prop · G10362 · 1977-12-31 00:00:00 — väckes talan, om denomständighet som grundar behörighet för tingsrätt hänför sig UU ort Inomdomkretsen jör en av tingsrätterna, vid den tingsrätten och I annat fall vidden av de behöriga tingsrätterna, som är närmasl den orten. /fl,: Tryckfrihetsmål angående ansvar pågrund av brott enligl 7 kap. 3 tryckfriheislörordningen. varigenom någonmedverkat UU tryekfrihetsbroii, upptages av lingsrän. som är behörig domstol itryckfrihetsmål angående tryckfrihetsbrottet. Vad nu sagts äger motsvarandetillämpning å tryckfri-hetsmål angående ansvar på grund av brotl enligt 7 kap.3 tryckfrihetsförordningen, varigenom någon anskaffat uppgifl ellerunderrättelse vars offentUggörande Innefattai tryckfrihetsbrott för vilket hansjälv svarar enligl 8 kap. samma förordning. tryckfrihetsmål angående tryekfrihetsbroii ochtryckfrihetsmål angående annal brott, som på sätl angives i första stycket harsamband med iryckfrihetsbrottel, skola målen handläggas i en rättegång, om ejsynneriiga skäl JÖranleda annat. Tryckfrihetsmål angående ansvar pågrund av annat brolt enligt 7 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen än som avsesiförsta slycket upptages av tingsrätt, som är behörig all upplaga tryckfrihetsmåli det län. där den mot vilken lalan väckes har sitt hemvist eUer, om han saknarkänt hemvist Inom riket, där han eljest har att svara I mål enligträiiegångsbalken. Finnas I länet flera behöriga tingsrätter, äger I ii tredjestycket motsvarande tUlämpning. Vad som är föreskrivet i rättegångsbalkenangående laga domstol och förening av mål, när talan väckes mot flera, ägermoisvarande tiUämpning I fråga om tryckfrihetsmål som avses I detta stycke. Med iryckfrihelsmål må förenassådani mål angående åtal för brotl, som ej skall handläggas som tryckfrihetsmål,om målen avse lalan mot samma person JÖr samma gärning eller del eljest pågrund av målens samband med varandra skutte vara till allvariig olägenhet attmålen handläggas i skilda rättegångar. Fråga om målens Jörening prövas påframstäUning av JustUiekanslern av tingsrätt som är behörig att upptagatryckfrihetsmålet. Om särskild talan mot beslin, varigenom rätten avslagilsådan framställning, gäller vad I rätte- gångsbalken är föreskrivet om lalan mot slutligt beslul. Mål,som ej är tryckfrihetsmål men handlägges i samma rättegång som sådani mål,prövas enbart av rällen. Åklagare är justitiekanslern. 2' 1 mål, vari talan jöres om ansvar. skall rättenvid förberedande behandling så snart ske kan utreda huruvida den tilltalade äransvarig för skriften samt, om så erfordras, meddela beslut därom. Vid måleis beredande må rätten, även då fråga är omallmänt åtal, höra part eller annan så ock meddela beslul i fråga om målelsavvisande. För behandling av fråga som avses i försia slycket måhuvudförhandling utsättas; vid sådan förhandling eller vid huvudförhandling,som eljesi utsattes ehuru målet i övrigt ej är berett till huvudförhandling,skall rätten bestå av tre eller fyra lagfarna domare. Om särskild talan mol beslut, varigenom rältenogillat invändning av den tiUtalade att han icke är ansvarig för skriften,gälle vad i är stadgat angående invändning omrättegångshinder. I mål angående ansvar på grund av tiyckfriheisbrotiskall rätten vid förberedande behandling så snart ske kan utreda huruvida dentilltalade är ansvarig för skriften samt, om sä erfordras, meddela beslutdärom. Vidberedande av tiyckfriheismål. vari talan Jöres om ansvar, mä rätlen, även dåfråga är om allmänt åtal, höra part eller annan så ock meddela beslul i frågaom målets avvisande. För behandling av fråga som avses i första stycket måhuvudförhandling utsättas; vid sådan förhandling eller vid huvudförhandling,som eljest utsattes ehuru målet i övrigt ej är berett till huvudförhandling,skall rätlen bestå av tre eller fyra lagfarna domare. Omsärskild talan mot beslut, varigenom rätlen ogillat invändning av tUltalad atthan enligl 8 kap. tryckfrihetsförordningen icke är ansvarig för skriften,gälle vad i är stadgat angående