prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Han framhåller att marinens enligt hans mening snäva totalanslag iförening med kostnadsutvecklingenhar medfört dels en fortlöpande eftersläpning i anskaffningsverksamheten, dels akuta likviditetsproblem.Fortlöpande kraftiga besparingsansträngningarhar lett till att allabesparingsmöjligheter har uttömts. Chefen för marinen förutser dessutom att nya kostnader kan tillkomma liksom att priskompensationenblir otillräcklig. I marinens programplan finns enligt marinchefeninga reserver för oförutseddautgifter eller för en pris- och löneutveckling som överstiger överbefälhavarens prognos. Det finns vidare enligtchefen för marinen inga rimliga möjligheter att inrymma nya eller ökadeuppgifter, t. ex. avseende datakraft eller ny befälsordning. Chefen för marinen understryker betydelsen av attmaterielen omsätts och förnyas itillräckligt snabb takt. I valet mellan vidmakthållande av äldre materiel och nyanskaffning har chefen för marinenprioriterat det . Han föreslårdärför att ett antal äldre fartyg och kustartilleribatterier utgår urkrigsorganisationen tidigare än vad som angavs i föregående programplan. Chefen för marinen poängterar att marinenskrigsorganisation måste vara allsidigoch innehålla ett flertal förbandstyper. Inom tilldelade medelsramar är dettaemellertid inte möjligt. Viktiga funktioner såsom ubåtsjakt och minröjning hotar att successivt försvinna. Medelhar inte kunnat avsättas för attanskaffa de minjaktfartyg som var inplanerade tidigare. Chefen för marinen framhåller att det krävsomfattande åtgärder för att hejda enkraftig antalsminskning och föråldring inom samtliga förbandstyper som har väsentliga uppgifter i invasionsförsvaret,nämligen ytattack, ubåtar samt fast och röriigt kustartilleri. Chefenför marinen har därför vid planeringen söktavdela resurser till dessaförbandstyper även om angelägna behov finns inom många andra sektorer. Hanframhåller att vissa geografiska områdeni framtiden inte kan ges ett godtagbart försvar. Tillgängliga resurser för materielanskaffning till marinen är i stor utsträckning bundna för att fullfölja den anskaffning sompågår eller är beslutad. Chefen förmarinen har funnit att utrymme bara kan beredas för ett fötal nya objekt,nämligen sjörobot till torpedbåtar av typ , nytt tungt röriigt 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 41 kustartillerisamt ubåtar av typ A 17. Han framhåller att även dessa objekt kan komma att drabbas av ytterligare förseningarmed den medelstilldelning som har förutsatts i programplanen. Personalkostnaderna tar en ökande andel avtilldelade resurser. Chefen för marinenanser att det är utomordentligt viktigt att denna utveckling bryts. Det för emellertid enligt hans mening inte ske påbekostnad av personalens arbetsvillkor. Chefen för marinen fullföljer uppställdapersonalminskningsmål. Dessa kommerdock enligt hans mening att medföra sänkt beredskap och försämrad utbildning. Chefen för marinen har vidare funnitdet nödvändigt att minska repetitionsutbildningen. Inom huvudproduktionsområdet Anskaffning avanläggningar m. m. har besparingsansträngningarna drivits långt. Chefen förmarinen anmäler att praktiskt tagetalla objekt som inte är bundna genom beställningar eller helt nödvändiga för den löpande verksamheten har fåttutgå eller läggas . Chefen förmarinen anser att detta är särskilt illavarslande, eftersom priskompensation inte utgår inom detta anslag.Balansen mellan anskaffning av vapenmateriel och tillhörande befästningar visarallvarliga brister. Chefen förmarinen anser att byggnadsanslagen måste kompenseras för prishöjningar påsamma sätt som övriga anslag. Chefen för marinen framhåller betydelsen av atttillräckliga resurser satsas påforskning och utveckling så att handlingsfriheten för framtida anskaffningar behålls. Han anser att tilldelade medelinte medger en verksamhet inom dennasektor som på lång sikt säkrar handlingsfriheten inom väsentliga områden. a. framhåller chefen för marinen attvår förmåga