prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — Företagareföreningarna kan dessutom normaltinte ge lån till immateriella investeringar på hög risknivå. Denkreditverksamhet som speciellt vänder sig till småföretagen bör därför enligtregeringens uppfattning utvidgas och till vissa delar omstruktureras. Krediterbör kunna ges till delvis nya ändamål och på delvis nya villkor. En ökadsamordning bör ske mellan olika kreditformer. Besluten bör så långt sommöjligt läggas på regional nivå. Chefenför industridepartementet redovisar i bilaga 1 förslag som bl. a. innebär attresurserna i statens hantverks- och industrilånefond och statensutvecklingsfond sammanförs och regionaliseras. Varje län får enligt förslageten egen fond, till vilken räntor och amorteringar återförs. Samtidigtförstärks de totala utlåningsresurserna väsentiigt. För att handha bl. a. dennaverksamhet tillskapas i varje län en särskild stiftelse med staten ochlandstinget som huvudmän. avses de nuvarande företagareföreningarnabli upplösta. Stiftelserna ges en självständig stäUning; Ihuvudsak bör långivningen ha samma inriktning och karaktär soni hittUls.Utlåningsreglerna bör emellertid göras mer generella. Amorteringstidernaföreslås bli mer flexibla. Möjlighet öppnas till längre amorteringsanstånd.Vidare skall långfristiga personlän kunna lämnas för att möjliggöraföretagsöverlåtelser och nyetableringar. Utlåningen utvidgas till att omfattainte bara industriföretag utan även vissa serviceföretag med direkt anknytningtill industrin. Lån bör kunna lämnas även till'investeringar iproduktutveckling och marknadsföring och kunna vara förenade med villkorligåterbetalningsskyldighet. Denya stiftelserna och den därtill knutna låneverksamheten kan betecknas som ettslags utvecklingsfonder. Genom tillkomsten av dessa fonder skapas enligtregeringens mening på regional nivå organ; som på étt bättre sätt kan lösamånga åv finansieringsproblemen för småföretagen inom industrisektorn.Servicenäringarnas finansieringsproblem liksoni deras behov av företagsservicekommer att tas upp till särskild behand- Prop.1977/78: 40 11 ling i en kommitté som chefen för handelsdepartementetsenare avser att inhämta regeringens bemyndigande för att få tillkalla. Jag övergår nu till vissa skattefrågor. Som jagredan har framhållit har skattesystemets utformning stor betydelse förföretagens utveckling. Det är därför angeläget att företagsbeskattningen är utformadså att den i tillräcklig omfattning tar hänsyn till småföretagens särskildabehov och svårigheter. Frånsmåföretagens sida har vid olika tiUfällen framförts önskemål om ändringar iskattesystemet bl. a. vad gäUer uttaget av arbetsgivaravgifter och möjligheternatill resultatreglerande åtgärder. Dessa frågor har ett direkt samband medföretagsbeskattningens utformning i stort. F. n. pågår en omfattande översyn avföretagsbeskattningen inom företagsskatteberedningen (Fi 1970: 77). Nämndafrågor får därför prövas när ställning tas till företagsskatteberedningensförslag. Jag viU erinra om att beredningen skall ha avslutat sitt arbete föreutgången av november månad detta år. Vissaskattefrågor som har direkt betydelse för småföretagen bör dock tas upp redannu. En sådan fråga gäller utformningen av kapitalbeskattningen på förmögenhetnedlagd i företag. Det förmögenhetsvärde som ett företag representerar träffasav en årlig förmögenhetsskatt. Vidare tas arvs- eller gåvoskatt ut närföretaget går över till en ny ägargeneration. Kapitalskatterna träffar i förstahand dem som äger eller övertar ett företag men har mycket slorbetydelse för de ekonomiska förhållandena i företaget som sådant. För attägaren av ett företag skall kunna betala förmögenhetsskatten på det i företagetarbetande kapitalet måste han göra avsevärda uttag ur företaget utövernormal arbets- och kapitalersättning. För något större familjeföretag kan dessauttag uppgå till 10 "/o av det arbetande kapitalets värde. Förmögenhetsskattenmedför härigenom en extra belastning på företaget och kan allvarligt