prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — En utgångspunkt för utredningen var deninformation som befintliga ADB-baserade system och system under utvecklingerbjuder. Utredningen har den29 överlämnat sitt betänkande (Ds B 1977: 1) Personaladministrativinformationsbehandling i statsförvaltningen. Utredningenkonstaterar att det informationsbehov som finns inom det personaladministrativaområdet i allt väsentligt kan täckas genom information från befintliga systemeller system i utveckling. Utredningen framhåller emellertid att deninformation om personal och befattningar som myndigheter behöver för eneffektiv bemanningsplanering f. n. endast kan erhållas från detinformationssystem som används i samband med omlokalisering av viss statligverksamhet, det s. k. OPAI-systemet, eller genom register. OPAI-systemetutvecklades ursprungligen på regeringens uppdrag av statskontoret i samråd medSPN i det begränsade syftet att åstadkomma ändamålsenlig insamling, bearbetningoch redovisning av de personaladministrativa uppgifter som behövs för bl. a.omplaceringsverksamheten i samband med genomförandet av omlokahseringen avviss stathg verksamhet. Systemet är inte samordnat med SLÖR som f. n. införs istatsförvaltningen. I första hand har omlokaliseringsmyndigheter anslutitstill OPAI-systemet. Med hänsyn tillbl. a. OPAl-systemets begränsade användningsområde föreslår utredningen att ettnytt personaladministrativt informationssystem (PI) skall utvecklas. Systemetbör innehålla ett utbildningsregister och ett tjänste/befattningsregister.Erforderliga personuppgifter bör hämtas från SLÖR. 1977/78:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 9 OPAI-systemetbör enligt utredningen successivt ersättas av Pl-syste-met. Utredningen räknarmed att OPAI-systemet kan vara helt avvecklat med utgången av . Anslutningen börvara frivillig för myndigheterna. Myndigheterna bör själva få välja vilkeninformation de önskar inom systemets ram. Driftskostnaderna för Pl-systemetbör enligt utredningen finansieras genom avgifter från de anslutnamyndigheterna. Driften av systemet föreslås förläggas till DAFA.Huvudmannaskapet föreslås åligga SPN. Yttrande över betänkandet har avgetts av ÖB, ,statskontoret, SCB, DAFA, RRV, SAV, SPV, SPN, datainspektionen, ,(), försvaretsforskningsanstalt (FOA), , , karolinskasjukhuset, postverket, (), luftfartsverket, , , statens invandrarverk,/SR, SF och TCO-S. Majoriteten avremissinstanserna tillstyrker utredningens förslag till personaladministrativtinformationssystem, bland dem statskontoret, SCB, DAFA, SPV och SPN. RRV anför för sindel att det kan finnas behov av ett system av den typ som utredningen föreslår,men anser att val av systemalternativ bör göras först sedan frågan omhuvudmannaskap har lösts. RRV anser att det är angeläget att en analys av behovav personaladministrativ information görs fortlöpande. SCB, ,, och /SR anser att systemet bör vara flexibelt för att kunnatillgodose skilda behov nu och . SPN ger exempel på information somdet redan nu finns behov av bl. a. inom jämställdhetsarbetet. Domstolsverketanser att utvecklingen inom utbildningsområdet kan komma att medföra behov avett avgränsat utbildningsregister även om utbildningsinformation saknarintresse. anser att ett utbildningsregister bör vara med frånbörjan. Mångaremissinstanser, bland dem , , , ,luftfartsverket, /SR och FMV, anser det angeläget att anslutningen tillsystemet blir frivillig samt att möjlighet ges att välja enbart deninformation myndigheterna anser sig ha behov av. Flertaletremissinstanser, bland dem och , har inget att invända motavgiftsfinansiering av systemet. anför att avgiftssystemet måsteutformas så att endast det verkliga utnyttjandet ligger till grund förmyndigheternas kostnader. RRV och statensnaturvårdsverk framhåller att en begreppsförenkling bör göras i samband medsystemets uppbyggnad. ÖB och FRIanser att det för myndigheterna inom försvarssektorn är mer lämpligt med enanslutning till försvarets egna personaladministrativa system. FMV anser dockdet fördelaktigare med en anslutning till Pl-systemet. 