prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — Småföretagens svårigheter att komma igång medexport måste också ses mot bakgrund av alla de övriga problem som belastardessa företag och som statsministern berört tidigare. Skalldenna tröghet övervinnas och exporten komma igång krävs det att företagen fåren ökad kunskap om export. Eftersom många aktiviteter tävlar omsmåföretagarens uppmärksamhet blir det inte alltid så att han/hon själv tarinitiativet till detta kunskapsinsamlande. Det kan behövas en särskildstimulans. Därförföreslår SE i sitt småföretagspaket att man skall bedriva en uppsökande verksamheti form av exportträffar. Dessa är ett slags seminarier där företagsledningama imindre företag får tillfälle att inhämta kunskaper om export genom föredragoch diskussioner. Vidare vill SE kunna erbjuda individuellaföretagskonsultationer till export-intresserade företag. Jagbiträder förslaget om exportträffar. Vidare bedömer jag det som väsentligt attSE som en uppföljning av dessa träffar eller på initiativ av lokala organ somde till utvecklingsfonder omskapade företagareföreningarna, handelskamrareller expo-organisationer kan erbjuda individuella företagskonsultationer.Konsulterna som bör vara kvalificerade personer med lång praktisk erfarenhetav exportmarknadsföring på företagsledarnivå, skall lämna råd till småföretagennär.de överväger att börja exportera eller öka en begränsad export. Inomramen för anvisade medel bör konsulterna även kunna använ das för att intressera företag av olika storlek för handelssekreterarkon- torens uppdrags- och projektverksamhet och ambassadernas/konsulatens exportfrämjande aktiviteter. Denna kontaktverksamhet sker hu vudsakligen av personalen vid handelssekreterarkontoren och ambassa derna/konsulaten i samband med deras hembesök och detta ger enligt min uppfattning inte en tillfredsställande täckning av den svenska mark naden. Jagansluter mig tUl SE:s uppfattning att exportträffarna och konsultationerna börbedrivas utan större kostnad för företagen. Prop.1977/78: 40 24 anslagsbehovetför denna verksamhet till . för /79. Jag återkommertill anslagsfrågan i budgetpropositionen föi" /79. Då detemellertid är väsentligt att den uppsökande verksamheten snabbt kommer igångbör redan under innevarande budgetår . NärSE genom sin uppsökande verksamhet har kommit i kontakt med tänkbara exportöreroch dessa har visat ett intresse för att gå vidare, blir nästa steg att väljalämplig marknad. För att detta skall kunna göras på ett övervägt sätt krävs attföretagen får tillgång tUl korrekt marknadsinformation. SEföreslår i sitt småföretagspaket även en undersökande del i avsikt attunderlätta framtagandet av sådan information. Sålunda föreslår SE som konkretåtgärd att SE till ett lågt fast pris genomför den förstamarknadsundersökningen ett litet företag eller en nyexportör vill göra på en högprioriteradmarknad. Jagbiträder SE:s förslag om den undersökande verksamheten. Föir-slaget gerföretagen möjlighet att inhämta korrekt information före beslut. Jag ser detsom naturligt att en stor del av dessa marknadsundersökningar utförs av handelssekreterarkontoren.Som en riktlinje anser jag att högst . anslås av statliga medel tillett företag eller annan beställare av den nämnda typen marknadsundersökning.Samtidigt anser jag att beställaren skall erlägga viss del avundersökningskostnaden. Totalt beräknar jag . förmarknadsundersökningar för /79. Jagåterkommer tUl anslagsfrågan i budgetpropositionen för /79. Slutligenanser jag SE:s, i anslagsframställningen /79 framförda avsikt att högprioriteraresp. prioritera vissa marknader och branscher oberoende av företagens storleki huvudsak vara riktig. Dock anser jag att branschprioriteringen bör görasmindre strikt när det gäller småföretagen, så att företag ur alla branscher kankomma ifråga för undersökande verksamhet. Jag återkommer tUl denna fråga ibudgetpropositionen. Genomförandetav en exportförsäljning täcker hela processen från att hitta rättförsäljningskanal över