invändning omrättegångshinder. Vid målets beredande skall tillika bestämmas,huruvida skriftens brottslighet skall prövas av jury. Vidberedande av tryckfrihetsmål, vari talan föres om ansvar, skall fillikabestämmas, om frågan huruvida bron föreligger skall prövas av jury. 3Senaste lydelse 1958:14. Då jury skall medverka, skola vid sammanträde medparterna inför rätten de åtgärder för juryns bildande vidtagas som itryckfrihetsförordningen stadgas. Sedan målets beredande slutförts, skallrätten utsätta tid för huvudförhandling inför juryn. Skall jury ej medverka, varde målet, sedanberedandet slutförts, utsatt till huvudförhandling i den för brottmål iallmänhet gällande ordningen. Då jury skall medverka, skola vid sammanträde medparterna inför rätten de åtgärder för juryns bildande vidtagas som itryckfrihetsförordningen stadgas. Sedan målets beredande slutförts, skallrälten utsätta lid för huvudförhandling inför juryn. TUI huvudJÖrhandling vidsamma Ull-fälle utsattes ock mål, vari jury ej skall medverka men som skaUhandläggas i samma rättegång. Skall i annat falljury ej medverka, varde målel,sedan beredandet slutförts, utsatt till huvudförhandling i den för brottmål iallmänhet gällande ordningen. Sedanförhandlingen inför juryn blivit förd till slut, skall rätten utan uppskov tilljuryns besvarande skriftligen avfatta frågan, huruvida skriften är brottsligefter det eller de lagrum som åklagaren eller målsäganden funnit tillämpliga.Avser åtalet fiera brott eller föranleder målets beskaffenhet eljest fiera frågor,skola de framställas var för sig. Innan frågorna till juryn slulligen avfattas,skall närvarande part beredas tillfälle alt yttra sig över desamma. Sedanförhandlingen inför juryn blivit förd till slut, skall rälten utan uppskov tilljuryns besvarande skriftligen avfalla frågan, huruvida brotl fördigger efterdet eller de lagrum som åklagaren eller målsäganden funnit tillämpliga. Handläggasvid hiivudförhandlingen Jler än ett mål eller avser åtal fiera brott ellerföranleder måls beskaffenhet eljest fiera frågor, skola de framställas var försig. Innan frågorna till juryn slutligen avfattas, skall närvarande partberedas tillfälle all yttra sig över desamma. Då i mäl, vari målsägande fört talan, skriftensbrottslighet prövats av jury, må, om omständigheterna föranleda därtill,förordnas att målsäganden och den tilltalade skola bära var sinrättegångskostnad. Då i mål, vari målsägande fört talan, fråganhuruvida brott JÖreligger prövats av jury, må, om omständigheterna föranledadärtill, förordnas att målsäganden och den tilltalade skola bära var sinrättegångskostnad. Dom skall meddelas senast söckendagenefter det juryns svar tillställts rätten,' vid avkunnande av dom erfordras ejatt juryn är närvarande. Dom i tryckfrihetsmålskaW meddelassenast söckendagen efter det juryns svar tillställts rälten. Har juryn funnitbrott Jöreligga och Jiniies på grund av målels beskaffenhet rådrum Jör domensbeslutande eller avjätiande oundgängligen erjbrder-ligt. må rällen dock beslutaom anstånd därmed I högst . Vid avkunnande av dom erfordras ej alljuryn är närvarande. Vad i denna lag är stadgal om mål.vari talan föres om ansvar, skall i tillämpliga delar gälla beträffande mål,vari ulan samband med ålal lalan föres om tryckt skrifts konfiskering eller omenskilt anspråk; i mål om enskilt anspråk gälle dock följande särskildabestämmelser. Vad i denna lag är stadgal omIryckfrihelsmål. vari lalan föres om ansvar, skall i tillämpliga delar gällabeträffande sådant mål, vari utan samband med åtal talan föres om skriftskonfiskering eller om enskilt anspråk; i iiyckfrihetsmål om enskilt anspråkgälle dock följande särskilda bestämmelser. Vid målels beredande skall utredas,humvida anspråket enligt tryckfrihetsförordningen må göras gällande motsvaranden samt, om så erfordras, beslut därom meddelas. Om föreläggande förpart att komma tillstädes och om verkan av parts utevaro gälle vad irättegångsbalken är stadgat angående sak, varom förlikning ej är tillåten.Skall jury ej medverka, varde målel utsatt till huvudförhandling i den förivislemål i allmänhet gällande ordningen. Denna lag iräder i kraft den 1januari 1978. