prop · G10348 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 48 1911 nS: 48 om skatteutjämning iStockholms läns landstingskommun; beslutad den 3 november1977. Regeringen föreslårriksdagen alt antaga del förslag som har upptagils bifogade utdrag av regeringsproiokoll. På regeringens vägnar THORBJÖRNFÄLLDIN Ipropositionen föreslås en särskild lag om skatleuljämning i länslandstingskommun. Genom denna lag får landstingskommunen befogenhet atl lämnabidrag och lån lill kommun inom landstingsområdet, i den mån del behövs för attfrämja skatleuljämning mellan kommunerna. Denna möjlighet till inomregionalskatteutjämning blir ell komplement till del statliga skatteutjämningssystemet.Landstingskommunen bestämmer själv om etl inomregionalt skatteutjämningssystemskall införas och hur det skall utformas. Landstingskommunens möjlighet attbefatta sig med skalteutjäm-ning blir provisorisk och begränsad lill fyra år.Den nya lagen avses träda i kraft och gälla till ulgången avår 1981. 1 1977/78. 1977/78:48 2 Lagom skatteutjämning i landstingskommun Stockholmsläns landstingskommun får lämna bidrag och lån till kommun inomlandstingskommunen, i den mån det är påkallat för att främja skatleuljämning. Dennalag träder i krafl och gäller till ulgången av . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Anionsson, Mogård, , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , Propositionom skatteutjämning i landstingskommun Genombeslut vid riksdag (prop. 1973:44, FiU 1973:23, rskr 1973:249)genomfördes väsentliga ändringar i skatteuljämningssyslemet fr. o. m. år 1974.Besluten innebar såväl en belydande ökning av bidragen från staten till kommunemasom nya regler för bidragsgivningen. Dessa finns i lagen (1973:433) om skatteutjämningsbidrag(ändrad 1976:203). Skatteutjämningsbidragutgår till kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner. Syftet medbidragen är atl minska skallekrafts- och kostnadsskillnader mellan olikakommuner och därmed utjämna skillnaderna i den kommunala skatleutdebileringeni olika delar av landet. Kommuner och landstingskommuner garanteras en vissskattekraft, som relateras till medelskatlekraften i riket. Skattekraftsgaranlinvarierar i huvudsak med den geografiska belägenheten. Kommunerna och landstingskommunernatillförsäkras elt skatteunderiag som motsvarar 95,100,110,120 eller av medelskatlekraften.Vidare har garanterats . Dessutom finns särskilda reglerför avfolkningskommuner och s. k. sommarstugekommuner. Kommunemas möjligheteratt få extra skatteutjämningsbidrag har ökat väsentligt efter omläggningen. Skatteuljämningssyslemetär ell av de främsta medlen för alt skapa en i möjligaste mån likvärdigkommunal service i olika delar av landet. Den slörsia betydelsen har skatleutjämningsbidragenför , för norrlandskommunerna och för glesbygdskommuner i andra delarav landet. Ändringamai skatteuljämningssyslemet avsågs vara provisoriska i avvaktan på en översyn ianslutning lill resultaten av den kommunalekono- 1977/78:48 4 miskautredningens (Fi 1971:08) arbete. Efler bemyndigande av regeringen den 20november 1975 tillkallades skatleutjämningsutredningen (Fi 1975:09) för att seöver reglema för skatleutjämningsbidragen. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallades komtnu-nalekonomiska utredning(Fi 1976:06). Denna kommitté ersatte de båda tidigare nämnda. En uppgift förkommittén är enligt direktiven alt pröva om den statliga skatteutjämningenbehöver kompletteras med inomregional skatteutjämning. Fråganom inomregional skatleuljämning har de senasie åren hafl en framskjuten plats iden kommunalekonomiska diskussionen i Slockholms län. Detta har bl. a. lett lillolika initiativ. begärde (mot. 1975/76:940, FiU1975/76:39, rskr 1975/76:364) alt regeringen skulle ge skatleutjämningsutredningeni uppdrag all skyndsamt pröva möjlighetema alt lagstiftningsvägen skapa fömtsättningarför en inomregional skatleuljämning. Isärskilda skrivelser lill regeringen hemställde Slockholms länslandstings förvaltningsutskott och all