prop · G10385 · 1977-12-31 00:00:00 — Antalet klasser och klasstyp beslutas av länsskolnämnden.Avviker skolstyrelsens förslag från regler i skolförordningen och läroplanenstimplanedel krävs medgivande från länsskolnämnden. Det ankommer även pånämnden att granska den s, k. vårrapporten, vilken upptar den inreorganisation, exempelvis uppdelning av klass vid laboration m. m., anordnandeav undervisning i tillvalsämnen, altemativkursämnen och frivilliga ämnen. Driftbidragetsstorlek är beroende av kostnaderna för löner för de skol-ledar- ochlärartjänster som erfordras för den faststäUda organisationen. Allmäntdriftbidrag avseende rekvireras av skolstyrelsen för varjeredovisningsår före näst efter redovisningsåret. Eftergranskning och beslut av länsskolnämnden utbetalas bidraget av SÖ, som den 1juli 1977 har övertagit utbetalnings- och revisionsansvaret. Förskott utgårutan rekvisition , med resp. 30, 25 och av det belopp kommunen uppburit i förskott föregående redovisningsår. Ibörjan av april utgår eti belopp motsvarande skillnaden mellan avstatsbidraget för föregående redovisningsår och summan av de tre tidigare förskotten.Före Prop.1977/78: 85 13 den1 april skall länsskolnämnden tillställa SÖ ena exemplaret av statsbidragsrevisionensamt avskrifter av nämndens beslut i dessa ärenden och av underrättelserna omavvikelse. Kommunen är skyldig att tillhandahålla det verifikationsmaterialsom i övrigt erfordras för granskning och revision. Statsbidrag till ATP-avgift,tUl allmän arbetsgivaravgift och till socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen och folkpensioneringen fastställs av länsskolnämnden ochutbetalas av SÖ. Statsmedel till rese- ochflyttningskostnader utbetalas av SÖ efter rekvisition. 2.1.3Närmare bestämmelser om klasser m. m. Igmndskolan fördelas elevema på klasser och grupper enligt bestämmelser i 5kap. 1521 §§ skolförordningen (1971: 235), samt föreskrifter i timplaner och särskUdaav regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, av SÖ meddeladebestämmelser. Enligt dessa bestämmelserbör skolstyrelsen verka för att eleverna fördelas så att klasserna erhåUer enså allsidig social sammansättning som möjligt. Fordras visst elevantalför att klass eller grupp skall få anordnas så skall antalet vidundervisningens början vara avgörande, om ej annat särskilt föreskrivs eller länsskolnämndenför visst fall av särskilda skäl medger undantag. Går elevantalet därefterned under det föreskrivna, får klassen eller gmppen likväl behållas tUlläsårets slut. Gmpp får behållas , om länsskolnämnden på grundav särskUda omständigheter medger det. Ökar elevantalet avsevärtunder läsåret, får ytterligare klass eller grupp anordnas, om villkoren härföri övrigt är uppfyllda och om länsskolnämnden medger det. Om elevantalet i klasseller klasser i en skolenhet mera varaktigt ökar skall klasstyper ändras påvisst i skolförordningen angivet sätt. I skolenhet med a- ellerA-klasser bör i årskurserna 13 anordnas en a-klass för varje påbörjat 25-talelever i årskursen samt i övriga årskurser en A-klass för varje påbörjat 30-talelever i årskursen. I ämne anordnassamundervisning med elever i olika klasser, om så lämpligen kan ske. Undervisning i tillvalsämneanordnas, om minst fem elever valt ämnet. Meddelas undervisning i tUlvalsämneenligt skilda kurser (allmän eller särskild kurs), anordnas undervisning enligtviss kurs, om elevantalet blir lägst fem. Fören årskurs på högstadiet som omfattar högst två klasser gäller speciellabestämmelser om anordnande av kurser i tillvalsämne. 1977/78: 85 14 Ifråga om obligatoriskt ämne, i vilket undervisning kan meddelas enligt skildakurser, anordnas undervisning enligt viss kurs, om elevantalet blir lägst fem. Iårskurs 8 anordnas särskild grupp för undervisning av nybörjare enligt visskurs i tiUvalsämnet franska eller tyska, om antalet nybörjare är lägst fem. Ärantalet nybörjare lägre än fem anordnas undervisning för nybörjare i form avsamundervisning med de elever i årskurs 7 eller 8 som läser samma kurs i ämnet.Sådan samundervisning får ej föranleda utvidgning av skolorganisationen. Enligtskolförordningens 1 kap. 5 § förstås med skolenhet, en med hänsyn till