prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — på en ny höjning av pensionstillskotten förpensionärer med liten eller ingen ATP ochvidgade regler för handikappersättning samt på att antalet pensionärer ökar.Återstoden dvs. ca 3 430 milj. kr.,avser kostnader för att skydda pensionärerna mot beräknade prishöjningar. Tillsammans utbetalas från den allmännapensioneringen (inkl. ATP) ca 40 600 milj. kr. under nästa budgetår. Antalet personer ökade mellan åren1960 och 1975 med drygt 360 000 ellermed . Den förvärvsarbetande delen av befolkningen ökade med , medanantalet barn och ungdomar var i stortsett oförändrat. Utvecklingen innebär också all ökningen är slörst bland de äldsta åldersgrupperna. För de närmastedecennierna visar progno- 1977/78:100 Bilagas 2 sernai stort sett liknande tendenser. Fram lill beräknas gruppen ochäldre öka med drygt 220 000, Befolkningsutvecklingen innebär att samhället måste ta på sig kraftigt växandeutgifter för all tillgodose de äldres behovav ekonomisk trygghet och självständighet, men också för all kunna erbjuda de äldre en god omvårdnad när de blirsjuka eller annars behöver vård. Tillämpningen av de nya regler omhandikappersättning som trädde i kraft den1 har utvärderats av . 1 propositionen föreslås en utvidgning av möjligheterna alt fihandikappersättning. Familjepolitiken intar en betydelsefull plats idel socialpolitiska arbetet. Barnfamiljernafår ökat ekonomiskt stöd genom höjda barnbidrag och höjda bostadsbidragden . träder den utbyggdaföräldraförsäkringen i kraft, vilket innebäratt rätten till föräldrapenning ökarfrån . av ersättningstiden kan las ul i form avsärskild föräldrapenning, varav dentredje månaden med ersätlning enligt garantinivån. Den särskilda föräldrapenningen kan efter föräldrarnas eget valutnyttjas fram t. o. m. barnets första skolår. Ett förslag om vidgad rätt lill ledighet för vård av barn kommer att läggas fram lill , Del innebär bl. a,all föräldrar med bam får möjlighet all förkorta sin arbetstid till normalt . Föräldrar med barn under 1 I /får rätt att varahelt lediga från sin anställning. Regeringens familjepolitiska grupp planerarnu ett tredje utbyggnadssleg somavser en samlad lösning av frågan om vårdnadsbidrag och en ytterligareutbyggnad av föräldraförsäkringen. Den fortsatta utbyggnaden kommer därvid all ske i den takt som delekonomiska utrymmet medger. Utbyggnaden av barnomsorgen fortsäiter.Utbyggnadsprogrammet för 100 000 nyadaghemsplatser och 50 000 nya platser i fritidshem och en ökning av antalet platser i familjedaghem fullföljs ienlighet med beslut. Förstatsbidrag till /79 anvisas 2 625 milj. kr., vilket är en ökning jämfört med innevarande budgetår med 768 milj. kr. Ett första förslag till föräldrautbildning kommer att läggas fram frånden statliga barnomsorgsgruppen . FN har proklamerat som internationelltbarnår, vilket kommer alt uppmärksammasfrån svensk sida. En särskild kommilté har tillsatts för alt förberedade svenska insatserna under barnårei. Förstärkta insatser mot missbruk av narkotika ochalkohol föreslås. Missbruket avnarkotika ägnas därvid speciell uppmärksamhet. En särskild proposition kommeralt läggas fram på gmndval av förslag från regeringens ledningsgmpp förnarkolikafrågor. pågår vid sidan av ledningsgruppens arbete densärskilda kartläggning av narkotikamissbrukets omfattning som riksdagenhar beställt. Ettsamlal alkoholpoliliskl program antogs av . 1977/78:100 Bilaga 8 3 m, den har del cenlrala ansvaret för statens alkoholpolitik. Ökade restirser ges till forskhirig Upplysning och försöksverksamhet med fritidsaktiviteter,Forlsall stöd lill försöksverk-samhet med lillnyktringskliniker för berusadepersoner föreslås. Hälso- och sjukvårdens utbyggnad inriktas pådecentraliserad öppen vård ochlångtidssjukvård. Behovet av hälso- och sjukvård för äldre kommer att bli särskilt markant på grund avbefolkningsutvecklingen. Hemsjukvården och övrig sjukvård för äldre behöver därför utvecklas ytteriigare. Inomhälso- och sjukvårdsområdet pågår enomfattande utredningsverksamhet, såväl vad gäller lagstiftning som organisatoriska och sjukvårdsmässiga frågor.