prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Sammantaget ledde dettatill att industriproduktionen stagnerade under det andra och tredje kvartalet.En viss uppgång ägde därefter rum under årets senare del, då effekten avinsatta stimulansåtgärder började visa sig. Denrestriktiva inriktningen av den ekonomiska politiken under första halvåret 1977bidrog i hög grad till den svaga utvecklingen i ekonomin. De offentligainvesteringarna minskade i absoluta tal, medan denoffentiiga konsumtionen ökade med . Under det andra halvåretskedde sedan en tydlig uppgång i de offentUga utgifterna. Detta var i storutsträckning resultatet av att regeringens fleråriga investeringsprogrambörjade visa sig. Närdet efterhand stod klart hur svag den underliggande trenden ikonjunkturutvecklingen var, vidtog regeringen ytterligare åtgärder för attstimulera efterfrågan. beslöts om relativt omfattandeskattesänkningar både för hushållen oeh företagen. Huvuddelen av dessa åtgärderfår emellertid effekt först under innevarande år. Skattesänkningar i enomfattning av bidrog dock till att stödja den privatakonsumtionen 1977. Den privata konsumtionen gavsockså stimulans av de frisläpp från löntagarnas sparfonder som företogs . Härigenom uppnåddes en ökning i den privata konsumtionen på ca3 % för . Deprivata investeringarna ökade med 1977. Huvuddelen av denna uppgånghänför sig emellertid tUl årets inledande månader. En utbredd överkapacitetinom flera industrigrenar och en ökande pessimism beträffandeexportutsikterna, bidrog till att investeringsverksamheten avtog under loppetav året. Ensnabbare tillväxt av exporten i löpande priser jämfört med importen ledde tUlatt handelsbalansöverskottet ökade 1977. I motsatt riktning verkade en fortsattnegativ trend i utvecklingen av tjänste- oeh transfereringsbalansen, varföröverskottet i bytesbalansen begränsades tiU nivå, eller m.otsvarandeca . Liksomden japanska yenen var D-marken utsatt för ett starkt uppåtriktattryck. I effektiva termer ägde en appreciering på rum. Gentemot vissavalutor, särskilt den amerikanska doUarn, blev apprecieringen betydligt större.D-markens kursutveckling och förhållandevis måttliga löneökningar medförde attden i internationeU jämförelse redan låga inflationstakten kunde nedbringasytterligare. Under loppet av 1977 steg konsumentpriserna med . Uppgångeni den ekonomiska aktiviteten fortsatte in på 1978.Industriproduktionen steg i jämn takt, och orderingången utvecklade siggynnsamt. Särskilt order från inhemska beställare ökade kraftigt. Av storbetydelse är det faktum att orderingången för investeringsvaror visade enuppåtgående trend. Reviderad nationalbudget 1978 43 somdessa konjunkturindikatorer förmedlar, skall dock ses mot bakgrund av den lågautgångsnivån. D-markens uppskrivning och de därmed försämrade exportutsikternaär faktorer som verkar negativt på förtroendeklimatet i näringslivet. De ekonomisk-politiskaåtgärder som beslutades får till stor del effekt under innevarandeår. Av de som det medelsfristiga investeringsprogrammetomfattar, förutses drygt en tredjedel effektueras . Sänkningen avde direkta skatterna innebär ett inkomstbortfall för staten om drygt 10mUjarder D-mark. En motverkande faktor utgör dock höjningen av mervärdeskattenmed en procentenhet från . De statliga utgifterna förutses ökamed . Sammantaget innebär detta att det federala budgetunderskottetväntas stiga med tiU ca 30 miljarder. En betydandeosäkerhet föreligger när det gäUer att bedöma utvecklingen av delstaternas oeh kommunernasutgifter. En strävan att åstadkomma budgetbalans kan här verka återhållande. Denofficiella målsättningen för produktionsutvecklingen innebär en tillväxtpå . Denna målsättning betraktas av de flesta bedömare som realistisk;flertalet prognoser anger en ökning i bmttonationalprodukten på 33,5 %.