1977/78:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet lo Utredningensförslag till avveckling av OPAI-systemet stöds av bl. a. SPN. Statskontoretoch SPN anser att ett införande av PI bör ske med början senast den 1 juli 1978för att myndigheter, som är anslutna tillOPAI-systemet och ansluts till SLÖR, så långt möjligt skall slippa rapporteratill båda systemen. Förslaget omhuvudmannaskap för systemet har kommenterats av några myndigheter. ochDAFA anser det angeläget att samma myndighet ges huvudmannaskap för systemenSLÖR och PI. SCB, /SR, SF och TCO-S anser att SPN bör bli huvudman försystemet. SAV anser skall avvakta resultaten från utredningen (B 1977: 04) om vissaorganisatoriska frågor med anledning av olika reformer inom arbetsrättensområde. Datainspektionenanser att inrättandet av registret inte torde medföra andra risker för intrångi den personliga integriteten än sådana som kan förebyggas genom föreskrifter.Datainspektionen finner det önskvärt att de personuppgifter som registrerasfår så liten spridning som möjligt. För den övergripande personaladministrativaplaneringen hos t. ex. SPN bör avidentifierade uppgifter användas så långtdetta är möjligt. Regeringen har genombeslut uppdragit åt statskontoret att tillsammans med SPNoch med utgångspunkt i utredningens principförslag skyndsamt bedriva fortsattutvecklingsarbete med ett personaladministrativt informationssystem samtförbereda införande av systemet i huvudsaklig överensstämmelse med förslaget.Enligt beslutet skall vidare OPAI-systemet avvecklas allteftersom det nyasystemet införs. F. n. svararstatskontoret för utveckling och genomförande av ett generelltlöneuträkningssystem (SLÖR) samt, tillsammans med SPV, ett system förautomatiserad matrikelföring och pensionsuträkning (MP). Vidare bedriverstatskontoret tillsammans med SPN utvecklingsarbete med ettpersonaladministrativt informationssystem (PI) som skall ersätta det s. k.OPAI-systemet. I och med attSLÖR-systemet nu successivt övergår i reguljär drift aktualiseras frågan om varansvaret för och uppgifterna i systemen mer permanent skall förläggas. Både MP-och Pl-systemen är, som jag har nämnt, tekniskt knutna tillSLÖR-systemet i den meningen att de hämtar information därifrån. SPV är centralmyndighet inom området för den statliga tjänstepensioneringen m. m. SPVansvarar för uträkning och utbetalning av pensioner till statsanställda m. fl.Det är därför enligt min uppfattning 1977/78:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet n naturligt att SPV, sedansystemutvecklingen är genomförd, övertar systemansvaret för MP-systemet. FörSLÖR-systemet finns inte på mot svarande sätt någon central myndighet som ärnaturlig huvudman. Varje ansluten myndighet är i princip själv ansvarig förlöneutbetalningarnas riktighet och registeransvarig i datalagens mening. En ioch för sig nära till hands liggande lösning är att lägga ansvaret förSLÖR-systemet hos SAV. SLÖR-systemet är emellertid bara ett av flera statliga lönesystem exempelvis har affärsverken ochförsvaret egna sådana system. SAV saknar vidare den ADB-kompetens som enhuvudman bör besitta. Med hänsyn till de nära sambanden mellan MP- ochSLÖR-systemen och till att SPV har och i än högre grad kommer att få sådanADB-kompetens är det enligt min mening praktiskt och lämpligt att låta SPV taansvaret även för SLÖR-systemet. Jag anser att överföringen av ansvaret frånstatskontoret till SPV bör ske så snart som SPV:s framtida organisation,arbetsformer och resursbehov har klarlagts och den är praktiskt genomförbar. Datordriften avSLÖR-systemet är för merparten av de anslutna myndigheterna t. v. förlagd tillDAFA. Enligt min mening bör det gälla även i fortsättningen. Jag anser vidareatt även MP- och Pl-systemen driftmässigt bör förläggas till DAFA. Jag hemställer att regeringenföreslår att godkännavad jag har förordat om ansvaret för de personaladministrativainformationssystemen. Förpraktikverksamheten hos statsmyndigheterna