prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Att utbildningsformen ej utnyttjats i någon större omfattning torde enligtAMS kunna tillskrivas det konjunkturläge som förelegat. Företagen har intevarit beredda att nyanställa, då flertalet haft svårigheter att behålla redananställd personal. Jämställdhetsbidrag har beviljats för utbildning av 229personer vid 60 företag till en sammanlagd kostnad av 1,5 milj, kr. Bidrag tillutbildning av svetsare och plåtslagare inom varvsindustrin har ej utnyttjatsdå intresse saknats från företagen, 1 fråga om de olika formerna av utbildning i företagföreslår AMS följande förändringar. Regelsystemet måsle förenklas eftersom detav många uppfattas som alltför komplicerat. Ett sätt att förenkla systemet ärenligt AMS att införa enbart ivå bidragsnivåer, 15 och , . Vid utbildningmed stöd av jämställdhetsbidrag föreslår styrelsen att bidrag utgår med ,i samtliga län. Utbildning av personer med nedsatt arbetsförmåga blirofta mer kostsam för företagen. Bidraget för utbildning av äldre ochhandikappade bör därför enligt AMS uppfattning i normalfallet ulgå med 20 kr.per timme. Denna stödform behandlas närmare under anslaget C 5. Särskildaåtgärder för arbetsanpassning. Utbildning vid risk för permittering och utbildning avanställd i samband med anställning av ersättare skall enligt gällande reglervara skild från produklionen. Med hänsyn bl. a. härtill och utbildningensanvändning i speciella konjunktursituationer bör bidraget enligt AMS ligga påen högre nivå än jämställdhelsbidraget och utgå med . AMSföreslår vidare att denna ersättning bör gälla för hela utbildningstiden, dvs.högst . Styrelsen framhåller att det i speciellakonjunkturlägen kan bli nödvändigt att låta bidraget utgå med högre belopp än20 kr. AMS pekar också på att det i nu gällande regler förutbildning i förelag finns inskränkningar vad gäller bidrag till arbetsgivareinom statlig och . Styrelsen föreslår att bidrag skallkunna utgå till verksamhet och statliga affärsdrivande verk. Styrelsen räknar med att under innevarande budgetårkommer 130000 personer att påbörja arbetsmarknadsutbildning, varav 60000 iAMU-kurser och 42000 i företag som alternativ till permittering. Antaletdeltagare beräknas till ca 220000 personer. För /79 beräknarstyrelsen en nedgång i antalet deltagare till135 000 personer. Minskningen faller helt på ulbildning i företag. Uttryckt iantal påbörjade utbildningar räknar styrelsen med följande /79, 1977/78:100 Bilaga15 63 SÖ:s särskilt anordnadekurser/AMU-kurser(exkl, anpassningskurser) Företagsutbildning, äldre,praktik-anst,, jämst.bidrag, '" 19-kronan" Övriga kurser(korrespondenskurser, kurseri studieförb, regi m, fl,) Enligt gällande regler får barntillsyn anordnas för densom inte kan få yrkesutbildning i sin hemkommun och därför genomgårarbetsmarknadsutbildning i annan kommun, AMS framhåller att i stora kommuner,främst i norrlandslänen, mäste en del kursdeltagare trots att utbildningenbedrivs inom kommunen bo och studera utanför hemorten. Mot bakgrund häravföreslår styrelsen att barntillsyn får anordnas även i dessa fall. Vidare föreslårstyrelsen att antalet platser utökas till 400 vilket ryms inom en kostnadsramav ca 2,5 milj, kr. Utgifterna för internatundervisning i svenska språket förfinska ungdomar som skall feriearbeta i beräknas till500000 kr. framhåller att konjunkturläget underdel gångna budgetåret har medfört att kapaciteten vid AMU-kurserna har tagits i anspråk på ett sätt som tidigaresaknar motsvarighet. Den genomsnittliga beläggningen har varit 83 9? mot 73 9?för /76, Antalet kursstarter har uppgått till 600. För att ökaberedskapen har förberedelser vidtagits för s. k. saxad undervisning. Ett annatsätt att öka utbildningskapaciteten är att köpa sådan hos foretag. Dennamöjlighet har utnyttjats i betydande omfattning under det budgetår som gått, Åven om den undervisning som ges vid AMU-kurser primärtsyftar till en yrkesutbildning och därmed en arbetsplacering spelararbetsmarknadsutbildningen enligt