prop · G10373 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 73 1977/78: 73 om statliga textil- och konfektionsföretag m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att statens aktier i till utan vederlag. Statsföretag har för avsikt attmed Eiser som moderbolag bilda en teko-koncern, som förutom Eiser skall omfattaföretagen SweTeco () AB, Trivab Konfektions ÄB, Stigtex ÄB,Mattor ÄB och ett nytt bolag som tar över verksamheten vid de konkursdrabbadebolagen . Det förutsätts att den nya teko-koncernenefter en tvåårig omstruktureringsperiod skall vara företagsekonomiskt lönsam,vilket beräknas medföra en minskning av sysselsättningen vid de berörda företagenssvenska fabriker med 1 5002 000 personer. 1 propositionen föreslås attStatsföretag för genomförande av samordningen får me-ddstUlskott på 190 milj.kr. 1 1977/78. 1977/78: 73 2 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , Äntonsson, Mogård, , , Asling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , . Propositionom statliga textil- och konfektionsföretag ni. Underde har lönsamheten för flertalet företag inom textil- oeh konfektions(teko)-industriemaförsämrats kraftigt. råkade Älgotskoncernen (), som var ett avde största svenska företagen i konfektionsbranschen in i en akut ekonomiskkris. försattes bolaget på egen begäran i konkurs. På mitt uppdraghar därefter tekn. lic. utrett förutsätntingarna för enrekonstruktion av företaget, inbegripet statligt övertagande. Den 31 augusti1977 redovisade förslag till riktlinjer för en rekonstruktion avverksamheten, m. m. Staten äger direkt ellergenom och flera företag i teko-branschernasåsom AB Eiser och SweTeco ÄB. Sedan frågan uppkommit om att sammanföraföretagen i en koncern under Statsföretag uppdrog jag åt direktörenOlof att biträda inom industridepartementet med vissa frågor rörandestatens engagemang inom teko-sektorn. redovisade Söderströmförslag till samordning av ägarintressena i de statliga teko-företagen samt enberäkning av kapitalbehov för dessa företag. 1skrivelse har Statsföretag hemställt om statlig finansiellmedverkan för att bilda en teko-koncern. Teko-industriernahar under genomgått en snabb omställningsprocess.Förändringar i det internationella handelsmönstret har inneburit en drastiiikskärpning av importkonkurrensen, 1977/78: 73 3 främstfrån länder med väsentligt lägre lönekostnader än . Tillkomsten avstarka inköpsorganisationer inom handdri har bidragit till en snabb tillväxt avden s. k. lågprisimporten. Eftersom importökningen har varit större än densamlade ökningen av export och inhemsk konsumtion har förutsättningarna förden svenska teko-produktionen försämrats. beräknas 800900produktionsenheter ha tvingats lägga ned verksamheten. För sysselsättningen harutvecklingen inneburit en mycket kraftig tillbakagång. Sedan mitten av1960-talet, då ca 90 000 personer arbetade inom teko-industrierna, har antaletsysselsatta minskat med mer än hälften. Inomteko-industrierna fanns ca 1 000 produktionsenheter, av vilka ca 700 tUlverkadetrikå- och konfektionsprodukter. TUl mycket stor del skedde produktionen vidsmå enheter. Antalet enheter med mindre än 50 anställda var ca 800, varav nära600 återfanns inom trikå- och konfektionsindustrin. Endast ca 20 enheter inomvardera textilindustrin samt trikå- och konfektionsindustrin hade mer än 200anställda. Lägetför teko-industrierna har under de gångna två åren markant försämrats.Branschernas konkurrenskraft gentemot utländska tillverkare har alltmerförsvagats vilket har lett till fortsatt kraftig import-ökning och svagutveckling på exportsidan. Situationen har dessutom förvärrats genom en svagtillväxt i den inhemska konsumtionen av tekovaror. Enligt enkätundersökningaravseende plaggtUlverkande företag som en arbetsgrupp för teko-frågor inomregeringskansliet har låtit genomföra arbetade merän hälften av de tUlfrågade företagen utan att kUnna täcka sina rörligakostnader. Denna andel har ökat från första tilLandra . (SIND PM 1977: ll) "Trikå- och köhfektionsindustri/Pro-duktions-och sysselsättningsnivåei- i början av 1980-taIet", kommer produktionsvolymeninom trikå- och kohfektionsihdustriri att i början äv ligga 3035 %under 1976 års nivå.