Även på läkemedelsområdet förekommerett omfattande utredningsarbete. Socialhuvudtitelns utgifter ger inte ensamt enfullständig bild av samhälletsinsatser på det socialpolitiska området. Till lolalbilden hör även vissa anslagsom redovisas under andra huvudtitlar, kostnader för allmän försäkring, sominte tas över statsbudgeten, saml landstingens och kommunernas kostnaderför sjukvård och sociala insatser. I följande sammanställning redovisas de totalasamhällsutgifterna för socialpolitikenåren 1973 och 1978. (Arbetsmarknad och bostadsproduktion är inteinräknad.) i milj. kr. Milj, kr, % 16618 7 837 1 182 Utgiftema för den sociala tryggheten har alltsåökat . 1 fast penningvärde räknat innebär det en ökning med . Samhällets totala årskostnader försocial omvårdnad för medborgarna år1978 uppgår till ca 106 miljarder kr.Räknat i andel av bruttonationalprodukten innebär det en ökning från år1973 till . De socialpolitiska satsningarna kan emellertidinte mätas enbart i ekonomiskatermer. Socialpolitiken gäller människans hela livssilualion. Det är viktigt att del sociala vårdarbelet kan breddas såatt det inte enbart inriktas på symptomutan också kan la sig an de sociala problemens verkliga orsaker. Det kan ske i takt med alt de sociala aspekterna fårökat utrymme i samhällsplaneringen och sociala mål kommer att avse inte baraekonomi och teknik utan också gemenskap och livskvalitet. 1977/78:100 Bilaga 8 4 De belopp sombetalas ul från den allmänna försäkringen motsvarar omkring en fjärdedel av dentotala privata konsumtionen i landet. Det innebären fördubbling av försäkringens andel . Ökningen beror främst på de successivahöjningarna av folkpensionerna, ökningen av antalet pensionärer med ATP och denallmänna ökningen av antalet pensionärer. Dessutom har sjukförsäkringenbyggts ul. Omfattande och kostnadskrävande reformer harkännetecknat utvecklingen påpensionsområdel . Pensionsåldern har sänkts lill 65 åroch .samtidigt har införts väsentligt ökade möjligheter all individuellt variera lidpunkten för pensioneringen mellan 60och . Vidare har införtsmöjlighet alt stegvis trappa av arbetsinsatsen med hjälp av delpension. Möjligheterna till delpension, som funnits , har utnyttjatsav ca 34 000 personer. har överiämnat enredovisning av erfarenheterna av delpensioneringen, I anslutning härtill tas upp frågan om egna företagares möjligheter allansluta sig lill delpensionssystemet. Verkets rapport remissbehandlas fn. Folkpension, inkl. fullt pensionstillskott, uppgårf. n. till . för en ensam ålderspensionär och . perår för makar gemensamt. För enförtidspensionär uppgår folkpensionen inkl, förhöjt pensionstillskoil lill18 . Folkpensionsbeloppen ärvärdesäkrade och höjs automatiskt när den allmänna prisnivån stiger. Antalet folkpensionärer beräknasi vara 1849 000, varav 1 312 000 ålderspensionärer. Av del totala antalet pensionärer har ca 960000 pensionstillskott.Folkpensionskostnaderna beräknas för nästa budgetår till 24 600 milj. kr., vilket är en ökning med 4 350 milj. kr, jämförtmed innevarande budgetår.ATP-utbetalningarna beräknas lill 13500 milj. kr. Antalet ATP-pensionärer i början avår 1978 beräknas lill 1 077 000,varav 671 000 ålderspensionärer. De kommunala bostadstilläggen tillfolkpensionärerna är ett viktigt komplementtill pensionen och har förbättratmöjligheterna lill en god bostadsstandard. Ca hälften av antaletfolkpensionärer har kommunall bostadstillägg.Kostnaderna förde kommunala bostadstilläggen beräknas lill 2 500 milj. kr. Fr. o. m. har folkpensionärerockså möjlighet att fä sammastatskommunala bostadsbidrag som utgår lill barnfamiljer m, fl. Anslaget redovisas underbosladshuvudtiteln. infördes nya och förbättraderegler för handikappersättning. Riksförsäkringsverkethar på regeringens uppdrag redovisat erfarenhelerna av den praktiska tillämpningen av de nya reglernaoch lämnat förslag lill vidgadeersättningsregler, I propositionen redovisas åtgärder som syftar lillviss utvidgning av möjligheterna att fö handikappersättning. 