prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — De tre skandinaviska trafikminislrarna uppdrog ijuli 1977 ål ell skandi-navisktdepartemenlall arbetsutskott att möjligt genomföra en undersökning av dels den skandinaviskaflygfraklmarknadens struktur och utvecklingstendenserdels huruvida det skandinaviska näringslivels behov av flygfrakltjänsterlillgodoses genom del nuvarande och planerade uibu-det. Vid inlernalionella civila luftfartsorganisationens() församlingsmöte i september1977 valdes - som i organisationen samarbetar och har gemensamt sekretariat med ,och - in i organisationens råd. Det nordiskasamarbetet på transport- och kommunikationsområdet som bedrivs under ledning av och med nordisk ämbetsmannakommitté för transportfrågor (NÄT) somsamordnande organ, har fortsatt. Det s. k. STINA-projeklel, som avsertrafikvolymens och axellryckens inverkanpå vägkroppen har slulförls. Slulrapport rörande projektet har publicerats i Nordiskutredningsserie (NU A 1977: 2-4). Vidarehar en kompletteringsstudie till STINA-undersökningen - innebä- Prop.1977/78:100 Bilaga 9 23 randeen systematisk värdering av olika faktorer som har betydelse förvägdimensioneringen - genomförts och publicerats i NU A 1977:12. 1 del s. k. NORDKOLT-projeklet, som avser framtidakollektivtrafik-syslem för nordiska tätorter, pågår den tredje och avslutandeetappen, som innefattar modellstudier i ett antal nordiska tätorter. FörSveriges vidkommande deltar och Karistad i modellsludiema. Enslutrapport över projektet beräknas föreligga . Betänkandet(NU 1976:17) Flygförbindelser mellan de norra delama av , ochFinland har remissbehandlats. Frågan om flygförbindelserna dryftades vid ettmöte mellan trafikministrarna och trafikulskoll i november1977. Vid mötet förklarade sig ministrarna, positiva lill altflygförbindelserna inrättades. Det klarlades emellertid atl en statsunderstödd flygtrafikinte kan sättas i gång . Den särskilda beredningsgrupp med representanter frånde nofska, svenska och finska kommunikationsdepartementen, som i enlighet medNÄT:s rekommendation arbetar med projektet, kommer att fortsätta med planeringenav flygförbindelserna så att dessa kan inrättas utan dröjsmål så snart delta ärmöjligt från bl. a. stalsfinansiell synpunkt. Den expertgrupp som har arbetat med transportproblem ianslutning till Trondheimsleden har slutfört sitt arbete. Under hösten 1977överlämnade gruppen rapporten i Trondheimsleden (NU A 1977:10)till och trafikministrarna i och . Rapportenremissbehandlas f. n. Den arbetsgrupp som behandlar frågan om samordnings-och utvecklingsmöjligheterna pä nordisk basis av telehjälpmedel åthandikappade har fortsatt sitt arbete med bl.a. en inventering av olikahandikapphjälpmedel på teleområdet. Arbetet inom gruppen har avslutals under år1977. En slulrapport kommer att publiceras . Liksom har NÄT följl ulvecklingen avmellanriksförbindelserna och de fortsaita planerna beträffande dessa. 1 frågaom samordningen av transporlstalistiken i upprätthålls kontakt mellanNÄT och Nordisk ulvalg for samferdselsstatislikk (NUSA). Den underår 1976upprättade arbetsgruppen för glesbygdsproblem på transportområdet lade ibörjan av är 1977 fram en rapport. Transportbetjeningen i tynt befolkedeområder (glesbygd), om vidtagna och planerade ålgärder i de nordiska ländernanär det gäller transportförsörjningen i glesbygd. I sitt vidare arbete skallgruppen bl. a. utarbeta förslag till konkreta projekt lämpliga för nordisktsamarbele. har NÄT tillsatt två nya arbetsgrupper.Den ena gruppen har till uppgift all på gemensam nordisk basis föreslå åtgärdersom kan underlätta handikappades användning av kollektiva samfärdsmedel föratt därigenom förbättra de handikappades trafiksituation. Den andra gruppen hartill uppgift att klarlägga behovet av en harmonisering av reglerna förtransportstöden i , och . 1977/78:100 Bilaga 9 24 För att bl. a. samordna den transportekonomiskaforskningen inom arbetar under för transportekonomiskforskning (NKTF). har kommittén arrangerat fyra konferenser påtemat trafik och miljö. Påtrafiksäkerheisområdet drivs det nordiska samarbetet inom ramen för (). 