elever,som undervisas antingen i ett gemensamt eller i flera varandra näraliggandeskolhus eller andra lokaler för undervisningen, bestämd organisatorisk enhetinom skolväsendet. TUl grund för denna definition ligger dåvarandedepartementschefens uttalande i prop. (1962:54) angående reformering av den obUgatoriskaskolan m.m. (s. 287). I skolförordningens2 kap. 21 § anges att eleverna fördelas på skolenheter med hänsyn främst tillvad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt och tUl vad som krävsför att effektivt utnyttja lokaler och andra utbildningsresurser. Regelmässigtkommer eleverna till skolenheten från samma trakt men denna behöver inte varaen och densamm.a för samtliga årskurser i skolenheten. En viss elastisitet ielevfördelningen mellan skUda skolenheter inom samma trakt är tiUåten,exempelvis för att marginalvis utjämna elevantalet mellan klasserna i olikaskolenheter. 2.2Förslag till nytt statsbidrag 2.2.1Utgångspunkter för nytt statsbidrag Riksdagensbeslut om reformering av skolans inre arbete () bildar utgångspunkten för detekniska anpassningar av statsbidragssystemet i SIA-skolan som föreslås ipromemorian. Enav hörnstenarna i beslut är att det bör ske en decentralisering avnu centralt styrda beslut för att öka det lokala ansvarstagandet för skolansverksamhet och bättre anpassa skolans arbete till elevernas varierande behovoch förutsättningar. Detär enligt utskottet angeläget att de regionala och lokala skolmyndigheterna,skolledarna, lärarna och andra med arbetsuppgifter på skolans område tilläggsbåde friheten och ansvaret att i den praktiska tUl- 1977/78: 85 15 lämpningenute på fältet utan bundenhet vid anvisningar i aUa detaljer handla med utrymmeför sunt förnuft och fritt val. Det är också viktigt att resursinsatsema förskolans verksamhet är behovsorienterade. Ipromemorian anförs att skolans ansvar och intresse enligt nya bidragssystemetär att kunna beräkna och bestämma storleken av statsbidragen samt att angeregler och ramar för resursanvändningen genom bl. a. oUka bestämmelser förpersonalsammansättningen i skolan. Skolans mål och irmehåll kommer även iframtiden att fastställas av staten för att garantera ett enhetligt skolsystemoch en likvärdig utbildningsstandard. Utgångspunkter för konstruktion av ettframtida statsbidrag torde alltså vara att, med bibehållande av nuvarandegrundprincip om ansvarsfördelning mellan stat och kommun, ge kommunen så vidaramar som möjUgt vid resursanvändningen. Sammanfattningsvisbör följande principer ligga tUl grund för statsbidragssystemet i gmndskolannämligen att bidraget bör bidra till att upprätthålla ettenhetligt skolsystem och en likvärdig utbildningsstandard beakta skillnader i förutsättningarsom finns meUan olika kommuner att bedriva skolverksamheten möjliggöra och stimulera ökad lokal beslutanderätt i bl. a. ekonomiska och organisatoriska frågor stimulera till en effektivverksamhet garantera att utgående bidragblir värdebeständiga på samma sätt som f.n. 2.2.2Förslag avseende statsbidrag i SIA-skolan gällanderegler för statsbidrag till medför ett ganska betydande arbete förskolstyrelser och länsskolnämnder. EnUgt promemorian är handläggningsordningenför statsbidragsrekvisilioner för administrativt omfattande ochtungrodd för såväl kommun som för länsskolnämnd. Rekvisitionsmaterialet har högdetaljeringsgrad. Ett nytt statsbidrag för bör därför ges en mera schabloniseradutformning, vilket dessutom skulle förenkla rekvisitioner och utbetalning avbidraget. En övergång till ett mer schabloniseral statsbidragssystem kommerdock att medföra vissa ekonomiska omfördelningseffekter lör enskilda kommuner.Enligt en företagen undersökning erhåller aUa i undersökningen ingåendekommuner totalt sett ökade statsbidrag, medan vissa kommuner erhåUer någotmindre statsbidrag räknat . Detfinns enligt promemorian ingen möjlighet att konstmera ett förenklatbidragssystem som kan ta hänsyn till alla de faktorer som påverkarbidraget och som dessutom är starkt schabloniseral. En rimlig omfördelning ärdet pris som får betalas för att dels möjliggöra ett ökat 1977/78: 85 16 kommunaltoch lokalt ansvar och inflytande, dels ge möjlighet till lokal