prop · G103154 · 1977-12-31 00:00:00 — Detta beräknasmotsvara ett extra pristillägg av i genomsnitt /kg underregleringsåret. Nämnden beräknar kostaaderna för ifrågavarande tillägg lilloförändrat 11,5 mUj. för /79. TillSvensk matpotatiskontroll (SMAK) har för /78 av medelutanför fördelningsplanen lämnats bidrag med . förupplysningsverksamhet på matpotatisområdet. För /79 harbegärts höjning av detta belopp till . på gmnd av ökade kostnader. m. /78 har ersättning tiU SMÄK:s arbete med denofficiella kvalitetskontrollen utgått med 3,5 milj. kr. av medel utanförfördelningsplanen. För /79 har SMAK begärt höjning av dettabelopp tiU 4,5 nulj. Överläggningarmed SMAK har visat att dessa yrkanden med hänsyn tiU möjliga besparings- och rationaUseringsåtgärderbör kunna reduceras. föreslår därför att SMAK av medelutanför fördelningsplanen tillförs erforderliga belopp för upplysningsarbetetoch för Prop.1977/78:154 36 denofficiella kontroUen med högst . Samtidigtföreslås att jordbraksnämnden medges rätt tiU insyn i SMAK:s ekonomi, I dennafråga har nämnden samrått med lantbmksstyrelsen. , , har för /78 erhållit 1 808 000 kr.för finansiering av föreningens potatisförädlingsverk-samhet. För regleringsåret1978/79 har begärts höjning av detta belopp till . Föreningen harvidare begärt ett tilläggsanslag på , för /77. Anslagsframställningensyftar tiU att möjliggöra oförändrad omfattning av verksamheten. Kostnadernahar räknats upp för inträffade pris-och lönestegringar samt ökning av socialakostnader. Potatisförädlings-verksamhetens andel i de gemensamma kostnadernaför adnunistration, byggnadsverksamhet, maskininvesteringar,förbrukningsmateriel, information m, m. har föreningen upptagit tiU 674 173kr. för /78. Jordbruksnämndenföreslår en uppräkning av anslaget för ökade löne- och driftkostnader med , och att bidrag tiU utsädesföreningen för potatisförädlingsverksamhet reglermgsåret1978/79 får utgå med . har för /78 erhåUit ett beloppav 1,8 milj. kr. för förbundets verksamhet med effektivisering avmatpotatisodlingen. För /79 begärs en ökning av nämndabelopp tUl . Av tillförda medel förbrukas normalt förinstruktörsverksamhet och för forskningsändamål på matpotatisområdet.Jordbruksnämnden och delegationerna tillstyrker förbundets framställrung. Jordbmksnämndenifrågasätter principieUt om forskning av det slag som sker vidutsädesföreningen resp. genom potatisodlarförbimdets försorg bör finansierasav införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen och nämnden föreslår därföratt frågan om dessa verksamheters finansiering fr. o. m. regleringsåret1979/80 blir föremål för särskild prövning. Jordbmksnämndenhar tidigare haft bemyndigande att ta i anspråk avgiftsmedel utanförfördelningsplanen för återbäring till pälsdjursuppfödare av den del av prisetför inhemskt foder för minkuppfödning m, m. som är hänförlig till införselavgiftemapå fodermedel. Underperioden /741975/76 har sådan återbäring inte skett med hänsyn tUl derelativt höga intemationeUa prisema. För /78 fickjordbruksnämnden disponera högst 3 mUj. Med hänsyn tUl bl.a, sjunkande världsmarknadspriser hemstäUer nämnden om bemyndigande att /79 av avgiftsmedel utanför fördelningsplanen få disponerahögst 4 milj, kr. Tdlfonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen har under regle- Prop.1977/78:154 37 ringsåret1977/78 förts ,, varav hälften inom och hälften utanförfördelningsplanen, Lantbmksstyrelsen har föreslagit