Återhämtningen i den västtyska ekonomin skulle således bli tämligen långsamockså . Med tanke på den låga utgångsnivån krävs dock att tillväxten nårupp till under loppet av 1978 för att målet skaU realiseras. Den beståendeöverkapaciteten inom många branscher utgör en dämpande faktor för de privatainvesteringarna. Härtill kommer att industrigrenar som upplevt en godkonjunktur särskilt bilindustrin väntas få sämreavsättningsmöjligheter innevarande år och därmed minskade incitament att företakapacitetsutvidgningar. Apprecieringen av D-marken tvingar företagen attreducera kostnaderna för att bibehålla konkurrenskraften på världsmarknaden. del av investeringarna kan därför väntas få en rationaliseringsinriktadkaraktär. Den förutsedda kraftiga ökningen av de offentliga investeringarna väntastUlsammans med en måttlig ökning av bostadsbyggandet leda till att de totalafasta investeringarna visar en något högre tillväxttakt än förra året.Lagerinvesteringarna tros inte heller ge något bidrag tiU tiUväxten. Defaktorer som verkat dämpande på inflationen väntas göra sig gällandeockså . En ökning i konsumentpriserna med ter sig därmed sannolik.Utgången av pågående avtalsrörelse är oviss. Avståndet mellan parternas bud påden privata sidan är fortfarande stort. Om man utgår ifrån att slutresultatetkommer att innebära en löneökning av storleksordningen , kan den privatakonsumtionen förutses öka i ungefär samma takt som , dvs. Prop.1911/18:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 44 Iinternationella sammanhang har den västtyska regeringen under de senaste årenofta uppmanats att göra mer för att stimulera den inhemska efterfrågan ochdärmed bidra till en gynnsammare utveckling av världsekonomin.Förbundsrepubliken tillmäts här en nyckelroll, särskUt när det gällerutvecklingen i . En i internationell jämförelse mycket låginflationstakt och betydande överskott i bytesbalansen skapar enligt mångabedömare ett stort utrymme för en mer expansiv poUtik. Om den nuvarandeinriktningen av politiken bibehåUs, menar man att D-marken kommer attapprecieras ytterligare, vilket skulle medföra ökade depressiva effekter på denvästtyska ekonomin. Denvästtyska regeringen anser däremot att man redan gjort tillräckligt för attstimulera ekonomin: om den underliggande trenden i utvecklingen är svag, ärdet inte möjUgt att helt motverka detta genom ökad offentlig efterfrågan. Denoffentliga sektorns samlade budgetunderskott beräknas uppgåtill av bruttonationalprodukten, vilket enligt officiell bedömningavsevärt begränsar utrymmet för ytterligare expansiva åtgärder. I detta sammanhanganförs också konstitutioneUa hinder att öka budgetunderskottet vidare. Dentilltagande depressiva effekten av valutaapprecieringen och möjligheten av enökning i arbetslösheten gör dock ytterligare stimulansåtgärder allt merpåkallade. Trycket på den västtyska regeringen att mera positivt bidra tillkonjunkturförloppet särskilt i , är betydande. Det kan därför väntasatt åtgärder trots aUt kommer att vidtas, vilket skulle förbättra utsikternaför årets senare del. En tiUväxt ter sig därmed trolig. Denstrama ekonomiska politiken bidrog till anmärkningsvärda framgångar i denbrittiska ekonomin . Efter en rad av år med underskott noterades ettöverskott i bytesbalansen. dämpades inflationstakten avsevärt.Prisstegringarna, mätta i löpande tolvmånaderstal, uppgick tUlnågot , att jämföra med då ökningarna var söm störst. Dennautveckling medförde ett stigande förtroende fÖr det brittiska pundet och ett kraftigtinflöde till valutareserven. Framgångarnamed den externa balansen och på inflationssidan har köpts till priset av enstagnerande inhemsk produktion. De offentliga utgifterna minskade i volymunder 1977. Den offentliga konsumtionen bibehölls nivå, medan deoffentliga investeringarna minskade med . Åtstramnmgen inom denoffentliga sektorn kom i volymtermer att bli hårdare än avsett, delvis som enföljd av att kostnadsstegringarna blev något större än förutsett. Denprivata konsumtionen sjönk med i volym. Detta var i första hand ettresultat av nedgången i hushållens disponibla inkomster. Reviderad nationalbudget 1978 45 Genomregeringens lönepolitiska samarbete med fackföreningarna uppnåddes en avsevärddämpning av