- Antalet anställda, söm uppgick till ca 31) ÖOO piersohéMnöhidenna del äv teko-bfainseh-erna, beräknas rfiiriskä till 15 00020000personer, dvs. en minskning från'. Nedgången i pi-oduktionoch sysselsättning väntas enligt rapporten våra kraftigast ilndér de' förstaåren . Omvandlingsprocessenihörh'tekö-indiusfriernä har under loppet äv gradvis krävt ökadeinsatser från statsmakternas sida. Åtgärder i industri-, försörjningsberedskaps-samtarbetsrriärknäcls- och regionalpolitiskt syfte och méd inriktning helt cUérdelvis på tekö-bränsch-erna har vid ett flertal tiUfällen bésliitats'åv riksdagen.Industripolitiskt har målet varit att stärka förétagenskorlturrfenskraftföch'ävenubdef-lätta omställning från heminamarknad tUl export; Sett med utgångspunktfrån försörjningen med teko-produkter har syftet varit att ga- Riksdagen1977/78. 1977/78: 73 4 ranteranödvändig produktionskapacitet Inför ett eventuellt avspärrningsläge.Arbetsmarknads- och regionalpolitiskt har målsättningen varit att medverkatill att strukturomvandlingen kan ske i socialt accep- . Vadgäller industripoUtiska åtgärder för teko-industrierna infördes i början av1970-talet stöd till exportfrämjande åtgärder, stöd till utbUdning och bidrag tillkonsultundersökningar rörande företagens behov av specialisering,rationalisering och samarbete eller samgående med andra tillverkare. Budgetåret1972/73 infördes statUga lånegarantier strukturgarantier med möjlighet tUlräntebefrielse i vissa fall om särskilda skäl föreligger. Fr. o. m. budgetåret1976/77 förstärktes och kompletterades åtgärderna med främst ett särskiltrationaliseringsprogram för konfektionsindustrin med avskrivningslån förinvesteringar i effektivitetshöjande produktionsutrustning, ökatutvecklingsstöd inom produktionsteknikområdet och ökade konsultinsatser vidinförandet av ny produktionsteknik i företagen. T. o. m. /77har för samtliga dessa ändamål beviljats 42 milj. kr. i strukturgarantier och111 milj. kr. i lån och andra stöd. Motbakgrund av teko-industriernas alltmer försämrade situation fattade riksdagenvåren 1977 beslut om vissa extraordinära åtgärder till stöd för branscherna (prop.1976/77: 105, NU 1976/77: 41, rskr 1976/ 77: 305). På det industripolitiskaområdet infördes särskUda stmkturga-rantier för teko-industrierna inom en ramav 150 milj. kr. under /78 med inriktning på de livskraftigaföretagen inom branscherna. Lån mot särskild strukturgaranti är ränte- och amorteringsfritti med viss möjlighet tUl avskrivning. För räntebefrielse och avskrivningberäknades totalt 55 milj. kr. Vidare förstärktes och/eller förlängdes delöpande industripolitiska prograjmmen för stöd tUl rationaliseringsinvesteringar,exportbefrämjande åtgärder, utbUdning och konsultundersökningar. Ibudgetpropositionen ,1978 kommer förslag att läggas fram om att förlängasystemet med särskilda strukturgarantier för teko-industrierna med höjdgarantiram iitöyer den höjning med 54,5 milj. kr. som har föreslagits för att ti;ygga;förförsörjningen nödvändig produktionskapacitet inom ,bomullsindustrin,(prop. '1977/78:42 bil. Förslaget omfattar ävein höjning ay ramarna för räntebefrielse ochavskrivning av lån mot särskild struklurgaranti. Utöverinsatser av induslripolitisk natur har åtgärder, som motiveras av försörjningsberedskapen vidtagits. Sålunda har t. o. m. /77 teko-företag beviljats avskrivningslån, pch lånegarantier till be lopp av ca 96 milj. kr. resp. ea 31 rpilji kr, yidare.har förstag lagts fram om vissa åtgärder för , försörjningsberedskapen på teko-området, främst stöd. i syfte, att upprä-tthåUa. produktionskapacite ten inom vissa tillverkningsområden, främst grundfextil bomullsindustri (prop. 1977/78: 42 bU. Prop.1977/78: 73 5 har stiitit ett'växandeantal bUaterala begränsningsavtal med lågpriständer, främst i . Dessaavtal har ingåtts med stöd