prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Denegativa konsekvensema för svenska förelag 1 ell flertal fall pekar dock,enligl utredningens mening, på all statliga insatser bör komma i fråga för allreducera denna typ av kredilkonkurrens från utländska företag, som kanutnyttja det egna landels exportkredilstöd. SEK föreslås 1 sådana fall kunnalämna lån på 1 princip samma villkor som föreslås gälla för normalaexportleveranser enligl detta förslag. I begränsande syfte bör dock utländskstatsunderstödd kredilkonkurrens i varje enskilt fall klart kunna påvisas. Föratt möjliggöra en allsidig bedömning föreslår utredningen atl frågan om sådanalån i vaije enskilt fall prövas av regeringen. Jagdelar utredningens uppfattning all statligt slöd bör kunna lämnas även fördenna typ av kreditkonkurrens. I likhet med flertalet remissinstanser vill jagdock understryka atl slor restriktivitet bör iakttas. Chefen förindustridepartementet kommer senare att bl. a. föreslå atl ges i uppdrag alt förmedla dessa krediter. Delegationenför den mindre industrin inom exportråd har genom skrivelse tillregeringen föreslagit inrättandet av en särskild exportfondsom ska bistå de mindre förelagen med krediter med kortare löptid än . Iproposition (1977/78; 40) De mindre och medelstora företagen anmälde jag allfrågan var under beredning inom . Chefen förindustridepartementet kommer senare denna dag att behandla denna fråga. Somjag tidigare nämnt, har regeringen beslutat atl skall vara anslutettill den s.k. consensusöverenskommelsen. Beslutet gäller fr.o.m. den I april1978. Detta beslul påverkar dels EKN:s garantiverksamhet, dels det nuvaranderänleslödel. Beslutet bör enligt min mening även innebära all del föreslagnaSEK-systemel och del modifierade ränleslödel inordnas underconsensusvillkoren. Delankommer på regeringen all ge de närmare föreskrifter som kan er- 1977/78:155 73 fordrasför att utveckla den praxis som är nödvändig för all säkerställa alt deriktiinjer som anges 1 consensus-överenskommelsen skall komma alt tiUämpas vidrefinansiering av exportkrediter. EKNprövar vid sin garantigivning om betalningsvillkoren för en viss transaktionöverensstämmer med intemationell praxis. har ett ömsesidigtinformationsutbyte pågått mellan exportkredltgarantilnstituten 1 olika länderoch med liden har alll bällre överensstämmelse nåtts om vilka betalningsvillkorsom kan accepteras vid olika typer av exporttransaktioner. I det fall enplanerad transaktion avviker från vad som kan anses normalt undersökerinstituten i regel hur man i andra länder ser på de aktueUa betalningsvillkoren.Consensus-överenskommelsen innebär alt statliga organ verksamma påexportkredilområdel 1 dellagariänderna ej längre har möjlighet alt godtagynnsammare kreditvillkor än vad som anges i överenskommelsen utan all iförväg notifiera alla andra dellagande länder om del planerade avsteget.Regeringen har uppdragit ål EKN att för del förmedla den informationsom påkaUas vid tiUämpningen av consensus. Enliglregeringens beslut kommer EKN således all vara del organ som för svensktvidkommande övervakar atl consensus efterlevs. Del är därför, enligl minmening, synnerligen lämpligt atl den praxis som tillämpas av EKN blirvägledande för vilka betalningsvillkor som skall kunna komma ifråga förexportkrediter som åtnjuter statligt stöd. 1syfte att uppnå en enhetlig praxis finner jag del därför ändamålsenligt altEKN, såsom utredningen föreslagit, ges ell avgörande inflytande över beslul omvilka affärer som skall kunna refinansieras hos SEK, liksom över beslul omvilka affärer som skall kunna erhålla ränlestöd i form av extra avdrag ellerbidrag. I sådana fall EKN-garanti kommer att begäras får EKN direkt möjlighetatl pröva affärernas förenlighet med gällande praxis. Detta prövningsförfarandetorde i allmänhet ske i samband med atl kredilansökan inges lill SEK och kommerdå alt ligga lill gmnd för SEK:s beslut om kreditulfästelse. Om SEK genomförfinansiering av en exportaffär utan EKN-garanli bör samråd ske mellan