också en viktig utbildningspolitisk roll. Denmotiverar många av deltagarna för fortsatta studier. Skolöverstyrelsenkonstaterar också att andelen invandrare i arbetsmarknadsutbildningen har ökatmarkant . Medan ca 8 9? av elever utgörs avinvandrarelever, uppgår invandrarnas andel av det totala antalet kursdeltagarei arbetsmarknadsutbildningen till ca 25 9? och ca 50 språk finnsrepresenterade. Inom pågår i samarbete med AMS ettrationaliseringsarbete i syfte att bl, a. delegera beslutanderätt tillkursföreståndare. Vidare pågår försök med utvidgad information till blivandekursdeltagare för alt underiätta deras val av utbildning. Efter utredningsarbeteoch remiss till Prop.1977/78:100 Bilaga 15 64 berördainstanser har och träffat överenskommelse om attskolöverstyrelsen skall överta del elevsociala ansvaret vad gäller den kurativaverksamheten, hälsovården, administrationen av bostäder för kursdeltagare,kosthållet och fritidsverksamheten. För /79 räknar med 83000 deltagare i AMU-kurser, vilket beräknas kräva en utökning avutbildningskapaciteten med ca 2 9?. Kostnaderna beräknas till 771,4 milj. kr. vartill kommer 500000kr. för bidrag till vuxna svenska zigenare. Med utgångspunkt från totalt 135 000 deltagare iarbetsmarknadsutbildning under budgetåret beräknar AMS och skolöverstyrelsenmedelsbehovet till 2 179.5 milj. kr. Jag har tidigare fr.im.hällit den betydande rollarbclsmarkni-idsutbikl-ningen haft i den arbetsmarknadspolitik som vi förtunderde . Arbetsmarknädsulbildningen har under budgetaret 1976/77omfattat fler personer an vid något tidigare tilltalle.Av de 210000 personer som deltngit i utbildningen har över hälften utbildats iföretagen. beslut (prop. 1976/77:65. AU 1976/77:21, iskr 1976/77:179) atl frän tillfälligt höja stödet till utbildning vidrisk för permittering till . innebarett definitivt genombrott för denna form av stöd i syfte att hållasysselsättningen uppe. Över 100000 personer har med hjälp av detta bidragkunnat få utbildning i stället för att bli permitterade eller avskedade.Utbildningarnas inriktning har i företagen blivit delvis annorlunda än vad somgäller för reguljära AMU-kurser. Inslagen av medbestämmandeutbildning, studierav arbetsmiljöfrågor m. m. har varit vanliga. Den tillfälliga föriängning och utvidgning av stödetvid risk för permittering som beslutat innebär ytterligarekraftfulla insatser för att hålla tillbaka avskedanden och permitteringar.Genom att . kan utgå i upptill föryrkesutbildning ges företagen ökade möjligheter att vidga den samladeyrkeskunnigheten och de anställda blir bättre rustade att klara nuvarande ellernya arbetsuppgifter. Jag är övertygad om att vi hadetvingats möta en arbetslöshet av hell annan storleksordning om vi inle haftdetta bidrag för utbildning i företagen. Åtskilliga anställda har kunnat stannakvar på sina arbetsplatser i stället för att behöva söka nya arbeten. Att pådet sätt som skett kunna stödja utbildning i företagen som ett alternativ tillarbetsmarknadspolitiska insatser i övrigt anserjag mycket värdefullt. Åven iframtiden kommer arbetsförmedlingarna att behöva ett instrument av detla slagför att redan i förelagen kunna möta en hotande arbetslöshet. Av de studiersom utredningen om företagsutbildningen (UFU) gjort av denna form av utbildningi företag framgår också att verksamheten har fungerat bra trots 1977/78:100 Bilaga15 65 i många företag haft på sig att planera utbildningen. Arbetsmarknadsutbildning i företag kan också ske medhjälp av andra stödformer än den jag talat om. Sedan den I januari 1976kan slöd utgå till företag som utbildar redan anställda ochsamtidigt ger en arbetslös fast anställning. Bidragets storiek varursprungligen . men höjdes fr. o. m. till . Riksdagenhar (prop. 1977/78:32. AU 1977/78:15, rskr 1977/78: 51) beslutat atl tillfälligt höjadetta bidrag till . Denna stödform syftar till att stimuleraföretagen att tidigarelägga nyanställningar utan att förelagen samlidiglbehöver öka produklionen. När efterfrågan på företagets produkter