att klara exportdokumentation öch finansiering till attfå betalt . Detta kan vara en komplicerad process, särskUt för ettföretag som ännu inte hunnit skaffa sig de nödvändiga erfarenheterna. " Jaganser att det är väsentligt att olika vägar prövas för att under- 1977/78: 40 25 lättaför nyexportörer att genomföra själva exportförsäljningen. Kunskap ocherfarenhet måste på olika sätt överföras tUl de mindre företagen om derasexportpotential skall kunna tas tillvara. I det följande redogör jag för någrauppslag till hur denna kunskapsöverföring kan ske. SEföreslår för den genomförande delen av sitt åtgärdspaket en kraftig ökning av detpågående projektet exportchef att hyra. Hittillsvarande erfarenheter frånStockholms, och har visat att denna form avexportförsäljning och kunskapsöverföring är förhållandevis effektiv. Företagsom är för små för ätt själva anställa en exportsäljare, eller som har såbegränsad export att de inte anser sig kunna motivera anställning av en heltidsarbetandekraft, kan genom att delta i ett "exportchef att hyra"-projekt fåtillgång tiU kompetent personal på deltid. Om exportchefen lyckas växerföretagets export och det får råd att överväga andra marknadsföringsformer. misslyckas och exportframgången uteblir är företagets ekonomiskaengagemang trots allt begränsat och överblickbart i tiden. Sammantagna bördessa faktorer leda till att företagen blir mer benägna att satsa på export. /79 avser SE attutöka antalet sådana exportchefer med ett tiotal vilket även kommer att krävaresurser centralt på . Jag instämmer i SE:s bedömning att projektetbör utökas men tror inte att en utökning med tio exportchefer kan åstadkommasunder 1978/79 bl. a. beroende på svårigheterna att snabbt rekrytera kompetentpersonal. Jag bedömer att en fördubbling av den nuvarande organisationen frånsex till tolv är en mer realistisk nivå. Ilikhet med SE anser jag att det statliga stödet endast bör utgå underprojektets första år. bör de deltagande företagen heltsvara för kostnaderna. Riktlinjen bör vara att staten inledningsvis svarar förviss del av den totala kostnaden. Jag beräknar behovet av ökade medel till . för projektet éxportchef att hyra /79. Jag återkomrriertill anslagsfrågan i budgetpropositionen. SE har i den genomförandeverksamheten även föreslagit ökade medel för vidgad säljreseverksamhet vilketutgör en annan följd av de föreslagna åtgärdema exportträffar ochföretagskonsultationer. Denna form av marknadsbearbetning bedömer jag i likhetmed SE som lämphg för företag utan tillräcklig erfarenhet av arbete på fältet.Handelssekreterarna ordnar vanligen dessa resor och finns till hands förpraktisk assistans vid besöken hos de potentiella affärskontakterna. Företagenbetalar sina egna kostnader för bl. a. resor. i ökatmedelsbehov för säljresor /79. Jag återkommer till anslagsfrågani budgetpropositionen. SEhar vidare i sin anslagsframställning nämnt att det planerar att undersöka omsmåföretag i ökad utsträckning kan ta tUlvara'de erfarenheter som i utlandet redanetablerade svenska företag har vunnit 1977/78: 40 26 Förslag på detta område har även framförts - av olika organisationer,företag och privatpersoner. Enav de tankar som därvid framkommit har varit att de svenska handelshus somarbetar på utlandsmarknaderna i ökad utsträckning borde ta uppsmåföretagsprodukter i sitt sortiment. Jaghar övervägt detta förslag,och därvid funnit att det borde finnas möjligheterför handelshusen att marknadsföra flera småföretagsprodukter. Hela affärsidénbakom handelshus är ju att ta hand om genomförandeprocessen kan man inte bortse från att flertalet handelshus har sin starkaste säljorganisationpå transoceana marknader, medan flertalet småföretag sannolikt har sin störstamark-' nadspotential i mer närliggande länder. Vidare är många handelshusspecialiserade på bulkvaror som trä och papper snarare än på produkter somsmåföretag tillverkar. Min slutsats är att jag välkomnar ett ökat intresse hoshandelshusen för småföretagens produkter. Enannan idé har