skatleutjämningsutredningenskulle få i uppdrag all lägga fram förslag som möjliggör en utjämning av deekonomiska och sociala villkoren för medborgarna i de olika kommunerna i Slockholmslän. Del angavs atl förslag borde läggas fram! så god tid att den önskvärdaomfördelningen kunde genomföras . Motionen,finansutskottets belänkande saml de båda framställningarna överlämnades lill skatleutjämningsutredningengenom regeringsbeslut . Iskrivelse den 28 febmari 1977 hemställde i . i Slockholms län och i Slockholms län attregeringen måtte vidtaga de provisoriska lagstiftningsåtgärder som erfordrasför att införa ett system med inomregional skatteutjämning iStockholms län. Framställningen överiämnades lill kommunalekonomiskautredning genom regeringsbeslut . Iskrivelse till regeringen hemställde , ,, och kommuner alt regeringen snarasi skulle vidla erforderiigaåtgärder för all möjliggöra regional skalleutjämning. Även denna framställning överiämnadestill kommunalekonomiska utredning genom regeringsbeslut den 30 juni1977. 2Kommunalekonomiska förhållanden m. m. Debatteni om kommunernas ekonomi har alltmer riktats motde stora skillnader i kommunalekonomiska förutsättningar som finns i länet.Det gäller både kommunernas inkomsler och utgifter. Inkomstsidan påverkas av sloraolikheter i både skallekraft (anlal Prop.1977/78:48 5 skattekronorper invånare) och skattesats. I allmänhet följer en låg skattekraft och en högskattesats varandra. Skattekraft,skattesats och skatteinkomster i kr. per invånare framgår av följandetabell. inkomster i kr. ' Antal skattekronor enligt taxering (inkl.tillskott för skattebortfallsbidrag och statligt skatteutjämningsbidrag) perinvånare . 2 Inkl. skattebortfallsbidrag. Somredovisas i tabellen är skattekraften för i genomsnitt 256 skattekronor/invånare(skr./inv.) i Slockholms län. Del högsta värdet är 323 skr./inv. () ochdel lägsta 187 skr./inv. (Bolkyrka). Trots den statliga skalleuljämningenföreligger alltså en skillnad på 136 skr./inv. fär endast fem kommuneri Slockholms län tillskoll av skattekraft enligt del statliga skatteuljämningssyslemet.Detla ger , , , . Sloraskillnader i skallesals föreligger mellan kommunerna i . Härfinns de slörsia inomregionala skillnaderna i landet. var skillnaden iden lolala skattesatsen (landstingskommunal, och kyrkokommunal) /skattekrona(kr./skr.). 1977/78:48 6 successivtlill /skr. , men har sedan åter ökat och är / skr. Den högsta totala skallesatsen för är /skr. ()och den lägsta /skr. I Slockholms län varierar denkommunala skattesatsen för mellan /skr. (Bolkyrka) och /skr. (), en skillnad på /skr. Istora drag följer variationerna i kommunernas skatteinkomster per invånare delmönster som har redovisais för skattekraften. Kommuner med låg skattekraft harockså låga skatteinkomster per invånare. antyder all många kommuneravslår från atl fulll ul kompensera låg skattekraft med höjd skattesals. Därförkan dessa kommuner inte erbjuda lika hög standard på den kommunala servicen somkommuner med hög skallekraft. Skillnadernai Slockholms län kan också belysas med utgångspunkt i de kommunala utgifterna.I 1977 års budget för motsvarar kostnaderna för räntor ochamorteringar en skattesats på /skr. Den kommunala skallesatsen är /skr.Inemot hälften av skatteinkomsterna används alltså lill räntor ochamorteringar. I andra kommuner utnyttjas en betydligt mindre del av skalleinkomslemalill räntor och amorteringar. I kommun motsvarar budgeterade kostnaderför räntor och amorteringar /skr. eller av den kommunalaskattesatsen, «om är /skr. Det är vanligt all budgeterade kostnaderför räntor och amorteringar motsvarar omkring en femtedel av den kommunalaskattesatsen. Deekonomiska skillnaderna mellan kommunerna i länet beror bl. a. på all vissakommuner har tagit på sig uppgiften all bygga bort den bostadsbrist som rådde ilänet på 1960-lalet. Delta har medfört atl folkmängden i flera kommuner harökat mycket snabbi på grund av inflyttning. Det gäller framförallt ,,, , , , , ochJärfälla. Dekommuner som under 1960-talel och