ellertjänster stiger har man tillgång till både en välutbildad redan tidigareanställd och en nyanställd som hunnit lära sig arbetet. Eftersom denna stödformbygger på en positiv förväntan när det gäller efterfrågan på produkter ellerijänster har det svaga konjunkturläget inneburit att stödet utnyttjats ibegränsad omfattning. Under /77 har 50 företag beviljats stödför utbildning av 558 redan anställda som 229 personer, i första handungdomar, fält arbete. /75 kan, som försöksverksamhel,bidrag utgå till arbetsgivare som anställer och utbildar kvinnor resp. män tillvissa yrken som domineras av motsatta könet, det s. k. jämställdhetsbidraget.Bidraget som ursprungligen var . har successivt höjts och utgårnu med . 1 åtta län utgår ett högre bidrag på . per timmeoch i dessa län kan bidrag utgå för flera yrken än i övriga län. Avsiklen härmedär att tå belyst vilken belydelsebidragets sloriek har för att främja en jämnare personalrekrytering. Höjningenav jämställdhetsbidraget till 8 och . trädde i kraft i februariresp. De höjda bidragen har således gällt endast under en begränsaddel av budgetåret. Under /77 fick 229 personer anställning ochutbildning med stöd av jämställdhetsbidraget. Det är angeläget att dennautbildning får större omfattning. När försöken har bedrivits ännu finnsunderlag för att bedöma hur det skall utformas för att bli effektivare.Information och andra insatser i anslutning till bidragsgivningen ger ocksåeffekter i form av ökad benägenhet hos arbetsgivare alt anställa kvinnor ochmän för otraditionella arbetsuppgifter och hos de arbetssökande att väljasådana uppgifter. Jag har för avsikt att uppdra åt att inför nästkommande budgetbehandling komma in med enutvärdering av jämställdhetsbidraget och förslag om framtida åtgärder av dennakaraktär. Intill dess förordar jag att försöksverksamheten får fortgå. infördes ett särskilt bidrag förutbildning av svetsare och plåtslagare inom varvsindustrin. Avsikten medbidraget var att volymmässigt söka ökaulbildningen av dessa yrkesgrupper för att motverka den brist på yrkeskunnigpersonal som dä 5 Riksdagen1977/78. 1977/78:100 Bilaga15 66 förelåg.Under försöksperioden har inte någon ansökan om bidrag lämnats in. Jag hardärför inte funnit anledning föreslå nägon förlängning av försöksperioden.Stödformen upphör . AMS har föreslagit vissa förändringar av debidragsniväer som gäller för utbildning i företagen. Styrelsens förslag syftartill en förenkling av regelsystemet genom en koncentration till två bidragsnivåer, 15 resp, , pertimme. Jag finner AMS målsättning att förenkla regelsystemet lovvärd, Allamöjligheter att åstadkomma förenklingar och därmed öka möjligheten tilllättillgänglig information om stödformerna bör tas tillvara. Emellertid är jaginte beredd att nu föreslå förändringar i bidragsnivåerna. De tillfälliga höjningar nyligenbeslutat gäller t, o, m, , Jag vill närmare avvaktautvecklingen på arbetsmarknaden innan jag tar ställning lill fortsalt tillfälliga ellerpermanenta förändringar av bidragsniväerna. AMS har också tagit upp frågan ombidrag till utbildning hos statliga affärsdrivande verk och kommunala bolag o,dyl. Jag vill i anledning härav framhålla atl nuvarande regler inle läggethinder i vägen för att bevilja bidrag annat än när det gäller statliga ochkommunala myndigheter. För /79 räknar AMS med att 135 000personer kommer att delta i arbetsmarknadsutbildning. Del är ett betydligtlägie antal än vad som gällt för /77. Nedgången faller helt ochhållet på utbildning i företagen. Jag har inget atl erinra mot styrelsensberäkning av antalet deltagare, men vill liksom styrelsen framhållasvårigheterna alt bedöma behovet av utbildning i företagen, AMS har i likhetmed föregående är anhållit att få bestrida kostnaderna för barntillsynsplatsinte endast för elever inom arbetsmarknadsutbildningen som utbildas utom sinhemkommun utan också i vissa fall för elever som utbildas inom hemkommunen menutom hemorten. Som jag tidigare framhållit är det kommunerna som har skyldighetatt ordna