att fonden /79 bör tUlföras . föreslår atthalva beloppet, ,, får tas av medel utanför fördelningsplanen. förslag mnebärför /79 ett beräknat överskott av införselavgiftsmedel på50,8 milj. kr. 2.2.6.1 Bemyndigandeför jordbrukets regleringsföreningar att utöva viss myndighetsfunktion Jordbruksnämndenframhåller att vissa av de uppgifter som har anförtrotts regleringsföreningamapå jordbrakets område innebär myndighetsutövning. Detla gäller t. ex.uppgifter som innefattar att självständigt fatta beslut i ärenden om bidragtill lagring och export, om bidrag till viss odling, om fastställande avinlösenpriser samt om rabatter m. m. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen krävsdet stöd av lag för att överlämna förvaltaingsuppgift som innefattarmyndighetsutövning till bl, a. förening, EnUgt övergångsbestämmelserna tiUregeringsformen äger äldre författning eller föreskrift fortsatt giltighet utanhinder av att den inte har tillkommit i den ordning som skulle ha iakttagitsvid till-lämpning av regeringsformen. De uppgifter föreningarna har äralltså alltjämt gällande utan hinder av att de inte har beslutats i lag.Däremot kan inte några nya uppgifter av myndighetsnatur läggas på föreningarnautan stöd av lag. Med hänsyn härtiU föreslår nänmden att under" deninledande bestämmelsen i lagen om prisreglering på jordbrukets område införsen ny paragraf, 1 a §, med ett bemyndigande för regleringsföreningama att inomresp. varuområde pröva frågor om bidrag eller annat stöd i marknadsreglerandesyfte. Sådana uppgifter bör beslutas av regeringen eUer, efter regeringens bestämmande,av jordbruksnämnden. Med anledning av den föreslagna nya paragrafen bör enredaktionell jämkning ske beträffande rubriken närmast före 1 §. Enligt23 § lagen om prisreglermg på jordbrukets område skall avgiftsskyldig erläggaränta på oguldet avgiftsbelopp avseende avgift som uppbärs av jordbruksnämndenefter . Nämnden föreslår att dessa räntebestämmelser bringas iöverensstämmelse med 6 § räntelagen (1975: 635) enligt vilken paragraf dröjsmålsräntaför år beräknas enligt en räntefot som motsvarar det av riksbankenfastställda, vid varje tid gällande diskontot med tUlägg av fyraprocentenheter. 1977/78:154 38 2.2.6.3Avgiftsskyldighet för fläsk- och äggproducent EnUgtgäUande bestämmelser i lagen om prisreglering på jordbrukets område erläggerinnehavare av slakteri eller köttbesiktaings-byrå slaktdjursavgift för kött avbl, a. tamsvin, när köttet blivit godkänt vid köttbesiktning enligt lagen(1959: 99) om köttbesiktning m. m. (7 § a). I 10 § första stycket g lagen omprisreglering på jordbrukets område föreskrivs att avgift erläggs vidomsättning av kläckeri för levererade hönkycklingar av tamhöns. Enligt 22 §utgår avgift som avses i lagen med belopp som regeringen eUer, efterbemyndigande av regeringen, jordbraksnämnden bestämmer. Idet föregående har redovisats jordbruksnämndens förslag tUl styrning av animalieproduktionensutbyggnad. I förslaget redovisas den tekniska utfornmingen av ett system meddifferentierade avgifter på svin- och äggproduklionen. Förslaget föratsätteratt avgift skaU kimna tas ut direkt av producent. Därför föreslås attuppräkningen i 10 § första stycket lagen om prisreglering på jordbrakets områdekompletteras med dels fläskproducent beträffande tamsvin som han levererar tillslakt, dels äggproducenl beträffande värphöns som han innehar. Iförslaget förutsätter jordbmksnämnden att nämnden får