börian av 1970-lalet hade en snabbbefolkningsökning genom inflyttning har en myckel ung befolkning.Eftersom den kommunala servicen lill slor del riktas lill de yngre åldersgrupperna,har dessa kommuner en särskill svår ekonomisk situation. Det beror på utgifterför barnomsorg, utbildning, fritidsverksamhet m. m. Mångakommuner har hafl svårt alt bära kosinaderna för den snabba exploateringen avnya bostadsområden. Utbyggnaden har i en del fall dessutom lett till sloraöverskott på hyreslägenheter med kraftiga hyresförluster som följd. Dessa harmåst täckas med hyresföriustlån. Avskrivningar av hyresföriustlån är ekonomisktbetungande för de kommuner som berörs. Undersenare år har slalen måst tillskjuta alll större belopp i extra skatteutjämningsbidragtill kommunerna i . betalas i hela landet 44 500 000kr. i extra skatteutjämningsbidrag lill kommuner. Av detta belopp fårkommunerna i Slockholms län , fördelat på . lill , 460 000 1977/78:48 7 Föralt klara den särskilt svåra situationen i fick kommunen dessulomregeringens lillslånd alt la upp ett s. k. expansionslån på . Förår 1978 betalas i hela landet . i exlra skatteutjämningsbidrag.Av delta belopp får kommunerna i , fördelat på . lill Bolkyrka, . till , I . Deekonomiska förutsättningarna för kommunerna i Slockholms län varierar alltsåavsevärt. Trots att den genomsnittliga skattekraften i länet är den högsla ilandet, har Slockholms län tilldelats mer än hälften av det statliga extra skalteuljämningsbidragetför både och är 1978. Man har alltså fått tillgripa särskilda statligaåtgärder för atl molverka den regionala obalansen. har i denkommunalekonomiska diskussionen i länel förts fram tanken på inomregional skatleuljämning. 1regeringsformen (RF) finns grundläggande bestämmelser om bl. a. innebörden avden kommunala självstyrelsen och den kommunala beskattningsrätten. 11 kap. 1 §RF slås fasl atl den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ettrepresentativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse.I samband med RF:s tillkomst framhöll föredragande departementschefen att delvarken är lämpligt eller möjligt atl en gång för alla dra orubbliga ochpreciserade gränser i gmndlag kring en självstyrelsesektor (prop.1973:90 s. 190). Arbets- och befogenhetsfördelningen mellan stal och kommun måslekunna ändras i takt med samhällsutvecklingen. Av gmndläggande betydelse förkommunernas och landstingskommunemas kompetens är alt de utöversina åliggandenenligt särskild lagstiftning har en fri sektor inom vilken det finns utrymme förenkommunal initiativrätt. Denna initiativrätt bildar kärnan i den kommunalasjälvbestämmanderätten. Genom alt begreppei "självstyrelse"skrevs in i 1 kap. RF gavs enligt departementschefen ullryck åt principen om ensjälvständig och inom vissa ramar fri bestämmanderätt för kommunerna och landstingskommunerna. Dennärmare ansvarsfördelningen mellan stat och kommun anges inte i RF. Däremolanvisar RF på vilket säll kommunernas och landstingskommunernasuppgiftsområden skall avgränsas. I 8 kap. 5 § sägs sålunda all föreskrifter omkommunernas och landstingskommunernas befogenheter och åligganden skallmeddelas i lag. Denkommunala beskattningsrätten regleras i 1 kap. 7 § andra slyckel RF. Enligtdenna bestämmelse får kommuner och landstingskommuner ta ul skall för skötselnav sina uppgifter. Denna bestämmelse är att betrakta som 1977/78:48 8 ettprincipstadgande varigenom det nära sambandet mellan den kommunala initiativrättenoch den kommunala beskattningsrätten understryks (prop. 1973:90 s. 190 och231). Grunderna för den kommunala beskattningen skall enligt 8 kap. 5 § RF beslämmasi lag. Den gmndläggandebeslämmelsen om landstingskommuns kompetens finns i 1 kap. 4 § kommunallagen(1977:179). Där regleras endast den s. k. allmänna kompetensen. I åtskilligaandra författningar finns särskilda bestämmelser som ålägger landstingskommunenatt sköta vissa uppgifter eller anger atl landstingskommun har befogenhet attvidta vissa åtgärder. EnligtI kap. 4 § första siycket kommunallagen får