1977/78:100 Bilaga 8 5 beräknaskostnaderna för handikappersättning öka med 10 milj, kr, . Del fortsaita utredningsarbetet inörfipensionsområdel sker i huvudsak inompensionskommittén. Kommittén har överlämnal betänkandet (SOU1977:46) Pensionsfrågor m. m. Belänkandet behandlar bl, a. frågor om värde- och standardsäkring avpensionsförmånerna och införande av enhetligare regler för beräkning avsocialförsäkringsavgifter m. m. Förslagethar remissbehandlats och övervägs f. n. inom . fortsätter sitt arbete med bl.a. en översyn av frågorna om efierlevandepensioneringens framtidautformning. Socialförsäkringsavgiften till ATP har fastställts för tiden t. o. m. . har lagt framförslag om avgiftsuttaget under åren1980-1984 samt om avgifterna till arbeisskadeförsäkringen under sammaperiod. Förslagen remissbehandlas f. n. Vid sjukdom ger sjukförsäkringen rätt lill sjukpenning av arbetsinkomsten samt viss kostnadsersättning vidläkarvård, tandvård, sjukhusvård ochsjukresor. Antalet sjukdagar som ersätts av sjukförsäkringen har varit i slort sett oförändrat från år1969 och fram , Då ökade det genomsnittliga antalet sjukdagar från19,2 till 20,9. Ökningen har fortsatt men i någotlångsammare takt och sjuktalet för kommer så vill nu kan bedömas attendast obetydligt överstiga nivå.Av del totala antalet sjukdagar hänför sig tillsjukledigheiersomär kortareän , men de svarar för av antalet sjukfall. utreder f n. orsakerna till de senaste årens ökning av antaletsjukdagar. Nya regler för sjukförsäkringens ersättningar till de offentliga sjukvårdshuvudmännen gäller . a. väsentligt ökaderesurser lill hemsjukvården, som imånga fall är etl bra alternativ till omhändertagandei sluten sjukvård. De nya ersättningsreglerna ökar sjukförsäkringens kostnader med sammanlagt ca 940milj, kr, . Fr o. m. har införts ett nyttersättningssystem för behandling hosprivatpraktiserande sjukgymnaster. Patienten betalar en enhetlig patientavgift och sjukgymnasten får därutöver ersättningfrån sjukförsäkringen enligt fastställd taxa. Sjukförsäkringen omfattar också den allmännatandvårdsförsäkringen. Den gäller alla försäkrade och under enövergångsperiod även försäkrade . Försäkringen ersätter en viss del av kostnadernaför tandvård enligt tandvårdstaxan. Med hänsyn lill den allmänna kostnadsutvecklingen föreslås en viss höjning avbeloppsgränsen för den högre ersättningsnivån vid större landvårdsarbeten. Allabarn och ungdomar har rätt lill avgiftsfri tandvårdgenom landstingens folktandvård. Regeringen har til/satt en pariamentarisk kommittéföratt göra en översyn avtandvårdsförsäkringen. Kommittén skall bl. a. se över del gällande programmet för folktandvårdens utbyggnad ochundersöka behovet av en 1977/78:100 Bilaga 8 6 fortsattreglering av etableringen av privatpraktiserande landläkare. Därvid skallmöjligheterna undersökas alt åstadkomma en bättre regional balans i tandläkarlillgången. De sammanlagda kostnaderna för sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen inräknad,beräknas för till 23 645milj, kr., varav 12 355 milj. kr. ärkostnader för sjukpenning och 8 940milj. kr, är kostnader för sjukvårdsförmåner. Sjukförsäkringen finansieras till genom socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenföretagare och lill genom statsbidrag. Avgiftenför är 9,6 96 av löneunderlaget. Föratt läcka den lagstadgade andelen av sjukförsäkringens kostnader föreslåsavgiften höjd med en procentenhet till fr. o. m. . En ny lagom arbetsskadeförsäkring trädde i kraftden och ersatte lagen omyrkesskadeförsäkring. Den nya lagen omfattar också uppdragstagare och egenföretagare. Arbetsskadeförsäkringenger i princip full ersättning för inkomstbortfall lill den som drabbas av skada i arbetet. Livräntansstoriek bestäms av den faktiskanedsättningen av förmågan att skaffa sig inkomst genom förvärvsarbete. skedde också en uppräkning av ett stort antal äldre yrkesskadelivränlor. En ny besvärsorganisation för socialförsäkringenträder