bemyndigande avregeringen alt bestämma avgiftens belopp liksom vid vUken storlek på besättningavgift bör utgå. 3 Stöd till odlingen av vallväxtfrö 3.1 Nuvarande förhåUanden Vallfröstödetsutformning fastställdes av (prop, 1968: 85, JoU 1968: 28, rskr1968: 266). Stödet utgår främst i form av arealbidrag och omfattar f. n. odUngenav rödklöver, alsikeklöver, timo-tej, ängssvingel, hundäxing, vitklöver, rödsvingel,ängsgröe, engelskt raj-gräs och italienskt rajgräs. De stödberättigade fröerna,som hänförs till tulltaxenr 12.03, åtnjuter f. n. inget gränsskydd. För vissaav vallfröerna är tullfriheten bunden i . För samtiiga fröslag hänförligatill tulltaxenr 12.03 har vidare genom en autonom tullkoncession iEFTA förbundit sig att inte ta ut tull eller motsvarande avgift. Arealbidragenfinansieras med införselavgiftsmedel. Målsättningen med stödet är attmöjliggöra en svensk odling motsvarande landets behov av vaUfrö. Vid tillfäUigaöverskott av vissa fröslag kan export- och lagringsstöd ulgå. är huvudman för stödet. Inom oljeväxtintressenter,förening u. p. a., finns en särskild nämnd, vallfrönämnden, som ansvarar fördetaljutformningen av stödåtgärderna. tillförs f. n. ett beloppav 4 milj. kr. per regleringsår av införselavglftsmedel utom fördelningsplanen.Huvuddelen av stödet utbetalas i form av arealbidrag och är knutet till kon- Prop.1977/78:154 39 traktsodlingar.Stödet lämnas i princip endast för odling av rikssort och skörden skall kunnagodkännas för statsplombering. Debärgade arealerna ökade 1973 uppgå tUl ca12 000 ha, vilket motsvarade den beräknade totala behovsnivån. Därefter sjönk emeUertidde skördade arealerna till ca 8 000 ha , Den konlraklerade arealen år1978 uppgår tUl ca 11 400 ha. Importenav vaUfrö har minskat i takt med ökningen av den odlade arealen inom landetsamtidigt som exporten ökat något. har importen uppgått tiUdrygt medan exporten har legat mellan 500 och perår. Importen har till övervägande del bestått av grönytefröer, framför allt ängsgröeoch rödsvingel. Vallfrönämndenhar gjort en översyn av vallfröstödets utformning och föreslår ökat stöd förden inhemska odlingen. Nämnden framhåller bl. a. att vallfröstödet har visatsig vara ett tillfredsstäUande instmment för alt utöka fröodlingen motsjälvförsörjning. De konlraklerade vall-fröarealerna ökade från ca 5 800 ha år1969, då det nuvarande stödet infördes, till ca 11 000 ha . OdUngen hardärmed alltmer anpassats till det inhemska behovet. Underskott har förekommitfrämst i fråga om grönyteväxtema rödsvingel, ängsgröe och engelskt rajgräs. VidtUlfälliga överskott av medelsen rödklöver och timotej har export-ochlagringsstöd utgått. För att i fortsättningen kunna upprätthålla en önskvärdfröodling inom landet och för att höja effektiviteten i odlingen krävsemellertid enligt nämnden ändringar av stödets utformning. Kontraktsodlingär enUgt vallfrönämnden en förutsättning för en effektiv reglering avmarknaden. Möjligheten att genom arealbidraget styra produktionen är dockbegränsad. Hur arealbidraget påverkar marknadsbilden beror på om fröslagen kanimporteras eller om de är exklusiva för svensk odling. När import är möjligbestäms prisnivån av Importpriserna. Skall en inhemsk behovsproduktionvidmakthållas måste arealbidraget enligt vallfrönämndens mening kompenseraodlaren i sådan utsträckning att hans produkt blir biUigare för handeln änimportvaran. Överskott eUer subventionering utomlands av frösorter som