SEK ochEKN rörande godtagbara kreditvillkor. Utredningenhar ansett att det bör övervägas alt överföra hanteringen av nuvarandeexportkreditsystem från regeringen till EKN. Från nämndens sida motsätter mansig inte ett sådant överförande om praktiska skäl talar härför. Jagfinner all sådana skäl föreligger och biträder chefen för budgeldepartementetsförslag all tiU EKN överföra rätlen att besluta om huruvida statligt ränlestöd1 form av avdrag eller bidrag skall kunna ulgå för viss export-affär. Härigenomskapas bällre möjligheter till samordning mellan de båda systemen somden praktiska hanteringen bör kunna förenklas. Såsom chefen förbudgetdepartementet senare framhåller blir det en uppgift för andramyndigheter - taxeringsmyndighet resp. -alt därefter åriigenpröva och besluta om avdrag eller bidrag i detta syslem. 1977/78:155 74 8.2.4Principiella riktlinjer för systemens utformning beräkning bör en ram på . för stats-stöddaexportkrediter via SEK vara tillräcklig.Utredningen har vidare ansett det sannolikt alt kommerexportkrediter för ca . alt lämnas med utnyttjande av avdrags-och bidragssystemet. Flertaletremissinstanser anser, i likhet med utredningen att beräkningen av kreditramenför SEK-systemet är mycket osäker och påpekar atl denna ram torde komma atlbehöva justeras relativt omgående. Riksrevisionsverkel håller del för troligtatl ramen kommer att visa sig otillräcklig 1 förhållande lill efterfrågan.Enligt verkets bedömning torde svårigheter föreligga all i ell generellt syslemav den karaktär som utredningen föreslår finna ändamålsenliga och för SEKlälthanleriiga priorilelsgrunder 1 en situation där mängden begärda krediteröverstiger tillgänglig kredilvolym. Ett administrativt förfarande med kösystemo. dyl. är uppenbariigen inle rationellt. Å andra sidan är det, enligl RRV:suppfattning, väsentiigt atl de statliga åtagandena i möjligaste mån kanöverblickas och att dessa inte på ett svårförulsebart sätl, volymmässigt tvingasökas under den föreslagna försöksperioden. Ocksåstyrelsen i SEK anser det sannolikt alt kreditramen måste utökas redan i börjanav försöksperioden och pekar därför på möjligheten alt göra en uppräkning avramen före systemets ikraftträdande. m.fl.organisationer har samma uppfattning och anser del önskvärt att ramen redanfrån början sätts till . Ilikhet med utredningen ulgår ifrån atl kreditramen skallkunna anpassas på sådant sätt att exportföretagen i tillämpliga fall underhela försöksperioden kan räkna med all få tillgång lill kreditulfästelse frånSEK. Skulle detta inle visa sig möjligt går åtskilligt förlorat av den medförslaget avsedda stimulanseffekten, som en mera selektiv prövningskulle ställa helt andra, och ökade, krav på utredning av ärendena. För dekreditsökande skulle detla givetvis innebära tidsutdräkt och osäkerhet. Om denuppsatta kreditramen hotar all överskridas, föredrar försin del förändringar i finansieringsvillkoren framför någon form av kö- ellerransoneringssystem, som skulle försvåra företagens planering och minska derasmöjligheter atl kunna påräkna tillgång lill krediter från SEK. Denföreslagna ramen torde inle vara av praktisk betydelse anser fullmäktige iriksbanken. Systemet utmärks, enligl fullmäktige, av atl SEK är skyldigt altställa krediter lill förfogande för alla exportaffarer som uppfyller deställda villkoren. Om systemet skulle visa sig vara mer kreditstimulerande änförutsett och rambeloppet således förbrukas än harstalsmaklema alt välja mellan all vidga ramen eller alt ändra villkoren förstatens åtagande, framhåller fullmäktige vidare. 