hämmadess utveckling. Motsvarande problem möter när företaget byter ägare i sambandmed arv eller försäljning. Även här måste som regel niedel tas ut ur företagetför att betala arvsskatten eller köpeskillingen. Marginalskatteeffekter ledertill att uttaget ofta blir betydligt större än det nominella skattebeloppet.Det utgör därigenom även i dessa fall en avsevärd belastning för företaget. I sambandmed skattereform infördes ett provisorium, som syftade till attundanta de små och medelstora företagen från i första hand de skärpningar avförmögenhets- och arvsskatterna som då genomfördes. Dessa regler ersattes är1974 med de bestämmelser som f. n. gäller. begärde enytterligare översyn av hithörande problem. De förslag som chefen för budgetdepartementet nu läggerfram i bilaga 3 innebär en fortsatt utbyggnad av gällande system. Enligt huvudregeln kommer förmögenhets-, arvs- oehgåvoskatt att i 1977/78: 40 12 fortsättningenberäknas på 30 "/o av småföretagens substansvärde. För att inte de nyareglerna skall stimulera spekulationsköp av fastigheter införs en spärregel.Denna innebär i princip att reduktionen av substansvärdet till inte fårleda till att företagets förmögenhetsvärde kommer att undersliga fastighetenstaxeringsvärde efter avdrag för de skulder som efter proportionell fördelningbelöper på fastigheten. Åtgärderna får uppfattas som provisoriska i avvaktan påatt ytterligare utredningsarbete på skatteområdet blir slutfört. Denya reglerna bör kunna bidra till en minskad skattebelastning på småföretagenoch därigenom göra det möjligt att med bibehållen företagsform driva dessaföretag vidare. har lättnaderna avvägts så att de inte skall fåeffekter, som är oacceptabla från fördelningspolilisk synpunkt. Chefenför budgetdepartementet lägger också fram förslag om vissa justeringar av desärskilda beskattningsregler för s. k. fåmansföretag som infördes . Vidareföreslås viss utvidgning av rätten till särskilt avdrag förexportkreditkostnader. Även dessa förslag syftar till att eliminera vissa försmåföretagen specifika skatteproblem. Jagövergår nu till företagsservicefrågorna. Information, rådgivningoch utbildning är ofta av mycket stor betydelse för att länka in företagen i enexpansiv utveckling. Företagens utvecklingsmöjligheter tas i många fall intetillvara på grund av bristande information. Informationsbristen är ofta störstnär det gäller tekiiiska frågor och marknadsförhållanden. Egen teknisk ochekonomisk kompetens saknas. Småföretag har dessutom ofta sämre möjligheter änstora att låta sina anställda delta i kurser och annan vidareutbildning. Det övervägandeinformations- och serviceutbudet kommer från privata företag ellerorganisationer. De statligt finansierade insatserna skall ses som ettkomplement till dessa. F. n. kanaliseras som jag har nämnt allmäninformation, rådgivning och annan service i stor utsträckning genomföretagareföreningarna. Insatser på det tekniska området görs av STU isamarbete med föreningarna. Utbildningsinsatserna handhas av SIFU. Undersenare år har företagsservicen förstärkts och breddats. En strävan har varitatt få till stånd en ökad regionalisering. För att nå ut med insatserna till såmånga företag som möjligt har inte minst den uppsökande verksamheten byggtsut. Den verksamhet som denämnda organen bedriver på företagsserviceområdet är enligt min uppfattningmycket betydelsefull för småföretagen. En breddning och ytterligareregionalisering av verksamheten bör emellertid öka möjligheterna att nå ut tiUföretagen. Deförslag som chefen för industridepartementet redovisar beträffande inrättandetav regionala utvecklingsfonder innebär att företagsserviceinsatserna kanbyggas ut och breddas. Dessa skall kunna fungera som full- Prop.1977/78: 40 13 serviceorganisationer,dit företagen kan vända sig med olika problem. Insatser som främjarproduktförnyelse och marknadsföring bör ges hög prioritet. .