av det internationella avtalet på textilområdet, dets.k. Vidare upprätthållei; en begränsningav importen från statshanddsländerna. Utöver nämnda begränsningar har Sverigei några fall ensidigt infört importbegränsningar pä teko-området. Importen tillSverige av vissa teko-varor övervakas generellt genom imporllicenser när detgäller länder utanför EG och EFTA. anmäldes att regeringen avser att sökafå till stånd en mer effektiv tillärnpning av det nuvarande. ; systemet; medbilaterala bsgränsningsavtal inom ramen för en'sannolik förlängning av multifiberavtalet. På det arbetsmarknadspolitiska området fattades våren 1977beslut cm, som en extraordinär åtgärd, ett särskilt sysseisättningsbidrag rried15 kr. för äldre arbetskraft t. o. m. utgången av tillföretag som inte varslar om driftsinskränkning eller nedläggning (prop.1976/77: 105, AU 1976/77:30, rskr 1976/77: 3()6). Ramen för bidrag bestämdestill 125 milj. kr. Förslag har lagts fram om att förlängastödet och att bemyndiga regeringen att ytterligareförlänga bidragsperioden till om arbetsmarknadsläget skullepåfordra det (prop: 1977/78: 25). Förslaget innefattar vidare en höjning avbidraget . Det lotala bidraget får dock somhittills högst uppgå till av lönesumman i företaget. Kostnaden för har beräknats liii 100 milj. kr. Äv arbetsmarknadspolitiska skäl har statligaoch kommunala industribestäUningar lagts ut till teko-branscherna för ettsammanlagt beställningsvärde av ca 27 milj. kr. Vidare har under hösten 1977regeringen av arbetsmarknads- och försörjningsberedskapspolitiska skäl anvisateller aviserat förslag om att anvisa medel för att möjliggöra statliga ochkommunala beställningar för ytterligare ca 100 milj. kr. till dessa branscher. Algois har bedrivit produktion avfrämst lättare konfektion och fritidskläder i , och Portugal.Verksamheten i äger rum dels i inom , scm harvarit moderbolag i koncernen, dels vid tre enheter i inomdotterbolaget . I har dotterbolaget produktion i Närpes,Alajärvi och Teuva. Verksamheten i Portugalhar bedrivits av dotterbolaget . Omsättning, resultat och Prop.1977/78: 73 6 antal anställda under framgår avföljande sammanställning. Omsättning Resultat' Antal an-(milj. -14,5 - 5,3= " Efter avskrivningar och finansnelKo. ' Inkl.statligt regionalpolitiskt stöd. ' Den synbara skillnaden i produktivitet kan till stor delförklaras av att dotterbolagen bedriver legosömnad för moderbolagets räkning. Verksamheten i startade sedan Kungl. Maj:thade beviljat bolaget regionalpolitiskt stöd med betydande belopp för attetablera tillverkningsenheter i , och . T. o. m. år1976 betalades sålunda ut sammanlagt drygt 51 milj. kr. i regionalpolitiskt utbUdnings-och sysselsättningsstöd. aviserade åtgärder som skulleinnebära en kraftig minskning av antalet arbetstiUfällen vid Nonlandsenhetema.Mot denna bakgmnd beviljades efter förhandlingar ettavskrivningslån på 15,2 milj. kr. för att skapa förutsättningar för fortsattdrift vid bolagets anläggningar i , och (prop.1976/77: 58, AU 1976/77: 15, rskr 1976/77: 123). Som villkor föravskrivningslånet föreskrevs att antalet anställda i och underden närmaste tvåårsperioden skulle vara oförändrat, dvs. 138 resp. 125. ISkellefteå skulle minskningen av antalet anställda begränsas tUl 220 så att 240personer tillförsäkrades anstälnling t. o. m. . Även i förutsattesen minskning av antalet arbetstUlfällen. Under förutsättning av att denangivna sysseJsättningsnivån upprätthölls skulle lånet skrivas av med hälftenden och med återstoden . stod det klart att situationen för Algotsvar sådan att saknade fömtsättningar att uppfylla villkoren för lånet,som därför inte betalades ut. försattes på egen begäran och i konkurs. Förslaget till rekonstruktion av I skrivelsen redovisar delsvissa allmänna riktiinjer för en rekonstruktion av , dels resultatet avde förhandlingar som förts med konkursförvaltaren iAlgot resp. konkurs om ett statiigt övertagandeav vissa tillgångar. 