1977/78:155 75 Viden situation med köbildning anser bl. a. statens industriverk, arbetsmarknadsstyrelsenoch TCO all en prioritering av kreditansökningarna bör ske med utgångspunktfrån samhällsekonomiska överväganden. Härvid bör sådana projektförmånsbehandlas, vars effekter från sysselsättnings-, regional- eUernäringspolitiska utgångspunkter bedöms vara särskilt betydelsefulla. Jagdelar de framförda synpunkterna vad avser osäkerheten 1 beräkningen av ramensstorlek. Såsom utredningen har föreslagit finner jag det emellertid nödvändigtatt fastställa en ram för den kredilvolym som omfattas av statsmakternasåtaganden 1 SEK-systemel. I nuvarande ränteslödssyslem finns inte någon sådanram. Jag anser det inte heller vara lämpligt atl nu införa en ram för detföreslagna avdrags- och bidragssystemet. Om efterfrågan på finansiering iSEK-systemet skulle överstiga ramen får ställning las till om en höjning avramen är lämplig. Det kan inte uteslutas all stalsfinansiella skäl gör alt enskärpning av villkoren istället kan behöva övervägas för alt uppnå enefterfrågan som slår i proportion tiU ramens storlek. 1avvaktan på atl erfarenhetema av systemels utnyttjande kan bedömas fårställning till en eventuell justering av rambeloppel eller viUkoren förkreditgivningen tas senare och jag biträder chefen för industridepartementetsförslag, alt en total kreditram på . för SEK-systemel ställstill regeringens förfogande. Denna ram bör gälla t. v. under försöksperioden.Regeringen avser all successivt ställa belopp till SEK:s förfogande i den taktsom bedöms som rimligt. Utredningenanser all en löpande omprövning av ramen bör göras av regeringen.Vissa remissinstanser går längre. a. föreslår fullmäktige i atlen prövning av ramen bör göras en gång per halvår. Jag anser att en årligprövning är tillräcklig i detta avseende och 1 fråga om principerna föravräkning av kredilulfäslelsema hänvisar jag till de förslag som chefen förinduslrideparlementet senare kommer all framlägga. Någraremissinstanser efterlyser en bedömning av i vilken utsträckning den föreslagnavidgningen av exportkreditstödet kommer all innebära en ökning av denkreditgivning som sker från exportörer och banker. Man anser det varasannolikt all förslaget medför en totalt sett ökad volym av svenskaexportkrediter. 1 förhållande lill nuläget torde förslaget, enligtriksgäldsfullmäkliges uppfattning, åtminstone i initialskedet få till effektdels ett totalt sell ökal behov av svensk upplåning utomlands, dels enöverflyttning från banker och företag av sådan upplåning till SEK. Enutvidgad exportkredilgivning synes bl. a. kunna inträffa genom en förlängningav kredittiderna i sådana fall företagen finner det förmånligare allrefinansiera kortfristiga exportkrediter () inom ramen för delföreslagna SEK-systemet, framhåller riksrevisionsverkel. Del föreslagnasamarbetet mellan SEK och EKN vad gäller villkoren för när systemet fårutnyttjas bör dock enligt min mening vara tillfyllest för alt förhindra sådanarisker för utvidgning i företagens exportkredilgivning. 1977/78:155 76 anserjagdel vara nödvändigt atl tillämpningen av kreditvillkoren 1 systemet successivtanpassas till rådande intemationella konkurrenssituation. Del är därför viktigtatl den Intemationella utvecklingen noga följs under den föreslagnaförsöksperioden, och jag har för avsikt alt ge EKN i uppdrag alt följautvecklingen på olika marknader i fråga om bl. a. kredittider, räntor,faklureringsvalutor m.m. Härigenom skapas ett underiag för en kontinueriigbedömning av den intemationella konkurrensutveckliiigen för exportkrediter sommöjliggör en smidig anpassning av de statliga åtgärderna allteftersomerfarenhetema växer. En sådan anpassning kan givetvis också aktualiseras avsamhällsekonomiska skäl. Somjag i det föregående angivit, bör de av EKN tillämpade reglerna varanormgivande för SEK:s kreditgivning. Detla innebär all av EKN tillämpad praxisi vad avser godkända kreditvillkor för respektive varugrupp kommer att avgöraom en viss affär kan komma i åtnjutande av de föreslagna kredltslöden, ochvilka kreditvillkor som kan accepteras 1 del enskilda fallel. Systemen blirhärigenom generellt tillgängliga för exportaffärer som berättigar tillEKN-garanti och kommer, liksom , all också innefatta export aventreprenad- och konsulttjänster. Begagnade varor liksom reservdelar ochförbrukningsmaterial kommer alt godtas i den uisträckning de kan omfattas avEKN-garanti. Det bör ankomma på regeringen all vid