äraktuella för den svenska odlingen kan försvåra regleringsåtgärderna. Dettagäller f. n. speciellt för grönytefröerna. Inom EG utgår stöd i form avpristillägg på levererat frö. Dessa pristillägg förtar avsevärt effekten av desvenska arealbidragen. Ettbibehållande av nuvarande stödsystem kräver därför en ökad insats avprisregleringsmedel för att man skall kunna upprätthålla en önskvärd fröodlinginom landet. Nämnden framhåller vidare att arealbidraget minskar skillnaden ilönsamhet mellan hög- och lågavkastande odlingar, vilket främjar en extensivodling på olämpliga jordar. 1977/78:154 40 Föratt motverka de negativa effekter som arealbidraget och det inom EG infördapristillägget medför föreslår vallfrönämnden att stödet tUI vallfröodlingen gesen ny utformning. Målsättningen med stödet bör liksom vara att främjaen fröodUng som motsvarar det inhemska behovet. Detta bör inte utgöra hinderför en exportproduktion av vissa fröslag då så motiveras av marknadsläget.Nämnden föreslår vidare att arealbidrag och pristUlägg bör utgöra det normalaodlingsstödet. Arealbidraget bör få ersättas eUer kompletteras med pristUläggi den mån nämnden så finner lämpligt. Härigenom bibehålls fördelen av en förhandsgarantiför en viss ekonomisk avkastning som arealbidraget innebär för odlarnasamtidigt som odling på mindre lämpliga jordar kan begränsas. För att förhmdraatt prisbildningen på den svenska marknaden utsätts för konkurrens från ensubventionerad export till och för att minska intresset för reproduktionav svenska rikssorter utomlands föreslår nämnden att införselavgifter bör kunnatas ut vid import av vallfrö. Vid utförsel av frö bör införselavgift svarandemot av resp. företag importerad kvantitet restitueras. I de fallinförselavgift inte kan tas ut på grund av att har bundit gäUandetullfrihet i bör möjligheten att häva sådana bmdningar undersökas. I denmån bindningarna inte kan hävas måste prisstödet byggas ut i motsvarande grad. delar i stort sett vaUfrönämndens åsikter. att arealbidraget i vissa lägen bör få ersättas medpristillägg för framvunnen skörd. finner även förslaget attbelägga import av vallfrö med införselavgift motiverat av den förändrademarknadssituation som uppstått sedan EG infört prisstöd åt vaUfröodlingen. Manpåpekar dock alt införselavgifter inte kan införas utan komplikationer på grundav gäUande GATT-bind-nlngar. En GATT-bindning kan brytas genom omförhandlingar.Vid sådana förhandlingar får man enligt nämnden räkna med att länder som exporterarvallfrö tUl kommer att kräva kompensation i form av sänkt gränsskydd iSverige för andra varor. Vallfrönämndensförslag om ett ökat stöd tiU vaUfröodlingen tiUstyrks eller lämnas utanerinringar av lantbmksstyrelsen, LRF och samtliga övriga remissinstanser. Ifråga om den närmare utformningen av stödet anförs dock erinringar ochsynpunkter från flera av instanserna. Förslagetatl arealbidraget skall kunna ersättas av eller kompletteras med pristilläggtillstyrks eller lämnas ulan erinran av samtliga instanser. Kommerskollegiumförutsätter dock att de regler som gäller i och beträffandeexportsubventioner iakttas. Prop.1977/78:154 41 Förslagetatt införa importavgifter samt att undersöka möjUgheten att häva de GATT-bindningarsom föreligger för vissa fröer har kommenterats av flera remissinstanser. Kommerskollegiumkonstaterar att tullfriheten för vitklöver, ängsgröe och rödsvingel är bunden iGATT och att således omförhandlingar måste