prop · G10342 · 1977-12-31 00:00:00 — När det gäller möjligheterna all lila lill enproduktionskapacitet i m a 1 p å s e delar Öf/ utredarens uppfattning all delsvåraste problemet är all erhålla tillräckligt med kunnig personal i etlkrisläge. ÖEF anser all inte ens belräffande konfektion är del elt realistisktalternativ till levande produktion all hell eller lill största delen bygga påen kapacitet i malpåse. 7"C0förespråkar för tekoindustrins olika förädlingsled etl syslem med löpandeproduktion kombinerat med en viss kapacitet i malpåse. Omfattningen avmalpåsekapacitelen måsle dock närmare övervägas. Utredarendiskuterar möjligheten atl en ökad hemsömnad skall kunna ske i enkrissituation. och menar alt denna kapacitet inte böröverskattas medan TCO anser alt hushållen själva bör kunna svara för en inteobetydlig tillverkning av kläder. ÖfFdelarinte utredarens åsikt all möjligheten av en force rad import bör beaktas iplaneringen och hänvisar därvid till uttalanden av försvarsutredningenligt vilka endasl en myckel begränsad ökning av totalförsvarets styrka ärmöjlig inom en tidsrymd av . Utredarendiskuterar det stöd som genom den offenlliga upphandlingen kan ulgå lill deninhemska tekoindustrin. betonar allerfarenheterna av hillills vidtagna åtgärder på delta område varit myckel godaäven om effekten har varit begränsad varför del är angelägel all denna stödformbibehålls i vidgad omfattning. 3.Avtal mellan staten och de svenska bomullsföretagen 3.1 Bakgrund Densvenska bomullsindustrin utgörs f. n. av fem förelag, , /Kungsfors fabriker AB, , och . AB Sjunlorp bedriver endast spinning och vävning medan de övrigaföretagens verksamhei dessutom är integrerad med beredningsverk. Företagen hari slor utsträckning ell inbördes konkurrerande sortiment. Företagsstrukturenframgår av följande tabell. Prop.1977/78:42 38 Antalanslällda i svenska bomullsspinnerier 47 samt 65 i väveri Ibörjan av 1970-lalel hade de fiesta bomullsföretagen lönsamhetsproblem i frågaom garn- och väviillverkning. Anledningen härtill var främsl ett ökandeimporttryck och en stagnerande förbrukning i fråga om garn och väv. Vidare varmaskinutrustningen i huvudsak omodern. Mol bakgrund härav och med hänsyn lillvaruområdets stora belydelse från försörjningsberedskapssynpunki kom en slordel av del kredilslöd för investering i maskiner och byggnader som infördes år1973 atl gå till dessa företag. Av de avskrivningslån på ca 112 miljonerkronor om vilka avtal har träffals fram lill har således 57miljoner kronor tillfallit spinnerier och väverier inom bomullsindustrin. Deinvesteringar som blivit möjliga genom della stöd har medfört att den svenskabomullsindustrin numera har en hög teknisk standard. Frånmitten av 1970-lalel har en försämring inträffat i fråga om de svenskabomullsspinneriernas och bomullsväveriernas konkurrenskraft. Fördelar bedömdeskunna ligga i en samordning av den grundlexlila verksamhelen på bomullsområdel.Mol denna bakgrund gav regeringen i uppdragalt inleda förhandlingar med förelagen inom bomullsseklorn i syfte atl få framförslag lill ägarmässig samordning av den grundlexlila bomullsindustrin. Efterfullgjort uppdrag lämnade elt förslag lillregeringen. Förslagel innebar all de fem svenska bomullsföretagen gemensamtskulle bilda ell förelag benämnt AB SVEBO - FörenadeBomullsindustrier. Verksamhelen i företaget skulle i inledningsskedet primärtavse spinning. Spinnerierna hos Almedahls, och skulleläggas ned och de moderna maskinerna övertas av SVEBO. Vidare skulle GustafWerners väveri överlåtas lill SVEBO och företagels beredningsverk avvecklas.SVEBO:s verksamhei skulle baseras på föriuslläckningsbi-drag från slalen.Bidraget beräknades till ca 24 milj. kr. Vidareskulle behövas 15 milj. kr. i avskrivningslån för investeringar, 22 milj. kr. ikreditgarantier och 40 milj. kronor i långfristiga lån. Avolika skäl kunde ett avtal mellan slalen och bomullsindustrin inte baseras påStatsföretags förslag. Efterförhandlingar och kunde emellertid etl avtal slutasijuni under förutsättning av godkännade slutas mellan statenoch de svenska bomullsföretagen. 