att utveckla ochprojektera ytattackfartyg inom landet kan gå föriorad. Chefen för marinen anför bl, a. följande omdelprogrammens utveckling . Förbanden inom delprogrammet För flera delprogram gemensamma lednings-,bas- och underhållsförband m. m. skall säkerställa övriga förbands insats. Åtgärderhar planerats för att öka ledningssäkerheten. Luftvärn för försvar avkrigsförtöjningsplatser och anläggningari baserna moderniseras. En ny basorganisation införs. I denna eftersträvasökad röriighet hos underhållsförbanden. Inom delprogrammet Helikopter förbandpågår försök med en gemensamorganisation för försvarets tunga helikoptrar. Inom delprogrammet Ytattackförband m, m,fullföljs anskaff ningen avpatrullbåtar. Anskaffning av sjörobotar med medellång räckvidd för torpedbåtarav typ Spica påbörjas . Ett nytt minfartyg anskaffas. Det skall även utmstas för utbildningav befäl av olika kategorier. Inom delprogrammet Ubåts förbandfullföljs anskaffningen av tre ubåtarav typ Näcken, utgår ett antal äldre ubåtar. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 42 ubåtarav typ Draken moderniseras. Beställning av ubåtar av typ A 17 har planeratsi slutet av perioden. Inom delprogrammet Minröjningsförband överförsminsvepare av typ Hanö till vedettbåtar när de av ålderskäl utgår urminröjningsorganisationen. Övriga minsvepare behålls . Delprogrammet Fasta kustartilleriförband minskas fortlöpande underperioden. Pågående anskaffning av nya tunga batterier fullföljs. Vissa äldrebatterier moderniseras i begränsad omfattning. Anskaffning av modern minmateriel fortsätter. Prototyp till nyminutläggare projekteras . Närluftvärnet för de fastaförbanden moderniseras. Delprogrammet Rörliga kustartilleri förband vidmakthålls i huvudsak . Anskaffning av ett nytt röriigtkustartillerisystem påbörjas. Inomdelprogrammet Gemensamma produktionsresurserprioriteras utbildningen till och av fast anställd personal. Ändrad rekryteringsformför plutonsofficerselever har planerats. Investeringar och istånd-sättningar ärunder perioden inriktade på rationaliseringsbefrämjande åtgärder. Fördelningen av kostnaderna (exkl. tillägg) pådelprogram framgår av följande tabell (prisläge ; milj.kr. Delprogram 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Summa -12,0 -34,0 -24,0 -12,0 -1-22,0 -60,0 För flera delprogram gemensamma lednings-, bas- och underhällsförband m,m. Ytattackförband m. m. Justeringpå grund av överplanering m, m. Betalningsmedel 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Betalningsmedlens (exkl. tillägg) fördelning påanslag framgår av följande tabell (prisläge ; milj. Anslag 1977/78' 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Sum- ma 1978/83 På tilläggsrader redovisar chefen för marinensådant som inte har fött rum inomtilldelade ramar men som enligt vad han anser är de mest angelägna behoven för att kunna nå upp till intentionerna försvarsbeslut. Det medelstillskott som chefen för marinen begärbehövs enligt hans mening för att - genomföra repetitionsutbildning enligtöverbefälhavarens anvisningar, 1 programplanenhar nämligen vissa begränsningar gjorts under planens fyra sista år, - behålla tidigare planering för anskaffning avPingvin-robot och ubåt A 17 ochdärigenom bl. a. förhindra ökade kostnader som oundvikligen blir följdenav en senareläggning av projekten, - anskaffa minjaktfartyg. planerad anskaffninghar på grund av det ekonomiska läget måst utgå, - börja anskaffa lätta fasta batterier () underperioden. Tillskjuts inte medlen kanbatterierna inte anskaffas enligt ursprunglig planering, - anskaffa tungt röriigt kustartilleri ()enligt tidigare planering, - kompletteravapenmateriel omfattande torpeder, minor och motmedel m, m, 1 programplanen har nämligen anskaffning av vapenmateriel för bådeflottan och kustartilleriet måst minskas i oroväckande utsträckning, - projektera nytt ytattackfartyg, - anskaffa simulatorer för taktisk utbildning. Pålång sikt ger detta ekonomiska besparingar, - tidsmässigt anpassa byggnadsobjekt som släparefter, - förstärkaforskningen och utvecklingen för att göra det möjligt att utveckla sådanmateriel som kommer att behövas . 