prop · G10387 · 1977-12-31 00:00:00 — Staten bör därför tiUföraStatsföretag 700 milj, kr,, varav 350 mUj, kr. i form av aktieteckning och 350milj. kr såsom bidrag. Avden redogörelse jag här har lämnat framgår att staten föreslås göra betydandefinansiella insatser. Denna medverkan är som nämnts en förutsättning försammanförandet av landets tre största stålverk till ett företag. Jag anserdenna åtgärd vara av sådan vikt för vårt lands möjligheter att erhållaen konkurrenskraftig stålindustri att den motiverar de statliga finansiellainsatserna. Jag har ingen erinran mot att finansieringen sker i den omfattningoch i de former som föreslagits. Företagen saknar själva möjligheter attskjuta tiU det kapital som behövs. kan och kräva inlösenav sina aktier. Statsföretag har för sin medverkan till bUdandet av SvensktStål har ställt som viUkor att staten utfäster sig att säkerstäUa attStatsföretag kan fullgöra sina förpliktelser vad avser inlösen av aktier enligtkonsortialavtalet. Utbetalningenav statliga lån m. m. som behövs för att bilda Svenskt Stål beräknas fördela sigpå budgetåren 1977/781981/82 på följande sätt. Förändringari produktionsinriktning och andra åtgärder för att höja effektiviteten iSvenskt Stål kommer enligt den förut nämnda prognosen att medföra attpersonalen behöver minskas med ca 4 000personer. Svenskt Stål avser att genomföra ett omfattande utbildningsprogramoch andra åtgärder för alt stärka möjligheterna för den personal som berörs atterhålla nya arbetsuppgifter. Kostnademaför dessa åtgärder för övertalig personal har av par- 1977/78: 87 44 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Bidrag till Statsföretag för nyemission i Svenskt Stål 700 Ersättning för övertagande av TGOJ från Revers på 340350 milj. kr, (återbe talningstid, ) ca 51 46 45 43 etc. Kapitaltillskott till Statsföretag i form av revers på 356 milj, kr. (återbetalnings- tid, ) ca 53 51 50 48 etc. Lån till Svenskt Stål med villkorlig återbetal ning högst 1 800 milj, kr. (rekonstruktionslån) ca 700 ca 200 ca 400 ca 300 200 Investeringslän till Svenskt Stål 1 300 milj. kr. (strukturlän) 200 700 400 ca I 600 ca 1 005 ca 900 ca 400 ca 290 terna uppskattats till ca 600 milj. kr, under den periodsom omfattas av prognosen. Svenskt Stål kommer inteatt ha resurser att i den omfattning som krävs kunna genomföra nämnda åtgärderför övertalig personal i bolaget. Statsmakterna har beslutat om särskilt sysselsättningspoli-tisktstöd inom stålindustrin m, m, (prop, 1977/78: 59, AU 1977/78: 17, rskr 1977/78:85), Detta stöd är avsett att komplettera de resurser som företagen självabesitter och på så sätt göra det möjligt för företagen att bedriva enpersonalpolitik som syftar till en omställning i för samhället acceptablaformer. De sålunda beslutade arbetsmarknadspolitiska insatsernakan beräknas motsvara endast en del av de i prognosen upptagna kostnaderna förövertalig personal. Under ett inledande skede bör resterande del av dessakostnader kunna bestridas med medel ur rekonstmktionslånet. Bolaget bör somunderlag för beräkningar av de arbetsmarknadspolitiska insatser som behövs förändamålet precisera sina kostnader för övertalig personal. Statliga insatser kan komma att behövas även för attupprätthålla sysselsättningen i de berörda kommunerna. Om medel, utöver dem somanvisats för Svenskt Stål och för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, skullekomma att behövas för detta ändamål får förslag härom anmälas Gmvhanteringen har gamla traditioner främst i Bergslagenoch har haft stor betydelse för utvecklingen av regionens näringsliv. 