har redogjorts i prop. 1975: 1 (bil.2, p. 6, InU 1975: 3, rskr 1975: 52) samt i prop. 1976/77: 100 (bil. 3, p. 5,AU 1976/77: 18, rskr 1976/77: 210). Praktikverksamheteninom den statliga sektorn regleras av cirkuläret (1975: 326) ompraktiktjänstgöring hos statsmyndighet. Enligt cirkuläret åligger det SPN atthålla sig underrättad om utvecklingen i fråga om utbudet av praktikplatser vidde statliga myndigheterna. I skrivelse har SPN redovisaten sammanställning av myndigheternas planer för praktikverksamheten.Sammanställningen baseras på en enkät som nämnden har genomfört under år 1977och avser budgetåren 1976/77, 1977/78 och 1978/79. I syfte att få till stånden enhetlig rapportering har myndigheternas uppgifter infordrats på särskildablanketter. Detta har medfört ökad tillförlitlighet bl. a. därigenom att enstriktare definition av praktikbegreppet har använts. Härigenom har emellertidmöjligheterna till jämförelser med tidigare redovisningar minskat. Enligt sammanställningenomfattade myndigheternas planerade prak- 1977/78:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 12 tikverksamhet under budgetåret1976/77 ca 2 500 praktikanter. Av dessa var ca 1 300 praktikanter för vilkapraktiken utgör ett obligatoriskt led i utbildningen. För /78 uppgården planerade verksamheten till ca 4 700 praktikanter varav ca 2 400 avser s.k. obligatorisk praktik. För /79 planeras platser för ca 5 100praktikanter av vilka ca 2 500 avser obligatorisk praktik. Av de 5 100praktikanterna beräknar myndigheterna att drygt 2 700 praktikanter ryms inomramen för ordinarie löneanslag. Utöver den nubeskrivna s. k. permanenta praktikverksamheten medverkar statsmyndigheterna iatt bereda arbetslösa ungdomar praktik och viss annan sysselsättning. I beslut den 16juni 1977 uppdrog regeringen åt SPN att, med ledning av det underlag sommyndigheterna hade utarbetat efter samråd med de lokalapersonalorganisationerna, upprätta en beredskapsplan försyssel-sättningspolitiskt motiverad praktikverksamhet hos myndigheterna. Planenvisar att myndigheterna är beredda att bereda ca 5 200 s. k. beredskapspraktikanter(motsvarande ca 26 700 praktikmånader) sysselsättning under budgetåret1978/79. Omfattningen av denfaktiskt genomförda praktikverksamheten beror självfallet på i vilkenutsträckning som medel härför ställs till arbetsmarknadsmyndigheternasförfogande. Verksamheten omfattade ca 28 000 praktikmånader under budgetåret1975/76 och ca 14 000 praktikmånader /77. Genom beslut den 3februari 1977 har regeringen bemyndigat () att till utgången av vidta vissa åtgärderi syfte att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden. a. får AMSinom ramen för allmänna beredskapsarbeten i samarbete med berörda myndigheteroch verk anordna lämpliga, tillfälliga praktikarbeten för ungdom inom denstatliga sektorn. Genom beslut har regeringen vidareförlängt ifrågavarande bemyndigande till . SPN har bl. a. medanledning härav i skrivelse till myndigheterna framhållitdet angelägna i att dessa ställer alla tillgängliga praktikplatser tillarbetsmarknadsmyndigheternas förfogande. För egen delvill jag betona det angelägna i att staten som arbetsgivare bidrar till atttillgodose behovet av praktikplatser. Den redovisade sammanställning avutvecklingen visar enligt min mening att myndigheterna ärmedvetna om sitt ansvar. Den planerade volymen för /78 är mer ändubbelt så stor som motsvarande volym för /77. Jag anser att enytterligare utökning av den s. k. permanenta praktikverksamheten är önskvärd.Jag är därför beredd att godta 5 100 permanenta praktikplatser som ram förverksamheten under /79. Av statistiska skäl är denna siffra intejämförbar med den ram för praktikverksamheten som före- 1977/78:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 13 slogs i förra budgetpropositionen.Mitt ställningstagande innebär dock en inte obetydlig utökning avpraktikverksamheten. Som har framgått avden tidigare redovisningen ryms inte hela den här föreslagnapraktikverksamheten inom ramen för anvisade lönemedel. Om en myndighet underbudgetåret utökar sin praktikverksamhet utöver vad myndigheten enligt redovisadpraktikplan är beredd att bestrida med ordinarie lönemedel bör därförregeringen om annars anvisade medel visar sig otillräckliga efter särskildprövning kunna medge överskridande för ändamålet. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nuhar anfört. 6 Begränsning imyndighetemas rätt att meddela föreskrifter, anvisningar eller råd Regeringen ochkommunförbunden har i samband med överenskommelsen om generellt bidrag tillkommunerna och landstingskommunerna för förklarat sig vara ense omstörsta återhållsamhet i sådana politiska beslut som föranleder ökade anspråkpå kommunala utgifter (jfr prop. 1977/78: 39 angående generellt statligtbidrag till kommuner och landstingskommuner , m. m.). Därvidutläste sig regeringen även att se över reglerna för statliga myndighetersnorm-givning m. m. för olika kommunala verksamheter. Regeringen har därefterutfärdat en förordning (1977: 629) om ändring i kungörelsen (1970: 641) ombegränsning i myndighets rätt att meddela föreskrifter, anvisningar eller råd. Begränsningeninnebär att myndigheterna inte utan regeringens medgivande får utfärda sådanaföreskrifter, anvisningar eller råd som kan påverka gällande standard ellertillämpade normer om detta i mer än oväsentlig grad kan leda tillkostnadsökningar i den verksamhet som berörs. Myndigheterna har därvid ålagtsatt höra företrädare för dem som får bära de slutliga kostnaderna. I de fallsom kostnaderna i sin helhet kan bedömas falla på kommunerna ellerlandstingskommunerna har det i realiteten lagts på dessa att avgöra omförslagen bör underställas regeringens prövning. Myndigheterna harsamtidigt ålagts att även i övrigt bedriva verksamheten så att kostnadshöjandeeffekter begränsas, t. ex. inom ramen för sådan tillsyn som myndigheternautövar eller när myndigheterna ger ut rekommendationer och annan sådaninformation. Regeringen harvidare i anslutning till arbetet med budgetförslaget för nästa budgetår krävtin uppgifter om vilka föreskrifter, anvisningar eller råd som myndigheternaavser att ge ut. 1977/78:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 14 Kraven påmyndigheterna att utreda de kostnadsmässiga konsekvenserna av sina förslag harskärpts avsevärt. Det faktum att mj'ndigheterna måste redovisa sin planeradeanvisningsverksamhet i anslagsframställningarna innebär vidare att detförutsätts att myndigheterna tar in effektema av sin normutfärdande verksamheti en sammanvägd bedömning av vilka resurser som bör avdelas för verksamheteninom resp. myndighets ansvarsområde. Utrymmet förökad privat och offentlig konsumtion är som redovisas i budgetförslaget för1978/79 och finansplan ytterst begränsat. Budgetförslaget präglasdärför av en utomordentlig restriktivitet vad gäller nya åtaganden. De ökade resursersom kan ställas till förfogande måste reserveras för åtgärder inom ett fåtalhögt prioriterade områden. Insatser inom näringspolitiken samt för tekniskforskning och utveckling är nödvändiga för att stärka den svenska industrinskonkurrenskraft. Även inom sysselsättningspolitikens ram måste fortsattasatsningar göras för att trygga försörjningen för dem som arbetar inom utsattanäringar. Till omsorgen om barn och gamla avsätts resurser för att vidmakthålladen sociala tryggheten. Resurstillskotten inom dessa senare sektorer måste iförsta hand förbehållas insatser som syftar till att ge samhällets stöd en ökadräckvidd inom områden där den redan befintliga efterfrågan inte har kunnattillgodoses eller där en ökad efterfrågan kan förutses. Kvalitativaförbättringar av stödet måste däremot i huvudsak anstå till dess att utrymmetför reformer har ökat. För utfärdandet avnya föreskrifter eller anvisningar innebär detta starka restriktioner. Det ärangeläget att de myndigheter som avser att ge ut föreskrifter och liknande tartill vara alla möjligheter att utfornia dessa så att risken för direkta ellerindirekta kostnadsökningar elimineras. Regeringen avser för sin del att endasti rena