kommun och landstingskommun självavårda sin angelägenheter. I andra styckel finns en särregel för länslandstingskommun. Där föreskrivs att denna landstingskommun får handhaangelägenhet som avser del av landstingskommunen och som ankommer på kommun,om det är påkallat med hänsyn lill belydande behov av samverkan mellankommunerna inom denna del. I Iredje siycket erinras om all del finns särskildabestämmelser om vissa angelägenheter som ankommer på kommun ochlandstingskommun. Där anges också att regeln om Slockholms länslandstingskommuns särskilda kompetens inte gäller i fråga om angelägenhet somenligt särskilda bestämmelser ankommer på kommun. Föralt en ålgärd skall ligga inom landstingskommunens kompelens fordras alt dentillgodoser etl allmänt intresse som är knutet till landstingskommunen.Kompetensregeln är med avsikt allmänt avfattad. Landstingskommunerna hardärför i viss utsträckning ulan lagändring kunnal åtaga sig nya uppgifter somhar betingats av samhällsutvecklingen. Om det landslingskommunala beslutetöverklagas, kan regeringsrätten pröva om landstingskommunen har överskriditsin befogenhet. Rättspraxis i kommunalbesvärsmål ger ibland vägledning när delgäller alt närmare avgöra var gränserna för den landstingskommunala kompetensengår. Irättspraxis har vissa kompetensbegränsande principer utformats. Hit hör den s.k. likställighetsprincipen. Den innebär alt landstingskommunen inte fårsärbehandla vissa medlemmar i landstingskommunen eller grupper av medlemmar på annalän objektiv gmnd. En annan viktig gmndsats är alt de iniressen somlandstingskommunen vill tillgodose skall kunna lokaliseras lill landstingskommunen.Denna s. k. lokaliseringsprincip innebär att intresset av verksamheten måstevara knutet lill landstingsområdet eller medlemmarna i landstingskommunen. Avbestämmelsen om all landstingskommun får vårda sina angelägenheter följer denbegränsningen alt landstingskommuns kompelens inte omfallar angelägenheter somankommer på staten eller på en annan enhet. Denna princip hänger närasamman med den nämnda lokaliseringsprincipen. Kompetensregeln i 1 kap. 4 §kommunallagen, som är gemensam för kommuner och landstingskommuner, innefattarsåledes för landstingskommunernas del en gränsdragning i förhållande lill såvälslalen Prop.1977/78:48 9 Avgränsningen mot staten betyder all landstingskommunen inte kanbefalla sig med angelägenheter som enligt lag eller annan författning ärförbehållna staten eller vidta åtgärder i hela landels inlresse. I förhållande tillkommunerna innebär regeln i princip att landstingskommun inte får skötauppgifter som det ankommer på kommunerna att handha enligt den allmännakompetensregeln eller bestämmelser i särskilda förfaltningar. Efiersom denlandstingskommunala och den kommunala kompetensen har bestämls på samma sätt i1 kap. 4 § kommunallagen, är det emellertid möjligt för landstingskommunen attinom landstingsområdet främja verksamhet av samma arl som den som kommunernafår bedriva inom sina områden. Skillnaden i kompelens mellan landstingskommuneroch kommuner avser deras verksamhetsområden i lokalt hänseende. Kommunallagens kompe-lensregelutgör inte någol hinder mol alt landstingskommunen vidtar ålgärder för endaslen del av landstingsområdet, förutsatt alt ålgärden tillgodoser etl intressesom är knutet till landstingskommunen och att övriga delar under motsvarandebetingelser får samma förmån. Ivilken utsträckning landstingskommun har befogenhet alt i stället förkommunerna inom viss del av silt område vidla åtgärder för all tillgodose samverkans-och samordningsbehov har ansetts tveksamt. Detla är anledningen lill densärskilda kompetensregeln om landstingskommun i 1 kap. 4 {)andra stycket kommunallagen. Kompelensutvidgningen har sin grund i alt fleraangelägenheter som har ombesörjts av kommunerna har övertagits avlandstingskommunen. Särbestämmelsen ger etl klart rättsligt underiag för Slockholmsläns landstingskommun i fråga om åtgärder för den kollekliva trafiken,planeringen för vallenförsörjning och avloppssystem