1977/78: 87 45 teknisktkunnande är kännetecknande för dem som arbetar i denna bransch. Demellansvenska gmvoma står inför omfattande strakturförändringar som väntasleda till minskande produktion och färre produktionsenheter. Till övervägandedel avses dessa gmvor ingå i Svenskt Stål. Jaganser det angeläget att det kunnande som finns i vad gäUermalmproduktion bibehålls. Det bör finnas goda möjligheter att uppnå en sådanstruktur och konkurrenskraft att den mellansvenska stålindustrin utan nackdelkan förses med järnmalm från gmvor i . bör, om detta visarsig lämpligt, i första hand tillgodose malmefterfrågan från NJA och utlandet. Jagfinner det önskvärt att Svenskt Stål och andra berörda företag i samarbete medde anställda och samhället tar initiativ till en långsiktig planering av denmellansvenska gruvindustrins struktur. Jag bedömer det vara av särskiltintresse att en undersökning görs av samordnings-fördelama inom gruvindustrin iMellansverige. Handelsstålverkoch järnmalmsgravor sysselsätter i landet som helhet ca 28 000 personer. Detmotsvarar av den totala in-dustrisysselsättrungen. Den omvandlingav stålindustrins struktur som avses genomföras får betydande regionalaeffekter. Handelsstålföretag är dominerande på arbetsmarknaden i ,, , och . I dessa kommuner kommer en ev.neddragning inom stålindustrin att behöva mötas med sysselsättningsska-pandeåtgärder. Gruvindustrinhar på flera orter en stor betydelse för sysselsättningen. Samhället bör varaberett att så långt möjligt bidra till att sysselsättningen hålles uppe i deorter som berörs av förändringar i gravindustrins struktur. Länsstyrelsernahar gjort en regional utvärdering av konsekvensema av omvandlingen inom stål-och gravindustrierna. Länsstyrelsema har därvid dels beräknat konsekvensema förden regionala utvecklingen mot bakgrund av stålbranschutredningarnas bedömningar,dels belyst hur denna utveckling kan påverka möjlighetema att uppnå deregionalpolitiska målen. Länsstyrelsema har också redovisat förslag tillåtgärder. Med hänsyn tiU osäkerheten i utvecklingen har dock förslagen blivitav ganska allmän karaktär. De åtgärder som har föreslagits bör kunna utvecklasvidare och konkretiseras. Arbetet bör bedrivas på länsnivå och styras avverksamhet på central nivå. Regeringen har därför uppdragit åt länsstyrelsernai de län som berörs främst av problemen inom stålbranschen och gmvindustrin attbUda samverkansgrapper. För att föra länsnivåns förslag vidare och göra snabbabeslut möjliga har jag förstärkt etableringsdelegationen inom industridepartementet.Härigenom bör arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser när det gälleratt lösa sysselsättningsproblem i orter med stål- eller gravindustri kunnasamordnas inom såväl länen som regeringens kansli. 1977/78: 87 I handelsstålsutredningensbetänkande föreslås en produktuppdelning mellan de mindre handelsstålverk sominte kommer att ingå i Svenskt Stål. I utredningen föratsätts också att NJA ochDomnarvet upphör med viss produktion som ingår i de mindre verkensproduktionsprogram. Stålortsgruppenhar berett de mindre stålverken tUlfälle att lämna synpunkter på handelsstålsutredningensförslag. I huvudsak delar de utredningens allmänna bedömningar, men anser att handelsstålsutredningensberäkning av marknadsutrymmet är för optimistisk. Verken föreslår därför attstrukturförändringarna inom branschen skall gå längre än vad utredningenföreslår. Tillverkning av vissa produkter bör koncentreras vUket medföravveckling av produkter vid en rad stålverk. De mindre stålverken anser attdet behövs statlig finansiell medverkan till stmkturförändringarna. Demindre handclsstålverken har hittUls kunnat upprätthålla sin konkurrenskraftgenom sitt kunnande och sin till största delen moderna produktionsutrustning.Jag finner det angeläget att dessa verk även kan bevara sinkonkurrenskraft. Detta förutsätter emellertid att nödvändiga strakturåtgärdergenomförs och att deras intressen inte åsidosätts genom åtgärder från SvensktStål, som bUdas under statlig finansiell medverkan. vUlkor som gäller för att Svenskt Stål från staten skall erhålla ettrekonstruktionslån har angetts att bolaget skallvidtaga strukturella åtgärder i samråd med handelsstålsindustrin i övrigt.Syftet härmed är att undvika att Svenskt Stål vidtar åtgärder som förorsakarväsentliga problem för andra svenska produktionsenheter inom branschen.Bolaget