varit att företag som redan har etablerade dotterbolag påutlandsmarknader skulle låta dessa ta sig an försäljningen av varor som tUlverkatsi småföretag inom samma bransch. Vidare skulle dotterbolag med viss ledig,kapacitet i personal- eller lokalhänseende kunna ställa denna till förfogandeför mindre företag som står i begrepp att etablera sig på marknaden. Enidé som också har framförts är att personer som har arbetat pä utlandsmarknademaoch som bor kvar där efter sin pensionering borde kunna intresseras för attställa en del av sin tid och erfarenhet till mindre exportörers förfogande.Statens roll skulle då vara att via SE agera kontaktförmedlare mellan dessapersoner och nyexportörerna. Jagtycker att dessa idéer äi: väl värda att prövas och välkomnar, SE:s initiativatt undersöka hur det skall kunna ske. SEframför i sitt småföretagspaket förslag om att handelssekreterarkontoren motersättning skall kunna bistå företagen dels med råd i samband med etableringav försäljningsbolag, dels med viss administrativ service åt sådana bolag. Jaganser att detta kan vara värt att pröva på sådana handelssekreterarkontor därkapacitet finnes. Jag vUl dock understryka att handelssekreterarkontoretspersonal inte kan delta i det direkta säljarbetet genom att ta emot order, teclcnakontrakt o. dyl. Sådan verksamhet ligger utanför ramen för den statliga exportfräm-jandeverksamheten. Företagenskall enligt min uppfattning betala för haiidelssekreterar-kontorets service pådetta område enligt gängse taxa för uppdragsverksamhet, varför statsanslaginte blir aktuella. För företagen torde det ändå ställa sig ekonomisktfördelaktigt att anlita denna nya service. Gemensamtför de ovan framförda idéerna om underlättande av småföretagens marknadsföringi utlandet är betonandet av det väsentliga i att ha stödjepunkter ute påmarknaderna. Utan kompetent, assistans på 1977/78: 40 27 fältetstår sig särskilt nya och oerfama exportörer ofta slätt. Det är mot dennabakgrund som staten har byggt upp sitt system av handelssekreterarkontoroch förstärkt beskickningarnas kommersiella bevakning. Enligtförordningen (1975:492) med instruktion för handelssekrete rare har enhandelssekreterare till uppgift att fr'ämja svensk export tiU detverksamhetsområde för yUket han är förordnad. Det åligger honom särskUt att geråd och annat bistånd i fråga om marknadsföring av svenska varor och tjänster.Verksamheten bedrivs på uppdrag av abonnenter hos SE eller efter hänvändelsefrån SE självt eller från myndighet. Handelssekreterare kan också ta egnainitiativ i marknadsföringsfrågor. Samverkan skall ske med den svenska utrikesrepresentationen. Jagbedömer nu tiden.vara mogen för att förstärka handelssekreterar-kontorenslokala anknytning genom att på vissa marknader upprätta rådgivande lokalaorgan, exportfrämjanderåd, som knyts till kontoren. Ledamöterna i dessa börutses av chefen för och utgöras av ett antal lokaltverksamma affärsmän med intresse av att främja svensk export. Jaganser att även den svenska beskickningen i verksamhetslandet bör kunna vararepresenterad i rådet. Därigenom uppnås en naturlig kontakt mellan beskickningoch handelssekreterarkontor som bör underlätta gemensamma exportfrämjandesatsningar. Ett dylikt samarbete blir väsentligt, särskilt i fall då denpotentiella köparen är staten eller någon myndighet i verksamhetslandet.Beskickningsrepresentanten bör utses av chefen för . Syftetmed exportfrämjanderåden är att ge handelssekreterarna en erfaren lokalreferensgrupp, där idéer och affärsuppslag kan testas och verksamhetensinriktning diskuteras. Inte minst kan nya exportörer som anUtar ett handelssekreterarkontorgenom rådet indirekt dra nytta av redan etablerade företags marknadskunskaper.Vidare får arbetet vid ett handelssekreterarkontor större kontinuitet om ettråd finns. Handelssekreterama själva utses nämligen för en period , varefter de återgår till anställningar i näringslivet. Dessa regelbundnapersonbyten som föranleds av kravet på att en handelssekreterare för attvara