3.2Innehåll i stort i det preliminära avtalet mellan staten och den svenskabomullsindustrin Avtalelinnebär att olika stödåtgärder sätts in för atl vidmakthålla en viss årliggarnproduktion och för all bibehålla en kapacilelsreserv därutöver. Enviss strukturomvandling sker genom all den 1 juli 1978övertar AB spinnmaskiner och den 1 januari 1978köper vissa av Rydboholm AB:s spinn- och vävmaskiner. hyr ul den av inköpta utrustningen lill , varefter denöverförs lill anläggning i . Detta innebär allSjunlorp kommer att upphöra med sin spinnings-verksamhel som i juni 1977sysselsatte ca 40 personer och med spinning och vävning som vid sammalid sysselsatte ca 110 personer. Föratt dämpa verkningarna av de på siktnödvändiga personalnedskärningarna erhåller ett sysselsättningsbidragför all inte avskeda personal i spinneri och väveri. Avföljande tabell framgår berörda bomullsföretags åtaganden i fråga omupprällhållande av garnproduklion, garnproduktionskapacilel samt sysselsättning. Förelagensåtaganden enligt preliminärt avtal mellan staten och de svenska bomullsföretagen(exkl. åtagande med anledning av tidigare medgivet kredilslöd förinvesteringar) Produktion (ton/år) Produktionskapacitet vid kontinuerlig drift (ton) Att ej avskeda personal vid spinneri- och väveri-anläggningarna Efterdet att en omstrukturering av bomullsindustrin genomförts enligt avtalet kommersåledes spinningsverksamhei all bedrivas vid tre med varandra konkurrerandeföretag. En produktionskapacitet i kontinuerlig drifl istorieksordningen 13 000-14 000 lon bomullsgarn kommer alt garanterasför . Destödåtgärder som företagen enligt avtalet skall komma i åtnjutande av framgårav följande tabell. Stöd till företagenenligt avtal mellan staten och de svenska bomullsföretagen (1 000-tal kronor) 1977/781978/79 1979/80 Avskr Låne lån garanti Struk-Län för turga- bomulls-ranti lagr. 2 350 1 175 9650 9 650 9 650 30 250' 6 200' 25 000 7 000 4250 4250 4 500 10581,5 3085,5 4 500 3000 16250 15075 14 150 40 831,5 9 285,5 295007000 'Kreditstödet avser delvis investeringar i AB:s väveri. 2Härtill kommer 25 milj. kr. vid ett ev, avtal om fusionering mellanAlmedahl-Dal- Försörjningsberedskapslånutgår enligt avtalet till företag under etl år i sänder och är ränte- ochamorteringsfritt. sker avskrivning av lånet i proportion lillomfattningen av företagets produktion inom del givna produktionsåtagandel. Systemetmed strukturgarantier infördes som redan har nämnts genom beslul av riksdagenvåren 1977 (prop. 1976/77:105, NU 1976/77:41, rskr 1976/77:305). Sysiemelinnebär all staten lämnar lånegaranti för företagens lån i bank. Lån molsärskild strukturgaranti är ränte- och amorteringsfritt . Därefterlöper lånet med ränta och återbetalas under längst en tioårsperiod. Enligtde i propositionen angivna föreskrifterna bör garanti beviljas på grundval avdels sedvanlig kreditbedömning, dels en ulredning av företagels marknads-,produktions- och managemenlmässiga förutsättningar. Som etl villkor förbeviljande av garanti börgälla all företagels slyrelse har fastställt enkonkret plan för utveckling och rationalisering av förelagels verksamhei. Ansvarelför alt bevilja särskilda slruklurgarantier åvilar SIND. Under förutsättningatl planerade ålgärder har genomförts eller förelaget enligt SIND:s bedömningunder ändrade betingelser har fullgjort vad som rimligen kan krävas, har SINDmöjlighet att efter en glidande skala skriva av upp lill 25 96 avlån mol särskild strukturgaranti. Enligtavtalen skall berörda förelag erhålla garanti för lån av här redovisad Prop.1977/78:42 41 storiek.Lånen skall vara ränte- och amorteringsfria och kunna skrivas av . För garantierna skall iövrigt gälla de riktlinjer som har angivits i prop. 1976/77:105 saml de närmareanvisningar som regeringen kan komma all uifärda. Almedahl-DalsjöforsAB och som är moderföretag lill resp. och Kungsfors fabriker AB träffade ijuni 1977 avlal om atl inledaförhandlingarom elt