prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Även byggnadsslyrelsen har skarpa invändningar moten okritisk användning av radiatortermostatventiter och anser att planverket iden preliminära rapporten har överdrivit det antal hus som bör bli föremål föråtgärd. Energikommissionensexpertgrupp C påpekar i sin preliminära rapport att möjlighelerna litlenergibesparingar genom radialortermostatventiler är dåligt utredda och attåsikterna går vitt isär om fördelen med dessa ventiler. En undersökning somstatens Insiiiuiför byggnadsforskning utfört på uppdrag av byggnadsstyrelsenhar enligt expertgruppen visat att ett stabilt reglerföriopp endasl kunnalerhållas med termoslatvenliler med lös känsetkropp som placerats under resp,radiator. Denna undersökning var emellertid mindre omfattande, Expertgmppenanför att en fördjupad analys av tänkbara energivinster vid olika användningsfaltmåste genomföras och tillämpas för alt minskningen i energiförbmkningen skattkunna förulberäknas. För syslem där ägaren har direkt nytta avenergibesparingen och är medveten om dess betydelse är sannolikt en stönebesparing alt räkna med än i andra fatt. För småhusen kan termostatiska radiaiorventitervara förhållandevis vät lämpade och leda titt energibesparingar. Dessa harjämte motsvarande investeringsutgifter och underhållskostnader redovisats underavsnitt 4.6.1 (Temperatursänkningar och inreglering) ovan. För flerbostadshusenbedöms i denna promemoria, bl. a. med hänsyn till planverkets och fleraremissinstansers tveksamma etter avrådande inställning, att termostatiskaradiatorventiler ej bör installeras i energibesparande syfte.Under tioårsperioden kan emellertid teknisk utveckling och bättre bedöm- Prop.1977/78:76 315 ningsunderlagmedföra en omprövning av en dylik allmän rekommendation. Självklart kan man ivissa fall finna att termostatventiler utgör en lämplig energibesparande ålgärd.Planverkets uppgifier leder emellertid titt en besparingskostnad av /kWh.I ett underiag för bedömning av ett energisparprogram för hela landet bör manförsiktigtvis inte räkna med någon besparing av denna åtgärd. För lokaler ochindustrins byggnader kan däremot radiatortermoslatventiter bedömas utgöra en energibesparandeåtgärd av viss betydelse. Utöver vad som ovan anförts bör dock observeras atten förutsättning för större besparingar är att det men oregelbundetförekommer höga värmetillskott, vilket påpekats av seklionenför maskinteknikvid KTH. Ventilerna kan då, titt skillnad från vad som är fallet vid centralreglering, stänga av uppvärmningen enbart i de varma mmmen. Sådana förhållandenkan exempelvis uppträda vid s. k, vandrande skuggor på solbelysta fasader. promemorian redovisade energibesparingen med radialortermostatventilerförutsätter vid angiven investering att ventilerna eliminerar en viss menmindre del av arbetet med inregleringen av uppvärmningssystemet. Investeringsutgiftenberäknas titt , per 160 m' byggnadsvolym i jämförelse med , förenbart inreglering enligt ovan. Planverkels uppgift rörandeinvesteringsutgiften för radiatortermoslatventiter är . vid sammabyggnadsvolym, varför del använda värdet inkluderar en stor del av inregleringsåtgärderna samt konsultkostnader och kalibrering. Meddessa förutsättningar beräknas i denna promemoria energibesparingen genomåtgärden till /år netto vad avser inreglering av lokaler med byggnadsvolymav totalt 40 milj. m. Därutöver beräknas ventilerna genom den termostatiskafunktionen ge besparingen /år netto för motsvarande byggnadsvolym.Detta överensstämmer med planverkets bedömning. Den totala energibesparingenblir således /år netto vid åtgärder i byggnadsvolymen 40 milj. m-*. Åtgärdensomfattning, dvs, byggnadsvolymen 40 milj, m\ har beräknats försiktigt medhänsyn till planverkets och vissa remissinstansers rekommendationer. Volymenutgör ungefär 20 96 av den som/7/a«ve/-Ac/anser maximalt möjlig. Den lotalainvesteringsutgiften blir 300 milj. kr. Kostnaden förunderhåll beräknas till 6 milj. kr. 4.6.3Installation av utetemperalurstyrd molorshunt Dennautmstning syftar till att anpassa framledningstemperaturen i radiatorsystemtill det föreliggande värmebehovet, vilket varierar med utetemperaturen. Framledningstemperaturenför radiatorsystemet stiger vid sjunkande utetemperatur och omvänt.Energibesparingar erhålls genom att värmetiltförseln i byggnaden slyrs eftervärmebehovet, dvs. Det verkliga resultatet blir såledestemperatursänkningar. 