Även insatser föratt främja etablering av nya företag och underleverantörsföretagens utvecklingbör ägnas ökad uppmärksamhet. Serviceföretagens behov av ifrågavarandetjänster kommer som jag har nämnt att bli föremål för särskildutredning. Chefenför industridepartementet lägger också fram förslag om statligt stöd i vissafall till s. k. exploateringsföretag. Förslaget syftar till att förbättramöjligheterna att föra fram uppfinningar till kommersieU exploatering. Ett av de områden därinformations-, rådgivnings-, utbildnings- och kontaktförmedlingsbehovetframstår som störst gäller exportverksamheten. Tröskelproblemen för småföretagnär det gäller att saluföra produkter på utlandsmarknaderna har belagts iåtskilliga sammanhang. finns enligt en bred uppfattning outnyttjademöjligheter för en tillväxt baserad på export. Åtgärder för att stimuleraoch underlätta en ökad export från småföretagen vidtas fortlöpande genomExportrådet och inom ramen för de av industriverket administrerade branschprogrammen. Chefenför föreslår i bilaga 4 att skall få ökaderesurser för exportfrämjande verksamhet bland småföretag. Rådet kommerdärigenom bl. a. att kunna medverka till att finansiera en förstamarknadsundersökning på utlandsmarknaden. Vidare föreslås att Exportrådetsprogram "exportchef att hyra" skall utökas kraftigt. Turistnäringen är enstarkt småföretagsdominerad "exportverksamhet". Denna näring harspeciella behov av service på marknadsföringssidan, eftersom utbudet ärsplittrat och har svårt att nå fram till konsumenterna. Chefen förhandelsdepartementet redovisar förslag om ökade samhällsinsatser även på dettaområde. En viktig förutsättningför en gynnsam utveckling inom småföretag-samheten är också att företagen hartillgång till ändamålsenliga lokaler för sin expansion. Fr. o. m. budgetåret1977/78 finns möjlighet att inom det inre stödområdet och på fåstatsbidrag till uppförande av mindre kommunala industrilokaler för uthyrning.Chefen för industridepartementet föreslår att det systemet skall byggas ut. Den allmännaföretagsimljön påverkas bl. a. av de krav och regler som samhället i olikaavseenden ställer upp. Kraven på uppgiftslämnande till olika centralamyndigheter inverkar t. ex. i hög grad på småföretagen med deras begränsademöjligheter att avsätta resurser för administrativa ändamål. Företagarna harstarkt reagerat mot "blankettbördan". Vissa åtgärder har redanvidtagits för att komma tillrätta med dessa problem. En särskild delegation (B1977: 09) har inrättats med uppgift att föreslå åtgärder för att reducera ochförenkla uppgiftlämnandet. Prop.1977/78: 40 14 tionensverksamhet inriktas också på att få till stånd en prövning av allanytiUkommande eller ändrade uppgiftskrav. Den har befogenhet att föreskrivaviUkor för uppgiftsinsamlingen, t. ex. genom att viss uppgift inte får samlasin. Vidarehar regeringen tillkaUat en utredning (direktiv : 46) angående statistiskacentralbyråns uppgiftsinsamling. UtredningenskaU i sitt arbete bl. a. avväga uppgiftslämnarens kostnader mot nyttan avstatistiken. Dessutom pågår fortlöpande inom myndigheterna ett arbete somsyftar till att förenkla bl.a. företagens uppgiftslämnande. Denu nämnda åtgärderna är att betrakta som ett första steg när det gäUer attbegränsa och förenkla uppgiftslämnandet. Det är regeringens avsikt att medkraft driva denna fråga vidare. I takt med att samhälletsnäringspolitiska aktiviteter intensifierats har ett stort antal nya stödformeroch institutioner skapats. Härigenom har många väsentUga behov av bl. a.service och finansiellt stöd hos småföretagen kunnat tillgodoses. Samtidigthar dock, som jag har understrukit, möjligheterna för småföretagen attöverblicka utbudet av olika stödformer försvårats. De förslag som regeringennu lägger fram innebär en ökad samordning och kortare kontaktvägar. I fråga omt. ex. kompletterande krediter och företagsservice kommer företagen i alltväsentligt att kunna vända sig till ett organ nämligen de regionalautvecklingsfonderna. Jagvill också beröra ett par problem med anknytning till lagstiftningen påarbetsmarknaden. Den arbetsrättligalagstiftningens konsekvenser för småföretagen är på viktiga