1 anslutning till en tidigare av NTR överiämnad rapport rörande motorcykel- ochmopedhjälmar har ett i bedrivet utvecklingsarbete rörande lämpligahuvudskydd för mopedister i det närmaste slutförts. Rådets rapporterVarselljus för motorcyklar och Varselljus - bilbelysning under daglid har mottagits positivt vid remissbehandlingen.Regeringen har beslutati enlighet med NTR:s förslag. NTR fortsätter arbetet på detta område med bl. a.frågor som hänger samman med lång-samtgående fordons synbarhet. Inledningsfasen av ett projekt om metoder förinsamling och redovisning av olycksdala har redovisats under år 1977.Projektets andra fas - som bl.a. innefattar vissa pilotstudier - kommer attutföras . NTR kommer inom ramen för ett projekt ommotorcyklisters och mope-disterssäkerhet att överlämna en delrapport rörande utbildningsfrågor.Rådet har beslutat genomföra ett arbete rörandecyklisters säkerhet. En inledande fas har påbörjats. NTR uppmärksammarockså frågor om trafiknykterhet, körkortsutbildning och förarprov. och Norgeundertecknade ett avtal rörande svenska bidrag till kostnaderna för driften avett norskt väderskepp i . Väderskeppet drivs inom ramen för den år1974 antagna överenskommelsen om väderstationer i (NAOS) och ersätter ett avSverige och gemensamt ägt väderskepp. Postvolymen ökade under /77 trotskonjunkturnedgång och allmän portohöjning. Mätt i portointäkter i fasta priserinkl. ersättningen för tjänsteförsändelser utgjorde ökningen 1,5%jämfört med 5,under /76.Denna ökning är till stor del enföljd av postverkets satsning på marknadsföringsåtgärder. Antalet brev och postkort ökade under budgetåret1976/77 med 1,jämfört med föregående budgetår. Paketen ökade med3,. Denna ökning beror till stor del på postverkets utvidgade service förhämtning och utkörning av paket och annan post. Masskorsbanden ochgruppkorsban-den ökade under budgetåret med 12,6 resp. 1,. Wlin%: 100 Bilaga 9 Koinmunikationsdepartementet 25 frånde försändelser som föranleddes av allmänna val är ökningen betydandei fråga om masskorsbanden. Övriga korsband ökade med 4,. Antaletpostdistribuerade tidningsexemplar ökade under /77 med 1,. Utvecklingen av antalet postförsändelser framgår av fig. 6. Postgiroinlåningeni dagsmedeltal ökade med 5,eller med 286 milj.kr. under /77. Antalet till personkontonej anslutna postgirokonton ökade med 43000 och uppgick till 767000. Postgirotförmedlade under budgetåret 310 miljoner betalningar till ett värde av , vilket innebär aU antalet betalningar ökade med 5,och detförmedlade beloppet . 1100 1000 900 800 700 600 400 300 200 100 Ar 1967/68 68/69 69/70 70/71 71/72 72/73 73/74 74/75 75/76 76/77 Fig. 6. Antal postbehandlade försändelser /68- 1976/77. 1977/78:100 Bilaga9 26 Sedan PKbanken bildades bedriver postverket entreprenadverksamhet för dessräkning. Följande siffror belyser postverkets åtaganden gentemot banken. Påsparkonton gjordes under /77 sammanlagt 22 miljoner insättningaroch uttag. bokfördes 61,7 miljoner transaktioner påpersonkonton. Vidare förmedlades 0.6 miljoner betalningsuppdrag pågirokapitalkonton. diligensrörelse omsalie 48,4 milj.kr. Detta innebär en ökning med 15,jämfört med . Ökningen hänförsig huvudsakligen till laxehöjningar. personalbehov ökar fortlöpande till följdav den ändrade boendestrukturen och trafikökningen. Personalökningen /77 uppgick till 1 050 årsarbetskrafter. I genomsnitt underbudgetåret uppgick antalet årsarbetskrafter till44 350. Det totala antalet anställda ökade med ca 1 600 till ca59850. Poslbehandlingsarbelel rationaliseras fortlöpande bl.a.med hjälp av mekaniska anordningar, t. ex. brev- och paketsorteringsmaskiner.Installationen av postkassamaskiner fortsätter och skall vara helt genomfördår 1980, då totalt ca 3170 kassamaskiner skall finnas på postkontoren. Vid utgångenav /77 hade 1 477 maskiner installerats på 384 postkontor.Praktiska försök med elfordon för närdislribulion har inletls hösten 1977.Vidare utnyttjas dataterminal för