1977/78: 73 7 I skrivelsen anges följande om bakgrunden till förslagen.En analys, som professorn under medverkan av företagsledning ochanställda gjort, visar att företagsekonomiska förutsättningar saknas för Algotsatt i fortsätta verksamheten på oförändrad sysselsättnings- cchproduktionsnivå. Något förslag till rekonstruktion redovisas inte i af Trollesanalys. I form av räkneexempel visas att oförändrad Omfattning av verksamheteni , och skulle ge en årlig förlust efter räntor ochavskrivningar på ca 20 mUj. Hänsyn har då tagits till en förutseddrationalisering av koncernens centrala administration motsvarande enpersonalminskning med ca 130 personer. Om koncernen inte skall gå med förlustefter avskrivningar och räntor får högst 450500 personer sysselsättning iSverige. Mot denna bakgrund bedömdes att en rekonstruktion avkoncernen i enskild regi sannolikt inte skulle komma till stånd. Eftersom samhällsekonomiskaoch sociala skäl talade för att en rekonstruktion ändå borde ske, fortsattearbetet med inriktning på en rekonstruktion under statlig ledning. I skrivelsen föreslogs följande riktlinjer för enrekonstruktion. Ett nytt bolag bildas med staten som ensam ägarefr. o. m. . Detta bolag övertar vissa tillgångar i resp.konkursbo. Nya organiseras så att det efter en omstruktureringsperiodhar möjligheter att bli ett i företagsekonomisk mening lönsamt företag. Enförutsättning för detta är att en kraftig minskning av verksamheten i Sverigekommer till stånd. Minskningen måste dock ske i sådan takt och i sådana formeratt de människor som drabbas ges möjligheter att med samhällets stöd finnaannan sysselsättning. Förslag till riktlinjer, som utarbetats tillsammans medföreträdare för de fackliga organisationerna vid , innebär att deanställda vid i med undantag för ca 130 personer i fårfortsatt anställning vid Nya . Nya garanterar sysselsättning försin personal till utgången av . Det finska dotterbolaget förvärvas enligt förslaget av NyaAlgots men däremot inte det portugisiska. Det sägs dock i förslaget att Nya Algotsunder en övergångsperiod bör vara berett att på affärsmässiga viltkor och i enomfattning som inte stör Nya verksamhet medverka i inköp, försäljning,distribution etc. eller på annat sätt som kan överenskommas med detportugisiska bolaget. Nya skall enligt förslaget i den omfattning som är företagsekonomisktmotiverad tillföras resurser för investeringar i modem produktionsutrustning,produktionsutveckling, ny organisation etc. Målet är att produktiviteten efter18 rnånader skall ligga över den vid starten av Nya . Omstruktureringenav Nya skall vara avslutad . Målet är att Nya år 1980inte visar förlust och frän ger rimlig avkastning på arbetande kapital. f 2 1977/78. Prop.1977/78: 73 g En särskild arbetsgrupp med representanter för bl. a.företagsledning och anställda skall vidare enligt förslaget utarbeta programför Nya verksamhet. Förutsättningarna för gruppens arbete är attprogrammet under den tvååriga omstruklureringsperioden företagsekonomiskt ärlikvärdigt med ett referensalternativ, där antalet anställda i från den1 är ca 550 personer. Arbetsgruppen, som leds av direktör ,har arbetat och presenterade den 1 oktober 1977resultat- och kapitalbehovsberäkningar . Gruppens arbetefortsätter och skall vara avslutat . Petterssonhar på mitt uppdrag också fört förhandlingar med förvaltaren i konkurs och konkurs om överlåtelse till staten av vissatillgångar i konkursbona. Förhandlingarna har lett till att ett avtal med ihuvudsak följande innehåll träffats under förbehåll av regeringens godkännande.Staten, eller bolag som staten anvisar, övertar av resp.konkursbo aktierna i det finska dotterbolaget för 1 milj. kr.,samtliga maskiner, kontorsinventarier, övriga inventarier och fordon för 3,6milj. kr., samt vissa varumärken, mönster, modeller m. m. för 0,2 milj. kr.Vidare övertar staten kurant varulager och ges option för att överta övrigadelar av lagret. Lagret inventeras vid övertagandet och värderas enligt iförväg överenskomna principer. Fram till tillträdesdagen skall enligt avtalen rörelsernadrivas av