behov lämna kompletterandeanvisningar. Jag vill understryka betydelsen av alt båda systemen skall varagenerellt tillämpliga. Härigenom kan förelagen på ell enkeU sätt överblickasina möjligheter all utnyttja systemen. Utredningen har inlefunnit del motiverat att föreslå någon begränsning i vad avser export lillolika marknader. De framlagda förslagen förutsätts få störst betydelse förhandeln med u- och slalshandelsländer, men utredningen anser det ocksånödvändigt atl exporten lill industriländer bör komma i fråga för statligt stöd.I likhet med kommerskollegium och LO ställer jag mig tveksam till att i dettaavseende ge systemen en helt likartad till-lämpning. All lämna statligt stödvid exportkredilgivning till förmån för export till industriländer kan te sigmindre motiverat bl. a. med tanke på den begränsning av statsunderstöddkreditgivning som bör eftersträvas. Vår export till bör därförendast 1 särskilda fall kunna komma i åtnjutande av de föreslagna åtgärdema.Därmed begränsas risken för en inle önskad utvidgning av exportkreditgivningen.Efiersom statsunderstödd kredilkonkurrens förekommer även vid sådan export ärjag emellertid i dagslägel inte beredd att förorda ett generellt undantag förkreditstöd vid export lill industriländer. Det bör ankomma på regeringen allinom ramen för våra handelspolitiska strävanden lämna nödvändiga riktlinjer idelta avseende. Enligtreglerna för nuvarande exportkredilstöd skall en exporlaffår om-falla ell visstlägsta kreditbelopp för att ränteavdrag skall kunna medges. När systemetinfördes fastställdes detla minimibelopp till två milj. kr. Gränsensänktes till en milj. kr. För att ge de mindre företagen Prop.1977/78:155 77 ökade möjligheter all utnyttja slödel beslutade riksdagenhösten 1977 om en ytterligare sänkning av beloppsgränsen till (prop. 1977/78: 40 bU. 3, SkU 1977/78:19, rskr 1977/78:111). Utredningen har inte närmare berört frågan omminimibeloppets storlek, ulan har utgått från atl nuvarande beloppsgräns skulletillämpas 1 de båda föreslagna systemen. Vissa remissinstanser påpekar alluiredningens förslag inte i någon större utsträckning löser de mindreföretagens problem vid export. De mindre och medelstora företagen spelar en viktig roll 1den svenska ekonomin och regeringen har i olika sammanhang vidtagit åtgärderför atl förbättra deras situation. Beloppsgränsen bör nu sättas så atl manytteriigare underlättar för de mindre förelagen all utnyttja systemen. Jaganser därför alt ett lägsta kreditbelopp på . vore ell lämpligtavvägt minimibelopp för de båda föreslagna systemen. Jag föreslår allminimibeloppet sänks till denna nivå. En grundläggande förutsättning för uiredningens förslag äralt de statliga stödinsatserna begränsas till att endast avse exportkreditermed en löptid av . Denna kredittid är den vanligast förekommandeundre gränsen i utländska stödsystem och den används också i consensus-överenskommelsen.Som jag har framhållit bör eventuella tendenser lill förlängning avkredittiderna för kortfristiga krediter kunna motverkas genom den föreslagnaEKN-prövningen. Jag finner den föreslagna kreditgränsen vara väl avvägd. Vid exportkreditgarantlglvning täcker EKN i princip ej denkommersiella risken på köparen om s. k. ekonomisk intressegemenskap ansesföreligga. De föreslagna formerna för statligt stödd exporlkreditglvning börej heller kunna utnyttjas när sådan intressegemenskap föreligger mellan köpareoch säljare. bör även här vara vägledande. Som jag har förordat bör de nya reglerna förerhållande av ränlestöd i allt väsentligt samordnas med villkoren enligtSEK-systemet. Det är enligt min mening emellertid inte nödvändigt all ialla avseenden söka skapa fullständig överensstämmelse mellan de båda systemen. Som industriministern senare föreslår bör vissa ändringar,i förhållande till utredningens förslag, göras av de kreditvillkor som skallgälla i SEK-systemet. En räntedifferens införs mellan lån i svenska kronor ochlån 1 utländsk valuta, så atl räntan för lån i svenska kronor höjs med 0,5procentenheter. SEK kommer vidare att liksom kunna ta ut en s. k.räntemarginal. Vidare kommer en löflesprovlsion att kunna tas ul för tiden mellanaccept av lämnad kreditulfästelse och avlyft. I räntestödet kommer förelagen liksom alt gesrätt lill avdrag som motsvarar skillnaden mellan refinansieringsräntan ochräntenivån enligt consensus i sådana fall kontraklsräntan understiger dennanivå. 