet tidigare redovisat (se prop. 1977/78:10 bil. 1)måste en rad olika åigärder tillgripas för att vända den negativa utvecklingen.Stödet till forskning och utveckling utgör tillsammans med bl. a. omläggningari kapitalbeskattningen för de mindre företagen stimulansåtgärder med dettasyfte. 1ett internationellt perspektiv ligger de resurser som staten och industrin iSverige satsar pä teknisk forskning och utvecklingsarbete på en relativt högnivå. Av vår bruttonationalprodukt (BNP) avsätter vi ca 1,till dennaverksamhet. Därmed satsar vi i förhållande till BNP något mindre än de störstaindustrinationerna i västvärlden såsom t.ex. , , Prop.1977/78:111 93 Vi håller oss dock på ungefärsamma nivå som l.ex. och och ligger avsevärt högre än våranordiska grannländer. Skillnaderna kan förklaras av två faktorer. Dels satsarde stora industriländerna relativt sett mer statliga medel på forskning och utvecklingsarbeteinom försvars-, rymd- och flygindustriområdena än de mindre industriländerna,dels satsar stora förelag, som är vanligare i de slora industriländerna,relativt sett mer medel på forsknings- och utvecklingsverksamhet. Insatsernaför teknisk forskning och utveckling finansieras i stor utsträckning avstatliga medel. I flertalet industriländer svarar staten för omkring hälften avkostnadema medan näringslivet satsar den resterande delen. Uttryckt i andel avBNP satsar den svenska industrin ca 0,på forsknings- ochutvecklingsinsatser. Delta är mindre än vad industrin i , ochUSA satsar, men lika mycket som engelsk industri och mer än vad franskindustri satsar. Karakteristiskt är också att forsknings- ochutvecklingsarbetet till största delen utförs av industrin. Ofta uppgår dennadel till ca två tredjedelar. Situationen i avviker inte på denna punktfrån den allmänt rådande bilden. Jag vill nu beröra begreppen forskning, utvecklingsarbeteoch innovation. Forskning definieras vanligen som ett metodiskt sökande efterny kunskap och nya idéer. Utvecklingsarbete definieras som metodiskt utnyttjandeav kunskap och nya idéer för att åstadkomma nya produkter, processer och systemeller väsentliga förbättringar i existerande sådana. Begreppet innovationinnebär en ny teknik eller metod som kommit i praktisk användning. I vid mening kan ordet innovation användas för attbeteckna nyheter såväl på det tekniska som på det organisatoriska och andraområden. I fortsättningen kommer jag alt med innovation avse endast de tekniskanyheterna, vilket också är den vanligaste betydelsen i industriellasammanhang. Detta får dock inte tolkas som att andra former avinnovationsverksamhet är mindre betydelsefulla. Innovationsprocesseninnehåller moment av både teknisk och kommersiell utvecklingsverksamhet. Pågrund av processens komplexitet är det inte möjligt att göra en allmängiltiguppdelning av den i ett antal olika, av varandra oberoende steg. Det gåremellertid att urskilja ett antal varandra överiappande steg. som förekommer ide flesta innovationsprocesser. Först kommer i allmänhet ett idéskede, däruppfinningsidén uppkommer och specificeras med hänsyn till tekniska ochmarknadsmässiga aspekter. Därefter följer ett utvecklingsarbete som i börjanövervägande består av tekniska moment och i slutet av ekonomiska ochmarknadsmässiga överväganden. Med en viss generalisering kan början kallas dettekniska utvecklingsarbetet och slutet det kommersiella utvecklingsarbetet. 1alla de nämnda skedena kan forskning utgöra en mer eller mindre betydelsefulldel av arbetet. Slutligen kommer produktion och marknadsföring av den 1977/78:111 94 utveckladeprodukten eller fullskaleutnyttjande av den utvecklade processen. Ettviktigt led i nyttiggörandet av en innovation är innovationsspridningen. Dennakan ske på alla stadier i innovationsprocessen. Uppfinningsidén kan spridastill andra företag som utnyttjar den i sin egen utvecklingsverksamhet, färdigautvecklingsresultat kan spridas till ett antal producerande enheter ochslutligen kan den färdiga produkten erövra marknadsandelar frän produkter sombygger på en äldre teknik. Erfarenheter visar atl tiden innan en ny teknik harfåll en dominerande del av marknaden kan variera från mindre än tillflera decennier beroende bl. a. på teknikens nyhetsvärde och lönsamhet samt pånyinvesteringstakten inom branschen. Somjag har framhållit svarar den tekniska utvecklingen för en inteobetydlig del av den ekonomiska tillväxten. Det är ocksä ställt utom tvivel atten fortgående teknisk utveckling är nödvändig för alt vår industrisinternationella konkurrenskraft skall kunna bibehållas. Därför är det viktigtatt innovationsverksamheten inom industrin ligger på en hög nivå. En bibehållenlevnadsstandard och en positiv handelsbalans