fullt effektiv behöver färsk erfarenhet av arbete i exportföretag medför nödvändigtvis vissa avbrott i de lokala kontakterna. Denna nackdel kanmildras om en ny handelssekreterare möts av ett väletablerat exportfrämjanderåd. Jagär inte beredd att nu lämna förslag om i vilken takt råd bör upprättas och ivilka länder det skall ske. Jagär angelägen att understryka att exportfrämjanderåden enbart skall ha enrådgivande funktion. Ledningen av handelssekreterarkontoren skall liksom f. n.handhas av SE och handelssekreterarna själva. Jaganser att ett symboliskt.arvode bör kunna utgå tUl ledamöterna Prop.1977/78: 40 28 För /79 beräknar jag arvodena och andra kostnader förråden till totalt . för samtliga råd. Jagåterkommer till anslagsfrågan i budgetpropositionen för /79. Slutligenföreslår SE i sitt småföretagspaket att större resurser skall ställas tillförfogande dels för att öka insatserna för småföretag pålicensförsäljningsområdet, dels för att utvidga den kostnadsfria exportservicenför småföretagen på handelssekreterarkontoren. Jag anser båda typerna avverksamhet väsentliga, men anser att de skall genomföras inom ramen förbefintliga medel och existerande principer för den exportfrämjandeverksamheten. SEhar i skrivelse påpekat att tiden nu är inne för att ge insatserna på exportfrämjandeområdeten annan dimension . Den starkt försämrade yttre balansen och deförlorade marknadsandelarna i utlandet gör det nödvändigt med extra åtgärderför att stimulera den svenska exporten. SEhar därför redan inlett en informationskampanj vänd till näringslivet,fackföreningarna och myndigheterna. Syftet med kampanjen är att stimulera exportökning genom att påverka dessa intressegruppers attityder och riktaderas uppmärksamhet mot exportproblematiken. Föratt nå syftet avser SE att anordna exportkonferenser, sprida information tillmassmedia o. dyl. TUl detta önskar SE ett statsanslag för innevarande budgetårom . Somjag i det föregående har framhållit är det av vikt att alla intressenter görkraftfulla gemensamma insatser för exporten. Skall detta arbete blimeningsfullt måste intressenterna få korrekt sakinformation så att alla vet hursituationen är och vilka åtgärder som genomförs och syftet med dem. Jaganser det vara synnerligen väsentligt att kampanjen genomförs underinnevarande budgetår. För att inte belasta den statliga budgeten med ökatmedelsbehov föreslår jag att . av de medel som finns reserveradeunder reservationsanslaget B 4. UtbUdning i internationell marknadsföring m. m.skall överföras innevarande budgetår till B 3. Exportfrämjande åtgärder förfinansiering av kampanjen. Jag anser att resterande medelsbehov för kampanjen,, genom omprioriteringar kan täckas med medel som för innevarandebudgetår har anvisats SE under anslaget B 3. 4.4.6 Regionalanknytning i' Såvälovan beskrivna exportkonsulter i den uppsökande verksamheten som exportchefernaatt hyra skall verka ute i landet. Särskilt de senare bör ha sitt kontor inärheten av dé betjänade företagen. 1977/78: 40 29 handelssekreterarkontorenspersonal och ambassad- och konsulattjänstemän med kommersiella uppgifter vidsina besök i behov av att kunna förlita sig på lokala organisationerför att nå ut till intresserade företag. Jag konstaterar därför attexportfrämjandet behöver ha en förstärkt lokal förankring i olika delar avSverige. Chefenför industridepartementet har föreslagit att de till utvecklingsfonder ombildadeföretagareföreningarna skall utgöra replipunkter på länsnivå för SE. Jagansluter mig till tanken att på varje sådan fond bör finnas kunskap om bl. a.vart propåer om export skall hänvisas för att få en korrekt behandling. Däremotinnebär inte förslaget att exportcheferna att hyra, exportkonsulterna ellerhandelssekreterarna nödvändigtvis måste ha sitt kontor på utvecklingsfonderna.Jag anser i likhet med SE att SE skall ha frihet att placera dessa exportfrämjareäven hos handelskamrar eller expo-organisationer och liknande organ om dettavisar sig vara mer ändamålsenligt. har i skrivelser