1977/78:155 78 skillnadfår dock högst uppgå till av vid beskattningsårets ingång uteståendekredllbelopp. Någon ändring 1 detta avseende kommer sålunda Inte atl föreslås.Den något högre räntenivå som föreslås tillämpas 1 SEK-systemet, anser jag väluppvägas av att förelagen 1 detta syslem erhåUer förhandsutfäslelse om fastränta utan kursrisk. Utredningenhar förutsatt all huvuddelen av förelagens exportkredllfi-nanslering kommer allslussas genom SEK-systemet. Om de föreslagna kreditvillkoren skulle leda tillalt förelagen avstår från all utnyttja detla syslem, till förmån för detreviderade ränleslödel, bör ändringar av villkoren i de båda systemen kunnaske så all grundtanken bakom utredningens förslag om två alternativa, i principparallella, syslem i huvudsak upprätthålls. Som jag har förordat bördel få ankomma på regeringen alt besluta om sådana justeringar i de bådasystemen. Utredningenhar föreslagit atl kredit som helt eller delvis refinanslerals underSEK-systemet inte skall kunna komma ifråga för ränlestöd. Vissa remissinstanseranser atl båda systemen i vissa fall skall kunna utnyttjas för en och sammaexporlaffär. Härigenom ökas möjligheterna för SEK all tillsammans medaffärsbankema genomföra s. k. samfinansiering framför allt vid stora projekt.Jag finner atl en sådan möjlighet bör finnas och hänvisar lill vad chefen förbudgetdepartementet föreslår i detta avseende. 8.2.6Uppföljning av statens åtaganden Deändringar i förhållande lill utredningens förslag som förordas syftar lill altge företagens efterfrågan på statligt stödda exportkrediter en mermarknadsanpassad inriktning. Underförsöksperiodens gång kan, som jag har framhållit, kreditvillkorenkomma all behöva justeras ytteriigare, beroende på bl. a. den internationella utvecklingenpå exportkredilområdel. Även ell förändrat konjunkturläge kan komma allmotivera en ändring av de statliga insatserna. Ytterst kommer givetvis densamhällsekonomiska situationen och sys-lemens stalsfinansiella konsekvenser altbli avgörande för del statliga åtagandet. Jaghar tidigare redovisat all utredningen inle funnit del möjligt atl preciserade stalsfinansiella konsekvensema av de två systemen. Ovissheten omränteutvecklingen såväl inom landet som på de intemationella marknaderna, liksomosäkerheten rörande utvecklingen av kurserna för olika valutor, har gjort delomöjligt all framlägga någon lillföriltilg beräkning som kan utgöra underiagför en bedömning av siatens kostnader 1 framtiden. Ilikhet med utredningen finner jag det inle möjligt att bedöma statens kostnaderför de båda systemen. 1 sammanhanget bör påpekas alt rådande, förhållandevishöga, inhemska räntenivå kan komma atl ändras. En eventuell framtida sänkningav den Inhemska räntenivån medför all företagens konkurrenssituation i fråga omexportkrediter förbättras. En sådan utveckling i kombination med en starkkursutveckling för den svenska kro- 1977/78:155 79 nanskulle minska statens kostnader och del nu föreslagna ränte- och kursriskåtagandetkan begränsas i motsvarande utsträckning. Medtanke på all statens kostnader inle låter sig bedömas är det av slor vikt atlde statsfinansiella effektema av systemen blir föremål för en löpandeuppföljning. Detta motiveras också av hänsynen lill del samhällsekonomiska lägelöverhuvudtaget. De statliga åtgärder som föreslås är flexibla dels medavseende på finansieringsform, dels vad gäller omfattningen av de statligainsatsema, varför de smidigt bör kunna anpassas till utvecklingen. Som jagtidigare framhållit bör del få ankomma på regeringen atl besluta om sådanaåtgärder som syftar till atl hålla siatens åtaganden Inom rimliga