1977/78:76 316 Remissinstansernaär eniga med planverket om att åtgärden har slor betydelse. Flera remissinsianserpåpekar emellertid att man inte kan beräkna den verkliga besparingen utan attockså ta hänsyn till andra åtgärder som möjliggör temperatursänkningar, Iavsnitt 4,6.1 och 4.6.2 har beräkningar av åtgärder som leder tilltemperatursänkningar i mm och byggnader redovisats. Ett begränsai utrymme finnsför ytteriigare medettemperatursänkningar genom åtgärden installation av molorshunt. uppskattar alt molorshuntfinns installerad i 20 96 av s m å h u -sen. Verket beräknar att installationav molorshunt medför energibesparingen 1 000 kWh/år netto per småhus och attden tänkbara andelen för tillämpning utgör ca 600 000 småhus. Den totalabesparingsmöjligheten blir då /år netto. Motsvarande medellemperatursänkningkan beräknas till 0,, Detta innebären total temperatursänkning av 2" Csom medelvärde för 750 000 småhus under förutsätining att molorshuntinstalleras i 150 000 hus där inreglering inte genomförts, Medeliemperatursänkningenför beståndet av småhus med vattenburen värme blir ca 1,, För hela beståndetblir den 1,, Åtgärden installation av molorshunt kan genomföras enbart i desmåhus som har hög medeltemperatur. Denna kom mer efter genomförandet att liggavid ca C, En effektiv sarnordning förutsattes således för åtgärdernainstallation av molorshunt resp, inreglering, t det följande användsplanverkets bedömning vid beräkning av energibesparing och investeringsutgift. Försmåhusen beräknas således i denna promemoria energibesparingen med molorshunttitt /år netto vid ålgärd i 600 000 lägenheter. Investeringsulgiftenberäknas till 1 020 milj. kr, och underhållskostnaden titt 20 milj. kr, , 1de flesta flerbostadshus finns molorshunt redan installerad. räknarmed att installationen kan bli aktuell för ytterligare högst 100 000 lägenheteroch beräknar energibesparingen till totalt /år netto samt investeringsulgiftentill 20 milj, kr. Underhållskostnaden blir 0,4 milj, kr, . Motsvarandetemperatursänkning blir ca 0,C, vilken faller på lägenheterna i den övredelen av fördelningskurvan i fig. 4.2. Förlokaler och industrins byggnader anser planverket att det är möjligt att uppnåen total energibesparing av /år netto genom installation av molorshunt.Planverket beräknar investeringsulgiften till 100 milj. kr, Remissinstansema äri stort sett eniga och delar verkels bedömning. Den tänkbara maximala andelenför ålgärden är enligt verket av beståndet, vilkel ungefär motsvarar 100milj, m byggnadsvolym. Temperatursänkningen blir ca 0,C genom denna åtgärd, Dennaåtgärd innebär att styr- och reglerutrustning installeras för att medge attrumstemperaturen kan sänkas då byggnaden ej 1977/78:76 317 nyttjaseller under vissa särskilda tider, exempelvis naltsänkning av temperaturen ibostadshus. innebär åtgärden att ett tidur kopplas till värmesystemets molorshuntoch att framledningstemperaturen därmed kan sänkas . För småhusen beräknarplanverket alt drifttidsstyrning främst innebär nattsänkning avrumstemperaturen. Verkei bedömer dock energibesparingen som måttlig genomdenna åtgärd. Total besparing anges till / år netto vid genomförande i200 000 småhus, vilket motsvarar 300 kWh/år netto per småhus. Detta innebär enmedeltemperatursänkning av 0,C, Energikommissionensexpertgrupp C anger i sin preliminära rapport alt besparingen kan beräknas tittmaximalt /år netto för småhusen. Vissaremissvar på planverkets preliminära rapport anger att åtgärden kan bedömasvara av särskilt intresse med hänsyn till förväntad teknisk utveckling på