ske om införselavgifter införs fördessa fröer. Vidare framhåller kollegiet att i EFTA genom en autonom tuUkoncessionförbun-dU sig att inte ta ut tull eUer fiskal avgift som innehåller slddselementför någon vara under tuUtaxenr 12.03. Ett upphävande av den svenskakoncessionen torde få ske genom ett nytt rådsbeslut och övriga EFTA-länder kandå komma att ompröva sina koncessioner. Omförhandlingar i och börenligt kollegiets mening inte ske utan synnerligen starka skäl. Från allmänhandelspolitisk synpunkt och med tanke på att importen varit relativt konstantunder senare år förordar därför kollegiet alt frågan om införande avinförselavgifter får anstå tUls vidare. Lantbruksstyrelsen anser att det ärönskvärt att införselavgifter kan tas ut för att möta subventionerad export,men med hänsyn tiU bl. a. de svårigheter som kan förväntas uppstå vidomförhandling av GATT-bind-nlngen finner styrelsen förslaget tveksamt och anserdärför att denna del av vallfrönänmdens förslag bör anstå. Statens centrala frökontroUanstaltframhåUer att det är angeläget att självförsörjningen av vallfrö för jordbruketsbehov bibehålls för att undvika att den inhemska vallodlingen blir baserad påfrö av utländska sorter med lågt odlingsvärde. Frökon-trollanstalten anserdärför att importavgifter bör införas vid behov för arter som inte omfattas av har från administrativ synpunkt intet att invända mot attinförselavgifter införs för specifika fröslag. 4 Avveckling av det särskilda övergångsbidraget 4.1 Nuvarande förhållanden Isitt yttrande jordbmksutrednings betänkande (SOU 1977: 17)Översyn av jordbrakspoUtiken har lantbmksstyrelsen bl. a. tagit upp frågan omdet särskilda övergångsbidraget tiU lantbrukare. Styrelsen anser att stödet äralltför administrativt betungande i förhåUande till den ekonomiska betydelsedet har för jordbrakarna. Styrelsen föreslår därför att det avvecklas. Ienlighet med vad som anfördes i propositionen om nya riktlinjer förjordbrukspolitiken, m. m. har lantbmksstyrelsen fått i uppdrag att utredakostnaderna och formen för en av-veckUng av det särskilda övergångsbidraget åtjordbrukare. Styrelsen inkom med sina förslag. Enligtkungörelsen (1967: 422) om särskUt övergångsbidrag och avgångsvederlag åt jordbrakarelämnas särskilt övergångsbidrag tUl alla Prop.1977/78:154 42 jordbrakaresom har fått arealtillägg eUer övergångsbidrag för ellerfått leveranstUlägg för mjölk /67. Vidare krävs att bmkningsenhetensåkerareal uppgår tiU minst 2,0 ha och att brukaren har varit mantalsskriven påfastigheten och brakat den tmder större delen av året. Stödets syfte är attunder en övergångsperiod ersätta det tidigare småbruksstödet. Särskiltövergångsbidrag utgår inte tUl den som före det år, för vilketbidrag sökes, fyllt eller åtnjutit hel förtidspension enligt lagen omallmän försäkring. Övergångsbidragutgår inle heller tiU den som är född , såvida han icke på grandav nedsatt arbetsförmåga är svårplacerad på arbetsmarknaden eller av annanomständighet av social natur är i särskilt behov av sådant bidrag. Den förstakategorin bidragstagare, dvs. födda , bortfaUer fr. o; . Fr,o, m, återstår således endast brukare som är fysiskt ellersocialt handikappade och födda eller . Denna grupp omfattadeunder ca 1 650 brukare. Ett visst bortfall sker varje århuvudsakligen på grund av dödsfall eller att hel förtidspension erhålls, mentill följd av spridningen till även relativt låga åldrar inom gruppen skuUebidragen