fullständigt samgående mellan företagen. Om förhandlingarna föreden leder till resultat ställer staten, enligt det i avvaktan påriksdagens godkännande ingångna avtalet mellan staten och Almedahl-DalsjöforsAB och , en strukturgaranti på lill den nyaföretagsenhetens förfogande. Lånet skall vara ränte- ochamorteringsfritt och därefter avskrivas med 25 96. skall de här redovisade stödåtgärderna inte påverka förelagensmöjligheter atl erhålla annal statligt stöd till tekoindustrin. Avtalenmellan staten och bomullsföretagen gäller under förutsättning att riksdagensenasi bemyndigar regeringen alt godkänna avtalen. Iskrivelse har ÖEF hemställt att ålgärder vidtas till stödför den inhemska produktionen av viskosfibrer, dvs. en fiber som kanframställas från inhemsk cellulosa. ÖEF framhåller i skrivelse alt det endaslfinns en tillverkare i på detta område och alt detta förelag. , därför har ceniral belydelse för försöriningsberedskapen. Förelagelsverksamhet har enligt skrivelsen gått med föriust ochföretagel beräknar atl föriuster skall uppstå även 1977 och 1978. 1 syfie attunderiätta en omstrukturering av företagets produklionsprogram anser ÖEF allavskrivningslån på skall utgå för investering i maskiner förtillverkning av s. k. modalfiber. Denna produktionsinriktning bedöms vara merlönsam än den hittillsvarande. ÖEF hemställer att ramen för avskrivningslånhöjs med 16 milj.kr och atl medlen för avskrivningslån ökas med samma belopp.ÖEF hemställer härutöver om alt ÖEF tilldelas medel för tecknande avvillkorliga försörjningsberedskapslån på sammanlagt 40 milj.kr., varav 25milj.kr. förår 1977 och 15 milj.kr. Beloppen skall avskrivas medhalva beloppen vid utbetalningarna och, på villkor atl företaget uppfylleråtagande om upprätthållande av produktion och produktionskapacitet, medåterstående halva beloppet vid resp. års slut. 1911/: Al 42 4.2ÖEF:s skrivelse om importen av skinnkläder m. m. ÖEFhar i skrivelse hemställt atl förhandlingarmed syfte attbegränsa importen till av skinnkläder och arbetshandskartas upp med desiörre exportländerna. ÖEF hänvisar i skrivelse till att importen avskinnkläder har ökat mycket snabbt under 1970-talel och alt den inhemskaproduktion som ulgör etl minimum från försörjningsberedskapssynpunki hotar attunderskridas. För atl investeringsviljan skall förbättras i delbranschernaskinnkonfektion och handskkonfekiion föreslår ÖEF vidare alt avskrivningslånför investeringar skall kunna utgå lill företag inom dessa branscher. Inomdetaljhandeln med beklädnadsvaror liksom f. ö, inom stora delar av detaljhandelni övrigi lillämpas huvudsakligen en metod med procentuella pålägg. Dennaprissältningsmetod har ifrågasatts i olika sammanhang. I propositionen(1976/77:85) om åtgärder för försöriningsberedskapen på skoområdet anförde jagi denna del bl. a. följande (s, 53f,). () undersöker detaljhandelnsprissättning på beklädnadsvaror. Av dessa undersökningar framgår bl. a. atl deprocentuella påläggen på de dyrare svenska varorna i genomsnitt är någol lägremen de faktiska påläggen i kronor och ören räknat högre än på andra produkter.Redan i inköpsledel befintliga prisskillnader mellan inhemska och importeradevaror förstärks således i konsumentpriserna genom detaljhandelnsprissättningsprinciper Iinköp dyrare produkter drar uppenbariigen högre försäljningskostnader, t. ex.genom större ränlebelaslning och lägre omsällningshasiigheler på lagret. Atttillämpa i kronor och ören räknat identiska pålägg på svenska och utländskaprodukter vore därför en orealistisk princip, I vad månprissäll-ningsmetoderna, trots all man håller lägre procentuella pålägg påsvenska varor, innebär att konsumentpriserna på dessa varor är högre än vad somär koslnadsmässigt motiverat bör däremot analyseras. Del är angeläget alt SPKgranskar dessa förhållanden och därmed ger underiag för bedömningar av hurprissättningen fungerar och av i vilken mån ytlerligare sänkningar avprocentpåläggen på svenska produkter är motiverade. Enligtmin mening skulle en mer differentierad prissättning