regtersidanoch att särskilt småhusen som ofta är utförda i lätt konstruktion med litenvärmekapacitet är intressanta för tillämpning. Energibesparingen fördenna åtgärd beräknas i denna promemoria under förutsättning att naltsänkningkan genomföras'med 1,C i vissa delar av beståndet. Detta kan skattas till ca300 000 småhus motsvarande av hela t)eståndet. Resultat frånmätningar genomförda av tekniska fakulteten vid stöder dennabedömning. Nattsänkningen 1,C leder till energibesparingen 900 kWh/år nettoper småhus, vilket ger totalt /år netto. beräknarinvesteringsutgiften till 210 milj. kr., dvs. per småhus.Underhållskostnaden bedöms i denna promemoria lill 4,2 milj. kr. För flerbostadshusenberäknas i denna promemoria energibesparingen genom drifttidsstyrning efterplanverkels bedömning, vilken anger besparingen 400 kWh/år netto.Investeringsutgiften anges till . Medetdygnstemperatursänkningenblir 0,C, vilket kan accepteras om volymen för åtgärden begränsas.Planverket anger att åtgärden kan genomföras för maximalt av flerbostadshusen.Med hänsyn lill andra temperatursänkningar beräknas emellertid denna andel till35 %, motsvarande ca 750 000 lägenheter. Den totala energibesparingen blirsåledes /år netto och investeringsulgiften 20 milj. kr.Underhållskostnaden beräknas till 0,4 milj. kr. För lokaler och induslrinsbyggnader beräknar/)/a«ve/-AÉ'r energibesparingen genom drifttidsstyrning till0,/år netto totalt. Emellertid har flera remissinstanser påpekat attförhållandevis stora vinster kan göras i lokatsektom genom temperatursänkningarunder icke nyttjandetid. Dessulom förväntas att den tekniska utvecklingen på reglerområdetleder lill bättre system för s, k. intermittent uppvärmning. Med hänsyn tilldetta och med hänsyn till bedömningar redovisade i bl, a. experigruppC preliminära rapport beräknas energibesparingen för denna åtgärd till /årnetto och investeringsulgiften titt 90 milj. kr. Underhållskostnaden blir ca1,8 milj. kr, och brukningstiden , Expertgmppen skattar energibesparingen genom driftiidsstyrning av uppvärmningssystem lill ungefär 10 96 avvärmeförbrukningen förkompen-sering av transmissionsföriuster och ofrivilligventilation. Ungefär halva beståndet för lokaler och industrins byggnaderberäknas kunna åtgärdas. Den bespanng som erhålls i en byggnad beror bl. a. avvilken värmekapacitet som huset har. Systemet bör i viss ulsträckning anpassasfrån fall till fall och inttimmas titt maximal spareffekt. Tabell4.15 Styr- och reglersystem Besp., Investe- TWh/år miljar- kr,/år Inreglering av uppvärmningssy stem samt temperatursänkningar i 300 000 småhus 0.45 0,27 O Inreglering av uppvärmningssystem i 930 000 Igh i flerbosladshus samt temperatursänkningar i hela be- ilåndel 2,1 0,32 O Inreglering av uppvärmningssystem samt temperatursänkningar i loka ler (240 milj, m3) 2,0 0,72 O Inreglering av uppvärmningssystem i industrins byggnader (60 milj, m) samt temperatursänkningar (120 milj, m) 0,4 0,18 O Installation av molorshunt för styr ning av framledningstemperatu ren i uppvärmningssystem för 100 000 Igh i flerbostadshus O.l 0,02 I D:o ilokaler (75 milj, m3) 0,3 0,07 I D:o iindustrins byggnader (25 milj, m) 0,1 0,02 1 Drifttidsstyrning av uppvärmningssystem i 700 000 Igh i flerbostadshus SUMMA ALTERNATIV I 6,95 1,70 *Avser kostnadsläget kvartalet 1977 exklusivemervärdeskatt. Tabell4.15 Styr- och reglersystem Besp,, Investe- TWh/år miljar- Utöver alternativ 1 tillkommer: Inreglering av uppvärmningssystem genom installation avtermostatiska radiatorventiler samt temperatursänkningar i 300 000 småhus Installation av termoslatiska radia-lorventiler i lokaler(40 milj. m) Driftiidsstyrning av uppvärmningssystem i 300 000 småhus Uiöver alternativ III lillkommer: Installation av molorshunt för styrning av framledningstemperatureni uppvärmningssystem i 600 000 småhus *Avser kostnadslägel kvartalet 1977 exklusivemervärdeskatt. Ett område där individuell mätning är möjlig ärförbrukning av e 1 e k t r i -c i t e t. Enligl folk- och bostadsräkningen 1975uppvärms 42 000 lägenheter i flerbostadshus och 332 000 lägenheter i småhus medel. Av lägenheterna i småhus kan man på goda grunder anta att huvuddelen redanhar individuell mätning, Enligt planverkei kan man genom att införa individuellmätning spara 5-10 96 av hushållsförbmkningen. 