prop · G10373 · 1977-12-31 00:00:00 — (Trivab) bildades för att överta lokaler, maskiner ochpersonal från ett konfektionsföretag i , som lade nedverksamheten. Aktierna i företaget ägs helt av staten och förvaltas av förenadefabriksverken (FFV). Trivabutvecklar, tillverkar och säljer skyddskläder för sjukvården och industrin.Företaget har genom framgångsrik produktutveckling och marknadsföring lyckatsatt väl etablera sig på den svenska marknaden. Företagets omsättning har undersenare år stigit snabbt, från 9 milj. kr. /74 till 23 milj. kr.innevarande räkenskapsår, vilket omfattar tiden december 1977.Resultatutvecklingen har likaså varit tiUfredsställande. För innevaranderäkenskapsår beräknas överskottet till drygt 1 milj. kr. förebokslutsdispositioner och skatter. Det egna kapitalet uppgår tUl 2,5 mUj. Trivabsysselsätter närmare 100 personer i och närmare60 personer i . Riksdagenbeslöt (prop. 1976/77: 125 s. 69, NU 1976/77: 40, rskr 1976/77: 345)att staten skulle lämna företaget ett lån på 2,5 mUj. Detta motiverades avdet ökade kapitalbehovet, vilket delvis var en följd av att företaget den 1juli 1977 hade etablerat en fUial i . Något behov av ytterligaremedelstillskott utöver normal applå-ning torde enligt företagets planering intebehövas . StigtexAB producerar garner för möbeltyger och gardiner. Verksamheten, som bedrivs iBorås och Stigen, kommun, sysselsatte omkring 250 personer,varav ca 150 i Stigen. Företagetstartade sin verksamhet och ägdes då tUl en tredjedel av Eiser ochtill två tredjedelar av Statsföretag. är Stigtex etthelägt dotterbolag tUl Statsföretag. Stigtex övertog driftenvid AB Kamgam i . Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) bemyndigadesatt i samband med övertagandet lämna ett räntefritt avskrivningslån på 12,5milj. Lånet lämnades för attspinnerirörelsen i Stigen och skulle kunna upprätthållas avförsörjningsberedskapsskäl (prop. 1975/76: 206, NU 1975/76: 70, rskr 1975/76:415). Omsättningen,som uppgick till 11 mUj. , hade stigit till 42 milj. kr. Ävdet senare beloppet härrörde 14 mUj. från verksamheten vid Boråsenheten.Exportandelen av försäljningen utgjorde . Textilindustrinsbekymmersamma situation har starkt påverkatresultatutvecklingen även för Stigtex. Förlusterna före extraordinäraintäkter, bokslutsdispositioner och skatter har för de tre senaste årenuppgått till 0,3 milj. kr., 2,3 milj. kr. och 5,4 milj. kr. Förlusterna år1975 och 1976 täcktes i huvudsak genom koncembidrag från Statsföretag. Prop.1977/78: 73 13 tiUverkar luftade mattor för såväl hem- som offentlig miljö.Företaget startades i , kommun, som ettlokaliseringsprojekt inom ramen för den verksamhet Svenska Industrietablerings ÄBbedriver. Fr. o. m. ingår Mattor som självständigt bolag iStatsföretag. Omsättningen för Mattor uppgick till 21,1 milj.kr. Är 1976 blev omsättningen 28,5 milj. kr. Mattor har under senare årgått med betydande förluster. Förlusten uppgick till 3,6 milj. kr. förebokslutsdispositioner och skatter. Antalet anställda i är f. n. ca 100. Ensammanställning över antalet anställda på olika orter i de nu nämnda företagen harfogats till protokollet i detta ärende som bilaga. Förslagettill samordning av de statliga teko-företagen Den25 redovisade förslag till samordning av de statliga ägarintressenai teko-branscherna samt en beräkning av kapitalbehov för dessa företag.Förslaget grundar sig på följande förutsättningar. NyaAlgots bildas i huvudsak efter de riktlinjer som angavs i skrivelsen den 31augusti 1977 om rekonstruktion av . En tekokoncern bildas under skall ingå Eiser, SweTeco, Nya och . Företagen inomden nya teko-koncernen skall gradvis, dock längst räknadfr. o. m. , anpassas till en sysselsättnings- ochproduktionsnivå som är företagsekonomiskt motiverad. Det innebär att företagen skaUkunna redovisa lägst ett nollresultat per . BohlinsRevisionsbyrå har biträtt med att ta fram ekonomiska uppgifter omde berörda företagen. 