inom detaljhandeln kunnautgöra etl värdefullt stöd för den svenska beklädnadsindustrin. Jag vill ocksåframhålla atl långl drivna schabloner i form av stela procentpåslag kaninnebära all handeln ej utnyttjar affärsmässiga möjligheter. måsleman vara medveten om att del finns en gräns för hur långt man kan omfördelapåläggen mellan utländska och svenska produkter utan att detta får vissanegativa verkningar för såväl näringsidkare som konsumenter. En risk är all merserviceinriktade närhetsbutiker med kvalitetssortiment får försämrad lönsamhet,vilket skulle försvåra försäljningen av svenska kvalitetsvaror. Ökade påläggpå de som regel billigare utländska varorna medför också vissa uppenbaranackdelar för låginkomsttagare. Minförhoppning är att man genom frivilliga åtaganden från branschens Prop.1977/78:42 43 sidaskall kunna komma fram till en rimlig lösning i denna fråga. Möjligheterna attgenom prisreglering av traditionellt slag ingripa mot prissättningen påbeklädnadsområdet är mycket begränsade på grund av del snabbi skiftandevarusortimentet. Jag vill dock erinra om att den s, k. prisutredningen, som iförsia hand har till uppgift att utvärdera den fördaprispoliliken, har möjlighet att komma med förslag lill eventuellaförbäliringar av del nuvarande syslemet för prisövervakning och prisreglering. Imaj 1977 fick SPK i uppdrag av regeringen alt undersöka i vad mån metoderna allberäkna påläggen på svenska respektive importerade varor inom beklädnadshandelnleder till koslnadsmässigt motiverade resultat. Om dessa undersökningar visaratl påläggen inte är fördelade på ett koslnadsmässigt riktigt sätt, skallnämnden i samråd med berörda intressenter undersöka vilka möjligheter som finnsatt med stöd i en vidgad kunskap om koslnadssitualionen nå en såväl rimlig sompraktiskt tillämpbar fördelning av påläggen mellan svenska och importeradevaror inom handeln. 4.4SIND:s framtidsbedömning av utvecklingen inom konfektionsindustrin inkl.trikåplaggstillverkningen Regeringenuppdrog ijuli 1977 åt SIND atl göra en framtidsbedömning av utvecklingen inomkonfektionsinduslrin inkl. trikåplaggstillverkningen. Syflelmed uppdraget var alt utifrån en sannolik marknadsutveckling bedömaproduktions- och sysselsätlningsnivåer försvensk plagg tillverkande industri ibörjan av . SIND avgav en rapport lill chefen förindustridepartementet. SINDbedömer att konfektionsinduslrins produktionsvolym kommer all vara ca 46 96lägre än . Motsvarande nedgång för trikåindustrinuppskattas till ca 25 96. Minskningen bedöms vara snabb medan minskningen därefier kommer atl ske i betydligt lugnare takt. Närdel gäller sysselsättningen anser SIND att del inte är meningsfullt atl sökaprecisera sysselsättningsnivån i detalj. SIND bedömer dock att antaletsysselsatta inom konfektionsinduslrin kommer alt minska med 40-50 96 mellanåren 1976 och 1980-1982. Minskningen av sysselsättningen inom trikåindustrinbedöms till . SINDframhåller all tillgängliga uppgifier om import och produklion för delta årpekar mot att strukturomvandlingen kommer atl accelerera. Om marknadens villkorfår råda bedöms importkonkurrensen snarasi atl skärpas de närmaste 2-3 åren.Anledningen härtill är enligt SIND att länder som har etl lönekoslnadsläge somvida understiger det svenska har hämtat in på det försprång som harhafi när det gäller produktionsteknik och produktionskvaliiei. Svenskaplaggtillverkare tvingas vidare av konkurrensskäl atl i allt störreutsträckning dra ned verksamhelen i och lägga ut sin tillverkning ilågprisländer. Prop.1977/78:42 44 SINDanser all en stabilisering kommer alt inlräda på litet längre sikl efiersom enviss mättnad på importvaror sannolikt uppslår när importandelarna blir myckelhögre. Del kommer alllid all finnas vissl utrymme för svensk plaggtillverkningexempelvis inom marknadssegment där leveranssnabbheten är den helt avgörandefaktorn. Sverigessäkerhetspolitik, liksom andra länders, syftar lill all bevara landelsoberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål som senasi