i kraft den 1 januari 1979.Tre regionala försäkringsrätter, förlagda till , och inrättas och ersätterriksförsäkringsverkels besvärsavdelning.Samtidigt upphör försäkringsrådet och dess verksamhet övertas av försäkringsrätterna. De nya reglerna innebärockså ökade möjligheter för försäkringskassornaalt själva ändra felaktiga beslul. En särskild enhet inrättas hos med uppgiftatt verka för en likformig och rättvisrälislillämpning och bevaka del allmännas intresse i besvärsmål hos försäkringsrätterna och den nuvarandeförsäkringsdomstolen. En pariamentarisk kommitté har tillsatts för attutreda frågan om hur ADB-system för den allmänna försäkringen under 1980-talelskall vara utformade. Samhällets familjepolitiska uppgift är all skapafömtsättningar för att föräldrar och barn tillsammans (Ir möjlighet all formasin tillvaro som det bäst passarvarje familj. Det ligger på samhällets ansvar att skapa förutsättningar för goda livsvillkor för barnen genomplanering för goda boendemiljöer,goda uppväxtmiljöer och etl arbetsliv som lar hänsyn till barnfamiljernas Ekonomiskt stöd och social service är medel allskapa en social trygghet för barnfamiljerna, Alla barnfamiljer får ett grundläggandeekonomiskt stöd genom de allmännabarnbidragen. Ca 1 miljon barnfamiljer med ca 1,8 miljoner barn 1977/78:100 Bilagas 7 under16 år (Sr barnbidrag. Barnbidraget uppgår f n. till . per barn och år. Regeringen har, trots den besväfätidéstatsfinansiella situationen, ansett detangeläget att ytteriigare höja bidraget för all kompensera barnfamiljerna för kostnadsutvecklingen. Beslul har sålundanyligen fattats om en höjning avbarnbidraget till . o. m. . Barnbidraget kostar under nästa budgetår 4025 milj. kr. De enhetliga barnbidragen kompletteras genominkomstprövade bostadsbidrag. Dessa tas upp under bostadshuvudtiteln. Föräldraförsäkringen, som tillförsäkrar allaföräldrar ett ekonomiskt skydd isamband med barns födelse eller sjukdom, ger föräldrar och barn ökade möjligheter att vara tillsammans.Föräldraförsäkringen har också betydelseur jämställdhetssynpunkt genom att den ger både män och kvinnor möjlighetatt med bibehållen ekonomi stanna hemma och vårda barnen o, m. byggsföräldraförsäkringen ul och ersättningens garantinivå höjs från . För den som har sjukpenning övergarantinivån utgår föräldrapenningen med90 % av inkomsten. Av de nio månaderna utgör särskild föräldrapenning, varav den tredje månadensersättning utgår med . per dag för alla. Den särskilda föräldrapenningenkan efter föräldrarnas eget val tas ut fram till och med barnets första skolår. Den kan användas både vid hellidsledighet och ochutgå som hel, halv eller fjärdedelsföräldrapenning. Ersättningstiden är i princip lika fördelad mellan föräldrarnamen med möjlighet till överlåtelsemellan föräldrarna. För barn som ärfödda gäller särskilda övergångsregler. Rätttill föräldrapenning gäller också förföräldrar som tillfälligt stannar hemmaoch vårdar barn . Ersättning utgår när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk, i samband med attbarnet skall besöka förebyggande barnhälsovården eller vid kontakt medsamhällets barnomsorg. Antaletersättningsdagar varierar mellan beroende på antalet barn i familjen. Föräldrarna harlagstadgad rätt till ledighet från arbetetnär föräldrapenning utgår. Föräldraförsäkringen beräknas under budgetåret1978/79 kosta ca 2 400 milj, kr. Denutbyggda föräldraförsäkringen utgör första etappen i det program som regeringen aviserat på det familjepolitiskaområdet. En andra etapp har nyligenpresenterats i en lagrådsremiss med förslag om vidgad rätt till ledighet från anställning för vård av barn.Regeringsförslaget innebäratt föräldrar skall ha lagstadgad rätt alt vara helteller partiellt lediga från sitt arbete så länge de vårdar barn under ett ochett halvt års ålder. Vidare skall de ha rätt att förkorta sin arbetstid lill tre fiärdedelar av normal arbetstid så länge de vårdar barn . Avsikten är all lagförslaget skallträda i kraft , En familjepolitisk arbetsgrupp planerar den