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om rättegången imål som före ikraftträdandet har anhängiggjorts vid domstol. Lag omändring i radioansvarighetslagen (1966:756) Härigenom föreskrives i fråga om radioansvarigheislagen(1966:756) dels alt i 3 och 10 SS ordet "Konungen" skall bytas utmot "regeringen". dels att 1,5 och 7-9 SS skall ha nedan angivna lydelse,dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 9 a S, av nedan angivna lydelse. Bestämmelsen i 5 S andra styckei är tillämplig även på meddelande för offentliggörande i program som anordnas av utländskt programföretag. Beslämmelserna i 2 S första slyckel saml 4,5 och 1-9 SS äro ej tillämpliga på program eller del av program som består i direktsändning av dagshändelse eller av sådan gudstjänst eller offentlig tillställning som anordnas av annan än programföretaget. I S Denna lag gälleryttrandefriheten i ljudradio- och televisionsprogram (radioprogram) som svensktprogramföretag äger anordna med ensamrätt. Bestämmelsen i 5 S andra stycket är lillämplig även påmeddelande för offentliggörande i program som anordnas av utländskt programföretagsamt anskajfande av uppgifter och underrättelser för sådant offeniliggörande.Bestämmelserna i 2 S försia stycket samt 4, 5 och 7-9 a SS äro ej tillämpliga på program eller del av program som består i direktsändning av dagshändelseeller av sådan gudstjänst eller offentlig tillställning som anordnas av annanän programföretaget. I frågor, som ej behandlas i denna lag eller ibeslämmelse som meddelats med stöd av lagen, gäller vad som föreskrives i annanförfattning. Den som lämnat meddelande för offentliggörande i radioprogram är fri från ansvar, när ansvarsfrihet skulle tia förelegat om meddelandet under niotsvarande förliållanden lämnats för offeniliggörande i irycki skrift. 5S Ansvar för yttrandefriheisbrotli radioprogram eller för medverkan till sådant brott får ej ådömas annan än densom är ansvarig enligt 4 S- Den som lämnat meddelande föroffentliggörande i radioprogram eller anskaffäi uppgifl eller underräiielse föran offentliggöra den i radioprogram eller för att lämna meddelande som nysssagts är fri från ansvar och skadeståndsskyldighet. Om gärningen undermotsvarande förhåltanden skulle ha kunnal föranleda ansvar ellerskadesiåndsskyldighet enligl tryckfrihetsförordningen, må dock dömas Ullansvar eller skadeståndsskyldighet enligt vad som eljesi är förskrlvei. Fråga som rör missbruk avyttrandefriheten i radioprogram bedömes efter samma grunder som gälla förbedömningen av missbruk av tryckfriheten enligl I kap. 4 Stryckfrihetsförordningen. Den som är ansvarig för innehålleti radioprogram enligt 4 S första eller iredje slycket skall anses ha haftkännedom om innehållet och medgivit all programmet sändes. I mål om ansvar eller skadeståndeller om förverkande av egendom eller annan särskild rättsverkan på grund avyltrandefrihetsbrott i radioprogram får fråga ej väckas om vem som, utan altvara ansvarig för brottet eller skudeståndsskyldig enligt denna lag. författateller framställt programmet, framträtt i detta eller lämnat meddelande föroffentliggörande i programmet. Fråga om vem som är ansvarig för brott som avses i 5 andra styckei andra punkten Jår titan hinder av tredje stycket i Jörevarandeparagraf handläggas i samma rättegång som mål som angives där. Beträffande rättegången äga i övrigt 12 kap. och 14 kap. 1-3 SS tryckfrihetsförordningen saml lagen (nr 164) med vissa bestämmelser om rättegången i tryckfrihetsmål, jämte anslutande föreskrifter, motsvarande lillämpning. De som äro jurymän för tryckfrihetsmål äro behöriga att medverka även i mål som avses i denna paragraf Beslämmelserna i jörsta och andra styckena gälla även mål angående ansvar eller skadesiåndsskyldighet på grund av broll som avses i 5 andra Slycket andra punkien och som et Mål om ansvar eller skadestånd eller om förverkande