till chefen för handelsdepartementetpåpekat att de svenska handelskamrarna gör stora insatser för exportfrämjandet.De fjorton handelskamrarna ger råd till sina över 7 (X)0 medlemsföretag iexportfrågor, handlägger utländska förfrågningar om export från ochanordnar säljresor och delegationsbesök i utlandet. De kan härvid dra stornytta av sitt väletablerade kontaktnät med systerorganisationer världen över.Handelskamrarnas medlemsföretag, som är både större och mindre, har via handelskamrarna också ett visst erfarenhetsutbyte vad gäller exportfrågor. Dettakan särskilt de mindre medlemmarna dra nytta av. Många av de mindre och medelstoramedlemsföretagen uppfattar enligt handelskammarförbundet handelskamrarna somett-naturligt serviceorgan i export-frågor och vänder sig i första hand dit försin rådgivning. anser att handelskamrarna skulle kunnagöra ytterligare insatser om de tilldelades statsmedel för att anställaexportsekreterare.-. Sålunda anhåller man pm ett anslag pål . för attinföra fem, sådana exportsekreterarfunktioner. Jagvill här understryka att jag,-sätter stort värde.på det arbete som, handelskammarorganisationen,gör för exportfrämjandet. Insatserna har enligt min uppfattning-en, inte oväsentlig betydelse för. att höja kun skapsnivån i exportfrågor hos medlemsföretagen. Handelskamrarnas exportarbete har den extra -fördelen att ;det inte belastar statsbudgeten; utan finansieras helt på privat väg. '.:. . Somjag har framfört i det föregående anser jag att handelskamrama i även iframtiden skall.kunna bistå.SE,'handelssekreterarorganisationen: och ambassaderna/konsulatenvid det regionala-arbetet i:Sverige. Detta; ger en värdefull lokal :förankringför-det statliga exportfrämjandetii;; Vadgäller de av handelskammarförbundet. föreslagna, exportsekrete-. rårna påminnerderas tänkta .verksamhet, starkt;'om'vad ;:SE;s- före- Prop.1977/78: 40 30 slagnaexportkonsulter och exportchefer att hyra skall göra. Jag är inte beredd attföreslå att statsmedel beviljas till så likartade funktioner utanför SE, som juär det organ genom vilket staten kanaliserar huvuddelen av sinaexportfrämjande insatser. Detta utesluter inte iriöjlighetén att SE kommeröverens med någon eller några handdskamrar orri placering av exportkonsulteroch exportchefer att hyra i deras lokaler. Med ett praktiskt samarbete lokaltbör det inte vara omöjligt att på detta sätt uppnå mycket av vad handelskammarförbundetavser med de föreslagna exportsekreterarna. Jag är därför inte beredd att tiUstyrkaSvenska handelskammarförbundets begäran om statsanslag för att inrätta tjänstersom exportsekreterare. Videxportförsäljning ställs ofta från köparens sida krav på leverantören attkredit skaU lämnas. Detta kan vålla problem för exportören, särskilt omkrediten måste vara långfristig eller om den skall lämnas i utländsk valuta.Under senare år har vidare den internationella kreditkonkurrensen blivitalltmer kännbar för såväl stora som mindre företag. Exportörer i andra länderkan ofta lämna betydligt bättre kreditvillkor än vad som är möjligt för svenskaexportörer. Föratt få en bred genomlysning av exportfinansieringsproblematiken tillsatteregeringen en kommitté, exportfinansieringskommittén (H1977:01), med uppgift att utreda frågan. Kommittén kommer att arbeta skyndsamt,och förslag beräknas framläggas . Vissaåtgärder bör emellertid enUgt min uppfattning vidtagas . Det gäUer enändring i lagen (1973: 423) om avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnadför exportkredit (ändrad 1975: 1150) såtillvida att konsultföretag kan komma iåtnjutande av exportstödet, samt att gränsen för minsta kreditstorlek somberättigar till avdrag sänks från 1 milj. kr. tiU 0,5 milj. kr. Chefen förbudgetdepartementet har i samråd med mig lagt fram förslag omdessa ändringar. Den första ändringen är motiverad av att konsultföretagen,vilka som nämnts ligger inom ansvarsområde, blivitalltmer framgångsrika som exportörer men mött sådan utländsk konkurrensatt även de måste kunna erbjuda förmånliga