bekräftats av i1977 års totalförsvarsbeslut, är därför alt i alla lägen och i former som visjälva väljer trygga en nationell handlingsfrihet för atl inom våra gränserbevara och utveckla vårt samhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturelltoch varje annat hänseende efier våra egna värderingar saml i samband därmedutåt verka för internationell avspänning och fredlig utveckling. Förall vi skall kunna fullfölja vår säkerhetspolitiska linje i situationer sominnebär hel eller delvis avspärrning av utrikeshandeln, är del av slorbelydelse att vår försörjningsberedskap är lillfredsslällande. Sloruppmärksamhet måste därför fortlöpande ägnas ål utvecklingen av vårt näringslivi syfle atl behålla sådan produktionskapacitet som är av särskild betydelse förvårt oberoende och för uthålligheten vid avspärrning och krig. Förfolkförsöij-ningen i vid mening måste fredslida produktionskapacitet behållasinom de viktigaste försöriningsområdena. Därutöver måste förberedelser föromställning av industrins produktionsinriktning göras och beredskapslagringgenomföras av vissa typer av förnödenheter. Treförsörjningsområden har bedömts vara av särskild betydelse,nämligen områdena energi, livsmedel och beklädnad. Till områdel beklädnad hörtextil och konfektion saml skor. log ställning lillförsörjningsberedskapen på skoområdel. Jag behandlar nu försörjningsberedskapeni fråga om tekovaror. Strukturomvandlingar inomdet svenska näringslivet har för tekoindustrins del inneburit storasvårigheter. En svagt ökande eller stagnerande efterfrågan på lekovaror har ikombination med en kraftig ökning av importen medfört alt sysselsättningen inombranschen under de senasie lio åren har halverats. Textilindustrinsförädlingsvärde mätt.i fasta priser har varit i slort settkonstant. Medan produktionsutvecklingen för hemtexlilvaror, teknisk textil samltrikå har varit förhållandevis posiliv har tillverkningen av beklädnadsväv ochspinning av kamgarn och bomullsgarn minskat kraftigt. Konfektionsindustrinsförädlingsvärde i fasta priser har 1976 minskat med 30 96.Inom de fiesta av konfektionsinduslrins olika delområden har produktionenminskat. 1977/78:42 45 särskillnegativ i fråga om lättare bomullskonfektion och tyngre plagg. Dennegativa produktionsutvecklingen inom lekoindustrin har medfört sådana konsekvenserav sysselsättnings-, industri- och försöriningsbered-skapspolilisk nalur allstatsmakterna vid fiera lillfällen har tvingats falla beslulom stödåtgärder för branschen. Försöriningsberedskapsulredningen(FBU) behandlade försörjningsberedskapen på lekoområdet i betänkandet (Ds H1972:3) Kläder och skor -försörjningen i en krislid. Utredningens resultatvisade atl produktionskapacilelen i fråga om konfektion (inkl. trikå) varlillfredsslällande men atl vissa brister förelåg inom den grundlexlila sektorn. Medanledning av FBU:s förslag beslöt statsmakterna (prop. 1972:127, FöU 1972:25,rskr 1972:375)all k r e d i t s t ö d i form av ränte- och amorteringsfriaavskrivningslån skulle kunna lämnas som stöd till investeringar i maskiner ochbyggnader hos förelag som är av belydelse för vår försönningsberedskap påteko-, sko- och garveriområdena. Vidare beslöts all kredilgaranlier skall kunnautgå lill sådana investeringar. Förtekoindustrin har därefter t. o. m. avlal tecknats om lån på drygt112 milj. kr. Sedanår 1972 är sådana statliga myndigheter som upphandlar teko- och lädervaror vidstörre upphandlingar i vissa fall skyldiga all samråda med överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF). beslöt med anledning av prop. 1975/76:57atl beslul i upphandlingsärende efler regeringens bestämmande även kan fallasav ÖEF. ÖEF har erhållit särskilda medel - s. k. försörjningsberedskapsslöd -som i vissa fall kan användas för all läcka koslnader vid sådan upphandlingliksom vid och landstingskommunal upphandling. Sedanbörjan av 1970-lalel har fattat beslul om olika induslripolitiskaåtgärder som har varit riktade till tekoindustrin. Häribiand kan nämnas stödtill exportfrämjande