saidokontroll vid vissa uttag från postgiro-och personkonton. har för /77 redovisat ellöverskoll efler avskrivningar om 212,6 milj. kr. Med hänsyn tagen tillextraordinära intäkter och kostnader saml bokslutsdispositioner - bl. a.avsättning till konsolideringsfonden återstår ell överskott om 28,2 milj.kr., som har inlevererats till statsverket. Investeringarna för postverket avser huvudsakligenbyggnader samt bussar för diligensrörelsen. För budgetåret 1 97 8/7 9 föreslås en investeringsram på 129,1milj.kr. Investeringsanslaget beräknas därvid lill 109 milj. kr. Televerkels expansion har forlsall under del senaslebudgetåret inom alla verksamhetsgrenar utom lelegrafrörelsen. Antaletbeställda nya telefonapparater uppgick /77 till 406000, jämförtmed 405 000 föregående budgetår. Antalet apparater i nät var den 1januari 1977 ca 5,7 milj. Detta innebär en ökning av telefontätheten under år1976 från 661 rill 689 apparater per 1 000 invånare. I fig. 7 visasutvecklingen av antalet samtalsmarkeringar för olika kategorier av abonnemang. Antalet telefonsamtal under budgelårel 1976/77motsvarade drygt 20 miljarder samtalsmarkeringar, en ökning med jämförtmed föregående budgetår. Den inländska telefontrafiken är sedan år 1972fullstän- 1977/78:100 Bilaga 9 27 (SEPT 1972=100) 100 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 Antal samtalsmarkeringar för olika kategorier av abonnemang (index för glidande 12-månadersperiod) (SEPT 1972=100) SYSTEMABONNEMANG (VÄXLAR, LINJETA-GARE OCH liknande) digtautomatiserad, och av telefontrafiken till utlandet kopplades vid utgångenav budgetåret av samtalen automatiskt. Telefonnätetkommer att modemiseras genom att bl.a. ny elektronisk utrustning, typ , installeras i telefonstalionema.Moderniseringsarbetet hartidigarelagts genom ett regeringsbeslut . m. innevarande budgetår omfattar telegrafrörelsen endast telegramrörelsen.Telegramtrafiken är klart vikande och tele- 1977/78:100 Bilaga 9 28 gramarbeielkoncentreras successivt till och . Övriga Stationerskall vara indragna . Antalettelexanslutningar i nät ökade under /77 från ca 11 170 till ca 11 900, en ökning med . Telextrafikentill utlandet, som mäts ,ökade med ca 4,5 %och den inländska trafiken, som mätsi markeringar, med ca 3,. Moderniseringen av det inländska telexnätetfortsätter. kommer en utrustningför lagring och vidaresändning av telexmeddelanden, MUTEX, att tas i bruk i . kommer den andrahelelektroniska te-lexslalionen i nätet att tas i drift i . Dehelelektroniska telexstatio-nerna medger atl en rad nya funktioner och tjänsterkan erbjudas abonnenterna. Den starka expansion, som kännetecknatdatakommunikationsrörelsen, bedöms komma att fortsätta. Televerkettillhandahåller sedan början av 1960-taletdataöverföringsutrustning, s. k. modemer, för abonnemang. Enligtriksdagsbeslut skall ett allmänt datanät byggas upp. Leverans av utmstning och installation beräknas påbörjasunder . Larmdivisionen, som bildades , har handom larmverksamhet. Larmdivisionen skall bl. a. svara förförsäljning, installation och underhåll av larmanläggningar till en rad olikakundkategorier. Verksamheten kommer att präglas av fortsatt uppbyggnad ochkonsolidering. Utbyggnaden av den mobiltelefontjänsten,MTD, fortsätter i syfte att elimineratäckningsluckor främst i och för att tillgodose behovet av trafikkanaler på basstationer medalltför låg trafikkapacitet. Antalet abonnemang ökar med ca 2000 per åroch överstiger f. n. kommer en automatisk landsomfattandemobiltelefontjänst, NMT, atl införas. Dennya tjänsten mobilsökning, MBS, införs 1978. Tjänsten kommer att fungera som ett personsökningssystem, där man över hela landet från den egnatelefonapparaten kan nå en person som är utrustad medpersonsökningsmottagare. Utvecklingen inom telekommunikationsområdet ärexpansiv, och räknar med att introducera nyatyper av produkter och tjänster, somkan komma att utöka och delvis förändra verksamhet. Knappvalsapparater beräknar således televerketkunna erbjuda kunderna fr. o. m.hösten 1978. Denna apparattyp medger