1 de ekonomiska bedömningarna har man utgått från attkoncernen börjar sin verksamhet . Företagensekonomiska ställning per har beräknats liksom derasresultat före bokslutsdispositioner och skatter . Därvidhar för företagen i gruppen beaktats uppgjorda planer för rationalisering sombetingas av ändrade marknadsförhållanden. Rationaliseringarna, som kommer attmedföra en betydande minskning av personalen, avses bli genomförda under åren1978 och 1979. beräknas sysselsättningen i Eisers, SweTecos och Nya Algotssvenska företagsenheter ha minskat från f. n. ca 5 000 till mellan 3 000 och 3500. Behovetav medelstillskott har räknats fram för varje företag med utgångspunkt från attförluster före bokslutsdispositioner och skatter täcks per den 31 december 1979och att de får en från företagsekonomisk synpunkt lämplig soliditet efternämnda dag. Prop.1977/78: 73 14 farlig riktpunkt för soliditeten vid utgången av år 1979har i sina beräkningar angett . För att så långt möjligt tUlgodose kravet att inte ge destatliga tekoföretagen en särställning i förhållande tUl andra företag ibranschen har dock föreslagit en soliditet av . Det samladekapitalbehovet för Eiser, SweTeco och har mot denna bakgrund beräknatstill 190 milj. kr. Äv detta belopp är ca 45 milj: kr. Förlusttäckningen på 145 milj. kr. motsvarar beräknadeförluster samt tidigare ansamlade förluster inom Eiser.Beloppen är framräknade med utgångspunkt från att den nya teko-koncernenerhåller det föreslagna kapitaltillskottet . Underförutsättning av att Statsföretag erhåller nämnda kapitaltillskott bör enligtförslaget , Eiser och SweTeco inte erhålla lån, lånegarantiereller bidrag som anvisas för teko-industrin. Härmed avses de industripolitiskastöd som administreras av statens industriverk samt det särskilda bidraget föräldre arbetskraft. Enligt visar den ekonomiska ställningen förföretagsgruppen att det blir en utomordentligt krävande uppgift att som vända på den förlustutveckling som de berörda tekoföretagenhar haft . Om inte ytterligare åtgärder vidtas för att stödjaden svenska teko-industrin är det knappast troligt att gruppen kommer att blilönsam . Fördelar kan enligt förslag vinnas genom attföretagen läggs under en gemensam koncernledning. Det bör ankomma på Statsföretagatt finna lämpliga juridiska och organisatoriska former för teko-koncernen.Söderström anser efter samråd med Statsföretag att Eiser bör bli moderbolag iden nya koncernen. Tillverkning bör kunna förläggas till utlandet och import avteko-varor bör kunna ske om detta bidrar till att säkerställa de skildaföretagens eller koncernens, fortbestånd. Det är vidare enligt förslagetnödvändigt att koncernen får företa sådana strukturåtgärder som är erforderligaför att uppnå lönsamhet. Om denna frihet inte ges bör Statsföretag kunna taupp nya förhandlingar med staten; I fråga om SweTeco'har Statsföretag enligt Söderströmförklarat sig. berett att överta detta företag. Investeringsbanken harförklarat sig villig att överlåta aktierna i bolaget mot en symbologiskköpeskilling. Dessutom avser banken att efterge 30 milj.kr. av sina lån till SweTeco motsvarande den beräknade förlusten för . Vad beträffar Trivab har FFV och Statsföretag ännu intenått fram till en överenskommelse om köpeskillingen. Prop.1977/78: 73 15 I skrivelse har Statsföretag godkäntatt avtalen mellan staten och konkursboet för samt mellanstaten och konkursboet för överlåts på Statsföretag. Enförutsättning för överlåtelsen är att Statsföretag erhåller medel för en finansiellrekonstruktion. Statsföretag har därvid utgått från att begärda tillskott frånstaten skall medge att bolagens realiserade och beräknade förluster t. o. m. år1979 täcks så att en tillfredsställande soliditet efteromstruktureringsperioden erhåUs. Iskrivelse anmäler Statsföretag att bolaget har övertagitRang Invests aktier i . Statsföretag framhåller att detta har skett ienlighet med tidigare överenskommelse och under förutsättning av att medel fören finansiell rekonstruktion av bolaget ställs till har därvid utgått från att tillskottet kan medge en täckning av Eisersrealiserade och beräknade förluster t. o. m. och en tillfredsställandesoliditet. I skrivelsen hemställer Statsföretagom statUg finansiell medverkan vid bildandet av en teko-koncern under Statsföretag.