medbestämmanderättvid resursanvändningen och dels uppnå ett för kommunerna administrativt enkeltsystem. Det nu föreslagna systemet medför betydande förenklingar i fråga omstatsbidragsrekvisitionerna vilket minskar de kommunala kostnaderna för dennaadministration. Vidare kan slutrekvisitionema fastställas tidigare ochslututbetalning ske avsevärt snabbare än med nuvarande system. Sådanafördelar, som gäller för alla kommuner, bör vägas in vid en bedömning aveffekterna av det nya statsbidragssystemet. För statens del bör inte obetydligabesparingar kunna göras vid länsskolnämndema. Basresursbör i statsbidragshänseende definieras som en statlig resurstilldelning i formav lärarveckotimmar, vUken i normalfallet utgår för varje påbörjat 25-talelever i var och en av årskurserna 13 och för varje påbörjat 30-tal elever ivar och en av årskurserna 49, allt räknat vid varje skolenhet i kommunen. Vidmycket låga elevantal per årskurs utgår en basresurs gemensamt för två ellerflera årskurser enligt de regler som gäller för anordnande av b/B-klass, Basresursensstorlek skaU enligt principbeslut beräknas så att en lärarveckotimmefår uttas vid en skolenhet för varje elevveckotimme och undervisningsgmppanordnad enligt nu gällande regler för bildande av klasser och andrastadigvarande undervisningsgrupper. I slöjd och hemkunskap utgår enligtriksdagens beslut för varje elevveckotimme oavsett antaletelever per basresurs. Ingaandra ämnen än de nu nämnda erhåUer automatiskt dubbel tilldelning av lärarveckotimmar.En ökning av lärartätheten måste för övriga ämnen ske genom användande avförstärkningsresursen. Avgörande för en sådan resursförstärkning skall varabåde det pedagogiska och sociala behovet. Detsistnämnda bör gäUa också ämnena slöjd och hemkunskap. Att dessa har getts enextra tilldelning av lärarveckotimmar inom basresurserna är betingat av attlokalerna för ämnena i regel är dimensionerade för omkring 16 elever. Ävennuvarande regler för resurstUldelning tar hänsyn tiU detta förhållande. Utbildningsutskottethar i sitt betänkande (UbU 1975/76: 30) angivit att det skall vara kommunernaobetaget att föra över basresursens särskilda lärarveckotimmar i slöjd ochhemkunskap till förstärkningsresursen, om basresursen avser mmdre än 17 elevereller om kommunen har möjlighet att anordna slöjd- och hemkunskapsundervisningeni andra former än dem som propositionen utgår från. Syftetmed utbildningsutskottets förslag kan enligt promemorian därför enklast nåsgenom att den del av det extra resurstillskottet i slöjd som överstigernuvarande riksgenomsnittliga resurstid i ämnet på låg- och mellanstadiet redanfrån början läggs på förstärkningsresursen. 1977/78: 85 avresurstilldelningen i slöjd utöver den som ligger kvar inom basresurserna kandå ske så snart de faktiska behoven gör detta motiverat. Garantier för attnuvarande lärartäthet i ämnet upprätthålls kan härigenom kombineras med en ökadflexibilitet i resursanvändningen. EnligtSIA:s förslag och beslut skall nuvarande elevveckotimmar i frittvalt arbete utgå ur högstadiets timplan som resurserna för frittvalt arbete överförs till förstärlcningsresursen. Elevtimplanen för högstadietkommer därigenom att omfatta per årskurs. Utöver dessaveckotimmar skall i högstadiets basresurser ingå ett extra resurstillskott,svarande mot nuvarande antal elevveckotimmar i slöjd och hemkunskap. Förbasresurser som endast omfattar en årskurs beräknas antalet veckotimmar enligtföljande: Omfattar basresurs mer än en årskurs beräknas antalet veckotimmar -2 24 vtr Utövervad som föreslagits beträffande veckotimmar i basresurs som omfattar mer änen årskurs skaU varje sådan basresurs ökas med 8 "/o om skolenhetenssamtliga basresurser omfattar mer än en årskurs (glesbygdsgarantin). Glesbygdsgarantinavser i första hand att garantera ett visst timunder-lag för lärartjänster iglesbygd. Avsikten med det extra statsbidraget är enligt promemorian attgarantera i stort sett nuvarande resurstilldelning till glesbygdsskolorna utanatt förhåUandevis för många timmar måste tas från den för kommunen gemensamma förstärkningsresursen. Detankommer på länsskolnämnd att faststäUa antalet basresurser för varje skolenhetinom en kommun. Därvid skall eftersträvas att det genomsnittliga antaletelever per basresurs ligger så nära delningstalen för 2 1977/78. 