avegendom eller annan särskild rättsverkan på grund av yttrandefrihetsbroit iradioprogram upptages av rådhusrätt. Om det är lämpligt med hänsyntill uiredningen, kostnader och andra omständigheter, kan sådant mål upptagasäven av annan rädshtisräti som är behörig att pröva tryckfrihetsmål. Mål om ansvar eller skadestånd eller om förverkande avegendom eller annan särskild rättsverkan på grund av yltrandefrihetsbrott iradioprogram upptages av . Om det är lämpligt med hänsyntill uiredningen, kostnader och andra omständigheter, kan sådant mål upptagasäven av annan tingsrätt som är behörig att pröva tryckfrihetsmål. Allmänt åtal föryttrandefrihets-brott i radioprogram väckes av justitiekanslern. Sådant åtalskall väckas från det programmet sändes. gäller del sätt på vilket uppgifl eller underrättelseanskaffats. År fråga om brott, varigenom någon anskaftäl uppgifl ellerunderrättelse men ej olfeniliggiori denna i radioprogram eller meddelal denlill annan för sådani offeniliggörande skall dock vad sagts gälla endastom det är uppenbart att anskaffandet skett jör offentliggörande i radioprogram. Ällmänt åtal för yltrandefrihetsbrotti radioprogram väckes av justitiekanslern. Sådant åtal skall väckas inom sexmånader från det programmet sändes. Justitiekanslern är åklagare även i annatmål som skall handläggas I .samma ordning som mål om yttrandefrihetsbroit iradioprogram. Programutgivare, tjänsteman hos programföretaget ellerannan som har att taga befattning med radioprogram eller med nyhetsmeddelandeför sådant program för ej avslöja vem som författat eller framställt program,framträtt i program eller lämnat meddelande för offentliggörande i program.Dena gäller dock ej om den vars namn avslöjas samtyckt till detta eller omskyldighel all avslöja hans namn löreligger enligt lag. Programutgivare eller tjänstemansom har varit verksam hos programföretaget eller annan som har tagitbefattning med radioprogram eller med nyhelsmeddelande för sådant program förej röja vad han dän'id erlärit om vem som författat eller framställt program,framträtt i program eller lämnat meddelande för offentliggörande i program, omei 1. dennehar samtyckt därtill; 2. fråga ärhuruvida denne är ansvarig Jör yttrandefrihetsbroit eller skadeslåndsskyldigenligt denna lag; 3. fråga ärom brott som avses 15 andra styckei andra punkien och som angår riketssäkerhet: 4. fråga ärom annal brolt som avses i 51 andra stycket andra punkten och rällen flnner deterjbrder-llgi alt vid förhandling uppgift lämnas, huruvida den som är tilllaladeller Prop.1977/78:62 62 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skäligen misstänkt Jör brottet liar lämnatmeddelandet; 5. rätlen av hänsyn lill aUmänteller enskilt iniresse flnner del vara av synneriig vikl an uppgift i sakenlämnas vid vittnesjörhör eller förhör med part under sanningsJÖrsäkran. Brotlmol denna paragraf bestraffas med böter eller fängelse i högst . Åtal får väckas av åklagare endasl om målsäganden angiverbrottet till åtal. Åklagare är justitiekanslern, 9 a,; Myndighei eller annal allmänt organJår ej efterjbrska den som förlänat eller framstäUt radioprogram, framträtt isådani program eller lämnat meddelande JÖr offentliggörande i radioprogram mån än som erfordras för åtal eller annat Ingripande mol honom som ejslår I strid med denna lag. Får efterforskning JÖrekomma. skall dänid beaktasden I 9}) första stycket angivna tystnadsplikten. För efterjbrskning i strid medförsia stycket första punkten dömes tUl böter eUerfängelse I högst ett år.Åklagare är justitiekanslern. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1978. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fräga om rättegången imäl som före ikraftträdandet har anhängiggjorts vid domstol. Lag om ändring i lagen (1949:165) angående beslag å vissa Härigenom föreskrives alt I S lagen(1949:165) angående beslag å vissa skrifter skall ha nedan angivna lydelse. Anträffas vid avdelning av krigs-makien skrift, sommångfaldigats på annat sätt än genom tryckpress, och innefattar dess spridandeuppenbarl sådan enligt lag straffbar uppvigling att krigsman därigenom kanförledas åsidosätta sin tjänsteplikt, mä skriften, efter beslut avbefattningshavare som enligt lag har bestraffningsrätt över personal vidavdelningen, tagas i beslag. Är fara i dröjsmål, må även utan sådant beslutåtgärd som Sagts vidtagas av annan befatt-ning.shavare av lägst fänriksgrad. Anmälan därom skall dock skyndsamt göras hos befattningshavare som förstsagts; denne har att genast pröva, om beslaget skall bestå. År riket i krig eller krigsfara och aniräffas vidavdelning av jörsvars-makten skrift, på vilken tryckfrihetsförordningen ejäger tiUämpning. och innefattar dess spridande uppenbart sådan enligl lagstraffbar uppvigling alt krigsman därigenom kan förledas åsidosätta sintjänsteplikt, må skriften, efter beslul av befattningshavare som enligt laghar bestraffningsrätt över personal vid avdelningen, tagas i beslag. Är fara idröjsmål, må även ulan sådant beslul åtgärd som sagls vidtagas av annanbefattningshavare av lägst fänriks grad. Anmälan därom skall dock skyndsamtgöras hos befattningshavare som först sagts; denne har att genasi pröva, ombeslaget skall beslå. Denna lag iräder i kraft . Lag om ändring i Härigenomföreskrives i fråga om dels att 37 kap. 5 S och 49 kap. 4 Sskall ha nedan angivna lydelse, dels att i 36 kap. skall införas en ny paragraf 6 a S, av nedan angivna lydelse. 36 kap. 6 a Om rätten enligt 3 kap. 315 iryck-jriheisjörordningeneller 9 >,* forsla stycket 5 radioansvarighetslagen (1966:756) skall prövahuruvida någon, som är pliktig att hemlighålla uppgift som där avses, likvälmå lämna Senaste lydelse 1972:364. uppgiftenvid vittnesjörhör, inhämte rätten försl. om ej särskilda skäl JÖranleda annal,yttrande från Jörelag, hos vilket han har erhåUit vetskap om uppgiften. 37 kap. 5 S Beträffande förhör med part under Beträffande förhör med part under sanningsförsäkranskall i övrigt vad i 36 kap. 5 och 6 SS, 7 S första stycket samt 15-18 SS ärstadgat om vittnesförhör äga motsvarande tillämpning. sanningsförsäkranskall i övrigt vad i 36 kap. 5-6 o SS, 7S första stycket samt 15-18 SS ärstadgat om vittnesförhör äga moisvarande tillämpning. 49 kap Talan mol underrätts beslutunder rättegången skall föras särskilt, om rätten 1. avvi.sat ombud,biträde eller försvarare; 2. ogillat iredjemans yrkande att få som intervenient deltaga i rättegången; 3. förelagt parteller annan att förete skriftligt bevis eller att tillhandahålla föremål försyn eller besiktning; 4. utlåtit sig angående ådömande avförelagt vite eller häkte eMer om ansvar för förseelse i rättegången ellerangående skyldighet för någon, som ej är part eller intervenient, att gottgörai rättegången vållad kostnad; Talan mot underrätts beslut underrättegången skall föras särskill, om rätten 1. avvisat ombud,biträde eller försvarare; 2. ogillat tredjemans yrkande att fä som intervenient deltaga i rättegången; 3. förelagtpart eller annan att förete skriftligt bevis eller alt tillhandahålla föremålför syn eller besiktning eUer ock enligt 3 kap. 3 5 tryckfriheislörordningeneller 9 I Jörsta Slycket 5 radioansvarigheislagen (1966:756) funnii dei varaav synneriig vikl att där avsedd uppgift lämnas vid vittnesförhör eller förhörmed pari under sannings försäkran; 4. utlåtit sigangående ådömande av förelagt vite eller häkte eller om ansvar för förseelse irättegängen eller angående skyldighet för nägon, som ej är part ellerintervenient, all gottgöra i rättegången vållad kostnad; Senaste lydelse 1972:430. 5. utlåtit sig angående ersättning eller förskott avallmänna medel till målsägande eller angående ersättning eller förskott Ullbiträde, försvarare, vittne, sakkunnig eller annan, som ej är part ellerintervenient; 6. utlåtit sig i tvistemål angående kvarstad,skingringsförbud eller annan handräckning eller i brottmål angående häklningeller ålgärd, som avses i 25-28 kap.; eller 7. avslagit begäran om rättshjälp eller om ersättningeller förskott till part, som åtnjuter sådan förmån, elleravslagit begäran ombiträde eller försvarare eller till sådant uppdrag förordnat annan, än partföreslagit. 