barntillsyn för sina invånare och jag kan därför inteheller nu tillstyrka förslaget, Ifråga om barntillsynen föreslår AMS vidare att antalet platser somarbetsmarknadsverket får bekosta i samband med arbetsmarknadsutbildning utökasfrån 200 till 400 platser. hat platsutnyttjandet legat på150-175 platser. Av de uppgifter som föreligger för /77 framgåralt utnyttjandet legat på ca 170 platser. Att mot denna bakgrund nu höjaantalet platser anserjag inte motiverat. När det gäller styrelsens förslag ifråga om finska ungdomar som skall feriearbeta i och skolöverstyrelsensförslag om bidrag till svenska zigenare harjag inga erinringar. Inom arbetsmarknadsutbildningen har ävenicke arbetslösa kunnat fä utbildning till vissa yrken med påtaglig brist påyrkesutbildade, s,k, brislyrkesutbildning. Verksamheten har alltsedan startenbedrivits som försöksverksamhet. De yrken som skall betecknas som bristyrkenfastställs av regeringen efter förslag av AMS som i samarbete med arbetsmarknadensparter och berörda myndigheter prövar vilka yrken som bör 1977/78:100 Bilaga15 67 var omfatlningen avbristyrkesutbildningen relativt /71 skedde en väsentligökning. Ca 1 900 personer påbörjade då bristyrkesutbildning. Under budgetåret1976/77 påbörjade 6 133 personer sådan utbildning. Under de är sombristyrkesutbildningen har bedrivits har antalet sådana utbildningar ökat. Vidstarten fanns 26 utbildningar inom sex yrkesområden. F.n. finns 108 läroplaner inriktade mot ca 80 individuella yrken inom 16 yrkesområden. Vilka yrken som är att betrakta sombristyrken varierar över tiden ochbristyrkesutbildningens utbud måste anpassas härtill.Detta belyses av att 18 utbildningar inom fem yrkesområden utgått som bristyrkenunder försöksperioden. Enligt min mening har bristyrkesutbildningen väsentligbetydelse bäde för tillgängen på yrkesutbildad personal och för den enskildesmöjligheter att utbilda sig till ett yrke som kan ge en trygg anställning. Deerfarenheter som har vunnits imder försöksperiodenhar visat att bristyrkesutbildningen bör vara ett permanent inslag inomarbetsmarknadsutbildningen. Eftersom AMS förslag till brislyrken i allmänhetinte skiljt sig från den bedömning regeringen haft harjag för avsikt att senareföreslå regeringen att AMS i samråd med parterna och berörda inyndigheter fårfastställa bristyrken pä högst gymnasienivå. Trots omfattande informationsinsatser frän bl.aarbetsmarknadsmyndigheterna väljer såväl män som kvinnor fortfarande i storutsträckning yrke och yrkesutbildning päett könsmässigt traditionellt sätt.Inom t. ex. arbetsmarknadsutbildningen går endast 2 9? av männen i utbildning inom hälso- och sjukvård medan199? av kvinnorna valt sådana utbildningar. Genom bristyrkesutbildningen kanmän och kvinnor som har en anställning utbilda sig till ett nytt yrke och dåockså till ett könsmässigt otraditionellt sådant. Även vissa arbetsmarknadsutbildningar som leder tram till yrken sominte betecknas som bristyrken kan emellertid vara intressanta fiån jämställdhetssynpunkt.Om t. ex. kvinnor med typiskt kvinnoarbete skulle vilja satsa pä en sådanutbildning, kan de inte komma i fråga sä länge de inte är eller riskerar attbli arbetslösa. För att ge kvinnor resp. män vidgade möjligheter att utbildasig för annat yrke förordar jag atl begränsade försök inleds med att bereda kvinnorresp. män som redan har en anställning arbetsmarknadsutbildning vid AMU-kursertill yrken som domineras av det motsatta könet även om det är fråga om enutbildning till etl yrke som inle är ett bristyrke. Genom beslut vid (prop.1977/78:32, AU 1977/78:15, rskr 1977/78: 51) har stimulansbidraget höjts från10 till . per dag frän den . Som jag förut har nämnt hararbetslöshetskassornas samorganisation kommit in med en framställningom utökning av antalet dagpenningklasser i arbetslöshetsförsäkringen. En förändringav dagpenningen inom försäkringen kan komma att påverka nivån på dagpenningeninom utbildningsbidragen. Jag återkommer till denna frå- 1977/78:100 Bilaga15 68 ga.liksom till stimulansbidragets nivåefter . i samband med min anmälan avarbetslöshetskassornas samorganisations framställning. 