1977/78: 85 resp.stadium som möjUgt, För att begränsa antalet basresurser skall länsskolnämndkunna besluta att en eller flera basresurser omfattande två årskurser utgårjämsides med basresurser omfattande endast en årskurs. prövning av vid vilka skolenheter basresurs skall utgå, skaU,enligt en i promemorian föreslagen definition, med skolenhet förstås en medhänsyn tiU elever, som undervisas antingen i ett gemensamt eUer i fleravarandra näraliggande skolhus eller andra lokaler för undervisningen, bestämdorganisatorisk enhet inom skolväsendet. Denna definition av skolenhetsbegreppetöverensstämmer helt med nuvarande definition i skolförordningens 1 kap. 5 §,Liksom f. n. gäller skall eleverna fördelas på skolenheten med hänsyn främsttill vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt och till vad somkrävs för att effektivt utnyttja lokaler och andra utbildningsresurser. Genomden nu föreslagna konstruktionen av basresurser bortfaller behovet att iskolförordningen närmare reglera elevernas fördelning på klasser ochundervisningsgrupper annat än vissa allmänna bestämmelser. Samtligabestämmelser om basresurs bör inläs i statsbidragsförordningen. Enligtriksdagens beslut om skolans inre arbete skall elevemas fördelning påarbetsenheter, klasser och andra undervisningsgrupper beslutas lokalt (se prop.1975/76: 39 s. 232235, UbU 1975/76: 30 s, 24), Detta innebär att även beslutom placering av elever i särskilda undervisningsgrupper samt storleken avdessa grupper är en lokal angelägenhet. 2.2.3Förslag beträffande förstärkningsresursens storlek och fördelning Medförstärkningsresurs skall i statsbidragshänseende förstås den statligaresurstilldelning i form av lärarveckotimmar som utgår per elev i kommunsgrundskola. Resursens storlek bör t. v, faststäUas perelev, I denna resurs har inräknats de veckotimmar som har överförts från den ipropositionen om skolans inre arbete m. m. beräknade slöjdresursen för låg- ochmellanstadierna. Avförstärkningsresursen bör per elev utgå direkt tillkommunerna, medan resterande del bör fördelas på länsskolnämndema enligtföljande: a tilllänsskolnämnden i utgår perelev i de kommuner som ingår i länsskolnämndens arbetsområde (ca 5 500 vtr) b tiUlänsskolnämnden i Göteborgs- och län resp. i Malmö- huslän utgår per elev i de kommuner som ingår i resp. länsskolnämndsarbetsområde (ca 3 500 vtr) c tiUövriga länsskolnämnder utgår per elev i dekommuner som ingår i resp. nämnds arbetsområde (ca 15 000 vtr). Prop.1977/78: 85 19 Länsskolnämndsresursenskall i första hand användas som en regional utjämningsresurs förundervisningsinsatser i kommuner med särskilda problem och där kommunensinsatser inte är tUlräckliga med de resurser som kommunen generellt erhåller. Iandra hand bör nämnden kunna använda resursen för utvecklings-, uppföljnings-och utvärderingsarbete. Det bör ankomma på resp. nänrnd att avgöra hur medlen skaUfördelas. En allmän riktpunkt för nämndernas arbete bör, enligt promemorian ochsåsom framhållit, vara att resursen disponeras efter de principersom f. n. gäller för SÖ:s fördelning av medlen för särskUda åtgärder påskolområdet. Resursfördelningssystemeti SIA-skolan är avsett att vara behovsdesti-nerat. Behovet anses bäst kunnabedömas lokalt. Det ligger därför i sakens natur enligt promemorian attuppkommande problem i första hand löses genom omfördelningar av resurser inomkommunen, och i andra hand genom att extra tilldelning av resurser sker. Medanledning därav föreslås i promemorian att länsskolnämndsresursen i genomsnittskall uppgå per elev, medan räknade medatt länsskolnämnderna skuUe fördela en resurs per elev.Detta innebär att den förstärkningsresurs som utgår direkt till kommunerna böröka med per elev i jämförelse med utredningens förslag. Entredjedel av denna resursökning (0,per elev) bör i enUghet med principemaför fördelning av medel för särskilda åtgärder på skolområdet avsättas föricke timplanebunden verksamhet medan resten (0,per elev) böravsättas för undervisningsinsatser. beräkningar ingick en resursförstärkning om 