tredjeutbyggnadselappen som avser ensamlad lösning av frågorna om vårdnadsbidrag och en ytteriigare 1977/78:100 Bilaga 8 8 Den fortsatta utbyggnaden kommer därvid att ske i den takt som det ekonomiskautrymmet medger. Bidragsförskotten ger ekonomiskt gmndskydd förbarn, vars föräldrar lever i sär.Bidragsförskott utgår för 212 000 barn med f n. högst ca . En pariamentarisk utredning har tillsaltsför att se över samhällsstödet till ensamstående föräldrar Utbyggnaden av barnomsorgen utgör en viktig delav samhällets service till barnfamiljerna.Utbyggnadsprogram mel för daghem och fritidshem genomförs i enlighet med beslut. Programmetinnebär att 100 000 nya platser i daghem och 50000 nya platser i fritidshemskall färdigställas . Dessutom tillkommer en ökning avantalet platser i familjedaghem.Kommunernas utbyggnadsplaner av perioden visar attplaneringen väl stämmer överens med det beslutade utbyggnadsprogrammet. kommerca 57 000 nya platser i daghem och ca 25 000 platser i fritidshem alt ståfärdiga. Därtill kommer en betydandeökning av antalet familjedaghem. följer genomförandet av utbyggnadsprogrammet med storuppmärksamhet. Det statliga stödet till kommunernas barnomsorg utgår i form av bidrag tilldaghem, fritidshem och familjedaghem. Statsbidragen höjdes kraftigt fr. o. m. och täcker nu merparten avdriftkostnaderna. Bidragen har knutitsan till löneutvecklingen föranställda i offentlig tjänst och är på så sätt värdebeständiga. En omfattandeutvecklings- och försöksverksamhet inom förskolan bedrivs av . Den omfattar bl. a. verksamhetens innehålloch utformning, uppsökande verksamhetbland förskolebarn och åtgärder för barnmed särskilda behov. Försök förbereds med barnomsorg även under andra tider an . Vidare pågår försök med s.k. öppna förskolor och med lekterapiför bam på sjukhus, liksom en omfattande försöksverksamhet med fritidsaktiviteterför barn i åldem . En kartläggning av behovet av barnomsorg underobekväm arbetstid pågår på vissaorter. har länsstyrelserna i och fält iuppdrag att kartlägga förulsällningarna för en anpassning av småbarnsföräldrars arbetstider till barnens behov. Resultaten skall redovisas underår 1978. En särskild utredning - barnomsorgsgruppen -kommer att lägga framdelförslag om föräldrautbildning i anslutning till barns födelse. Gruppen har i uppdrag att göra en övergripande utredning om föräldrautbildningoch fortsätter sitt arbete med förslag lill föräldrautbildning för föräldrarmed barn . Försöksverksamhet, stödd av arvsfonden, pågår i en rad kommuner och landstingför att pröva innehåll, form och organisation. Frågor om ytnormer, personaltäthet, gruppstoriekaroch behörighetsnormer förpersonalen inom barnomsorgen behandlas av en arbetsgrupp inom . Arbetsgruppens resultatskall diskuteras i en särskild 1977/78:100 Bilagas 9 referensgmpp med representanterför bl. a. , kommunför bundet och berördapersonalorgähis'ätiöfier. ' Bosältningslånen syftar lill all genom en god bosättning främja barnensuppväxtförhållanden. Från gäller delvis nya regler för långivningen. Dessa har medfört att långivningenhar ökat mera än vad som hade förutsetts. För att bättre tillgodose syftet allframför allt ge hjälp medbosättningen åt unga människor med begränsade inkomster bör därför dessa reglerjusteras. Omsorger för de äldre Äldreomsorgen kommer att bli en av del närmasteårtiondets största socialpolitiskauppgifter. Antalet äldre utgjorde 15 96 av totalbefolkningen eller 1 251 000 personer.Prognoser visar att detta antal kommer alt öka med 180 000 personer fram lill , Vägledande mål för samhällets stöd för äldre ärekonomisk trygghet och självständighet,bra bostad och god service som är anpassad efter den enskildes behov. En viktig uppgift för samhälletär all medverka lill alt de äldre kan bo kvar i sin invanda miljö så länge de vill och kan. Betydelsefulla insatser görs därvid genom den socialahemhjälpen,som harbyggls ut kraftigt under1960- och 1970-lalen. Ca 350 000 äldre och handikappade för nu hjälp genom den sociala hemhjälpen med i genomsnitt 136timmar