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Det medelstillskott som chefen för marinen begärpå tilläggsrader i årets programplanfördelas på objekt och budgetår enligt följande tabell (prisläge februari1977; milj. Vapenmateriel m. m. Projektering av nytt ytattackfanyg Enligt chefen för marinen är det väsentligt attmarinen tillförs dessa medel. Marinchefenframhåller att därigenom skulle i någon mån de brister och den eftersläpning repareras som enligt hansuppfattning har uppstått pä grund av de knappa ramar som har tilldelatsmarinen. 2.4.4 Chefen för flygvapnet Chefen för flygvapnet är programmyndighet förhuvudprogrammet Flygvapenförband som omfattar följande delprogram. 3.1 För flera delprogramgemensamma lednings- och strilförband Chefenför flygvapnet har i enlighet med överbefälhavarens direktiv utarbetat programplan för huvudprogrammetFlygvapenförband i följande ekonomiskaplaneringsram (prisläge ; milj. 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Summa 1978/83 Planeringsram 3 942 3 917 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 45 Härutöver har överbefälhavaren utfärdat särskildaplaneringsanvisningar som i korthet innebär att den krigsorganisatoriskautvecklingen inom huvudprogrammetFlygvapenförband skall inriktas mot ett huvudsakligt innehåll enligt nivå B i överbefälhavarensprogramplan för perioden / 78-1981/82 i avvaktan på särskilt beslut iflygplanfrågan. Överbefälhavaren harvidare gett chefen för flygvapnet direktiv att planera att avveckla ytteriigare en flottiljadministration utöver denredan beslutade nedläggningen av och F 12. Han skall vidare planera för en minskning av kostnaderna för driftoch underhåll. Överbefälhavaren har även gett chefen för flygvapnet i uppdrag att särskilt redovisakonsekvenser av och erforderlig omplaneringför att inom tilldelad ram ta in beväpnat skolflygplan och/eller robot72 i programpianen. Chefenför flygvapnet anför att stormakternas samlade tillgångar för luftkrigföringfortsätter att öka, både kvantitativt och kvalitativt. Den nya generationenflygplan tar avsevärt större vapenlast än sina föregångare. Till detta kommer en i många fall flerdubbelt ökadverkan av det enskilda vapnet genomstörre precision eller täckning jämfört med tidigare. Möjligheterna tillsnabba förflyttningar mellan olikakrigsskådeplatser ökar också genom de allt längre aktionsradier somuppnås. Dennya generationen transportflygplan ökaren angripares frihet att välja tid och plats för luftlandsättningar samt hansmöjligheter att underhålla sådanaoperationer från luften. Dessa förhållanden stärker enligt chefen för flygvapnet en angripares möjligheter att medluftoperativa medel slå ut både civila samhällsfunktioner och delar av detmilitära försvaret. Därigenom ökar enligtflygvapenchefen betydelsen av ett effektivt luftförsvar mot både anfallsflygoch lufttransporter. Våraflygvapenförband kan enligt flygvapenchefen uppehålla den beredskap ochutveckla den röriighet och bekämpningsförmåga som kan ställa en angripare införolönsamma uppoffringar. Dessa egenskaper hos våra flygvapenförband utgör väsentliga tillgångar och ärdärmed även en betydelsefull faktornär det gäller omväridens bedömning av den svenska försvarsmaktens förmågaatt ge stöd åt landets säkerhetspolitik. De problem som har berört flygplansystem 37 ochsom bl. a. har inneburit att treflygplan havererat på grund av vingbrott är i stort sett lösta vad beträffar den tekniska delen. Här återstår dock attmodifiera flygplan AJ 37 och S 37, vilketkommer att begränsa tillgängligheten . Chefenför flygvapnet anför att programplanen till stor del är ett underiag förfortsatta ställningstaganden i de betydelsefulla flygplan- och robotfrågorna.Den bearbetning och avvägning som har skett i enlighet med överbefälhavarens direktiv och med grundinnehållenligt den s. k. B-nivån harresulterat i att de ekonomiska ramvillkoren inte har kunnat följas trots de avsevärda och långtgående nedskärningar avstödfunktioner, beväpningsut-rustningarm. m. som enligt flygvapenchefen har gjorts. 