aktiviteter, utbildningsbidrag, omställningsbidrag,slruklurgarantier och avskrivningslån för investeringar. Genombeslul av (prop. 1976/77:105, NU 1976/77:41, rskr1976/77:305) infördes som en extraordinär ålgärd under /78statliga s. k. särskilda slruklurgarantier inom en ramav 150 milj. kr. för atldels förbättra tekoförelags finansiella förhållanden dels stimulera ochunderlätta lönsamhetsbefrämjande strukturella ålgärder från företagens sida.Lån mol särskild strukturgaranti kan ulgå lill förelag som kan bedömaslångsiktigt livskraftiga. En förutsättning är all företagets slyrelse harfastställt en konkret plan för utveckling och rationalisering av företagetsverksamhet. Lånet är ränte- och amorteringsfritt och kan skrivas avmed upp till 25 96 om strukturella åtgärder verkställts. Avarbelsmarknadspolitiska skäl kan 1977 ett s.k. äldrestöd med /timme och arbetstagare utgå lilltekoföretag. Totalt kan dock bidrag ulgå med högst 10 96 av den lolalalönesumman. 1977/78:42 46 Härutöverkommer naturligtvis även inte branschinriktade ålgärder tekoindustrin tilldel. Exempel härpå är del tidsbegränsade utbildningsbidraget tillpermitteringshotad personal och tidigareläggning av statliga och kommunalaindustribeställningar. Riksdagenlog efter förslag i prop. 1972:127 viss ställning till frågan omförsörjningsulhållighet och försönningsstandard på beklädnadsområdel. I syfte atl förnyabeslutsunderlaget inför ett eventuellt nytt ställningstagande lill frågan omförsöriningsuthållighet och försönningsslandard på beklädnadsområdeltillkallade dåvarande chefen för en särskild utredare.Utredaren överiämnade promemorian (Ds H 1976:7) Skor i krislid.Med anledning av bl. a, promemorian föreslog regeringen i prop. 1976/77:85 målsamt ålgärder för försöriningsberedskapen på skoområdel. Förslagen bifölls iriksdagen (FöU 1976/77:11, rskr 1976/ 77:238). Densärskilde utredaren överlämnade promemorian (Ds H 1977:1) Kläder ikrislid. Utredaren har genomfört en förnyad inventering av hushållenstillgångar av kläder. Med utgångspunkt i bl. a. denna inventering har ipromemorian beräknats behovel av produklion i fråga om olika tekovaror i enkrissituation saml den produktion som är möjlig med nuvarande produktionstillgångar. Promemorian har remissbehandlats. 5.2Mål för försörjningsberedskapen på tekoområdet Målför försörjningsberedskapen uttrycks vanligen i försörjningsstandard ochförsöriningsuthållighet. Med försörjningsuthållighet förslås den tid undervilken försöriningen kan upprätthållas och med försörjningsstandard den nivåpå vilken denna försörjning kan ske. Av slor betydelse för hur stor inhemsk produklion som behövs föratt vissa målskall kunna uppnås är hur omfattande utrikeshandeln är i kriser och hur stora kommersiella lager i näringslivet som kan utnyttjas. Jagkommer i del följande atl föreslå inriktning av beredskapsplaneringen påtekoområdet när del gäller försörjningsulhållighet och försörjningsstandard. Jagvill emellertid betona alt den ambition som enligt min mening f n. bör gällaför försörjningsberedskapen på lekoområdet självfallet kan behöva bli föremålför omprövning , exempelvis om del skulle visa sig att kostnadernablir alllför höga. Prop.1977/78:42 47 FBUuttalade i betänkandet (Ds H 1972:3) Kläder och skor-försöriningen i en kristidatt beklädnadsvaror är oundgängligen nödvändiga för försöriningen i ettkrisläge och all man vid planeringen av försöriningen med dessa varor inte börutesluta risken för atl en krisperiod kommer att vara minsl . I prop.1972:127 uttalades att starka skäl talade för att man tills vidare borde räknamed att försörjningen med beklädnadsvaror skulle kunna upprätthållas under enså lång avspärrningstid att en inte obetydlig produklion inom landet varnödvändig för en tillfredsslällande beredskap. På så sätt skullehandlingsfrihet behållas för framlida ställningstaganden om uthålligheten inomtotalförsvaret. Vidare anfördes atl beredskapsplaneringen på områdel tillsvidare borde kunna ulgå från de bedömningar och beräkningar som FBU hade gjort.