lättare nummertagning och skaparförutsättningar för införande av nya automatiska tjänster. En ny generation abonnentväxlar, som baseras påmoderna elektroniska komponenter ärunder utveckling. ELLEMTEL, det av och LM gemensamt ägdautvecklingsbolaget, har konstruerat en automatisk abonnentväxel för100-600 anknytningar. En prototyp av växeln, som kan utrustas för nyatilläggsfunktioner, är 1977/78:100 Bilaga 9 29 1974i drift hos ELLEMTEL. Växeln introduceras på marknaden största abonnentväxel medger anslutning av upp till 9000 anknytningar. Ca 350 växlar av denna typ är idrift. Den första hel-elektroniskaabonnentväxeln i för anslutning av 500-7 000 anknytningar avserverket att introducera med början år Den nya tekniken är anpassad lill denväntade utvecklingen på telekommunikationsområdet. Bland nya tjänster som kommer atterbjuda kan nämnas kon-ferenslelefon och konferens-TV. planerar attintegrera olika bredbandstjänster,bl. a. bildtelefon, i etl gemensamt bredbandsnät. Ett provnät avses tas i driftomkring årsskiftet 1978-1979. Inom telekommunikationsområdet pågår en omfattandeinternationell verksamhet. hölls i internationellateleunionens regi en konferens i Genevemed uppgift att bl.a. fastställaregler för frekvensanvändning vid direkta TV- och radiosändningar via satellit.De nordiska länderna fick väsentliga önskemål tillgodosedda när det gällermöjligheter till direkta sändningar av gemensamma TV-program i . deltar i arbete. hartill uppgift att förvalta ell globalt telesatellitsystem. Som nämnts idet föregående deltar även i arbetet med att upprätta en nyinternationell organisation - -för driften av ett system för kommunikation med fartyg via telesatel-liter. inträdde i en nyorganisation som skall förbereda användningen av satelliter av västeuropeisk tillverkning för trafik inom och medfartyg. harpostverket och gemensamt fungerat som styrande förvaltning för denvästeuropeiska post-och telesammanslutningen CEPT i vars arbete 26stater deltar. Inom CEPT samordnas frågorsom rör post- och telekommunikationer mellan de deltagande statema. Antalet anställda i uppgick den 1januari 1977 till ca 42600, vilketinnebar en ökning med drygt 1 000 personer. har för /77 redovisatett överskott efter avskrivningarom 125 milj.kr. För budgetåret 1 978/79 föreslås för investeringar i teleanläggningar en investeringsram av 970,3 milj. kr.Investeringsanslagel skulle därvid räknasupp med 137,1 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår, dvs. till 1007,9 milj. kr. Anslagen för nästa budgetår inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområdeberäknas till sammanlagt 8 149,2 milj. kr. - en ökning med 648,7 milj. kr. jämfört med statsbudgeten /78. 1977/78:100 Bilaga 9 30 beloppethänför sig 5997,1 milj. kr. till driftbudgeten och 2 152,1 milj. kr. Anslagsförändringarna inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområdei förhållande till statsbudgeten för /78 framgår avsammanställningen. Föratt komplettera bilden avkommunikationsdepartementels verksamhetsområde bör nämnas, attdriftkostnaderna för statens affärsdrivande verkinte tas upp på statsbudgeten ulan i särskilda driftbudgetar som regeringenfastställer. De sammanlagda koslnaderna - exkl. avsättning lill värdeminskningskonton - för postverket,, SJ och luftfartsverket har förinnevarande budgetår beräknats tillca . Kostnaderna täcks av verkens intäkter. Antalet statligtanställda, uttryckt i helårsarbetande inom departementets verksamhetsområde utgör i genomsnitt ca 144700 under innevarandebudgetår. Därav hänför sig ca 129900 till de fyra affärsverken. m. m. -t-403,1 Institut m. m. -1-600,4 -1-137,1 -t-100,8 -156,1 V Fonden för låneunderstöd 1977/78:100 Bilaga 9 31 Anmälan till statsbudgeten för /79 såvitt avserkommunikationsdepartementets verksamhetsområde A. KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTETM. 1976/77Utgift 10 394697 1977/78Anslag 10495 000 1978/79Förslag 11832000 Beräknad ändring 1978/79 ReseersäUningar (även utrikes resor) Medhänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget för nästa budgetår till . Jaghemställer alt regeringen föreslår att tillKommunikationsdepartementet för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/IS: 100 Bilaga 9 32 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Medhänsyn lill den beräknadeomfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget föras upp med6700000 kr. för nästa budgetår. Jag hemsläller att regeringen föreslårriksdagen att till Kommittéer m. m. för /79anvisa ett reservationsanslag av6700000 kr., varav hälften att avräknas mot automobilskattemedlen. 