områden föremål förutredningsarbete. Det ankommer bl. a. på den nya arbetsrättskommittén (A 1976:02) att följa tillämpningen av medbestämmandelagen på de mindrearbetsplatserna. En annan uppgift för kommittén är att komma med förslagrörande tiUämpningen av för-troendemannalagen på sådana arbetsplatser. Förslag harnyligen lagts fram. Enutredning (direktiv : 102) för översyn av lagen om anställningsskydd(1974: 12) har tillsatts. Det blir bl. a. en viktig uppgift förutredningen att söka finna lösningar som vid driftsinskränkningar ger denanställde ett förstärkt ekonomiskt skydd men ger de mindrearbetsgivarna ökade möjligheter att bära det ekonomiska och sociala ansvaret. Idirektiven berörs bl. a. de förslag om trygghetsfonder eller försäkringssystemsom har förts fram av organisationer som företräder småföretagsamheten. Enannan uppgift blir att söka finna jämkningar i anställningsskyddslagen somutan att förändra dess syfte medger en ökad rörlighet inom arbetslivet och gördet lättare för t. ex. ungdomar och kvinnor att komina in på arbetsmarknaden.Småföretagens särskilda problem kommer också att beaktas i utredningsarbetet. 1977/78: 40 15 Slutiigen vill jag ytterligare något beröra de viktigafrågorna om etablering av nya företag och överlåtelser av företag. Antalet nyetableringar har gått ner inomtillverkningsindustrin . Det finns mångaförklaringar till denna nedgång. Utrymmet för nyetableringar har minskat inomindustrisektorn. Befintliga företags expansion fyller ut lediga "nischer"eller marknadspotentialer. Presumtiva företagsetablerare köper i störreutsträckning redan befintliga företag. Uppfinnare går i högre grad också tillbefintiiga företag med sina idéer än startar egna företag. Härigenom kan denegna risken i många fall begränsas. Till bilden hör också, som jag har anfört, attdet har blivit mer komplicerat att vara företagare. Även i ett litet företag ärkraven på företagarna utomordentligt stora. Detsamma gäller för deanställda. Det bör vara en strävan från samhällets sida att sökafrämja nyföre-tagandet. Det ger i sin tur bättre möjligheter alt skapa en ökadsysselsättning här i landet. I många fall kan en ny produkt eller idé inteexploateras på annat sätt än genom att ett nytt företag startas.Nyetableringar förbättrar också samhällets möjligheter att föra en effektivregionalpolitik. Hindren för nyetablering hänför sig framför allt tillproblem med kapitalförsörjning och bristande företagsservice. De förslag somredovisas i denna proposition går bl. a. ut på att minska ifrågavarandehinder. Jag vill bl. a. peka på de regionala utvecklingsfondernas möjligheteratt lämna lån med högre risktagande och lägre amorteringstid än hittUls. Ivissa fall kan det röra sig om rena personlån. Jag vill också peka på förslagenom inrättandet av två regionala investmentbolag och om de utvidgade programmenför utbUdning och rådgivning inom ramen för de regionala utvecklingsfonderna. När det gäller överlåtelse av företag vill jag erinra omatt marknaden för köp och försäljning av medelstora företag, d. v. s. företagmed mellan 50 och 200 anställda är mycket begränsad. Förhållandevis få enskUdapersoner överfar familjeföretag i denna storleksgmpp. Köparkretsen består tillstörsta delen av andra företag, ofta investmentbolag. Även för mindre företagmed upp till ca 50 anställda, är köparkretsen begränsad. Ur samhällets synvinkel finns flera skäl som motiverar enbreddning av kretsen av köpare till företag som är utbjudna till försäljning.Flera företag kan då fortleva i fria och av koncern- och storbolagsanknytningarobundna former. Ett annat viktigt skäl för en breddning utgör de konsekvensersom en ökad koncentration medför i konkurrensavseende. Ett förvärv leder oftatill att det köpande bolaget uppnår en gentemot kunder eller leverantöreromotiverat stark ställning. Detta gäller särskilt om ytterligareeffektivitetsvinster genom större produktionsvolym inte är möjlig att uppnå,beroende på bl. a. marknadens avgränsning eller kostnadsförhållanden.Förekomsten av en