exportkrediter. Den andra ändringenföreslås för att de mindre företagen skall få ökade möjligheter att användaexportkreditstödet. Delegationenför den mindre industrin inom SE har genom skrivelse till regeringen den 22september 1977 föreslagit inrättandet av en exportfond som skall bistå mindreföretag med krediter av högst löptid. Fonden skulle tUlföras ettstatsanslag på 100' mUj. och beviljas en statlig upplåningsgaranti om 200milj. Investeringsbank skulle förvalta fonden i samarbete med Prop.1977/78: 40 31 deenhgt förslag till stiftelser omvandlade företagareföreningarna. Detär omvittnat från flera håll att språkkunskaperna i näringslivet ofta ärbristfälliga. Kännedomen om tekniska och kommersiella termer liksom förmåganatt föra en affärsdiskussion på främmande språk är otiUräcklig.Detta gäller inte enbart de mindre företagen, men det vållar säkerligen mestproblem där eftersom det ofta inte finns någon annan i .företaget att fråga. Språksvårigheterna gäller särskilt tyska, franska, spanska och ryskamedan kunskaperna i engelska generellt sett torde vara bättre. Eftersomde tre förstnämnda språken är handelsspråk i stora delar av världen är detuppenbart att vår export blir lidande om inte exportsäljarna kan kommuniceraordentligt med de potentieUa kunderna där. Jaganser att detta är problem som bör närmare studeras för att åtgärder skallkunna vidtas i syfte att öka kunskaperna i främmande språk i företagen och dåsärskilt på det kommersiella oeh tekniska området. Riksdagengodkände (prop. 1975/76: 100 bil. 12 sid. 35 f, NU 1975/76:36, rskr1975/76:199) ett förslag om.statiigt finansieUt stöd till vidareutbildning iinternationell marknadsföring. De utbildningsåtgärder som vidtas till följd avdetta beslut administreras av SE som till sitt förfogande har ett rådgivande organ,delegationen för vidareutbildning i internationell marknadsföring. Det börkunna åligga delegationen att uppmärksamma problemen kring de bristande språkkunskapernainom småföretagen samt att lägga fram förslag till SE om lämpliga åtgärder föratt komma till rätta med dem. Om inte har något att invända däremotbör åtgärderna kunna vidtas med hjälp av de medel som finns anvisadeunder.elfte huvudtitelns reservationsanslag B 4. UtbUdning i internationellmarknadsföring m. m. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de riktlinjer förSveriges turistråds insatser för företagen inom turistnäringen som jag harförordat, 2. godkänna de riktUnjer förstatliga exportfrämjande insatser som jag har förordat, 3. tiU Exportfrämjande åtgärder påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 under elftehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 4. för /78 tillExportfrämjande åtgärder överföra . från reserverade medel underreservationsanslagen B 4. UtbUdning i internationeU marknadsföring m. m. Prop.1977/78: 40 32 1 Inledning ....................................................... 1 2 Nuläge och förslag rörandeservicenäringarna ........ 3 2.1 Dagligvamhandeln m. m................................. 3 2.2 Turism samt hotell- ochrestaurangfrågor ......... 4 2.3 Vissa aUmänna kreditstöds- ochrådgivningsfrågor 6 3 Exportfrämjande insatser.................................... 8 3.1 BefintUgtstatUgt exportstöd till småföretag 8 3.1.1 exportråd ........................... 8 3.1.2 Handelssekreterare, beskickningar och handelskammare 9 3.1.3 Projektverksamhet.................................. 10 3.1.4 UtbUdning i internationellmarknadsföring . 3.1.5 Exportfinansiering ............................. .. 11 3.2 exportråds anslagsframstäUning för /79 vad avser åtgärder för småföretagen............................................... 12 3.3 exportråds kampanj föratt öka exporten 14 3.4 De svenska handelskamrarnasexportfrämjande verksamhet 14 3.5 Exportfinansiering ...................................... 15 3.5.1 Förslag om ändring avexportkreditstödet.... 15 3.5.2 Förslag om tUlskapande av enexportfond... 15 4 Föredraganden ............................................. 16