gränser. Utredningenförordar all de framlagda förslagen skall träda ikraft fr. o. m. den I juli1978. Med hänvisning lill all förslagen kommer atl innebära avsevärt bättremöjligheter all finansiera exportkrediter, framhåller bl.a. , exportråd och m. fl.organisationer att man kan fömtse alt många företag kommer att sträva efteratt uppskjuta kontraktstecknandet till efter denna tidpunkt. För alt undvikasådana förskjutningar 1 exportaktivilelema föreslås att de nya bestämmelsemablir tillämpliga även på avtal som har ingåtts tidigare. Från dessa remissinstanserssida förordas sålunda att den nya lagen om exportkreditstöd, liksom deföreslagna refinansieringsmöjlig-hetema hos SEK, bör få gällaexportkreditkonlrakt ingångna tidigast dagen efter det alt regeringens förslag1 dessa frågor föreläggs . Förmin del anserjag all förelagen bör ges möjlighet all utnyttja deföreslagna systemen. Såvitt gäller möjligheten all tidigarelägga ikraftträdandetför den nya lagen om exporlkreditstöd hänvisar jag till vad chefen förbudgeldepartemenlet senare kommer all anföra i frågan. Vad avser lämpligtidpunkt för SEK-systemets ikraftträdande talar bl.a. praktiska skäl för altden föreslagna tidpunkten bör gälla. Jag har emellertid under hand inhämtat atlSEK fr.o.m. tidpunkten för propositionens avlämnande, under förbehåll för allriksdagen godkänner regeringens förslag, är berett alt lämna företag ochbanker förhandsbesked om till vilka kreditvillkor dessa senare kan räkna medför all få exportkrediter refinansierade. 8.3Vissa reformer i exportkreditgarantiverksamheten Efterfråganpå exportkreditgaranlier har ökat betydligt. En anledning tlUdenna ökning är, som jag tidigare redovisat, all krediter och kreditvillkorkommit all spela en allt större roll i den internationella handeln, EKN:sgarantiåtaganden uppgick vid budgetårets slut till 8 100 milj. kr. Vidsamma lid hade åtagandena ökat till 21 300 milj. 1977/78:155 80 kr.Ökningen fortsatle till 27000 milj. kr. Per den 31 januari 1978uppgick de totala åtagandena till 33400 milj. kr. Nären ansökan om exportkredilgaranll behandlas av EKN och nämnden finner atlexportlransaktionen uppfyller de krav som ställs utfärdar nämnden engaranliutfäslelse. Denna utfästelse innebär ett bindande löfte från nämnden atllämna garanti på vissa villkor som anges i utfästelsen om den berördaexportlransaktionen kommer lill stånd. När sedan exportavtal sluts övergårutfästelsen 1 en garantiförbindelse. Per uppgick volymenutestående garantiulfästelser till 21600 milj. kr., medan förbindelsema uppgicktill 11 800 milj. kr. Efterfråganpå garanti i samband med exportkredit har inte bara ökat volymmässigt vadavser antalet exportaffärer som blivit föremål för garanti ulan även genom atlde enskilda affärerna blivit allt större. Dessutom har nya typer av garantierav olika orsaker kommit all efterfrågas. EKNhar i skrivelse lill regeringen föreslagit vissa reformeri garantiverksamheten. I skrivelsen återfinns bl.a. förslag om atl EKN skallkunna medge garanti avseende risker i samband med ställande av säkerheter, s.k."bonds". Vidare föreslås en utvidgning av riskbeskrivningen 1 EKN:sallmänna villkor och en höjning av garantiprocentsalsen för bank-lill-bankkrediter från till . EKNkonstaterar att vid vissa exportaffärer kräver köparen atl exportören skallställa säkerhet för sina åtaganden eller för köparens betalningar i samband medaffären. Köparens krav motiveras 1 första hand av en önskan att säkra sig emotförluster p.g.a. atl exportören av en eller annan anledning inle kan fullgörasina förpliktelser. Som exempel på sådana förluster kan nämnas kostnader elleruteblivna intäkter till följd av atl leveranser försenas eller byggnadsarbetenavbryts på grund av fel eller försummelse från exportörens sida. Köparenställer i allmänhet i dessa fall krav på säkerhet i form av garanti från l.ex.bank eller försäkringsbolag. En sådan garanti går internationellt underbenämningen "bond". Normall betingar sig garantiutställaren i sin turregressrätt gentemot exportören.