1977/78:76 320 ningberor på vilken sänkning av inomhuslemperaturen som kan förväntas. Som exempelanger planverket att en temperatursänkning med i genomsnitt 2''C medför enbesparing om 7 96 av byggnadens totala nettoenergiförbmkning. Instilutionen Jörbyggnadsieknik vid KTH, beräknar att en temperatursänkning med medför en be-sparingom ca 5 96 av uppvärmningsenergin. Dådet gäller frågan om vilken volym åtgärden kan få räknar planverket med att 400000 lägenheter i flerbosladshus kan utmstas med individuella elmätare, medan elverksjöreningenanför i sitt remissvar på den preliminära rapporten, att endast 225 000lägenheter har kollektiv mätning. Följande beräkningar avser nyinstallation avindividuella elmätare i 200 000 lägenheter. Av dessa anlas att inte fler än 25000 lägenheter uppvärms med el. En besparing på /år skulle då varamöjlig. Installationav elmätare kostar enligl to/?ve/-A'e/, 500-1 000kr. Detta medfören total kostnad om . anservidare att den lekniska livslängden för en elmätare är och att mätareninte kräver underhåll, Ålgärden i sig förutsätter givetvis att mätaravläsningsker med jämna intervall, 1 likhet med planverket har en eventuell kostnadfördetta inte inräknats. Besparingskostnaden för åtgärden, då mervärdeskatten frånräknats,blir /kWh. Ettannat område där individuell mätning är möjlig är tappvarmvatten förbru k n i ng. Undersökningarpå i visade på minskad förbrukning i storleksordningen 4096 när individuell varmvattenmätning infördes. hänvisar tillpågående undersökningar som tyder på 20 96-iga besparingar. angerockså att varmvattenmätare kan installeras i 40 96 av lägenheterna i flerbostadshusdvs. ca 750 000 lägenheter. Verket anger att det är möjligt att spara 5 96 avhushällens lotala nettoenergiförbrukning vilket motsvarar 825-950 kWh/år ochlägenhet genom individuell varmvaitenmälning. 1 verkets rapport har man dockräknat med en besparing på 500 kWh/år och lägenhet. Under förutsättning att hyresgästemafår ordentliga informationer är besparingar i storleksordningen 500-950 kWh/åroch lägenhet möjliga. Den totala besparingen skulle då kunna uppgå titt /årom varmvattenmätare installeras i de 400 000 lägenheter i flerbostadshus somenkelt kan förses med mätare. Kostnadenför en varmvattenmätare uppskattar planverket lill . Vidare anger man attavläsning utanför lägenheten kostar , ytterligare. Kostnader förinstallationen tillkommer. har uppskattat den lotalainvesteringsutgiften per lägenhet till I . I beräkningen av den utgifteningår även de lägenheter där mer än en mätare måste installeras. Envarmvattenmätare kräver, för all vara rättvisande, underhåll och reparationer,Planverkei anger att den tekniska livslängden för åtgärden är . Många varmvatlenmäiarepå marknaden håller emellertid inte mer än tre lill enligt uppgifter somunderhand inhämtats från leverantörs- och 1977/78:76 321 förvaltarhålt.Om man inkluderar avläsningskostnaderna innebär det att underhåll och driftblir ca . per mätare och år. anger ingen sådan kostnad.Investeringen fördenna åtgärd i 400 000 lägenheter blir , omman följer planverkets uppgifter om kostnaden för en vattenmätare per lägenhetoch till denna adderar en utgift för installationen. Underhållskostnaderna inkl,avläsningskostnader kan beräknas till 1/10 därav, dvs, 18 milj, kr, perår. Meddessa förutsättningar blir besparingskostnaden för åtgärden /kWh. Besparingsmöjligheteni de enligt planverket återstående 350 000 lägenheter där varmvattenmätning ärmöjlig, motsvarar /år. Investeringen för installation i dessalägenheter blir störte, eftersom det enligt verket förmodligen behövs minst tvåmätare per lägenhet. Det innebär en investering på ochen underhålls- och driftkostnad på 