1 planen redovisas ett överskridandeom 383,3 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 46 Det finns två huvudanledningar tilldenna situation enligt flygvapenchefen. Den ena är de hastigt ökade ochoväntat höga kostnaderna för nya flygplanoch vapen och kostnader för omställning till en ändrad produktionssituation. Den andra är de ökadekostnaderna för drift och underhåll. Kostnaderna för ledning och förbandsverksamhethar fortsatt att öka i en takt somenligt chefen för flygvapnet vida överstiger utvecklingen av nettoprisindex. Ökningarna anges främst bero påökade kostnader för löner, underhålloch hyror. För att täcka den del av kostnadsökningarna som inte kompenserasgenom nettoprisindex har flygvapenchefen tvingats utnyttja medel somtidigare avsågs för materielanskaffning. För att anpassa verksamheten tillaktuella och framtida ekonomiska resurserfortsätter minskningen av freds- och krigsorganisation. Antalet fredsdivisionerminskar med en tredjedel från 31,5 till 21,5. Fredsorganisationsminskningarna når, omman räknar in nedläggning av ytterligare en flottiljadministrationutöver redan beslutade F 11 och F 12,enligt flygvapenchefen en nedre gräns där möjligheterna hastigt minskaratt snabbt kunna gå över frånfreds- till krigsorganisation och att med kraftsamling utnyttja befintligaflygförband i alternativa huvudriktningar.Detta problem belyses i särskilda utredningar som har gjorts bl. a, för fredsorganisationsutredningens fortsatta arbete.Chefens för flygvapnet principiellainställning innebär återhållsamhet i fråga om fortsatta förbandsnedläggningar. Förtidsavgångarav flygförare från flygvapnet till decivila flygbolagen har blivit ettalltmer akut problem. Det framtida rekryteringsbehov som flygbolagen har presenterat för chefen förflygvapnet är så stort att, om rekryteringenliksom huvudsakligen sker från flygvapnet, krigsdivisionernas beredskap, krigsduglighet ochtjänstbarhet i längden skulle bli helt oacceptabla.Att genom ökad rekrytering och utbildning av förare till Draken-ochViggenförbanden i nämnvärd grad motverka avgångarna skulle medföra mycket storakostnadsökningar och en alltför snabb förbrukning av det totala flygtidsinnehålleti dessa flygplansystem. Genomen reservofficersutbildning som är anpassad för både militära och civilaändamål räknar chefen för flygvapnet med att förtidsavgångarna bland Draken- och Viggenförare kommer att minska. Motbakgrund av flygbolagens storarekryteringsbehov kommer problemen dock att finnas kvar. Utbildning av reservofficerare är bara endellösning och måste dessutom av olika skäl (bl. a. flygtidsinnehållet iSK60-systemet) betraktas som tillfällig. Hur de civila flygbolagen på lång sikt skall förses med lämpligtutbildade förare är en fråga somenligt flygvapenchefen kräver snabb behandling inom den civila sektorn av samhället. Chefen förflygvapnet har en positiv grundinställningtill att medverka med militäraresurser för aU åstadkomma lösningar.Detta gäller bara under förutsättning att de effektivitetskrav som måsteställas från försvarsmaktens sida inte eftersatts. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 47 måstedessutom regleras så att försvarsmakten kompenseras för kostnaderna. Mot bakgrund av de redovisade ekonomiskaförutsättningarna har chefen förflygvapnet fått göra en hård prioritering. Han har så långt möjligt strävat efter att behålla ett tillräckligt antal förbandutan att kraven på materielkva-litet,stödfunktioner och utbildning pressas till en nivå som inte är stridsekonomisktlönsam. Han anser att programplanen nu är jämförelsevis balanserad och realistisk utifrån de intressen hanhar att företräda inom försvarsmakten. Prioriteringen har dock måstdrivas så långt att inga ytterligareaktiviteter och ingen ny materiel har fått plats i planerna. Sålunda härden inriktning av materielomsättningoch utbyggnad av t. ex. stril- och basfunktionerna som har angetts tidigarebehållits i fråga om grundläggande mål, men en tidsmässig förskjutning av ettflertal objekt har måst tillgripas.Detta har varit fallet främst inom områden där återgång till tidigaremål har bedömts praktiskt möjlig. 