undantagsfall medge utfärdande av kostnadshöjande föreskrifter som inteomedelbart motiveras av behovet av skydd för hälsa och säkerhet. Även befintligaföreskrifter, anvisningar eller råd ägnas ökad uppmärksamhet, bl. a. ipågående utredningar. Föreskrifter m. m. som särskilt påverkar kommunernas ochlandstingskommunemas verksamhet prövas av utredningen (Kn 1976/77: 06) omminskad statskontroll över kommunerna och landstingskommunerna. (B 1977: 01) har tagit upp frågor om myndigheternasanvisningsverk-samhet. Jag avser vidare att i annat sammanhang föreslåregeringen att anmoda de statliga myndigheterna att se över redan utfärdadeföreskrifter, anvisningar eller råd i syfte att minska kostnadema i de verksamhetersom föreskrifterna etc. omfattar. Därvid bör myndigheterna särskilt överväga omdet är nödvändigt att tillämpa nu gällande standard eller normer inom alladelar av den verksamhet som berörs av föreskrifterna, eller om det är möjligtatt differentiera kraven. 1977/78:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 15 heterna bör vidare sträva efteratt så långt möjligt minska den statliga detaljkontrollen av ochlandstingskommunal verksamhet för att därigenom öka utrymmet för den kommunalasjälvstyrelsen. Jag hemställer att regeringen bereder tUlfälle att tadel av vad jag nu har anfört. 1977/78:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 16 Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. Lönegradsplaceringen för vissa tjänster m. m. Jämställdhet inom statsförvaltningen 3 Praktikanter vid statsmyndigheterna 11 Begränsning i myndigheternas rätt att meddela föreskrifter, anvisningareller råd 13 Bilaga 4till budgetpropositionen 1978 Prop.1977/78:100 Anmälan till statsbudgeten för /79 såvitt avser de kungl.bov- och slottsstatema A. KUNGL. Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Anslaget ärför innevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med 6,3 milj. kr. Med beaktandeav ökade lönekostnader för anställd personal och inträffade prisstegringarförordar jag att anslaget höjs till . för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringenföreslår att till HansMaj:t Konungens och det Kungl. Husets hovhållning för /79anvisa ett anslag av . Underhåll och vård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de kungl. Detta anslag är istatsbudgeten för /78 uppfört med 1 632 000 kr.Riksmarskalksämbetet har i anslutning till en av kungl. husgerådskammarengjord framställning hemställt att för ifrågavarande ändamål under nästabudgetår anvisas ett anslag av . har därvidbegärt medel för bl. a. ytterligare en museiteknikertjänst för tillsynen avstatens möbler, textilier och konstföremål, en tjänst för en undervisningsassistentsamt för omvandling av en biträdestjänst från halvtid till heltid. Vidarebegärs medel för lokalvård inom de lokaler som husgerådskammaren numeradisponerar. 1 1977/78.1 samL Nr 100. 1977/78:100 Bilaga 4 Kungl. I en särskildframställning har riksmarskalksämbetet hemställt om särskilda medel för vårdenav det s. k. . , som är inrymt i Stockholmsslott, ingår som en del av de kungliga stiftelserna och omfattar ca 100 000volymer. Avsikten är att skall kunna bli tillgängligt förallmänheten och för forskningsändamål. För skötsel och driftföreslås att medel anvisas för en bibliotekarie och en vaktmästare (+173 000kr.). och forskningsbiblioteksrådet har yttrat sig överframställningen. biblioteketinstämmer i att Bemadottebiblioteket är en kulturfaktor av stor betydelse, därbl. a. skiftande bökbandsstilar och intressanta dedikationer tillsammans utgörett värdefullt forskningsmaterial. Riksbibliotekarien anser att det vorelämpligt att från husgerådskam-marens sida först framlades en i detalj regleradplan för den framtida skötseln av och att man med ledning häravskisserade en personalplan, förslagsvis med en högt kvalificerad biblioteksmanmed deltidsanställning, assisterad av en mera underordnad kraft. Forskningsbiblioteksrådetanser att , vars samlingar kan betecknas som en stornationell kulturtillgång, under