Äv skrivelsen, som grundar sig på utredning, framgår bl. I sambandmed samordningen av statens intressen inom teko-branscherna har uttrycktsönskemål om att Statsföretag skall ta på sig ägaransvaret för Nya Ä..lgots, Eiser,SweTeco och Trivab. Dessa företag avser Statsföretag föra samman i en teko-koncern,i vilken även Mattor och Stigtex avses komma att ingå: Eiser avses blimoderbolag i den nya koncernen. Statsföretag är berett att ta detta ansvarunder förutsättning att staten lämnar tillskott för att täcka förlusterna iNya , Eiser och SweTeco t. o. m. samt ger dessa företag en tillfredsställandesoliditet. Statsföretag har godtagit soliditet i teko-koncernenäven om en strikt företagsekonomisk bedömning enligt Statsföretag motiverar en väsentUgthögre soliditet. För förlusttäckning i Nya , Eiser och SweTeco t. o. m.år 1979 och för att uppnå en soliditet av behövs sålunda sammanlagt 190milj. kr., varav 45 milj. kr. För att skapa förutsättningar för fortsatt och på siktlönsam produktion i Stigtex och Mattor behövs kapitaltillskott som föråren 1978 och 1979 beräknas tiU sammanlagt 38 milj. kr. Statsföretag förutsätter i likhet med att teko-koneernenfår frihet att, om så behövs för att nå lönsamhet i gruppen, företa driftsinskränkningaroch andra erforderliga åtgärder utöver de som förutses. Detta kan komma attmedföra sådana konsekvenser för sysselsättningen att staten kan komma attställa krav på regionalpolitiskt be- Pi-op. 1977/78: 73 16 tingade insatser utöver vad som är företagsekonomisktmotiverat. För hänsynstaganden av denna art och andrasamhällsuppgifter förbehåller sig Statsföretag rätten att återkomma för attträffa överenskommelse om ersättning i särskild ordning. Detta kan t. ex. bliaktuellt i fråga om teko-koncernens enheter i . Förutsättningarna för att Statsföretag skall åtaga sig ägaransvaretför berörda teko-företag är sammanfattningsvis följande. Statens aktieri Eiser överförs utan vederlag till Statsföretag. Staten anvisar190 milj. kr. till Statsföretag, som lämnar medlen som ägartiUskott till Eiser. Statsföretagskall ha möjlighet att återkomma om ersättning i särskild ordning om statenkräver åtaganden utöver vad som är företagsekonomiskt motiverat. försattes på egen begäran dess svenska dotterbolag i konkurs. Älgotskoncernen ()bedrev då konfektionsindustri i , , och samtgenom dotterbolag i och . Verksamheten i de tre fabrikerna iVästerbotten startades av som därvid beviljades statiigt regionalpolitisktstöd med betydande belopp. hade koncernen i medeltal ca 1 590anställda i . Efter konkursen har konkursförvaltaren fortsatt att drivaverksamheterna. F. n. är närmare 1 200 personer anställda i . Motbakgrund främst av stora sysselsättnings- och regionalpolitiskabetydelse har en av mig tillkallad sakkunnig deltagit i förhandlingar medsyfte att rekonstruera koncernen. Den sakkunnige har därvid föreslagitföljande. Ett nytt bolag bildas med staten som ensam ägare.Detta bolag övertar vissa tillgångar i resp. konkursbo och anställer samtligaanställda vid i utom ca 130 personer vid den centralaadministrationen i . Nya garanterar sysselsättning för sinaanställda till utgången av . Vidare förvärvar Nya det finskadotterbolaget. Nya organiseras så att det efter ca två årsomstrukturering blir ett i företagsekonomisk mening lönsamt företag. Dettainnebär en kraftig minskning av verksamheten i . Avsikten är attminskningen skall genomföras i huvudsak . Efter förhandlingar mellan företrädare förindustridepartementet och konkursförvaltaren i konkurs ochAlgot Nord ÄB:s konkurs har under förbehåll av regeringens godkännande träffatsavtal om överlåtelse till staten av vissa tUlgångar i konkursbona. konkursbo har följande huvudsakliga innehåll. Staten, eller bolag somstaten anvisar, övertar av resp. konkursbo aktiema i detfinska dotterbolaget, samtliga