konkursförvaltaren. Ingen personal skall avskedas under denna tid.En särskild driftsgrupp med konkursförvaltaren, verkställande direktören, enrepresentant för de anställda och en för den nya ägaren leder verksamhetenunder tiden fram till tUlträdet. Regeringen beslöt att överlåta statensrättigheter och skyldigheter enligt avtalen till Statsföretag med rätt förbolaget att i sin tur överlåta avtalet till av bolaget hel- eller delägtdotterbolag. träffades ett avtal mellan svenskastaten och , numera , som innebar att staten förvärvadehälften av aktierna i för en köpeskilling av 45 milj. kr. 11, NU 1973: 71, rskr 1973: 384). Förvärvet ingick som ett led i de statiigaåtgärder som vidtogs för att Éiser skulle förlägga en planerad utvidgning avsin verksamhet till i stället för till utlandet. Genom det statligaengagemanget i Eiser kunde tillverkning etableras i , ochKramfors. 1 samband därmed lämnades också statligt regionalpolitiskt stöd medbetydande belopp. Eisei-s resultat har slarkt försämrats . 1977/78: 73 9 hetsåren1972/73 och 1973/74 redovisades före extraordinära poster, bokslutsdispositioneroch skatter en förlust av 0,8 milj. kr. och en vinst av 3,9 milj. kr., medanverksamhetsåren 1974/75 och 1975/76 medförde förluster förebokslutsdispositioner och skatter på 19,7 och 16 mUj. Förlusten /77 uppgår före extraordinära poster,bokslutsdispositioner och skatter till närmare 39 milj. kr. Förlusterna hartill stor del kunnat täckas genom upplösning av reserver. Den 31 december 1977beräknas den ansamlade förlusten uppgå till 43 milj. kr. /76 tillsköt staten och vardera 10 milj. kr.,varefter aktiekapitalet i uppgick till 40 milj. kr. 1975/76:125 s.51, NU 1975/76:71, rskr 1975/76: 416). Tillskottet gav företaget en behövliglikviditetsförstärkning som soliditeten höjdes. Underhösten 1976 aviserade Eiser liksom en kraftig minskning av antaletanställda vid . Mot denna bakgrund beviljades Eiser efterförhandlingar ett avskrivningslån på 9 milj. kr. för att skapaförutsättningar för fortsatt drift vid fabrikerna i cch (prop.1976/77: 58, AU 1976/77: 15, rskr 1976/ 77: 123). Som villkor föravskrivningslånet föreskrevs att antalet anställda i och Sollefteåunder den närmaste tvåårsperioden skulle vara oförändrat, dvs. 52 resp. 90personer. Under fömtsättning att den angivna sysselsättningsnivån upprätthölls,skulle lånet skrivas av med hälften och med återstoden den31 . Eiser ansåg sig sakna möjlighet att i upprätthållasysselsättningen efter . har däreftermedverkat till att bereda de anställda sysselsättning. 1mars 1977 förordnades kommersrådet att såsom särskild utredarepröva bl. a. om Eiser hade uppfyllt sina förpliktelser i överenskommelsen medstaten om etablering av verksamhet i . Prövningen skulle också omfattafrågan om hade uppfyllt de förutsättningar beträffandesysselsättningen i som låg till grund för statens köp av hälften av aktiemai Eiser. Vidare skulle undersökas om köpeskillingens storlek påverkades av elableringentUl . Slutligen skulle utredaren, om utredningarna gav vid handen attingångna avtal och förpliktelser inte hade uppfyllts, lägga fram förslag tillåtgärder som från statens synpunkt kunde vara motiverade. Lindstedtavlämnade en utredningspromemoria. Av denna framgår attLindstedt finner det uppenbart att det avgörande skälet till att statenbetalade en så hög köpeskUImg som 45 mUj. för att bli hälftendelägare i Eiservar att staten ville säkerställa den mellan Eiser och staten överenskomna elableringenav fabrikerna i . Det kan enligt utredaren slås fast att Eiser inte haruppfyllt sina förpliktelser i överenskommelsen med staten om etablering i 1977/78: 73 10 Norrland.Att den överenskomna sysselsättningsnivån inte uppnåddes kan emellertid inte Eiserlastas :för utan beror på marknadsmässiga omständigheter som föravtalets undertecknande inte kunde förutses. Utredaren har funnit att annanåtgärd från statens sida inte är motiverad än att påkalla skiljedom enligtavtalet och yrka att måtte åläggas att utge 10milj. som bidrag till