lönestegringarna. De skattesänkningar som löntagarna erhöll somkompensation, motverkade endast delvis effekten av att lönerna ökadelångsammare än priserna. Liksomde offentliga investeringarna gick också bostadsinvesteringama tillbaka kraftigt.Det privata näringslivet särskilt tUlverkningsindustrin kunde däremotregistrera en ökning i investeringarna. Härtill bidrog en betydande uppgång ivinsterna från den mycket låga nivån under de närmast föregående åren.Produktionen av olja i gav dessutom ett både direkt oeh indirektincitament till ökade investeringar. Industrins investeringar ökade med 7 %.Sammantaget minskade dock de fasta bruttoinvesteringarna med . Densvaga inhemska efterfrågan och den stagnerande produktionen resulterade i enfortlöpande ökning av antalet arbetslösa. Först mot slutet av 1977stabiliserades arbetslöshetsandelen på en nivå av i säsongrensade tal. Bruttonationalproduktensteg endast marginellt 1977. Att en direkt nedgång inte inträffade berodde påden expansiva utvecklingen av exporten. Denna ökade , varvid enflerårig trend med marknadsandelsförluster kunde brytas. Särskilt exporten avolja gav ett betydande bidrag, men också den övriga exporten utveckladesgynnsamt. Trots den positiva exportutvecklingen kvarstod ett underskott ihandelsbalansen. Detta kompenserades dock av en positiv tjänste- och transfereringsbalans,varför i stort sett jämvikt i bytesbalansen kom att uppnås. Internationellupplåning har utgjort en viktig beståndsdel av den ekonomiska politiken underde . Omfattande lån har erhållits från InternationeUa valutafonden,det senaste på nära . I samband med dessalån har regeringen åtagit sig att följa vissa riktlinjer vad beträffar bl. a.storleken på det offentliga budgetunderskottet och den inhemskakreditexpansionen. Detoffentliga budgetunderskottet kom att ligga väl under de uppställda gränserna.För att motverka den stigande arbetslösheten kunde mot denna bakgrund denekonomiska politiken ges en ef-terfrågestödjande inriktning. Ioktober presenterades ett stimulanspaket med en omfattning av ca 1 miljardpund, vilket motsvarar av bruttonationalprodukten. Paketetinnehöll vissa skattelättnader samt en ökning av den offentligabyggnadsverksamheten. StabUiseringenav pundkursen åtföljdes av en mycket snabb ökning av valutareserven,trots att diskontot sänktes successivt med hela 10procentenheter. Efter hand medförde ökningen i valutareserven en stark pressuppåt på pundet och beslöt myndigheterna att upphöra medinterventionerna för att hälla valutakursen nere. En omedelbar appreciering avpundet ägde därvid rum. Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 46 Vidingången av 1978 präglades den brittiska konjunkturbilden av fortsattstagnation. Varken industriproduktionen eller arbetsmarknadsläget visade någonförändring till det bättre. Lager- och ordersituationen var fortfarandeotillfredsställande. Ett positivt tecken var dock statistiken överdetaljhandelns försäljning. Denna visade en klar uppgång, vilken kan förklarasdels med skattesänkningen , dels med den ökning i de realadisponibla inkomsterna som inträffat i samband med dämpningen iinflationstakten. Deenkätundersökningar över förtroendeklimatet inom näringslivet som utförts underårets första månader, visar på en förhåUandevis stor optimism. Exportföretagenvar dock oroade över att apprecieringen i pundet kunde ha medfört en försämringav deras konkurrenskraft på världsmarknaden. En annan osäkerhetsfaktor var.löneutvecklingen. Det formella lönepolitiska samarbetet upphörde i augusti1977. Fackföreningarna har emellertid förbundit sig att också i fortsättningeniaktta regeln, att löneförhandlingar skulle ske med ett tidsintervall av minst12 månader. Regeringen angav som en övre gräns för lönehöjningarna ochhotade med sanktioner mot företag som gick över denna gräns. De faktiska löneökningarnakom trots detta att i de flesta fall snarare ligga över än , oeh detär därför sannolikt att de genomsnittliga lönekostnadsökningarna 1978 kommeratt ligga över den rekommenderade