Pfop.1977/78:73 17 maskiner, inventarier och fordon samt vissa varumärken,mönster och modeller m. m. för sammanlagt 4,8 milj. kr. Vidare övertas vidtillträdet varulager enligt vissa överenskomna värderingsprinciper. Fram till till-trädesdgendrivs rörelserna av konkursförvaltaren på sådant sätt att Nya får en såfördelaktig start som är möjligt. Regeringen beslöt att överlåta statensrättigheter och skyldigheter enligt nämnda avtal till med rättför bolaget att i sin tur överlåta avtalen till av bolaget hel- eller delägtaktiebolag. Det ankommer därmed på Statsföretag att godkänna avtalen. Enligt min mening skulle en hastig nedläggning avverksamheten inom i samband med att och i konkurs ha inneburit allvarliga konsekvenser för sysselsättningenpå berörda orter. Det är mot denna bakgrund som man skall se derekonstruktionsåtgärder som jag har redogjort för. Jag kommer i det följande att redovisa min principiellaståndpunkt beträffande bl. a. företagsekonomisk lönsamhet för de statliga tekoföretagen.Förslaget till rekonstruktion av Älgotskoncernen ligger i linje med vad jaganser i denna fråga och kan enligt min mening ligga till grund för enrekonstruktion av koncernen. Nästan samtliga nu anställda bereds enligt förslagetfortsatt sysselsättning . En kraftig minskning av anlaletanställda är därefter nödvändig för att trygga det nya företagets fortbestånd. En särskild arbetsgrupp med företrädare förföretagsledning oeh anställda arbetar f. n. fram förslag tUl framtidaverksamhet i Nya . Några företagsekonomiska skäl för att verksamheteninte skall bedrivas i både och i har inte redovisatsav gruppen. För egen del finner jag det naturligt att Nya inte heltkoncentrerar verksamheten till en ort utan inom givna ekonomiska ramarbedriver rörelse i såväl som . Jag har erfarit att Nya överväger att från konkursförvaltarenförvärva även det portugisiska dotterbolaget. Jag har inget att erinra motdetta förutsatt att ett eventuellt förvärv grundas på företagsekonomiskaöverväganden. Jag går över till att behandla frågan om samordning av ägarintressenai de statiiga företagen på textil- och konfektions(teko)området. Staten äger direkt eller genom Statsföretag och flera teko-företag. Är 1973förvärvade staten hälften av aktierna i som bolaget erhöll regionalpolitisktstöd. Det huvudsakliga motivet för detta statiiga engagemang var att skapa ökadsysselsättning i . En planerad utbyggnad av Eiserskonfektionsverksamhet kunde förläggas till , och istället för till utiandet som tidigare hade planerats. Eiser fick i likhet med flertalet andra företag ibranschen ekonomiska Prop.1977/78: 73 18 problem till följd av bl. a. svårigheterna att konkurreramed lågprisimporten. Staten och den andra hälftenägaren. , tUlskötdärför under /76 vardera 10 mUj. del kunde detta i huvudsak ske genom att en fordran på Eiseromvandlades till aktiekapital. aviserade Eiser en kraftig minskning avantalet anstäUda vid Norrlandsfabrikerna. Mot denna bakgrund beviljades Eiserunder ett statlig avskrivningslån på 9 mUj: kr. i avsikt att rådrumskulle skapas för att iinna varaktig sysselsättning för de anställda iSollefteå och . Vidare medverkade till attupprätthålla sysselsättningen i GäUivare. F. n. har Eiser direkt eller i dotterbolag ca 2 100anställda i , , , , , , , Sollefteåsamt ca 400 i Varkaus i . förordnade jag en särskild utredare för attpröva om Eiser och hade uppfyUt sina förpliktelser i överenskommelsemed staten om etablering av verksamhet till och statens förvärv avhälften av aktierna i . Utredningsmannen har i en promemoria i september1977 rekommenderat staten att påkaUa skiljedom och att därvid yrka på återgångsv del av köpeskillingen med 10 milj. kr. Regeringen har därefter i oktober1977 uppdragit åt justitiekanslern att företräda staten vid avtalstvisten medRang Invest. SweTeco () AB (SweTeco) ägs avInvesteringsbanken, Inom koncernen tillverkas tyngre herr- och damkonfektionsamt beklädnadsvävnader. Produktionen äger rum vid enheter i , ,, i LysekUs kommun, , , och