vid fortsatt stöd inte upphöra . Ar1976 uppgick bidragen i genomsnitt till , per bidragstagare. Lantbruksstyrelsenhar inte funnit det möjligt att ersätta övergångsbidraget med annan stödform.Med hänsyn till den betydelse bidraget torde ha för bidragstagarna trots dessblygsamma storlek anser sig styrelsen inle heller kunna föreslå att stödet baraupphör från viss tidpunkt. Styrelsen föreslår därför alt stödet avvecklas påså sätt att de personer, som beviljas särskilt övergångsbidrag för ochär i sådan ålder att de vid oförändrade förhållanden kan bedömas erhåUa sådantstöd även , beviljas en engångsersättning. Engångsersättningenskall beräknas som summan av det antal övergångsbidrag bidragstaga-ren kanantas erhåUa fr. o. m. , dock längst t. o. m,. Framtida bidrag skall diskonteras lill efler 8 %ränta. Kostnadenvid avvecklingen på detta sätt beräknar styrelsen tUl ca 4 milj. kr. Utbetalningav övergångsbidragen för sker . Styrelsen föreslåratt engångsersättning därefter utan ansökningsförfarande lämnas i form av enextra utbetalning under /79 tUl dem som erhållit bidrag för år1977 och har sådan ålder att bidrag skuUe ha kunnat lämnas konmiande år. Prop.1977/78:154 43 Statskontoret,statens jordbruksnämnd och LRF tiUstyrker lantbruks-styrelsens förslag i desshelhet. Statskontoret förutsätter att de bidragstagare som behöver ekonomisktstöd i fortsättningen kan få detta inom ramen för socialvården. LRF framhåUeratt avvecklingen inte bör uppfattas som att stödbehovet har bortfaUit och attdetta bör beaktas vid beviljande av andra sociala och arbetsmarknadsmässigabidrag, RRVifrågasätter om det är erforderUgt med en engångsersättning tiU stödtagama viden avveckling. Om behovet av sådan ersättning anses föreligga finner verket attdenna bör beräknas på annat sätt än vad lantbruksstyrelsen har föreslagit. 5 Företagshälsovården ocb försäkringssystemet för lantbrukare 5.1. Inomramen för de belopp som tillerkänts jordbruket och viss livsmedelsindustri somkompensation till följd av kostnadsutvecklingen samt anpassning avjordbrukarnas inkomster till den aUmänna inkomstutvecklingen har avsatts vissabelopp för sociala satsningar. För /78 uppgår ifrågavarandebelopp tiU sammanlagt 217 milj. kr., vilket har tUldelats jordbraket som bidragav budgetmedel (prop. 1976/77: 94, JoU 1976/77: 28, rskr 1976/77: 257). Föruppbyggnad av företagshälsovård inom lantbruket har fr, o. m. regleringsåret1976/77 avsatts 2 milj. kr. /78 avsattes 50 milj,kr, för uppbyggnad av ett försäkringssystem för lantbrukama. Försäkringssystemetavses börja tiUämpas , Jordbmksnämndenframhåller att de genom statsmaktemas beslut fördelade beloppen tUl bl. a.utbyggnad av företagshälsovård och försäkringssystem inom lantbruket är attbetrakta som jordbrakets egna medel att användas till angivna syften. Genom attmedlen utgår som budgetanslag har staten emellertid som bidragsgivare visstintresse av att kunna kontrollera att företagshälsovården resp.socialförsäkringsskyddet utformas enligt vad som har föratsätts vid bidragensbeviljande. I det följande återges jordbruksnämndens redovisning av hur lantbrakethar tänkt sig utformningen av företagshälsovården och socialförsäkringsskyddetsamt jordbmksnämndens förslag tUl administration av ifrågavarande verksamheter. LRF, , Skogs- och lantbmkstjänstemannaförbundetsamt överenskom att etablera samarbeteom före- Prop.1977/78:154 44 Samarbetet sker genom ett för ändamålet bildat