1976/77Utgift 338537 Reservation 706110 1977/78Anslag 430000 1978/79Förslag 430000 Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställeratt regeringen föreslår att tillExtra utgifter för /79 anvisa ett reservationsanslag av430000 kr. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 33 är central förvaltningsmyndighet förärenden rörande allmänna vägar och gator saml statsbidrag m.m. till denkommunala och enskilda väghållningen. Verket utövar även viss tillsyn över enskilda järnvägar, spårvägaroch tunnelbanor. I sin verksamhel har verket omfattande samråd ochkontakter med b 1. a. planerande, nalurvårdande och Irafiksäkerhetsfrämjandemyndigheter och organisationer på central, regional och lokal nivå. Den centrala verksamheten är fr.o.m. fördelad på planeringsavdelningen,driftavdelningen, byggnadsavdelningen, tekniska avdelningen,ekonomiavdelningen, administrativa avdelningen och revisionssektionen. På detregionala planet finns en vägförvallning i varje län, sju byggnadsdislrikt samttvå projekleringskontor. De lokala enheterna inom driflverksamheten är drifl-och arbetsområden och inom byggnadsverksamheten vägbyggnadsarbetsplalser. 1planeringshänseende är verk-samhelen fördelad på sju planläggningsområden. Väg-och trafiklagstiftningen innehåller de grundläggande bestämmelserna omväghållningen, vilken omfattar byggande och drifl av väg. Slaiens vägverk har i skrivelse den 15 augusli 1977lagl fram förslag lill anslag för budgelårel 1978/79 (verksamhetsåret 1979)m.m. Verksamhets-berällelse har lämnats för . Vidare harstatens vägverk den 29 augusli 1977 överlämnal programplan för vägverkelsverksamhet inom del ekonomiska försvaret för perioden /79-1982/83. 1.Allmän översikt över utvecklingen /./. Trafikförsörjningen i landet kan kvantitativt beskrivasmed utgångspunkl från ulförda iransportpreslationer. Transportpreslalionernabestår dels av persontransportarbele mätt i personkm, dels av godstransportarbetemätt i lonkm. av persontransportarbetet och avgodstrans-portarbelet i sker på väg. Persontransporterna uttryckt ipersonkilometer sker lill med personbil, med buss och medövriga kollekliva Iransportmedel. Av det totala kollektiva transportarbetetutförs således lika mycket med buss som med järnväg, tunnelbana, flyg ochsjöfart sammantagna. Vägtrafikens dominerande ställning förklaras inte minslav den tillgänglighet väg- och gatunätet ger till bostäder, arbetsplatser,service- och fritidsanläggningar. Detta nät om sammanlagt vägaroch gator utgör basen i landets utan jämförelse mest för-3 1977178. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 34 grenadetrafiksystem, med vilket så gott somall bebyggelse kan nås från dörr lill dörr. Persontransport ut vecklingenstyrs lill stor del av hur lokaliseringsmönstretav bostäder, arbetsplatser, service- och fritidsanläggningar förändras. Detökade resandet är dock inte enbart en följd av lokaliseringsmönstretsförändringar utan också en följd av den höjda materiella levnadsstandarden. Vid utgången av uppgick det sammanlagdabilanlalet till ca 3 060000 fordon fördelat på ca 2 881 000 personbilar, 165200 lastbilar och 13 200 bussar. Billäiheten mätt i antal personer perpersonbil var därmed 2,85 eller ca 350 bilar per I 000 invånare. Eninternationell jämförelse visar att är ett av de biltätaste länderna ivärlden. Det inrikes godsiransporlarbelelberäknas ha ökat från drygt 23 miljarder tonkm lill ca47 miljarder tonkm, dvs. med i genomsnitt . Av transportarbetet