alltför begränsad köparkrets inne- 1977/78: 40 16 bärockså risk för att företaget inte tas över av den mest lämpade företagsledningen. Detförhållandet att enskilda personer sällan uppträder som köpare annat än i defall det rör sig om köp av mycket små företag, sammanhänger främst med attförmögenhetsvärdet i dessa företag ofta är betydande. Ytterst få enskUdapersoner har ekonomiska möjligheter att finansiera ett företagsköp. Detär enligt regeringens uppfattning önskvärt att göra det möjligt för lämpligaenskilda personer utan större förmögenhet att överta även medelstorafamiljeföretag. I propositionen redovisas flera förslag som underlättarföretagsöverlåtelser av detta slag. Förde regionala utvecklingsfonderna öppnas sålunda möjligheter att lämna långapersonlån vid överlåtelse. Som jag har nämt skapas också möjligheteratt belåna aktier i för att underlätta en överlåtelse. VidarevUl jag erinra om att chefen för senare denna dag kommeratt föreslå regeringen att förelägga proposition om vidgad möjUghetatt medge undantag (dispens) från aktiebolagslagens låneförbud vid forvärv avaktier i bolag. Sammantagetbör dessa åtgärder tillsammans med de förslag om förändringar påkapitalskatteområdet som jag har redogjort för, på ett väsentligt sättkunna underlätta företagsöverlåtelser. Chefen för budgetdepartementet avser attsenare inhämta regeringens bemyndigande att tiUkaUa en kommitté för att bl. a.undersöka möjligheterna att genom ändring av beskattningsreglerna ytterligareunderlätta sådana överlåtelser. SammanfattningsvisviU jag framhåUa att de förslag till åtgärder som redovisas påsmåföretagsområdet på ett aktivt sätt bör kunna bidra till att erbjudagynnsammare utvecidingsbetingelser för dessa företag. Åtgärderna utgör därmed,enligt regeringens bedömning, också ett viktigt led i strävan att uppnågrundläggande mål för den övergripande ekonomiska politiken. Förslagen börsamtidigt ses som ett första steg i ett fortlöpande reformarbete påsmåföretagsområdet. Föratt ytterligare förstärka kontaktvägarna mellan regeringen ochsmåföretagsamheten är det regeringens avsikt att låta tiUkalla en särskildsmåföretagsdelegation. Huvuduppgiften för delegationen kommer att vara attfortlöpande följa och bevaka utvecklingen på småföretagsområdet, initiera olikaåtgärder samt i övrigt lämna synpunkter och råd rörande samhälletssmåföretagspolitik. Delegationensverksamhet kommer att bedrivas direkt under regeringen. I delegationen kommeratt ingå representanter för bl a företagens och de anställdas organisationer,landstingen samt vissa myndigheter ocb organ inom det näringspolitiska området. Detär också regeringens avsikt att ta initiativ till olika informationsinsatserrörande företagandets vUlkor. Enligt regeringens mening bör 1977/78: 40 17 sådanainsatser på ett aktivt sätt kunna verka stimulerande på intresset att startaoch driva företag. Sådana insatser förutsätter en nära samverkan med företagensoch de anställdas organisationer. Vissaviktiga frågor som har starka beröringspunkter med småföretagen tas inte upp idenna proposition. Detta gäller bl. a. företagsbeskattningen i stort, fråganom särskild bolagsform för småföretag, rättshjälp till företagare,exportkreditfinansiering, trygghetslagarna, forsknings-och utvecklingsfrågor,kapitalförsörjningen i stort, servicenäringarnas situation och problem samtfrågan om delpension för småföretagare. Anledningen till att dessa frågor intenu tas upp är bl. a. att regeringen inte velat föregripa pågående utredningar. StatsrådenÅsling, , och utvecklar senare de närmareriktlinjerna för och utformningen av de förslag till åtgärder inomsmåföretagsområdet vilkas huvudinriktning jag har redogjort för. Statsrådensanföranden och förslag redovisas i underprotokollen för resp. industri-,ekonomi-, budget- och handelsdepartementen. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en gemensam proposition delsbereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört om åtgärder föratt främja de niindre och medelstora företagens utveckling, dels föreläggerriksdagen vad övriga föredraganden har anfört för de åtgärder som de harhemställt om. Regeringenansluter sig till statsministerns och övriga föredragandenas överväganden ochbeslutar att genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för den åtgärd eller det ändamål som de har hemställt om. Regeringenföreskriver att de anföranden och förslag som redovisas i industri-, ekonomi-,budget- och handelsdepartementens underprotokoll skall bifogas propositionensom bilagorna 14. Åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling Regeringens proposition 1977/78:40 Anmälan till proposition om åtgärder för att främja demindre och medelstora företagens utveckling såvitt avserindustridepartementets verksamhetsområde De mindre och medelstora företagens situation har undersenare år tilldragit sig ett allt större intresse. Dessa förelag utgör enmycket viktig del av vår samhällsekonomi. De svarar för en belydande del av dentotala sysselsättningen inom näringslivet. Det kan allmänt konstateras att ulvecklingenhar kommii all öka kraven på både förelag och deras anställda. För speciellt demindre och medelstora företagen har detta i många fall lett till storapåfrestningar och anpassningsproblem. Som ett försia led i en förstärkning av näringspolitikenhar regeringen utarbetat ett samlat program för de mindre och medelstoraföretagen. Statsministern har tidigare denna dag angett riktlinjerna för deltaprogram och översiktligt redovisat förslag om åigärder inom småföreiagsområdet. Eit underlag för regeringens överväganden och förslagutgörs av resultaten av den omfattande utredningsverksamhet som har bedrivitsför att kartlägga och analysera de mindre och medelstora företagens situationoch utvecklingstendenser. Här bör främsl nämnas verksamheten vid statensinduslriverk. vissa universitet och högskolor samt näringslivsorganisationerna.Resultaten av denna utredningsverksamhet redovisas i sammanfattande form i detföljande (avsnht 2). Därutöver har de mindre och medelstora företagens problemanalyserats och övervägts av olika offentliga utredningar. Inom industridepartementels verksamhetsområde har följandeutredningsförslag lämnats. Företagareföreningsuiredningen (A 1975:3) tillkallades medstöd av regeringens bemyndigande för att utredaföretagareföreningarnas ställning och roll inom den närings- ochregionalpolitiska organisationen samt för att göra en fördjupad analys av vissafrågor om de små och medelstora företagens tillgång och efterfrågan påkrediter. Prop.1977/78:40 2 Utredningen avlämnade sitt betänkande (SOU1977:3) Utbyggd regional näringspolitik'). Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetls avkammarkollegiet, statskontoret, (), (), överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), (), statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling (STU), statensutvecklingsfond, exportkreditnämnden, samtliga länsstyrelser, stifldseulredningen,kapitalmarknadsutredningen, företagsobeståndskommit-tén,sysselsättningsutredningen, , decentraliseringsulred-ningen.Centralorganisationen /SR, , samtligaföretagareföreningar. , samtliga handelskamrar,AB Industrikredit, AB Företagskredit, IFL),i (LO), samtliga landstingskommuner, ,och kommuner. , Svenska kommunförbundet.Post- och kredilban-ken. Stiftelsen industricentra, Norrlandsfonden, . (), Svenska bankföreningen.Svenska företagares riksförbund. ,exportråd, föreningsbankers förbund, , , investeringsbank AB.Sveriges hantverks- och industriorganisation (SHIO), ,fullmäktige i Riksbank, ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). Flera remissinstanser har bifogat yttranden från bl. , länsarbetsnämnder m. fl. myndigheter och organ. SHIO,, och har avgett gemensamtyttrande. Detsamma gäller AB Industrikredit och AB Företagskredit. Post- ochkreditbanken ansluter sig till Svenska bankföreningens yttrande. SÄCO/SRansluter sig till särskill yttrande från Svenska Civilingenjörsförbundet.Yttranden över betänkandet har avgetts även av ,() och Expolaris.