Malmö.Antalet anställda inom koncernen uppgår till drygt 1 500. Ingen avproduktionsenheterna har fler än ca 350 anställda. Beslut har fattats inom koncernen om att tillverkningen iNässjö skall överföras till . Omkring 190 personer berörs av beslutet.Vidare har förhandlingar inletts med berörda fackliga organisationer om attavveckla produktionen i och i stället överföra denna tUl Uddevalla.Antalet anställda i uppgår f. n. till ea 100. Trivab Konfektions ÄB (Trivab) utvecklar, tillverkar ochsäljer skyddskläder för sjukvården och industrin. Aktierna i företaget ägs heltav staten och förvaltas av förenade fabriksverken (FFV). Företaget sysselsätter100 personer i och 55 personer i . Trivab har under desenaste åren visat en tillfredsställande lönsamhet och beräknas även under dekommande två åren ge ett positivt resultat. Betr. Trivab vill jagerinra om uttalande år1976 (prop. 1975/76: 122, NU 1975/76: 62, rskr 1975/76: 420) att FFV:s konfektionsverksamhetbör avvecklas bl. a. genom en försäljning av Trivab. Vid en försäljning skullemöjligheterna att föra samman Trivab med annan statlig konfektiönsverksamhctbeaktas. 1977/78: 73 19 Statsföretagäger två företag inom teko-branschen, Stigtex ÄB samt Mattor ÄB. Stigtex,som främst arbetar på det gmndtextila området med garntillverkning, har ca 250anställda i Stigen, kommun, och i . Mattor, som är ettrelativt nystartat företag för tillverkning av viss typ av heltäckande mattor,har f. n. ca 100 anställda i , kommun. Jaghar förordat att rekonstrueras i statUg regi. Direktör har med bistånd av en revisionsbyrå på mitt uppdrag lagt framförslag till samordning av de statliga ägarintressena i teko-branscherna ochberäknat bl. a. kapitalbehovet för en statlig teko-koncern. Den allmännamålsättningen har härvid varit att företagen efter en tvåårigomstruktureringsperiod skall ha uppnått nollresultat, varvidhar förutsatts betydande driftsinskränkningar, som sannolikt innebärnedläggning av driftsenheter kom-" binerad med utlandstiUverkning. Föratt Eiser, SweTeco och Nya skall ges möjlighet att genomföra dennödvändiga omstmktureringen t. o. m. och för att ge företagen engenomsnittlig soliditet av behövs enligt 190 milj. kr. Avdetta utgör ca 45 milj. kr. Statsföretaghar på grundval av förslag hemställt om statlig finansiellmedverkan till att bilda eh teko-koncera under Statsföretag. Äv skrivelserfrån Statsföretag framgår följande. Statsföretaghar efter överenskommelse med tagit över detta bolags aktier i därmed tryggat Eisers fortbestånd. Föratt samordna statens intressen inom teko-branscherna är Statsföretag berettatt ta på sig hela ägaransvaret för Eiser, SweTeco, Trivab och avser Statsföretag sammanföra i en tekokoncern i vilken ävenNyland Mattor och Stigtex skall ingå. Statsföretag accepterar detta ansvarunder fömtsättning att staten lämnar det tillskott som behövs under en omstmktureringsperiodt. o. m. i Eiser, SweTeco och Nya och som ger dessa företag en tUlfredsställandesoliditet. Enutgångspunkt för utredning har varit att soliditeten i företagenefter omstruktureringsperioden bör sättas på en nivå som balanserarmöjligheten att uppnå normal kommersiell finansiering av rörelsen med kravetatt inte sätta de statUga företagen i en särskUt gynnad ställning gentemotandra teko-företag. Med hänsyn härtUl har utredaren föreslagit en soliditet av25 % vid utgången av . Statsföretag anser att affärsfömtsättningarnaför de aktuella företagen är ogynnsamma men har trots detta accepterat denföreslagna soliditets-nivån. En strikt företagsekonomisk bedömning skulle dockmotivera en väsentiigt högre soliditet. Statsföretaghar också beräknat kapitalbehovet för Stigtex och Mattor men har intehemställt om statlig medverkan för att täcka detta behov. 