5. ullätil sig angående ersättning eller förskott avallmänna medel till målsägande eller angående ersättning eller förskott lillbiträde, försvarare, vittne, sakkunnig eller annan, som ej är part ellerintervenient; 6. ullätil sig i tvistemål angående kvarstad,skingringsförbud eller annan handräckning eller i brottmål angående häktningeller ålgärd, som avses i 25-28 kap.; eller 7. avslagil begäran om rättshjälp eller om ersättningeller förskott till part, som åtnjuter sådan förmån, eller avslagit begäran ombiträde eller försvarare eller lill sådant uppdrag förordnai annan, än pariföreslagit. Särskild lalan skall föras genom besvär. Är frågaom beslut,som avses i 1,2, 3 eller 7, åligge den som vill föra talan alt, ombeslutet meddelats vid sammanträde för förhandling, genast och eljest inom envecka från den dag, då han erhöll del därav, anmäla missnöje: försummas del,äge han ej vidare rält lill talan. Rätlen pröve genasi, om anmälan rätteligengjorts. Dennalag träder i kraft den . Lagom ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten Härigenomföreskrives att 1,5 och 17 SS lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten skall hanedan angivna lydelse. ] Patentbesvärsrätten upptager som förvaltningsdomstol besvär mot beslulav patent- och registreringsverket enligt vad som föreskrives i patentlagen(1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varumär- Patentbesvärsrätten upptager somförvaltningsdomstol besvär mot beslul av patent- och registreringsverketenligt vad som föreskrives i patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen(1970:485), varumär- 5Riksdagen 1977/78. keslagen(1960:644) och namnlagen keslagen (1960:644), namnlagen (1963:521). (1963:521) och lagen (1977:000) om medgivande lillåtal jör vissa iryckfrihelsbroil m. m. Patentbesvärsrätten har sitt kansli ipatent- och registreringsverket. Finneravdelning vid överläggning till avgörande av patentmål all målet eller vissfråga är av särskild belydelse från principiell synpunkt, fär avdelningenförordna utt målel eller, om det kan ske, den särskilda frågan skall avgöras avdomstolen i dess helhet. I mål om mönster, varumärke eller namn får i motsvarandefall avdelningen förordna att domstolens samtliga lagfarna leda-' möter skalljämte avdelningen deltaga i avgörandet. Finneravdelning vid överläggning lill avgörande av patentmål att målel eller vissfråga är av särskild betydelse från principiell synpunkt, får avdelningenförordna alt målet eller, om det kan ske, den särskilda frågan skall avgöras avdomslolen i dess helhei. I mål om mönster, varumärke, namn ellerutgivnings-bevis JÖr periodisk skrift får i motsvarande fall avdelningenförordna alt domstolens samtliga läglarna ledamöler skal I jämte avdelningendeltaga i avgörandei. 1 fråga om talan mot patentbesvärsrättens slutliga beslut finns bestämmelser i patentlagen (1967: 837), mönslerskyddslagen (1970: 485), varumärkeslagen (1960:644) och namnlagen (1963:521). 1fråga om talan mol patentbesvärsrättens slutliga beslul finnsbestämmelser i patentlagen (1967: 837), mönsterskyddslagen (1970;485), varumärkeslagen (1960:644), namnlagen (1963:521) och lagen(1977:000) om medgivande lill åialjör vissa tiyckfriheisbroti ni. m. Motpatentbesvärsrättens beslul, som ej är slutligt, får talan föras endast isamband med talan mot beslut i själva målet. Talan får dock föras särskilt närrälten har 1. ogillat invändning om jäv mol ledamot av rälleneller invändning om att hinder föreligger för talans prövning, 2. avvisat ombud eller biträde, 3. utdömt vite eller straff för underlåtenhet attiakttaga föreläggande eller ålagt vittne eller sakkunnig all ersätta kostnadsom vållats genom försummelse eller tredska, 4. förordnat angående ersättning för någons medverkani målet. Prop.1977/78:62 67 Särskild talan som avses i andra styckei får förasav den som beslutet angår, om det har gått honom emot. Talan föres genom besvärhos regeringsrätten.