bör till industridepartementet lämna en redogörelse för sinplanering och utveckling. På så sätt kan en uppföljning göras av hur villkorenför lånet uppfylls. Ensamrådsgrupp har på initiativ av stålortsgruppen bUdats för alt ta uppstrukturfrågor inom branschen, I gruppen finns också företrädare för SvensktStål. Jagser positivt på de initiativ till strukturförändringar som tas och som ärnödvändiga för att skapa konkurrenskraftiga enheter inom branschen. Samhälletbör vid behov så långt möjligt medverka lill att underlätta dessa förändringarinte minst i fråga om dess verkningar för berörda kommuner och de anställda. Deproblem som svensk handelsstålsindustri brottas med hänger till stor del sammanmed de stordriftsfördelar som är förknippade med nuvarande processteknik. Detär sålunda mycket angeläget att utveckla nya metoder för slålframställning, somär bättre anpassade för tiUverkning i mindre anläggningar. Somjag framhåUit i prop, 1977/78: 47 om åtgärder för att underlätta strukturomvandlingeninom specialstålsindustrin och stålgjuteriindustrin Prop.1977/78: 87 47 tordeökade FoU-insatser vara nödvändiga om svensk specialstålsindustri skall kunnahävda sig internationellt. Avgörande för den svenska specialstålsindustrinsframtid är utvecklingen av nya produkter. Densnabba tekniska utvecklingen hos avnämarna, behovet av att kunna utnyttja merförorenade råvaror liksom införandet av mer miljövänliga och energisnålaprocesser kommer att kräva en fortsatt långsiktig satsning på sådan forskningsom behövs som bas för kvalitets-och produktutveckling av järn- ochstålprodukter. Företageninom stålindustrin har i många fall egen forskning och utveckling av högkvalitet. Bildandet av Svenskt Stål möjliggör att forskning vid de tre störstahandelsstålverken i bättre kan samordnas och effektiviseras. SvensktStål tUlförs betydande statliga resurser och bör därför på egen hand kunnabedriva en stor del av den låsgsiktiga forskning och utveckling som ärnödvändig. Ävende mindre svenska stålföretagen behöver bedriva långsiktig forskning, i synnerhetnär det gäUer nya processer. InomSTU har utarbetats ett flerårigt forsknings- och utvecklingsprogram medförslag till ökade insatser inom järn- och stålområdet. Statsrådet enligt vad jag erfarit att lägga fram förslag rörande statligainsatser inom forsknings- och utvecklingsområdet. I detta sammanhang kommerockså det av STU föreslagna programmet att behandlas. Jagövergår nu till att redogöra för 80-projektet. rapport från NJA framgår att marknadsförutsättningar förnärvarande saknas för att genomföra 80-projektet. NJA har med stöd avegna och internationeUa marknadsundersökningar visat att demarknadsförutsättningar som låg till grund för det ursprungliga 80-projektetinte längre föreligger. 1976 i NJA:s och Statsföretagsstyrelser fick projektet en ändrad inriktning. Det har efter ingåendeundersökningar visat sig att det inte heller finns företagsekonomiskaförutsättningar att genomföra projektet i den ändrade utformningen. Densvenska handelsstålsindustrin står som jag tidigare framhållit inför enbesvärlig omställningsperiod som kräver stora ekonomiska insatser, Iförhällande till marknadsförutsättningarna råder en betydande överkapacitet.Kapacitetsneddragningar och sysselsättningsminskningar bedöms bli ofrånkomliga.Om i ett sådant läge en ytterligare kapacitet om 2,5 milj, ton togs i drift,skulle situationen i branschen självfallet förvärras högst allvarUgt. Bådekraftiga förluster för del nya stora stålverket och en forcerad utslagning meddärav följande kapitalförluster inom de nuvarande verken framstår som sannolikakonsekvenser. Jagvill också erinra om att 80 skulle ha krävt omfattande ka-pitaUnsatser.Trots detta skulle sysselsättningen i Luleå-området inte ha frigjorts från,utan bundits ännu hårdare vid en industri med osäkra framtidsutsikter. 