nuvarande förhållanden inte kan få den vårdsom krävs då resurser härför saknas. Rådet anser det angeläget att ettdetaljerat program upprättas för dels reorganisation och framtidavård, dels dess användning i olika vetenskapUga och kulturella sammanhang, förforskare och utställningsverksamhet. ser som mestangeläget att inre tjänst organiseras. Rådet förordar starkt attBemadottebiblioteket erhåller de begärda resiursförstärkningarna såsom ettförsta steg i reorganisationen av institutionen. Beträffande den yttre tjänstenkompliceras situationen av att bibliotekslokalerna av säkerhetsskäl knappastär tillgängliga för den stora publiken. Detta hindrar emellertid inte attforskning och utlåning samt utställningsverksamhet av biblioteksmaterial kanäga rum. Jag är f. n.inte beredd att förorda att husgerådskammaren anvisas medel för en ökad verksamhetinom . Jag förutsätter dock att en mera ingående plan kanutarbetas med hjälp av lämplig expertis för hur samlingar skallkuima få en vidgad användning för forsknings- och utställningsändamål. När ensådan plan föreligger får frågan om personalresurser prövas pånytt. Jag är hellerinte beredd att förorda några personalförstärkningar i övrigt för nästabudgetår. Anslaget bör, med beaktande av löne- och prisomräkning, föras upp med1 . Jag har därvid även beräknat vissa medel för lokalvård. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Underhåll och vård av möbler samt andrastaten tillhöriga inventarier i de kungl. slotten för /79anvisa ett anslag av . 1977/78:100 Bilaga 4 Kungl. B. KUNGL. 1976/77 Utgift 17 793 911 1977/78Anslag 7 745 000 1978/79 Förslag 8 640 000 1 Anslagen De kungl. slotten: Administration ochDe kungl. slotten: Uppvärmning. slottanvänds som bostad åt konungen samt som representations- och kontorslokaler.Drottningholms slott begagnas av konungensom bostad under vissa tider av året och visas för allmänheten. Ulriksdalsslott utnyttjas bl. a. för vetenskapliga konferenser m. m. användssom bostad för prominenta personer från utlandet, vilka är den svenskaregeringens gäster. utnyttjas som museum och för utställningav en del av svenska statens porträttsamling. Användningen av Strömsholmsslott utreds av riksmarskalksämbetet i samråd med livrustkammaren,, iVästmanlands län m. fl. disponeras till störredelen av . De två övervåningarna i har dock fåttbehålla sin karaktär av kunglig bostad och visas för allmänheten. Tullgarnsslott är upplåtet för visning vissa tider. Vid de kungl.slotten finns 80 lönegradsplacerade anställda, varav 26 i park- och trädgårdsvårdoch 11 för lokalvård. Härtill kommer ett tiotal arvodister med uppdrag avdeltids- eller bisysslekaraktär och viss övrig personal. Från anslagetutbetalas vidare övergångsvis understöd till ett fåtal förmånstagare samt andraomkostnader än för fastighetsunderhåll av de kungl. Medel för drift avde kungl. slotten har anvisats under två anslag i statsbudgeten,nämligen De kungl. slotten: Administration och De kungl. slotten: Uppvärmning.Båda anslagen är förslagsanslag. slottsstaten har den 1 juli1977 anslutits till det statiiga redovisnings-och revisionssystemet (system S). Uppställningen av staten för de kungl.slotten har därför moderniserats och anpassats till vad som i allmänhet gällerför statiiga myndigheter. Därigenom blir det också naturligt att infogauppvärmningskostnaderna i staten under rubriken lokalkostnader i enlighet medvad som allmänt tillämpas för statsmyndigheterna. föreslårdärför att medel för kungl. slottsstaten i fortsättningen anvisas över ettstatsbudgetanslag, benämnt De kungl. slotten: Driftkostnader. 1977/78:100 Bilaga 4 Kungl. Riksmarskalksämbetetframhåller att besöksfrekvensen vid slotten är stigande. Detta gäller särskiltStrömsholms slott, där antalet besökande ökat under de två senasteåren. stiger kraven på visningsservice och omvårdnad vid slotten. Isyfte att anpassa verksamheten till nya behov och bedrivaverksamheten så rationellt som möjligt har ståthållarämbetena undersökt vilkabesparingsmöjligheter som föreligger.