per hushåll och år. Även hemsjukvården är viktig i deltasammanhang. Färdtjänsten - som utgör ett viktigt medel förhandikappade till ett aktivt livmed gemenskap med andra människor - finnsnumera i landets samtliga kommuner.Antalet personer med tillstånd att använda färdtjänsten kan f n. beräknas till ca 215 000. Liksom lill densociala hemhjälpen ulgår statsbidrag med35 % till kommunernas brultokostnaderför färdtjänsten. Till den statsbidragsberättigadesociala servicen räknas också service för hårvård, fotvård, badservice, matdistribution, snöröjningoch kostnader för arbetsledande insatser. Pensionärernas behov av gemenskap och akliviieltillgodoses i ökad utsträckning genom en utbyggnad av sysselsättnings- ochfritidsverksamhet för de äldre.Pensionärernas egna organisationer gör betydelsefulla insatser på detta område. Medel beräknas för ökade bidrag till dessa organisationer. Del statliga bidraget till social hemhjälp och färdtjänst beräknas för /79 lill 855 milj, kr,, vilket är en ökning med190 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Avsikten är att ta upp överläggningar med omkostnadsutvecklingen för färdtjänsten. De kommunala bostadstilläggen ökar pensionärernasmöjligheter alt bo kvar i sin bostad eller all efterfråga nya bosläder med godstandard. Fr. o. m. kan stalskommunali bostadsbidrag utgåockså till folkpensionärer. 1977/78:100 Bilagas 10 En särskild karlläggning av de äldreslevnadsbetingelser m. m. kommer inomkort att presenteras. Kartläggningen är avsedd all ligga till grund för den framlida utformningen ochinriktningen av samhällets insatser för de äldre. Hälso- och sjukvården har byggts ut kraftigtunder den senaste tioårsperioden.Antalet yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården har nästan fördubblats från 130 000 lill 250000 personer. Sjukhusvården är, medundanlag för långtidsvården, allmänt sett väl utbyggd, medan den öppna vårdenutanför sjukhusen ännu inte svarar mot behoven. Del är därför angeläget att fö en bättre balans mellan denslutna sjukvården och olika former av öppen och halvöppen vård. Antalet personer i högre åldrar kommer som nämntsatt öka kraftigt . Detgäller särskilt personer i mycket hög ålder, vilka erfarenhetsmässigt har ett stort behov av sjukvård. Hälso-och sjukvården för äldre kommerdärför alt fö en ännu mer markerad plats inom den totala hälso- och sjukvården. För att möta det ökande vårdbehovet ärdet angelägel med en förstärkning avlångtidssjukvården. fanns det drygt 40 000 vårdplatser inom densomatiska långtidssjukvården. Enligt sjukvårdshuvudmännens planer beräknas platsantalet komma all byggasut till ca 54 1982, med utbyggnaden av långtidssjukvårdenär det angeläget med en utbyggnad av dagsjukvård och hemsjukvård i olika formerför all göra del möjligt förpatienten att fö bo kvar i sin hemmiljö och fö en god medicinsk vård och den sociala omvårdnad som behövs.Den utredning som har tillsatts för att belysa hälso- och sjukvården för äldre kommerinom kort att lägga fram sitt betänkande. En omfattande utbyggnad av den öppna hälso- ochsjukvården pågår. Del är angelägetatt denna utbyggnad fortsätter så att allmänhetens krav på närhetsservice och kontinuitet i hälso- ochsjukvården så långt möjligt kan tillgodoses.År 1976 fanns sammanlagt 680 vårdcentraler och läkarstationer. Fram tillår 1982 planeras 120 nya vårdcentraler som delvis skall ersätta äldre läkarmottagningar. Ett genomförande av dessaplaner kommer alt innebära en väsentlig ökning av resurserna inomdisiriktssjukvården. Antalet läkarbesökinom disiriktssjukvården beräknas öka med ca 4 miljoner under den nämnda perioden.Även inom den psykiatriska vården pågår en decentralisering och enförskjutning från sluten vård lill öppna och halvöppna vårdformer. En parlamentariskt sammansatt utredning har lill uppgift alt lägga fram förslag till en ny lagstiftning för hälso- och sjukvården. Utredningen skall från en helhetssyn utarbeta en samlad lagstiftning förhela hälso- och sjukvården som även omfattar förebyggande åtgärder.