32 milj. kr. Besparingskostnadenblir då /kWh. Delfinns fiera åtgärder för individuell mätning som inte har nämnts av planverketeller någon av remissinstanserna. Följande har emellertid tagits med bland åtgärdemai besparingsberäkningarna i denna promemoria. Enligt folk- ochbostadsräkningen 1975 värmeförsörjs 32 000 lägenheter i småhus och 717 000lägenheter i flerbostadshus med fjärrvärme. En vanlig debiteringsform förfjärrvärme grundar sig på uppvärmd lägenhetsyta. Här kan individuell mätning avOärrvärme medföra energibesparing framför allt i småhusen. Med fjärtvärmelikstälts i delta fatt de gemensamma panncentraler som finns i mindresmåhusområden. En elektronisk värmemängdsmätare för småhus kostar enligl uppgiftfrån leverantörer ca . Värmemängdsmätarenkräver underhåll på liknande sätt som varmvattenmätarna. Om 50 000 lägenheter ismåhus utrustas med värmemängdsmätare blir den totala investeringsutgiften 0,15miljarder kr, medan underhålls- och debiteringskoslnaden kan beräknas till 2milj, kr, . Energibesparingen kan högst bli /år. Besparingskoslnadenför åtgärden med dessa fömtsättningar blir /kWh då åtgärdens brukstid är Det finns även en metodför individuell mätning av energiförbrukning för uppvärmning i fierbostadshussom inte planverket och remissinstanserna nämner. I föregående kapitel harredogjorts för olika metoder att mäta förbrukningen i varje enskild lägenhet.En sådan metod är baserad på uppmätning av mmstemperaturer. a. studier vid lekniskafakulteten vid Lunds unlversitei tyder på att det bör vara möjligt att finnaformer för en rättvis debitering med denna metod. tillgängligautrustningar kostar ca . Installationskostnaden är ungefärdensamma, men varierar kraftigt från objekt till objekt. Åtgärden kräver ingaunderhållskostnader utöver avläsnings- och debiteringskostnader. Om åtgärdengenomförs i 200 000 lägenheter i flerbostadshus blir investeringen 0,14miljarder kr. Underhåll och drift kommer att kosta ca 2 milj, kr, per år.Besparingen kan bli /år, om temperaturen sänks med 0,5-1,,Besparingskostnaden 21 1977/78. 1977/78:76 322 föråtgärden blir då /kWh under fömtsättning att åtgärdens brukstid är . 4.7.2 Tilläggsisoleringav apparaier och rör Planverketbedömer besparingsmöjligheterna genom tilläggsisolering av apparater och rörtill /år till en kostnad av . om åtgärden utförs i 1,7miljoner lägenheter. Med en livslängd för åtgärden blirbesparingskostnaden på /kWh, För lokaler anger planverket attbesparingsmöjligheten är /år. Verkets synpunkter påbesparingsmöjligheter och kostnader används i sammanställningen av sparmöjligheteri tabell 4.16. Föråtgärderna utbyte av ljusarmaturer, övergång från allmänbelysning titt punktbetysningoch dri ft tidsstyrning av varmvattencirkulation anger planverkei en totalbesparing på /år. Åtgärderna avser endast lokaler. Delfinns många osäkerheter i en bedömning av i vilka byggnader och hur åtgärdernaskall genomföras. Framför allt är koslnadsbedömningarna myckel osäkra.Åtgärderna bör därför inte bedömas som realistiska i hela lokalbeslåndet annatän i ett mycket stort sparprogram. Planverkei framhåller att dessa åtgärder,och naturligtvis alla andra möjliga åtgärder av samma natur, skatt vidtas i detenskilda fallet. Detfinns en rad andra mindre åigärder som bör kunna vidtas. Till exempel åtgärderpå varmvatlenförbrukningen som instattalion aviryckreduce-ringsventiler, termostatblandarem. Var och när dessa skatt vidlas kan emellertid endast bedömas från falltill falt. Vikten av de många olika mindre uppfinningar och initiativ somkommer från enskilda får inte heller försummas. Det bör vara realistiskt atträkna med en besparing om /år för samtiiga dessa åtgärder.Investeringen är emellertid som anförts ovan svår att beräkna, varför inteheller någon besparingskostnad går att ange, Avföljande tabell framgår hur de övriga energisparåtgärderna kan fördelas påsparalternativen I-IV, Besp., Invesle- TWh/år miljar- kr,/år Individuell värmemätning (temperatur) i 200 000 Igh i flerbostadshus