1977/78:87 48 Medhänsyn till det anförda anser jag att ett fullföljande av projektet f, n, ärhelt orealistiskt, Kostnademaför 80 har varit betydande. Då det nu är i högsta grad osäkert om ochnär ett stålverksprojekt kan genomföras bör enligt min mening de kostnader somuppkommit nu slutligt regleras, NJAberäknar att bolagets kostnader för projektet när det helt har avvecklatskommer att uppgå till 439 milj, kr. Av detta belopp har 227 milj, kr, använtsför att iordningsställa ett industriområde för 80 samt 123 milj. kr.för konsultuppdrag och uppbyggande av projektorganisationen. Vidare har 15milj. använts till att uppföra ett projektkontor. 22 milj, kr, utgörprojektets andel av kostnaderna för NJA.s centrala administration. Resterande50 milj. kr. fördelar sig på bl, a. hyror, kontorskostnader,anställningskostnader m, m. I dessa 50 milj. kr. ingår även krav från mililärbefälhavareni Övre militärområde om 3,2 milj. kr. för ökade försvarskostnader. Luleåkommun har enligt avtal med NJA utfört vissa arbete föranledda av 80,såsom hamnanläggningar, vägar, va-ledningar m. m. Kommunen skulle så snartstålverksprojektet var klart få ersättning för sina kostnader. Ett uppskjutandeav 80 medför att den beräknade ersättningen också skjuts påframtiden. För att täcka en del av kommunens kostnader har NJA träffat enpreliminär överenskommelse med kommunen att förvärva en del avhamnanläggningarna i befintUgt skick och till kommunens självkostnad. Ettfullföljande av överenskommelsen innebär att kommun får närmare 105 milj.kr. av sina kostnader täckta. Enligt överenskommelsen skall NJA också förvärvaett tidigare iordningställt område som används som kolupplag för koksverketför 33 milj, kr. Ersättningen till kommunen för markförvärvet skulle därmeduppgå till sammanlagt 138 milj. kr. Jagvill erinra om att regeringen tidigare denna dag i proposition föreslår en särskUdersättning tiU kommunen och dess förelag för vissa investeringar som harsamband med 80. NJA:segna kostnader for 80-projektet och för att fullfölja avtalet medLuleå kommun uppgår enligt bolagets beräkningar till 577,2 milj. kr. Till dettabelopp kommer fastighetsskatt på 0,5 mUj. kr., varför totalkostnaden blir577,7 milj. kr. Projektethar finansierats genom att staten via Statsföretag ökat NJA:s egnakapital med 350 milj. kr., varav 200 mUj. har tillförts aktiekapitalet och150 milj. kr. Ränteintäkterna på dessa medel beräknas uppgå till43,2 milj. kr. För att täcka NJA:s kostnader för 80-projektet ochavtalet med kommun har Statsföretag hemställt att staten lämnar ettbidrag på skillnaden mellan 577,7 milj. kr. kr., dvs, 184,5 mUj.kr. Jag anser att staten bör påtaga sig det ekonomiska ansvaret för de Prop.1977/78:87 49 kostnader som är en direkt följd av Ståiveik iSO-projektct.Varken Siats-löretag eller NJA har 1. n. möjlighet atl medvLMka till atl täckaprojektkostnaderna. Staten bör därför lämna ett bidrag till Statstöretag löi-atttäcka de kostnader tör projektet och avtalet med kommun som återstårefter tidigare erhållet bidrag på 350 milj. kr. och ränteintäkterna på 43.2milj. Jag förordar att staten lämnar Statsföretag ett bidrag pä181.3 milj. kr. för avveckling av projektet 80. 1 detta belopp har jaginte räknat in kravet trän militärbefälhavaren i Övre militärområdeom 3,2 milj. kr. föi- ökade lörsvarskostnadei'. En del av kostnaderna förprojektet utgörs ;iv en beräkning av avvecklingskosina-derna. Denna beräkningär av naturliga skäl osäker. Kostnaden avses därför i varje enskilt fallgranskas innan bidraget utbetalas. Genom detta bidrag samt bidrag till kommun som harbehandlats i särskild proposition tidigare denna dag får kostnaderna för Stålverk80 anses vara slutligt reglerade. Statsmakterna beslöt atl tillföra NJA 275 milj.kr. i Ökat kapital och 175 milj. kr. Dessa medel har inteutbetalats. De är avsedda att användas för fortsatta investeringar i Stålverk80. Då projektet skjuts på Iramtiden kommer dessa investeringsmedel omsammanlagt 450 milj. kr. inte att tagas i anspråk. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. bemyndiga fullmäktige i att påvillkor som angivits i det föregående utlärda skuldebrev till a) Statsföretag ABpå högst , b) ett nytt handelsstålsbolagpå högst , 2. medgiva attstaten utfäster sig att säkerställa Statsföretag AB:s möjligheter att fullgörasina förpliktelser enligt konsortialavtal mellan parterna i ett nytt handelsstålsbolag. 3. till på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag a\ , 4. till Teckning avaktier i på tilläggsbudget II till statsbudgeten föi' /78 underfonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av , 5. till Lån tillett nytt handelsslålsbohig för rekonstruktionsändamål på tilläggsbudget 11till statsbudgeten för /18 under fonden för låneunderstöd anvisaett investeringsanslag av , 6. till Låntill en nytt handelsstålsbolag för invesieriugsändamål 4 1977/78. Prop.1977/78: 87 50 på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budetärel1977/78 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , 7. till Lån lillett nytt handelsstålsbolag för rekonslruklionsän-damål för /79under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av 200 000 000kr., 8. till Lån nytt handelsstålsbolag för investeringsändumål för /79 underfonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , 9. till Betalningav ränta och amortering på statens skulder till och ett nytt handelsstålsbolagför /79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslagav , 10. bemyndiga regeringen att helt eller delvis eftergivalån för rekonstruktionsändamål till ett nytt handelsstålsbolag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1977/78: 87 De svenska handeisstålverken och deras storlek " Uppgifterna avser enbart tillverkningen avhandelsstål. Källa: Uppgifter från resp. förelag Källa: : 15. 1977/78: 87 Beräknad produktion i stångvalsverken 1985 Källa: : 15. Råstålsförsörjningen 1985 enligt maximialtemativet Behov av /lyiandc stål " Impori från Koverhar. Källa: : 15. 1977/78: 87 Råstålsförsörjningen 1985 enligt minimialternativet Produkt lon av handels- Behov av llyiande slål -1 250 + 1 020 " Import från Koverhar. Källa: ; 15. Beräknade sysselsättningsförändringar inom handelsstålsindustrin1975/761985 enligt maximialtemativet " Beräknat antal efter beslutade rationaliseringar. Uppgifterna avser endast tillverkningen av handelsstål. Källa: ; 15, Prop.1977/78: 87 54 , nedan kallat , ,nedan kallat NJA, och , nedan kallat StoraKopparberg, bedriver samtliga tillverkning av handelsstål, vidOxelösunds i , NJA vid i och StoraKopparbergs vid Domnarvets i . och Stora Kopparbergbedriver dessutom gruvrörelse, i och och StoraKopparberg i , , (), Håksberg ochVintjärn. Härutöver driver i ett mineralprocesslaboratorium. Mellan , NJA och , i det följandegemensamt benämnda Parterna, har träffats följande avtal om tillskapandet avett gemensamt aktiebolag, nedan kallat Bolaget, med uppgift att övertaga vissatillgångar hänförliga till Parternas ovannämnda rörelser, nedansammanfattningsvis kallade Rörelserna, och att på basis av nämnda tillgångarfortsätta att driva dessa Rörelser, Avsikten är att Bolaget jämväl skall övertade av och vissa av dess dotterbolag inom företagsenheten TGOJ bedrivnajärnvägsrörelsen på sträckan LudvikaOxelösund (med förgreningar till Köpingoch ) och tillhörande hamn- och speditionsrörelse i , nedansammanfattningsvis kallat TGOJ-rörelsen. med detta avtal har NJA och ,nedan kallat Statsföretag, träffat avtal om överlåtelse av aktierna i samt Parterna och Statsföretag träffat ett konsortialavtal omsamarbetet i Bolaget, nedan kallat . Föreliggande avtal har tillkommit mot bakgrund av dendjupa konjunkturnedgång som världens stålindustri befunnit sig i sedan 1975med överkapacitet, låga priser och starkt försämrad lönsamhet som kännetecken.Den allvarliga kris som till följd härav har drabbat den svenskahandelsstålindustrin har förvärrats av att dennas konkurrensförmåga iförhållande till andra länders stålindustrier alltmer försämrats sedan mittenav . Syftet med att i enlighet med detta avtal sammanföra de trestörsta handelsstålverken i och med dessa sammanhängande rörelser inomett bolag är att möjliggöra sådana strukturella förändringar att ettkonkurrenskraftigt och lönsamt stålföretag kan skapas med möjligheter attfortleva . En förutsättning härför och för detta avtal är detfinansiella stöd från staten och de dispenser från vissa skatter och avgiftersom närmare angives nedan. 