samt bostadsförsörjningen. Omlandstingskommunen enligt den allmänna kompelensregeln har befogenhet atlstödja en viss verksamhet, är del i princip ulan belydelse vilken form -bidrag, lån, borgen osv. -slödel får. Landstingskommunen kan sluta avlal medden som mottar slödel och ställa upp villkor för atl slödel skall ulgå, underförutsättning att det inte strider mol offentligrätlsliga eller civilrätlsligaprinciper. Degränser för den kommunala kompetensen som har dragits upp i kommunallagen ochrättspraxis har i vissa avseenden kommil alt framstå som alltför snäva.Landstingskommuns och kommuns kompetens har därför på några områden utvidgatsgenom särskild lagstiftning ulan alt den kommunala verksamhelen harunderkastats någon speciell statlig reglering. Som exempel på sådana lagar kannämnas lagen (1969:596) om kommunalt partistöd och lagen (1975:494) om rätt förkommun och landslingksommun all lämna internationell katastrofhjälp. Dessalagar ger landstingskommunerna och kommunerna en rätl men inte någon skyldighelatt vidla vissa ålgärder. anger lagen vissa förutsättningar för detkommunala engagemanget. 1977/78:48 10 Jaghar i del föregående redogjort för den kommunalekonomiska situationen iStockholms län. Denna kännetecknas av betydande skillnader mellan kommunerna.Olikheterna i fråga om skattekraft är av särskill slor belydelse. Del statliga skalleuljämningssyslemelbidrar endasl i ringa mån till att utjämna dessa skillnader. I länär dessutom skillnaderna mellan de kommunala skattesatserna störst i landet.Låg skattekraft och hög skattesats följs i allmänhet åt. En hög skattesatskompenserar emellertid inte alllid en låg skattekraft. Därför har kommuner medlåg skallekraft i allmänhet låga skatteinkomster per invånare. I fråga omutgifterna företer kommunerna belydande skillnader i koslnader för räntor ochamorteringar. Skillnadernai ekonomiskt hänseende i länet beror bl. a. på alt vissa kommuner har ökat sinbefolkning särskill snabbi. Detta beror i sin lur på alt dessa kommuner har lagilpå sig uppgiften all tillgodose det stora behov av nya bostäder som fanns inomregionen under 1960-lalel. Den myckel unga befolkning som har flyttat in i deexpanderande kommunerna har medfört en särskill svår kommunalekonomisksituation. Den kommunala servicen är till stor del inriktad på de yngre åldersgmpperna.Den snabba exploateringen av de nya bostadsområdena har också medfört betydandeekonomiska svårigheter för dessa kommuner, bl. a. på grund av slora utgifterför räntor och amorteringar. Denkommunalekonomiska situationen i Slockholms län har krävt särskilda ålgärder.Mer än hälften av del statliga extra skatteutjämningsbi-draget går både årl977och lill kommuner i . Denna utväg har måst tillgripastrots all kommunerna i länel har den i genomsnitt högsla skattekraften ilandet. Sedanetl par år tillbaka har tanken på en inomregional skalleutjämning förts fram iden kommunalekonomiska diskussionen i Slockholms län. Jag är medveten om alt1976 års kommunalekonomiska ulredning (Fi 1976:06) överväger ett system med inomregionalskatleuljämning som komplement lill skatleuljämning på riksnivå. För egen delfinner jag problemen i så belydande alt del är angelägel allredan nu pröva frågan om ålgärder som syftar lill alt nå önskad skalleutjämningi Slockholms län och alt försöka finna lösningar ulan att avvakta resullatel avutredningens arbete och den därpå följande remissbehandlingen. Jagövergår nu till all redovisa elt anlal möjligheter lill inomregional skalleutjämning. sätlatt åsladkomma inomregional skatleuljämning skulle kunna vara atl göra en endakommun av . Jag vill framhålla all en sådan utväg självfalletendast har teoretiskt inlresse. Elt annalsätt kan vara all ansvar eller kostnader för vissa uppgifter som sköts avkommunerna överförs lill landstingskommunen. En på så säll ändraduppgiftsfördelning måste för all få effekl avse verksamhetsområden 1977/78:48 11 medstora kommunala netloulgifler Det gäller bostadsförsörining, gatu- och parkförvaltning,fritidsverksamhet, undervisning, kulturell