1 fråga om avvägning mellan och inom de olikadelprogrammen anför chefen förflygvapnet att viktiga förändringar har vidtagits i förhållande till föregående års planering i B-nivån. Dessaförändringar innebär enligt flygvapenchefen sänkning av leveranstakten förflygplan JA 37, modernisering aväldre IR-jaktrobot (rb 24 J) i stället för ny robot (rb 74), minskning av takten för uppsättning av radarstationer (PS-860,PS-L), viss materielomsättning och utbyggnad av stridsledningsanläggningarsamt sänkning av utbyggnadstakten för bassystem. Leveranstakten för flygplan JA 37 sänks avekonomiska skäl och möjligheten att utnyttja flygplan 35 längre tas till vara. Detta medför visseriigen ökade totalkostnader för 37-systemet men denstörsta nackdelen är enligt flygvapenchefenatt den operativa effektökning som övergången till flygplan JA37 innebär senareläggs. Eftersom tidpunkten för uppsättning av den första JA 37-divisionen är oförändrad och förskjutningenför den sista divisionen inskränker sig till kan flygvapenchefen till nöds godta att leveranstakten sänks. Att robot 24 J tas in i planerna i stället förrobot 74 innebär enligt flygvapenchefenen kraftig minskning av den operativa effekten. Det är därför enligt hans mening mest angeläget att omprövadenna åtgärd om de ekonomiska förutsättningarna förbättras. Chefen för flygvapnet anmäler att det inomgällande planeringsram är omöjligtatt planera in den svenska roboten (robot 72), om någon flygplansersättning i enlighet med givna direktiv skallkunna ske. Även stridsledningssystemet beskärs. Kravet påledningskapacitet över hela landethar dock hindrat nämnvärd minskning av antalet anläggningar. Målsättningen beträffande strilradarsystem PS 860fullföljs med en lägre utbyggnadstakt,varvid ett antal levererade stationer måste ställas i förråd. Även avseddabefästningar vid en del platser senareläggs. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 48 Erforderiiga resurser har enligt flygvapenchefeninte kunnat avdelas så att tidsplanen för nybyggnad av en luftförsvarscentral isektor N3 kan hållas. En senareläggning av byggstarten har blivit nödvändig.Behovet av en ny luftförsvarscentrali sektor N3 är enligt flygvapenchefen väl dokumenterat och har understrukits bland annat avarbetsmiljöskäl. Chefen för flygvapnet finner det därför angeläget attnybyggnad kan påbörjas . Den önskvärda anpassningen av bassystemet kanenligt flygvapenchefen intefullföljas på det sätt som har planerats. Han anser dock att anpassningen ärnödvändig. Målet kommer därför att kvarstå, Senareläggningar och vissakvantitativa begränsningar måste dockvidtas. Enligt flygvapenchefen innebär detta ökad risktagning och ger inte den frihet i fråga om basering somär av vital betydelse för våra flygstridskrafters operationsmöjligheter.Möjligheterna till en relativt snabbåtertagning motiverar dock att denna risk tas. Behovet av transportflygplan i fred och krig ökaroch överstiger enligt chefen förflygvapnet väsentligt tillgången. Försvarsmakten har i fred sex flygplan av typ Tp 79 (från andravärldskriget)och tre flygplan av typ Tp 84 (). I krig disponeras dessutom civila flygplan. Dessa ärdock inte lämpliga för transport avammunition och skrymmande materiel. Chefen för flygvapnet anser att antaletmilitära transportflygplan behöver ökas för att tillgodose totalförsvarets transportbehov. Avsatta medel medgeremellertid att bara ca hälften av de gamla transportflygplanen ersätts underperioden. Chefen för flygvapnet utgår i programplanen frånatt nio divisioner av flygplan JA 37skall anskaffas. Han anger att några kostnader för den nionde divisionen inte uppstår underprogramplaneperioden. Anskaffning av den nionde jaktdivisionen beror enligt chefen för flygvapnet på om