1 samband därmed kommerjag att föreslå en höjning av det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) från 55till . Detta innebär en samtidig höjning av dagpenningen inomutbildningsbidraget till . per dag för elever under 20 är som beviljasarbetsmarknadsutbildning och eljest är berättigade till KAS. har i en särskild utiedning lämnat förslag om ersättning vidsjukdom för bl. a. dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning. Förslaget somberör även andra ersättningar än utbildningsbidragen inrymmer vissa praktiskaoch principiella problem och fordrardärför ytterligare beredning iregeringskansliet. 1 regeringens förslag (prop. 1977/78:32, AU 1977/78:15,rskr 1977/78:51) om särskilda åtgärderför atl främja sysselsättningen /78 redovisade jag ettmedelsbehov för arbetsmarknadsutbildningen på 450 milj. kr. utöver vad som förbudgetåret anvisats och vad som kan beräknas inflyta i form avarbetsgivaravgifter. För /79 räknarjag med att de totalautgifterna för arbetsmarknadsutbildningen inkl, förvultningskoslnader kommeratt uppgå till . I form av arbetsgivaravgifter kan 770 milj. kr.beräknas inflyta. Att finansiera över anslaget återstår således 1 422 milj.kr. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. godkänna den ändring i fråga omrätten till arbetsmarknadsutbildning som jag har förordat i syfte att ökajämställdheten mellan kvinnor och män, 2. bemyndiga regeringen atl intill utgången av /79förlänga försöksverksamheten med bidrag lill arbetsgivare som anställer ochutbildar kvinnor resp. män för yrken som domineras av motsatt kön. 3. till Bidrag lillarbetsimirknudsuthildning för /79 anvisa etl anslag av . 1976/77Utgift 2000652 000 Reservation 1257216881 1977/78Anslag 1320700000 1978/79 Förslag 1692 400000 Frän anslaget bestrids utgifterna för programmetSysselsättningsskapande ätgärder uiom delprogrammet Slöd lill lageruppbyggnad. 1977/78:100 Bilaga 15 69 Programmet Sysselsättningsskapande ätgärder består avdelprogrammen Allmänna beredskapsarbelen. Industribeställningar,Detaljplaneringsbidrag, Invesleringsfondsärenden och Stöd till lageruppbyggnad.Sistnämnda delprogram behandlas under anslaget B 4, Stöd till lageruppbyggnad. DelprogrammetAllmänna beredskapsarbeten omfattar statliga beredskapsarbeten i den mån deinte är särskilt avsedda för svårplacerad arbetskraft samt statsbidrag tillmotsvarande kommunala och enskilda arbeten, ävensom statligt stöd tilltidsbegränsad fortsatt drift vid nedläggningshotade företag. DelprogrammetSärskilda beredskapsarbeten omfattar motsvarande arbeten för svårplacerade.Bestämmelser om beredskapsarbeten återfinns i arbetsmarknadskungörelsen(1966:368, omtryckt 1977:141) och om företagsstöd i kungörelsen (1972:302) om statsbidrag i vissa fall tillnedläggningshotade företag (ändrad 1974: 370). Under delprogrammen Industribeställningar ochDetaljplanenngsbidrag faller kostnader för statliga industribeslällningar somläggs ut av sysselsättningsskäl samt kostnader för projektering av vissaallmänna arbeten i syfte att öka beredskapen mot arbetslöshet. Delprogrammet Investeringsfondsärenden belastas avadministrationskostnader, vilka ingår i förvaltningskostnaderna. Allmänna beredskapsarbeten.För /77 anvisades tillallmänna beredskapsarbelen 650 milj. kr. pä statsbudgeten samt 575 milj. kr. påtilläggsbudget 111. sammanlagt 1225 milj. kr. De allmänna och särskilda beredskapsarbetenasfördelning pä olika ändamål har utvecklats på sätt som framgårav följande tabell. Prop.1977/78:100 Bilaga 15 70 Sysselsätlningsdagari allmänna (A) och sär:ikilda (S) beredskapsarbeten (I 000-lal) Antalet sysselsättningsdagar och kostnader för olikaslags allmänna be-redskapsaibetcn underdel senaste budgetåret fiamgår avföljande tabell. Sysscisälliiingsdagaroch kostnader vid olika slag.s allniönna beredskapsarbelen under budgetåret1976/77 i milj. kr. sättn,dag i kr. ' Objekt av kulturhistorisk karaktär