Eisers verksamhet. Den6 uppdrog regeringen åt justitiekanslern att företräda staten vidavtalstvisten med . Enligt uppdraget ankommer det på justitiekanslernatt framställa statens yrkande till att utge 10 milj. kr. som bidragtill Eisers verksamhet. Vidare skall justitiekanslern, om yrkandel bestrids,påkalla skiljedom och vidtaga de åtgärder som är nödvändiga för att bevakastatens rätt. Efterförhandlingar med Statsföretag förklarade sig den 15 september 1977berett att utan betalning överlåta sina aktier i . Statsföretag och därefter i avtal fastställt som överlåtelsedag föraktierna i . Den förut nämnda frågan om skiljedom behandlas inte iavtalet. NärStatsföretag övertog aktier i bestod förutomav moderbolaget av de rörelsedrivande dotterbolagen , Brasons Konfektions ÄB (Brason) samt . Inomkoncernen tillverkas i huvudsak trikåväv, trikåplagg samt strumpor.Tillverkningen sker i , , , , , , Skövdeoch samt Varkaus i . har tillverkningsenheteri , , och Alhandra i avvecklats. Dessutom hardet hälftenägda Alba-Eiser i Valdcse i sålts. Koncernensysselsatte ca 3 500 personer, varav 355 i , och hade enomsättning av ca 310 milj. kr. F. n. är antalet anställda ca 2 500, varav 410i . Omsättningen beräknas uppgå tUl ca 270 milj. kr.Exportens andel av koncernens omsättning utgjorde under senaste räkenskapsåretca . Brason,som har ett aktiekapital på endast , är likvidationspliktigt. Koncernenhar under innevarande verksamhetsår endast genom lånestöd och borgen frånStatsföretag kunnat undgå att inställa betalningarna. Förlusterna beräknasfortsätta i ungefär oförändrad omfattning . SweTeco() AB (SweTeco) bildades av företagen (numera ), Tiger-Pingvin ÄB,Konfektions ÄB (), (numera ), CewUkoAB samt . Nuvarande ägare till SweTeco är SverigesInvesteringsbank ÄB som inför ett hot om betalnuigsinställelse. Prop.1977/78: 73 11 kurs förvärvade samtliga aktier i koncernen för att skyddasina fordringar. tillverkas tyngre herr- och damkonféktionsamt beklädnadsvävnader. Herrkläder tiUverkas av i och ,av i samt aV Tiger-Pingvin i , , UddevaUa ochDals-Ed. Hettemarks Konfektion och Cewilko tillverkar tyngredamkonfektion i resp. . Moderbolaget bedriver under namnet SaxyUe-Kitsundi produktion av tyngre beklädnadsväv och väv för heminredningsändamål. Vidare bedriver företaget produktion i utlandet av sådanherr- och damkonfektion som bedöms vara olönsam att tillverka i . Sålundahar tUlverkning av mindre kvantiteter herrkläder i Republiken ochJugoslavien. Från planeras viss tillverkning avherrkläder äga rum också i . Den utländska produktionen avdamkappor sker huvudsakligen i , , ochRepubliken . Vidare förekommer viss produktion utomlands av lättaredamkonfektion. Som ett led i ansträngningarna att anpassaproduktionsvolymen tUl marknadsförutsättningarna har antalet anställda iSverige minskat från knppt 2 1973 till f.n. drygt 1 500. Yltedigareneddragningar är emellertid nödvändiga mot bakgrund av marknads- och kostnadsutvecklingenunder . har fattat beslut om att tiUverkningeni i sin helhet skall föras över till fr. o. m. den 1 februari1978. Antalet anställda i uppgår i.n. tUl ea 190. Beslut har också fattats om att överföra Pingvins rörelse till . inleddes förhandlingar med berörda fackUga organisationer om att avveckla produktionen i och i stäUet överföra denna tUl . Omkring 100 per soner berörs av en eventuell avveckling. ' SweTecos omsättning som llppgick tUl 173 milj. kr.hade stigit till 216 milj. kr. Äv omsättningen svaradeherrkläder för 118 milj. kr., damkläder för 68 milj. kr. och 30 mUj. kr.härrörde från yllevävnader. SweTeco har en betydande export. Mellan åren 1973och 1976 har exportandelen hållit sig . Förlusterna före extraordinära poster,bokslutsdispositioner och skatter har varit 8,7 milj.kr., 3,9 milj. kr. och 12 mUj. erhöll Swe Teco-koncernenägartillskott av Investeringsbanken på sammanlagt drygt 32 rnilj. för atttäcka uppkomna förluster. Under höslen 1977 inleddes förhandlingar örn överlåtelseav aktierna i titt Statsföretag. 1977/78: 73 12