totalt 14eller 15 divisioner av de olikaversionerna av flygplan 37 skall tillverkas. Anskaffningen av flygplan A 20 förutsätts gällasex divisioner. I föregående årsprogramplan uttryckte flygvapenchefen farhågor för att flygplan A 20 inte var en lönsam lösning av AJ37-ersätiningen med anledning av de höga kostnaderna för projektet. Med det kostnadsunderlag som industrin har lämnati kan konstateras attanskaffningen av flygplan A 20 inte ryms inom angivna ramar, Ytteriigare minskningar och omavvägningarinom flygvapnet medför enligt flygvapenchefen orimliga konsekvenser. Underiag för utländska alternativ saknas men börenligt flygvapenchefen tas fram ochstuderas inför en eventuell steg 1-framställning, om inte kostnaderna för A 20-systemet kan anpassas till en nivå som är rimlig och någoriunda jämförbar med motsvarande utländskasystem. Denna kostnadsanpassning för vårt inhemska alternativ är en nödvändigprocess, där flygvapenchefen väntarsig bearbetade kostnadsuppgifter som baseras på en produktion som är välavpassad till givna mål. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Chefen för flygvapnet redovisar en post utanförangivna ramar som är att hänföra tillA 20-projektets kostnadsökning. Till största delen bör denna kostnadsökningenligt flygvapenchefen hänföras tills, k. avvecklingskostnader för deninhemska flygindustrin och inte belasta flygvapnets planerings- Lösningen av skolflygplanfrågan bygger i chefensför flygvapnet grundalternativ på endirektanskaffning efter programplaneperioden. Ersättningen av skolflygplan kan enligt flygvapenchefen anståtill och anskaff ningen inriktas mot ett utländskt alternativ som ansesbli billigare än ett inhemskt. Det är oftast möjligt att beväpna ett sådantrent skolflygplan av enkelt slag. Lönsamheten och effekten hos ett sådantsystem i framtida stridsmiljö äremellertid så låg att flygvapenchefen avvisar en sådan åtgärd. En satsning på beväpning av rena skolflygplan ärenligt chefen för flygvapnet attdåligt utnyttja resurser som skulle kunna ge bättre effekt om de fördes överoch samlades till den medeltunga attacken. Frågan om val av attackrobot mot sjömål förflygplan A 20 har inte slutbehandlats.Satsningen på denna robottyp måste bli beroende av sannolikheten för kustinvasion jämfört med andrainvasionsformer. Den svenskasjömålsroboten 04 uppvisar enligt chefen för flygvapnet brister i en framtidastridsmiljö främst i fråga om räckvidd. Flygvapenchefen anser det vara tveksamt om det är riktigt att satsa på enganska omfattande modifiering med hänsyn till att vapnet redan nu ärgammalt. Anskaffningen av sjömålsrobot börenligt chefen för flygvapnet inriktas mot utländska objekt. Utredningen om möjligheterna att anpassa ettsådant vapen till svenska behov bör fortsätta. En föriängning av livstidenför robot 04 E ger emellertid flygvapnet den handlingsfrihet som t. v.bör finnas. Fördelningen av kostnaderna på delprogram framgårav följande tabell (prisläge ; milj. Summa 1978/83 För flera delprogram gemensamma Justering på grund av överplanering m. m. 'Inkl, planerad återtagning av medel som har hållits inne under budgetåret1977/78, 4 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Betalningsmedlensfördelning på anslag framgår av följande tabell (prisläge februari1977; milj, kr. 1977/78' 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Summa Flygvapenförband: Ledning och förbandsverk- Flygvapenförband: Iståndsättning av be- Flygvapenförband: Forskning och utveck- Flygvapenförband: Anskaffning av anlägg- planerad återtagning av medel som har hållits inne under budgetåret1977/78, Chefen för flygvapnet har inte kunnat planera inanskaffning av flygplan A 20 inom denram som överbefälhavaren har tilldelat. Flygvapenchefen redovisar därfören överplanering på 383,3 milj. kr. Chefen för flygvapnet anmäler beträffandemöjligheterna att planera in de flygplan-och robotalternativ, som överbefälhavaren har beordrat honom att redovisasärskilt, att de inte ger någon meningsfull effekt på lång sikt.