1977/78: 73 20 Statsföretagförutsätter att teko-koncernen får frihet att vidta de åtgärder som bedömsnödvändiga for att uppnå lönsamhet. Sådana företagsekonomiskt motiveradeinsatser kan komma att stå i strid med önskemål om regionalpoUtiska.insatser.För hänsynstaganden av denna art och eventuella andra samhällsuppgifterförbehåller sig Statsföretag rätten att återkomma för övereriskommelse omersättning i särskUd ordning. Sålunda kan det enligt Statsföretag bli aktueUtatt återkomma om teko-koncernens produktionsenheter i . Statsföretagsäger sig sammanfattningsvis vara berett att åtaga sig ägaransvaret för Eiser, SweTeco,Trivab och Nya under följande förutsättningar. Statens aktier i överförsutan vederlag till Statsföretag. 190 milj. kr. anvisasStatsföretag som lämnar medlen som tillskott till Eiser, som avses blimoderbolag i den nya konpernen. Statsföretag skall ha möjlighetatt återkomma i fråga om ersättning i särskild ordning om staten kräveråtaganden utöver vad som kan anses vara företagsekonomiskt motiverat. Föregen dd vill jag anföra följande. Statens teko-angagemang är mycket splittrat.Detta kan inte vara ändamålsenligt i en bransch som befinner sig under starkstrukturomvandling och där varje möjlighet att höja effektiviteten genomsamarbete och samordning måste tas till vara. Jag finner därför att denföreslagna statliga teko-konceraen bör bUdas och att det bör skapas möjligheterför Statsföretag att vidta de organisatoriska och andra åtgärder som dettakräver. Uppgiftenatt inom göra de berörda företagen livskraftiga kommer att innebärautomordentliga svårigheter. Stora krav kommer att StäUas på såväladministrativa som ekonomiska insatser från Statsföretag. Statsföretaggruppensresultat medför en kraftig försämring av gruppenssoliditet. nu skall ta på sig ansvaret för de statliga teko-industriernaär det nödvändigt att ekonomiska resurser ställs till bolagets förfogande. Detframräknade kapitalbehovet för teko-koncernen grundar sig på dds kravet attinte sätta statiiga teko-företag i en särställning gentemot andra företag inombranscherna, dds på möjlighetenia till finansiering av verksamheten påkommersiella villkor. Mot denna bakgmnd förefaller soliditet vara lämplig. Vadgäller behovet av statiiga medelstillskott t. o. m. i Nya , Eiseroch SweTeco ansluter jag mig tUI bedömnmg som innebär att detbehövs 190 milj. kr. Medel bör anvisas på tiU-läggsbudget 11 tUl statsbudgeten /78. Vid medelsberäkningen har jag tagit hänsyn till Statsföretagsbehov av medel för att fullfölja avtalen med och AB:s konkursbo. Utöver nämnda tUlskott bör Nya , Eiser och SweTeco- 1977/78: 73 21 inte erhålla statliga lån,lånegarantier eller bidrag av industri- och sysselsättningspolitisk natur för teko-industriernainklusive s. k. äldrestöd. Undantag härifrån bör kunna komma i fråga endast vidvissa kollektiva projekt, där det är av intresse för branscherna att destatliga teko-företagen medverkar. Jag förordar att statens aktier i utan vederlagöverförs till Statsföretag. Statsföretag och Investeringsbanken är ense om attStatsföretag skall överta bankens aktier i . Trivab bör i överensstämmelsemed vad jag förut sagt överföras från FFV till den nya koncernen. Jag avseratt senare föreslå regeringen att FFV får bemyndigande att träffaöverenskommelse om överlåtelse av aktierna. Denstatliga teko-konceraen, inkl. Nya , kan väntas hatillsammans drygt 5 200 anstäUda i . Härigenom kommer gruppen att svaraför av den totala sysselsättningen inom teko-branscherna i Sverigeoch för ungefär en lika stor andel av den inhemska produktionen av tekovaror.Arbetsförutsättningarna för den statliga teko-koncernen kommer att bli av storbetydelse för de övriga företagen i branschen. BL a. mot den bakgrundenfinner jag det nödvändigt att också i detta sammanhang ta upp vissa principiellafrågor som rör den stattiga teko-gmppens mål och verksamhet. En utökning av det statliga ägandet anser jag i vissa fallvara oundviklig om inte för samhället alltför betungande kapitalförstöring ocharbetslöshet skall uppstå och ibland nödvändig för att få till stånd församhället betydelsefulla industriella satsningar. Fallet är ett aktuellt exempel på en situation därenligt min mening ett statligt ägarengagemang av främst sysselsättningsskäl ärofrånkomligt.