gränsen. Flertaletprognoser är optimistiska beträffande utsikterna för den brittiska ekonomin1978. De konsoliderade statsfinanserna och framgångarna med att dämpainflationen och åstadkomma extern balans, har ökat regeringens utrymme attvidta ytterligare stimulansåtgärder. Expansiva åtgärder i en omfattning av ca2,offentliggjordes i mitten av aprU . Merparten avinsatserna gäller skattelättnader för såväl företag som hushåU. Trendenmed en ökning i de reala disponibla inkomstema förutses hålla i sig under 1978.Därmed skapas förutsättningar för en uppgång i den privata konsumtionen meddrygt . Oekså bostadsbyggandet, som gått tillbaka , väntas tany fart. som publicerats pekar mot en snabb ökning i de privatainvesteringarna 1978. Liksom är det tillverkningsindustrinsinvesteringar som väntas expandera snabbt. Det kan anses sannolikt attinvesteringarna efter hand aUt mer inriktas på en utbyggnad avproduktionskapaciteten. Sammantaget förutses en ökning i de fasta investeringarnamed . Enviktig förutsättning för den skisserade positiva utvecklingen av den brittiskaekonomin är, att inga allvarliga bakslag inträffar vad gäller den externabalansen eller prisutvecklingen. Bytesbalansen kommer troligen att utvecklasmot ökade överskott under loppet av 1978. Från officiellt håll kalkylerar manmed ett överskott på motsvarande ca 1,5 mil Reviderad nationalbudget 1978 47 meddelade regeringen att man avsåg attåterbetala av skulden till ochca av övriga lån. Vadgäller prisutvecklingen däremot finns det anledning att vara något mindreoptimistisk. Trots den neddragning i inflationstakten som ägt rum, ärinflationen i fortfarande högre än i flertalet andra störreindustrUänder. Om lönekostnadsstegringarna blir alltför stora kan man befaraatt prisstegringarna åter accelererar . Detta skulle betydaatt förtroendeklimatet inom näringslivet försämras. Helhetsbildenav den brittiska ekonomin ter sig dock ljus. Det verkar troligt att 1978 blirdet år då en längre tids stagnation bryts. En ekonomisk tillväxt på 3 å 3,5 %ter sig fullt förenlig med fortsatt finansiell stabilitet. Ienlighet med den s. k. Barre-planen gavs både finans- oeh penningpolitiken enrestriktiv utformning . För att motverka de negativa effekternahärav på sysselsättningen, företogs en rad selektiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Selektiva ekonomisk-politiska åtgärder vidtogs oekså i syfte atthålla tillbaka pris- och lönestegringarna. Den strama utformningen avden ekonomiska politiken bidrog till att den franska ekonomin utveckladestämligen långsamt . Totalproduktionens tillväxt stannade vid ca 2,. En motsvarande ökning noterades också för den privata konsumtionen, medan defasta investeringarna, liksom i flertalet övriga industriländer, uppvisade enotillfredsställande utveckling. Expansionen av bostadsbyggandet dämpades underåret, medan övriga privata investeringar gick tillbaka i absoluta tal. Dettakompenserades delvis av en uppgång i de offentliga investeringama, därsärskilt investeringarna inom de statsägda företagen expanderades kraftigt.Den offentiiga konsumtionen ökade med . Den svagaproduktionstillväxten ledde efter hand till att arbetslösheten ökade. Dehögsta talen noterades med en arbetslöshet på nära 5,. Till följd av de selektiva sysselsättningsstöd-jande åtgärderna, som sattesin, skedde därefter en nedgång av arbetslösheten till vid åretsslut. Trots den dämpadeefterfrågesituationen, de måttiiga löneökningarna och den selektiva prispolitiksom bedrevs, visade inflationstendenserna länge inte någon tendens att mattasav. Först kunde en klar nedgång i prisstegringstaktenförmärkas. i sin helhet innebar detta att praktiskt taget ingenreducering av inflationen åstadkoms. Medan resultaten i kampenmot prisstegringarna blev begränsade, var framgångarna större beträffande denexterna balansen. Underskottet i bytesbalansen halverades i stort sett underåret. Underskottet, som upp- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 48 gåtttill drygt 6 miljarder doUar 1976, stannade vid ca 3 miljarder . En vissförbättring av tjänstenettot bidrog till denna utveckling, men den avgörandeorsaken var en kraftig förstärkning av handelsbalansen. a. till följd avmarknadsandelsvinster steg exporten i volym, medan importen stagneradei linje med den dämpade inhemska efterfrågan. Denfranska konjunktursituationen företer en splittrad bild. TiUde positiva inslagen hör nedgången i arbetslöshet och inflationstakt. Detråder dock viss tveksamhet huruvida dessa framgångar är av en varaktig natur,eller om de främst är betingade av de selektiva åtgärder som vidtagits.Förtroendeklimatet inom näringslivet ligger fortfarande på en låg nivå, ochindustriproduktionen har i stort sett stagnerat. En viss neddragning avfärdigvarulagren ägde rum , men företagen bedömer ännu lagrensom alltför stora. Vad gäller investeringsplanerna kan mananta att företagens avvaktande attityd i hög grad hängde samman'medosäkerheten inför det då förestående parlamentsvalet. Underförutsättning att inriktningen av den ekonomiska politiken förblir oförändrad,är det troUgt att utvecklingen i den franska ekonomin ej väsentligt kommeratt avvika från den . Således kan man vänta att exporten också ifortsättningen kommer att expandera förhållandevis snabbt. Några ytterligarestora vinster av marknadsandelar är visserUgen ej att räkna med, men däremotväntas jordbmksexpor-ten komma upp till en normal nivå efter den svåra torkan1977. Utvecklingen mot extern balans tros därför fortgå . Vadinflationen beträffar är det sannolikt att den ekonomiska politiken kommer attuppvisa bättre resultat än 1977. Härför talar bl. a. de relativt måttligalöneökningarna och den lugnare prisutveckling som förutses för jordbruksprodukter. Enavmattning i prisstegringstakten skulle verka positivt på den privatakonsumtionen som därigenom skulle kunna öka något snabbare än , ellermed . Med utgångspunkt från redovisade utgiftsplaner beräknas denoffentliga konsumtionens tillväxt uppgå till . De offentligainvesteringarna väntas fortsätta att expandera kraftigt. Den uppgång på mellan4 och som förutses betingas framför allt av ambitiösa investeringsprograminom de statsägda företagen. UtveckUngen för de privatainvesteringarna däremot fömtses bli fortsatt svag. Bostadsbyggandet väntasstagnera, medan den negativa trenden i övriga privata investeringar sannoliktkommer att brytas. Den lageranpassning som ägde rum avslutadestroligen i början av innevarande år. som helhet kan man därför väntaen neutral eller måttligt neddragande effekt av lagren påproduktionstillväxten. Deframgångar man i vunnit på den externa sidan, måste fortfarande ansesvara bräckliga. De skulle uppenbarligen äventyras vid Reviderad nationalbudget 1978 49 enalltför snabb uppgång i den inhemska efterfrågan. Endast vid en allmän uppgångi den västeuropeiska ekonomin kan därför vän-, tas följa efter méd enomläggning av politiken i expansiv riktning. Med hänsyn till rådande svagautsikter för utvecklingen på de viktigaste exportmarknaderna ter sigsannolikheten för en snar sådan omläggning relativt Uten. Enproduktionstillväxt i den franska ekonomin 1978 på eller något därutöverframstår mot denna bakgrund som mest trolig. Den osäkerhet som präglade läget iden franska ekonomin före parlamentsvaletbeträffande såväl den ekonomiska politiken som företagens investeringsviljainnebär dock att prognosen måste omgärdas med betydande reservationer. Denekonomiska politikens restriktiva inriktning oeh den svaga utlandsefterfråganpräglade i hög grad utvecklingen i den danska ekonomin 1977.Bruttonationalprodukten ökade med . Detta var otillräckligt föratt hindra att sysselsättningsläget försämrades och arbetslösheten steg till ca7,. Denoffentliga konsumtionen ökade med ca 2,5, dvs. något mindre än året förut.Investeringarna på den offentliga sidan minskade däremot med . Dennautveckling speglar 1975 och beslut om besparingar inom den offentligasektorn. Inomnäringslivet minskade satsningarna pä maskininvesteringar, vUket starktkontrasterar mot utvecklingen . Däremot ökade