verksamhei och socialvård. Atl ändrauppgiftsfördelningen i sådan riktning skulle kräva elt långvarigtutredningsarbete. Elt annal och avgörande hinder är atl de nämndaverksamhetsområdena haren lång tradition som olämpligt allgenomföra förändringar. Partiella reformer är naturligtvis tänkbara. För egendel finner jag all sådana reformer är föga ändamålsenliga med hänsyn tillfördelarna med en decentraliserad verksamhei. kan vara alt införa etl särskill statligt inomregionalt skatteutjämningssyslem.Del skulle kunna innebära omfördelning av skattekraft genom reducering i vissakommuner och tillskott i andra. syslem som utformas på detla säll kanmedföra så långtgående konsekvenser för den kommunala självstyrelsen atl delenligt min mening inte bör övervägas. Etlofta nämnt sätl all åsladkomma regional skalleutjämning inom Slockholms län är atllandstingskommunen ger direkta bidrag lill kommunerna eller lämnar lån påfördelaktiga villkor. Delta kan ske på olika säll. För del försia skullelandstingskommunen kunna ge lån eller bidrag för atl hjälpa till med saneringav krisdrabbade kommuners ekonomi. Sådana behov av hjälp kan orsakas t. ex. avatt utgifter för räntor och amorteringar lill följd av exploatering avbostadsområden har blivit höga i förhållande lill skattekraften eller av attkommunernas koslnader i samband med avskrivning av hyresföriustlån har blivit slora.För del andra skulle landstingskommunen kunna ge kommuner med snabbbefolkningsförändring lån eller bidrag. För del tredje kan man räkna med atl endel kommuner - trots del statliga skalteuljämningsbidraget - mera stadigvarandekommer alt behöva bidrag genom inomregional skatleuljämning. 1 sådana fall bli fråga om mera regelbundna bidrag som skulle kunna grundas på elt syslemför utjämning av skattekraften. Inom ramen för elt sådant syslem kan landstingskommunenla hänsyn lill olika faktorer som påverkar en kommuns skattekraft. Den metod somligger närmast lill hands är att kommuner med lägre skattekraft än länets genomsnittligaskattekraft får ell tillskott av skalleunderlag, vars storiek bestäms av landstingskommunen.Det blir denna som betalar lillskollel lill kommunema och den vanligastefinansieringskällan blir därför landstingsskatt. Enordning som innebäratt Slockholms läns landstingskommun ger bidrag eller lån lillkommunerna i skatleuijämnande syfte har enligt min mening stora fördelar. Denbehöver inte innebära några ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Vidare kanden ge möjlighet all inom de gränser som dras upp av allmänna kommunalrätlsligaprinciper bestämma grunderna för stödet. Tillräckligt underiag för atl nuinföra ell permanent landstings-kommunalt skatteutjämningssyslem föreligger f n.inte. Jag finner emellertid all behovel av en inomregional skatleuljämning iStockholms län är så angeläget atl landstingskommunen ulan alt ytteriigareutredning avvaktas under begränsad lid bör ges möjlighel atl lämna bidrag ochlån i skalteutjäm- 1977/78:48 12 En sådan provisorisk reform bör utformas så all bidrag och lån kan gesbåde lill kommuner som befinner sig i särskild krissituation och lill kommunersom mera siadigvarande behöver stöd ulöver det statliga skalteuljämningsbidraget.Erfarenheterna från försöksverksamheten i Slockholms län bör kunna ligga lillgrund för överväganden om en mera permanent möjlighel lill inomregional skatleuljämningi della län och om en molsvarande möjlighet för andra län. Jag villi sammanhanget erinra om den överenskommelse om den kommunala ekonomin somträffades mellan regeringen och kommunförbunden detta år. Därvid råddeenighet om atl del ekonomiska utrymmet fören generell expansion inom denkommunala sektorn är mycket begränsat . Jaghar i det föregående (avsnitt 3) redogjort för bestämmelserna i I kap. 4 iJ kommunallagen(1977:179) om landstingskommuns kompetens och den särskilda regeln omStockholms läns landstingskommuns befogenhet atl i vissa fall handhaangelägenhet som avser del av landstingskommunen och som ankommer på kommun.