bolag,. Huvudsyftetmed skapandet av är att bygga upp en företagshälsovård Uknandeden som förekommer inom näringslivet i övrigt. Målet är att genom arbetsplatsanpassadverksamhet förebygga ohälsa till följd av arbetet. Detta skall nås genom bl. a.ratinmässiga hälsokontroller, individuella hälsoundersökningar och medicinskakonsultationer samt genom tekniska insatser beträffande enskUda arbetsplatser.Företagare och anställda inom lantbraket och familjemedlemmar som är verksammai företaget skaU få tillgång tUl företagshälsovården. Den som anlitarföretagshälsovården skaU betala avgift enligt taxa. Avsikten är att företaginom det egentliga jordbmket skall betala enligt en taxa och företag medinriktning på skogs- eller trädgårdsbrak m. m. enligt en annan, högre taxa. LantbrakshälsanAB avser att under resten av 1970-talet skaffa sådana erfarenheter att enutbyggnad på bred front av lantbmkets företagshälsovård kan ske. Avsikten äratt få till stånd en utbyggnad inom ca fem områden med en anslutnmg av ca 10000 personer omkring . Jordbruksnämndenanser att som villkor för det statiiga bidraget tiU jordbruketsförelagshälsovård bör gäUa att taxan för anslutning tiU företagshälsovårdenfastställs av nämnden efter förslag av och efter samråd medi fråga om sådan taxesättning sakkunnig statlig myndighet, t. ex.riksförsäkringsverket eller arbetarskyddsstyrelsen. Nämnden bör få utse enrevisor att granska Lantbrukshälsan AB:s räkenskaper och förvaltning. Enligt planerna skall lantbmkarnassocialförsäkringsskydd omfatta ett kompletterande skydd utöver vad somtillförsäkras alla i bosatta personer enligt lagen (1962: 381) omallmän försäkrmg och enligt lagen (1976: 380) om ar-belsskadeförsäkring.Försäkringstagare inom lantbrukarnas socialförsäkringsskydd skall vara egnaföretagare inom jordbraket och sådana familjemedlemmar tUl företagare som ärverksamma inom jordbraksföre-laget. Dessa grupper avses genom socialförsäkringsskyddetfå ett försäkringsskydd som motsvarar det som anställda i allmänhet åtnjuterpå grund av kollektivavtal. Några särskilda åtgärder från försäkringstagarnassida för att få vara med i lantbrukarnas socialförsäkringsskydd behövs inte.Först när ett skadefall inträffar, skall den enskilde försäkringstagaren gesig tillkänna. Försäkringsskyddet avser således samtiiga i bosattapersoner som uppfyUer kraven på att vara företagare inom jordbruket ellerfamiljemedlem tUl sådan företagare. Vissa kvalifikationer skall vara uppfylldamed avseende på främst företagets brattointäkt och lantbrakarens egennettoinkomst från jordbruket. Socialförsäkringsskyddet avses omfatta tredelar, arbetsskadeförsäkring, grappliv- Prop.1977/78:154 45 Den enskUde behöver inte erlägga några , utanpremiema betalas kollektivt av sådana statsmedel som tillkommer jordbruket i jordbraksuppgörelsema. Socialförsäkringsskyddetavses administrativt bU utformat så att LRF tecknar avtal med en grupp avförsäkringsbolag som sedan efter sedvanlig skadereglering betalar utförsäkringsersättning. Jordbraksnämndenanser att även i detta fall bör staten i egenskap av bidragsgivare kunna utövaviss tUlsyn över att medlen används tiU det ändamål för vilket de tiUskjutits.LRF bör kunna teckna avtal med försäkringsgivare om kollektiv försäkring föralla lantbrakare som fyUer de angivna kvalifikationerna. Beträffande vem som äratt anse som försäkringsgivare hänvisar nämnden tiU definitionen i 2 § lagen(1927:77) om försäkringsavtal.