kräver att nya produkteroch processer kommer fram inom svensk industri i minst samma takt som i vårakonkurrentländer. Ekonomisksatsning på innovationer har för det enskilda industriföretaget karaktären avlångsiktiga investeringar. I tider med dålig lönsamhet och ett lågtkapacitetsutnyttjande fär investeringar i allmänhet, och kanske specielltinvesteringar i forskning och utvecklingsverksamhet, svårt att hävda siggentemot utgifter inriktade på företagets omedelbara överlevnad. .Avkastningenav en investering i forskning och utvecklingsarbete är osäker, svår att beräknaoch ligger långt fram i tiden. Det kan därför inträffa att ett företag,framför allt när kapitalknapphet råder, i strävan att bevara en tillfredsställandelikviditet och handlingsfrihet antingen skjuter en sådan investering påframliden även om den förväntade avkastningen är hög eller gör en merkortsiktig investering som snabbt ger pengarna tillba-Detta ger en tendens tillför låga investeringar i innovationsverksamhet. Dennatendens förstärks av att ett företag ibland kan ha svårt att dra den fullanyttan av en innovation. Det kan exempelvis vara omöjligt att patenterauppfinningsidén, vilket leder lill att en framgångsrik innovation snabbtkopieras av konkurrenter. Ur samhällels synvinkel behöver delta inle vara någonnackdel, men fördel enskilda förelaget innebär det att den förväntadeavkastningen påverkas. Ytterligareett fall där samhällets intresse av en innovation kan vara större än detenskilda företagets gäller innovationer med t. ex. sociala eller miljömässigakonsekvenser. Exempel på detta är utveckling av handikapphjälpmedel ochbilavgasrenare. Det kan till och med vara så att företagets Prop.1977/78:111 95 förväntadeavkastning är negativ, även om samhällets avkastning är positiv. Alladessa faktorer leder lill all industrins företagsekonomiska överväganden intealllid kan förväntas medföra en samhällsekonomiskt riktig satsning päinnovationsverksamhet. Samhället, och främst då staten, bör när så ärerforderligt ingripa med olika stimulerande och reglerande åtgärder för att läviss innovationsverksamhei till stånd. 1 den mån en nedgång iinnovationsverksamheien beror på en svag lönsamhet till följd av en tillfälliglågkonjunktur bör samhället i första hand sträva efter atl förbättra förelagenslönsamhet och därmed deras möjligheter att själv salsa på en erforderligteknisk förnyelse. Om däremot nedgången beror på en långsiktig strukturellförändring i näringslivet är det nödvändigt med mer direkta insatser. Detsammaär fallet om en utökad satsning på samhällsangelägna projekt är önskvärd.Enligt min mening är situationen inom svensk industri sådan alt åtgärderav båda slag är önskvärda. Jag kommer dock nu alt begränsa mig lill att beröraåtgärder som mer direkt påverkar innovationsverksamheten i företagen. Den tekniska utvecklingensregionala konsekvenser bör också uppmärksammas på ell systematiskt sätt. Sloraresurser är nedlagda i den existerande regionala strukturen i form avbebyggelse, kommunikationssystem och övrig infrastruktur. Investeringarna idenna struktur är i de flesta regioner mångdubbelt större änindustriinvesteringarna. Det finns vidare inleenbart ekonomiska värden i den existerande regionala strukturen. Även värden delvis av kvalitativ natur av existerande och välfungerande sociala systemmåste vägas in. Det bör därför vara väsentligt, inle minsl i ett litet menhöginduslrialiseral land som , alt särskilt uppmuntra en tekniskutveckling som medger produktion i mindre enheter än vad som är fallet i destora industriländerna. Möjligheterna att som ettalternativ till en egen teknikutveckling köpa teknik utifrån bör naturligtvisockså beaktas. Del är omöjligt för en litet land som alt helt pä egenhand utveckla all erforderlig ny teknik. De svenska satsningama pä tekniskutveckling utgör endast en procent av vad som satsas i hela världen. Parallelltmed ett stöd till den svenska industrins innovationsverksamhet bör därförmöjligheterna till teknikimport noga undersökas. Jag återkommer i det följandetill denna fråga. Måletför samhällets insatser kan med ledning av det sagda sägas vara att - stärka svensk industrisinternationella konkurrenskraft för att därmed långsiktigt säkra sysselsättningoch välstånd, - medverka till att ta fram nyteknik och ny kunskap som förbättrar människornas omgivning ochlevnadsförhållanden, - ta fram ny teknik som bidrartill lösning av viktiga nationella och internationella problem, t. ex.energiförsörjning eller lagring och distribution av livsmedel. Prop.1977/78:111 96 Det bör betonas att dessa mål i vissa fall kan råka ikonflikt med varandra. En avvägning mellan dem måste ske på allmänpolitiskagrunder.