industrinsbyggnadsverksamhet med 1977. IndustrUnvesteringarnas andel av de totalainvesteringarna har minskt från tiU 1977. Förbostadsinvesteringarna noterades en minskning med . Ihuvudsak som en följd av de båda s. k. augustiuppgörelserna 1976 oeh 1977,vilka via avgifts- och skattehöjningar tog sikte på att minskakonsumtionsutrymmet, stagnerade den privata konsumtionen. visadeindustrins import av insatsvaror en fallande tendens . Den svagautvecklingen av dessa båda importtunga områden ligger bakom importminskningenpå . Även om exporten utgjorde det mest expansiva inslaget i efterfrågan ökningen uppgick till skedde till följd av den svaga marknadsutvecklingenen dämpning i tillväxttakten jämfört med . Sammantaget medförde dennautveckling av utrikeshandeln att handelsbalansens underskott minskade med ca 3 miljardertill drygt 5 miljarder Dkr 1977. Den externa balansen för bättrades, särskilt under årets senare del. Bytesbalansunderskottet stan nade vid ca 9,6 mUjarder Dkr, en förbättring med ca 2 miljarder jäm fört med 1976 trots väsentligt ökade ränteutbetalningar för utlandsskul den. Staten tog både 1976 och 1977 en betydligt större del av den ut- 4 Riksdagen1977/78.1 saml. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 50 Nettoutlandsskulden uppgick till 48 miljarder Dkr vidslutet av 1977. Debegränsade möjligheterna till ökad utlandsförsäljning inverkar i hög grad påbedömningen av den ekonomiska utvecklingen . Av särskild betydelse ärnaturligtvis den relativt ogynnsamma bild, som tecknas för de för dansk exportså viktiga nordiska marknaderna. Utvecklingen påverkas också i betydande gradav de omfattande ekonomisk-politiska åtgärder, som sattes in isyfte att dämpa konsumtionsefterfrågan via höjda skatter och avgifter. Desysselsättnings-och aktivitetsfrämjande satsningar som gjorts inom denoffentliga sektorn, byggnadssektorn samt vissa åtgärder för att stärkaföretagens konkurrensförmåga och investeringsvilja väntas endast delvis kunnauppväga de mer negativa tendenserna. Ökningstaktenför exporten väntas bli något lägre än , . Då företagens kostnadsökningaravtagit något, anses industriexporten kunna öka i ungefär samma takt somefterfrågan på importerade industrivaror i de viktigaste avnämareländerna.Exporten av lantbruksprodukter resp. tjänster antas öka med vardera. Förhushållens disponibla realinkomster förutses en viss fortsatt nedgång, vilkettorde leda tUl en minskning i den privata konsumtionen. Särskilt väntasförsäljningen av bilar och andra varaktiga konsumtionsprodukter att blidrabbade. Delvissom en följd av satsningar inom arbetsmarknadspolitiken samt på energiområdetförutses den offentiiga sektorns efterfrågan öka med och visa enökande trend . Denrelativt svaga efterfrågeutvecklingen indikerar att näringslivets investeringarfortsätter att minska. Investeringsavdraget för maskiner, vilket har utsträcktstill årets slut, kan komma att medföra ökade satsningar under årets senaredel. Industrins anläggningsverksamhet antas komma att öka med ett par procent.Reparationer och isoleringsarbete i energibesparande syfte väntas väsentligtbidra till aktiviteten inom bostadssektorn, där totalt en ökning på ea 4 %väntas. Importprognosenantyder en nedgång på 1978. Minskningar väntas främst förkonsumtionsvaror. Energiimporten beräknas fortsätta att stiga. Maskinimportenkan komma att tillta mot årets slut, om företagen vill utnyttjaavskrivningsmöjligheterna. Importen av tjänster antas öka, men i lägre takt än1977. Handelsbalansenkan mot denna bakgrund förbättras ytterligare, till ett underskott på ca 1miljard Dkr. Underskottet i bytesbalansen har i prognoserna angetts till inemot7 miljarder Dkr . För bruttonationalprodukten antas ökningen bli , vilket kommer att förvärra det redan besvärliga läget på arbetsmarknaden. Reviderad nationalbudget 1978 51 av svag produktionsutveckling i den finska ekonomin, minskadebruttonationalprodukten med 1977. Efterfrågan från utlandsmarknadernavar sämre än väntat, men ändå ökade exporten med 10"% oeh nådde den högstanivån .