kan ingå även iandra ändamålsgrupper, företrädesvishusbyggnad. Det försämrade sysselsättningsläget medförde attvolymen allmänna beredskapsarbeten under /77 ökade till ca 3,5milj, sysselsättningsdagar mol ca 0,9 milj, 1974/75 och ca 1,9 milj. 1975/76,Huvuddelen av ökningen avsåg tjänste- och vårdsektorerna. Beredskapsarbetenainom dessa sektorer har tillkommit och utvecklats under 1970-lalet, 1977/78:100 Bilaga15 71 För ungdomar har praktikarbete sedan ett par äranordnats hos statliga myndigheter och institutioner.För ungdomar som saknar arbetslivserfarenhet har dessutom sedan år1976 ordnats enskilda beredskapsarbeten hos företag och organisationer. Under1976/77 var i medeltal 13 300 ungdomar sysselsatta i skilda typer avberedskapsarbeten. Som mest var 17 000 ungdomar sysselsatta (). Av den redovisade tabellen där antaletsysselsättningsdagar i allmännaberedskapsarbeten fördelats på ändamålsgrupper, framgår atl tjänste- ochvårdsektorerna /77 svarade för ca 64';? av den totala sysselsättningen. Resterande 369?utgör byggnads- och anläggningsarbeten, skogs- och naturvårdsarbeten samt övrigaarbeten. En fortsatt bättre anpassning av arbetena till arbetslöshetensstruktur har därmed skett. Anlalet anvisade arbetslösa vid beredskapsarbeten och deras ålders- och könsfördelning vid mitten av vissa månader. QM\/ICaHf 1977/78:100 Bilaga15 72 AMS räknar med en fortsatt ökning av beredskapsarbeteninom tjänstesektorn, huvudsakligen vård och administration. Åldre ocharbetshandikappade, som vid strukturförändringar drabbas av arbetslöshet, harsvårt att på nytt få arbete på öppna marknaden. Ett fortsatt behov avsysselsättningsskapande åtgärder föreligger därför för dessa arbetssökande.Åven för andra arbetstagare kommer det att finnas behov att anordna beredskapsarbetenpå grund av säsongsvangningar i efterfrågan på arbetskiaft, regionalasvärigheter på arbetsmarknaden eller strukturella förändringar i näringslivet.Dessa förhållanden gör del nödvändigt atl också fortsättningsvis driva beredskapsarbeteninom vissa områden och under vissa tider. har i sysselsättningsstödjande syftetidigareläggning av byggnads- och anläggningsarbeten medgivits för vissastatsmyndigheter. Dessa arbeten har finansierats genom utökning av myndigheternasordinarie anslag. Efter förslag av AMS bör även i fortsättningen, efterutredning och förslag i varje enskilt fall. medel ställas till vederbörande myndigheters förfogandeför att användas i sysselsättningsstödjande syfte. Behovel av allmänna beredskapsarbeten är beroende avulvecklingen på arbetsmarknaden med dess förändringar och därav följande kravpå omedelbara sysselsättningsskapande åtgärder. Med hänsyn till svårigheternaatt bedöma utvecklingen föreslås en medelstilldelning för allmänna beredskapsarbetenmotsvarande 2 milj. sysselsättningsdagar under budgelårel 1978/79 och engenomsnittlig bidragskostnad per sysselsättningsdag av . Denna volymligger under genomsnittet för den senaste femårsperioden och får betraktas somett lägsia tal för behovet att anordna allmänna beredskapsarbeten.Dagsverkskostnaden har beräknats med hänsyn till den omstrukturering mot meradagsverksbilliga arbeten som har skett . 1 detta sammanhangerinrar AMS om det förslag till ändrade statsbidragsgrunder som avgavs ianslutning till föregående års anslagsframställning. En ändring i denföreslagna riktningen skulle enligt AMS verksamt underlätta en fortsattomstrukturering och anpassning av beredskapsarbetena till de aktuella behovenpå arbetsmarknaden. Styrelsen måsle i likhet kunna anvisasytterligare medel på tilläggsbudget om arbetsmarknadsläget så fordrar. Denunder senare år gällande finansfullmakten för regeringen har i detla sammanhangvisat sig fylla en viktig funktion. Under /77 anvisades till särskilda beredskapsarbeten 550 milj.kr. på statsbudgeten och 250 milj. kr. på tilläggsbudget III. sammanlagt800 milj. kr. Antalet sysselsältningsdagar och kostnader vid olika slag avarbeten framgår av följande sammanställning. 1977/78:100 Bilaga15 73