Tilläggsisolering av apparater och rör i 600 000 småhusoch I 100 000 Igh i flerbostadshus D:o i övriga lokaler (240 milj, m) Utöver alternativ 11 tillkommer: Individuell elmätning i200 000 Igh i flerbostadshus Individuell varmvaitenmälning i 400 000 Igh i flerbostadshus Individuell värmemätning i 30000 småhus Tilläggsisolering av apparaier och rör i induslrins lokaler (130 miljoner Utöver altemativ III tillkommer: Individuell varmvattenmätning i 350 000 Igh i flerbostadshus Individuell värmemätning i 20 000 Övriga åigärder(belysning, varmvat- lencirkulalion elc.) D:o i induslrins lokaler ' Avser kosinadslägei kvartalet 1977 exkl.mervärdeskatt. Avser fjärrvärmeförsörjda småhus saml småhusområden medgemensam 1977/78:76 324 Detär viktigt att forsknings- och utveckUngsarbete kring nya energikällor ges storlyngd. Det kan ändå vara lämpligt att vara försiktig i bedömningen av sparmöjligheternaden närmaste tioårsperioden. Planverketbedömer att skall sol värme s y s t e m kunnamedverka lill att sänka landels behov av importbränsle. För att detta skallvara möjligt måste emellertid forskningen inom områdei fortsätta på bred frontoch försöks- och demonstrationsanläggningar ges ekonomiskt stöd. Planverketbedömer att man kan spara /år med solvärme under fömtsättning att mansatsar resurser på forskning och ulveckling. Verkeianger att det finns anläggningar med solvärme förvarmvattenberedning som säljs till en kostnad av . Systemettäcker ca 50 96 av årsenergibehovet för tappvarmvatten-uppvärmning. Den störstaeffekten erhålls naturiigtvis . Detta kan vara positivt eftersom en oljeeldadpanna för småhus arbetar vid så låg verkningsgrad som sommarlid dåvärmebehovet består av endast beredning av varmvatten. Genom solvärmesystem förvarmvattnet höjer man alltså årsmedelverkningsgraden för den ordinarie värmeanläggningen. Institutionenför byggnadsieknik vid KTH, anger solföngarnas storiek till 4-12 m per lägenhetför täckning av 40-75 96 av energibehovet för varmvattenberedning.Investeringskostnaderna varierar mellan 1,0 och , per inbesparad kWh, 1ett exempel visar institutionen att besparingsmöjligheterna med solvärme förvarmvattenberedning i IOOOO småhus och 10 000 lägenheter är ca /år.Motsvarande investering kan i enlighet med institutionens siffror bedömas till0,15 milj, kr. Med en underhållskostnad på 2 milj. kr. blirbesparingskostnaden ca /kWh. Livslängden för åtgärden är kalkylerad till20 år. Närdet gäller sotvärme för uppvärmning är undertaget för kostnadsbedömningarsämre. Det har att göra med lagringsproblem och utförandefrågor. Som exempelpå lagringsproblemet vid ell centralt solvärmesystem med säsongslagring ivatten för 100 lägenheter, måste lagret enligt instituiionen förbyggnadsteknik vid KTH vara ca 20 000 m eller ungefär lika stort som de 100lägenheterna tillsammans. Institutionen beräknar de totala kostnadema föruppvärmning med sol i 10 0(X) lägenheter i småhus och IOOOO lägenheter i fierbostadshustill . Energibesparingen beräknar institutionen lill0,4-0,/år, Med en underhålls- och driftkostnad på 20 milj, kr, blirbesparingskostnaden ca /kWh, Brukstiden är härvid . Prop.1977/78:76 325 lågtemperatursysiembör vara ungefär de samma som för centrala syslem. Besparingskostnaden är av naturiigaskäl mycket osäker och kommer troligen att sjunka . Avförsiktighetsskäl är det lämpligt att räkna med en mindre volym solvärmesystemunder . I det högsta sparalternativet ingår dock etttillskott av solenergi i bostadsbyggnader. Meden kraftig ökning av forskningsinsatserna är det rimligt att räkna med att spareffekterkan uppnås . De större insatserna med solvärme kommeremellertid att kunna göras efter tioårsperiodens slut. Dettagäller även för andra nya lokala energikällor. Med tanke på osäkerheten ibedömningar av möjligt energitillskott av t. ex. vindenergi och markvärme i denbefintliga bebyggelsen, har inga beräkningar utförts. Inte heller redovisas härmöjliga besparingar med solvärmesystem. Undervårriksdagen 1977 besföt (prop.