2 Bolaget 2.1 Allmänt Som bolag för ovan angivna ändamål skall användas ett av Grängesägt vilande bolag. Aktiebolaget (firman ändrad Prop.1977/78: 87 55 till enligt beslut som ännuej registrerats hos ), vilket har ettaktiekapital på fördelat på 25 000 aktier vardera på nominellt100 kronor och med lika rättigheter i Bolaget saml en reservfond på 3 000kronor. Bolagets tillgångar består av en fordran på till ett belopp av2 . förbinder sig att till överlåta 6250 aktier och till NJA 12 500 aktier i för ett pris av 625 750 kronorrespektive I mot atl övertager betalningsansvaret för och NJA betalningsansvaret för av ovannämnda skuld till bolaget.Aktierna skall överlämnas till och NJA transporterade in jämte tillhörande talonger och kuponger. Par terna kommer härefter att aga aktier i bolaget i följande proportioner. förbinder sig att upprätta och stämpelbeläggavederbörliga avräkningsnotor. Fondstämpeln skall betalas av Stora Kopparbergoch NJA. garanterar att den balansräkning för Bolaget perden som överlämnats till och NJA riktigtåterger Bolagets ställning och att denna ställning kommeratt vara oförändrad . Skulle detta avtal till följd av bristande uppfyllelse avnågot av de villkor som anges i punkt 19 nedan icke bli gällande skallovannämnda försäljning av aktier till och NJA återgå. 2.2 Ökning av aktiekapitalet i Sedan Parterna blivit aktieägare i i deproportioner som anges i punkt 2.1 ovan skall aktiekapitalet i ökas till 2 genom tecknande av 19 975 000 nyaaktier var dera på nominellt och med lika rättigheter i Bolaget. Av de nya aktierna skall Parterna ha rätt och plikt att teckna, 4 993 750 aktier (), NJA 9 987 500 aktier () och Stora parberg 4 993 750 aktier (). Aktierna skall tecknas till en kurs per aktie som innebär att vardera av och för de av dem tecknade aktierna skall betala och NJA för de av NJA tecknade aktierna 1 . Härigenom kommer efter nyemissionen Bolagets reservfond att uppgå till 800 000 000 kro nor. 2.3 Betalning av nya aktier och skall betala sina aktiergenom att kvitta sina respektive skulder på grund av aktieteckningen mot av sina respektive fordringar mot Bolaget enligt punkt 15.2nedan. NJA skall betala sina aktier genom att dels kvitta sinskuld på grund av aktieteckningen mot av NJA:s fordringarmot Bolaget enligt punkt 15.2 nedan, dels erlägga kontant . 1977/78: 87 56 Nyemissionen i Bolaget skall genomföras så snart ske kanetter Överlåtelsedagen, definierad enligt punkt 3 nedan. därmed skallNJA lösa sin återstående skuld till Bolaget på . Den daginbetalning av det nyemitterade aktiekapitalet sker kallas nedanInbetalningsdagen. 3 Bolagets förvärv av egendom m. m. från Parterna Till fullföljande av avtalets syfte skall Bolaget den 1april 1978, eller den tidigare eller senare dag varom Parterna kan enas. nedankallad Överlåtelsedagen, med retroaktiv verkan från frånParterna eller i förekommande fall deras dotterbolag förvärva nedan under3.13.3 angiven egendom. I den mån den överlåtna egendomen utnyttjats somsäkerhet för lån eller andra förbindelser är förutsatt att såvida annat ickesägs i detta avtal eller avtal mellan Bolaget och någon av Parternasäkerheterna skall utbytas så att den överlåtna egendomen icke belastas därav. Parterna garanterar att träffandel och fullföljandet avdetta avtal icke står i strid med någon förpliktelse, Parlen har gentemottredjeman enligt avtal, låneinstrument eller annan överenskommelse. Skulle kravriktas mot Bolaget skall Parten hålla Bolaget skadeslöst. 3.1 Förvärv från och 3.1.1 fast egendom hänförlig tillRörelserna i form av mark, fabriksbyggnader och bostadshus enligt särskildasåsom bilagor 23 härvid fogade köpekontrakt