år1975 svarade laslbilslrafiken för närmare hälften eller ca 22 miljarder tonkm.Den övervägande delen av laslbilslransporlerna är relalivl korlväga, vilkelframgår av all av gods volymen transporteras på avstånd mindre än100 km. Den årliga trafikökningen på det statliga vägnätet (exkl. delar inom tätbebyggelse) beräknas ha uppgått till . Därefter har den årligatrafikökningen på det statliga vägnätet uppgått till . Sammanfattningsvis konstaterar att någradramatiska förändringar i den pågående ulvecklingen av vägtrafiken knappastkan förväntas för den närmaste 10- . Detla gäller såväl person-som gods-trafiken. Trafiken kommer atl öka i absoluta tal och del är dessutomsannolikt att kraven på väghållningen från trafiksäkerhets- och miljösynpunktkommer atl öka ytterligare i framliden. Vägnätets omfattning och standard Ansvaret för väg- och gatuhållningen i landet ärfördelat mellan staten, kommuner och enskilda. Hur väg- och gatunätet fördeladesig på de olika väghållarkategorierna framgår av följandesammanställning. Av sammanställningen framgår att statsvägnätet indelasi riksvägar, genomgående länsvägar och övriga länsvägar. Indelningen avlänsvägar har visal sig vara mindre lämplig, dä den inle sammanfaller medvägarnas trafikuppgifter och trafikflöden. För alt få en mera ändamålsenligindelning urskiljs därtor numera i den statliga vägplaneringen tre typer avlänsvägar nämligen primära, sekundära och tertiära. Eftersom de primäralänsvägarna har trafikuppgifter, som står nära de mindre riksvägarna, har desammanförts med riksvägarna i begreppet huvudvägar. DenI omfattade den del av rikels vägnäl som helt eller del- 1977/78:100 Bilaga 9 35 Väglängd 1 000-tal km och gator i kommuner, som är väghållare gator inom områden där kommun är väghållare - Ickestatsbidragsberättigade gator inom övrig stadsplanelagd bebyggelse - Enskilda vägarsom uppbär statsbidrag för driften - Enskilda vägarutan statsbidrag (lill stor del skogsbilvägar) 11,9 14,0' 210,0' 'Beräknad väglängd enligt "Trafikolyckor och statistik", betänkande avtrafik-olycksstatislikkommittén (SOU 1975:40 bil. visfinansieras av statliga medel . Antalet broar på det allmänna vägnätetuppgick vid samma lidpunkt till 10489 st., en ökning med 185 från den 1 januari1976. innefattade det statliga vägnätet även 76 färje-och bålleder. Atl mäta standarden på vägnätets tjänster och dessutveckling i skilda delar av landet och för olika vägkategorier är förenat medåtskilliga svårigheter. Vägljänsternas kvalitet kommer främsl rill uttryck iden transportstandard som olika vägar erbjuder vägtrafikanter ochvägtranspor-lörer. De viktigaste komponenterna i iransportslandarden ärreshastigheten, trafiksäkerheten och lastförmågan eller bärigheten, samttrafikens miljöpåverkan. Den genomsnitfliga reshastighetenuppgår enligt beräkningar, baserade på uppgifter i vägdatabank,/h för statsvägnätet. En tredjedel av trafikarbetet pästatsvägarna sker på vägar med reshas-ligheter /h. Dessa bestårframför allt av vägar i tätorter, belagda vägar med dålig sikt och grusvägar.Reshastighetsstandarden på huvud-vägnätet varierar mellan länen från 74lill /h. Vad gäller trafiksäkerhetslägeluttryckt som antal dödsolyckor per miljoner fordonskm kan enligt enförbättring konstateras . 1977/78:100 Bilaga 9 36 olyckorpå vägnätet och trafikarbetet visar också atl en förbättring avtra-fiksäkerheisstandarden skett . Ser man däremot till antaletolyckor och längdenhel eller ytenhet av vägnätet kan inte någon egentligförändring konstateras . Medan trafikvolymen är ungefär lio gånger större påriksvägnälet än på länsvägnälet är antalet olyckor per km väg (olyckstälhel)enligt i medeltal ca fem gånger större på riksvägnälet än pålänsvägnälet. Detla innebär atl antalet olyckor per miljoner fordonskm(olyckskvot) är mindre på riksvägarna. Del sagda framhäver denmolsältning som finns mellan två synsätt pä irafiksäkerhetsproblemet, där i enafallet olycksläl-heten och i andra fallet olyckskvolen (eller olycksrisken)utgör kriterium för fördelningen av väghållningsresurserna.