0,025 veckotimmarper elev, som var avsedd att jämte resurserna för fritt valt arbete och den s.k. 20 procentkvoten av högstadiets resurstimmar användas tUl det somutredningen benämnde fria aktiviteter inom skoldagens ram. I beslutom skolans inre arbete m, m. har inte något sådant resurstiUskott förutsatts.Däremot skall till kommunen, som beslutar införa den samlade skoldagen, utgåett extra resurstillskott per elev som omfattas avskoldagen. Denna extra resurs ligger således utanför den genereUaförstärkningsresurs som utgår tUl kommunerna. SIA-utredningenföreslog att av den av utredningen föreslagna totala förstärkningsresursen tUlkommunerna skulle fem sjättedelar utgå för undervisningsändamål (0,45veckotimmar per elev) och en sjättedel (0,per elev) för övrigaförstärkningsanordningar. Den av utredningen föreslagna förstärkningsresursenmotsvarar sålunda inte till alla delar den resurs som föreslagits i detföregående. Avvägningen mellan förstärkningsresursens oUka delar måste därförenligt promemorian bestämmas med hänsyn härtill. I promemorian föreslås attden förstärkningsresurs som bör avsättas för undervisning bör faststäUas till0,469 vecko- Prop.1977/78: 85 20 timmarper elev (0,450-f 0,0214-0,005-0,007), medan den del som används för andrainsatser bör fastställas tiU per elev (0,553 0,469). TUldetta kommer länsskolnämndsresursen (0,per elev) samt detsärskilda bidraget för den samlade skoldagen (0,per elev). 2.2.4Tidpunkt för fastställande av bas- och förstärkningsresurs Isamband med enkät rörande 1974/statsbidrag inhämtades också uppgift omförändringar i elevantal avseende tiden meUan klassanordningens ingivande ochden . Resultatet visar att kommunernas antaganden omelevutvecklingen i regel är väl underbyggda. Differenseni elevantal vid jämförelse mellan beräknat elevantal vid klassanord-ningsbeslutoch vid redovisning 15/9. Avser /75. -1,2 -0,2 -0,1 -0,8 -t-0,4 -f0,5 Detelevantal som fortsättningsvis kommer att redovisas i planeringsunderlag förfastställande av antal basresurser bör enligt promemorian kuima utgöra underlagför statsbidrag för följande läsår såväl vad gäller basresurser somförstärkningsresurs. Elevantalet i planeringsunderlaget skall avse ett beräknatelevantal vid höstterminens början. I promemorian föreslås att endast omelevantalet i kommunen ökar eller minskar så att antalet basresurser för kommunenförändras bör omprövning ske av tilldelade basresurser. Om elevantaletavsevärt ökar under pågående läsår bör ytterligare basresurs kunna utgå frånföljande termin. Nuvarandetid för folkbokföringens avisering av sjuåringar är den . För att geunderlag för tidigare beslut bör denna enligt promemorian flyttas tiU omkringden . Skolstyrelserna bör få god tid till planering varförplaneringsunderlaget från skolstyrelserna bör kunna inlämnas tiU länsskolnämndensenast , beslut bör sedan kunna meddelas senast den1 april. 1977/78: 85 21 2.2.5Förslag avseende beräkning av statsbidrag Statsbidragssystemetföreslås bli konstruerat så att driftbidraget för lärarlöner utgår med ettveckotimpris för varje lärarveckotimme i basresurserna per stadium. Ett sådantveckotimpris kan beräknas för varje stadium med ledning av den årligenupprättade lönestatistiken för lärare och en statistik över lärarestjänstgöring i . Vidfastställande av veckotimpriset för förstärkningsresursen fordras en metod sominnebär att detta utgör genomsnittet av det timpris som gäiler för resp.stadium. Veckotimprisetbör fastställas per och tillämpas på statsbidraget underredovisningsåret. Veckotimpriset bör fastställas av regeringen. Vidslutrekvisition av statsbidraget bör vidare beaktas de förändringar ilönekostnader och lärarsammansättningen på grund av träffade löneavtal resp.läroplansförändringar som inträffat under löpande redovisningsår dvs. tidenden 1 juliden . Därigenom garanteras statsbidragets värdebeständighet. Utöverveckotimbidrag skaU utgå ett tilläggsbidrag som utgör ett schablonbidrag förkommunens kostnader för lärarvikarier och uppdragstillägg samt för vissaövriga anordningar. Särskilt statsbidrag bör således enligt förslaget ifortsättningen inte utgå för av länsskolnämnden eller av annan medgivennedsättning av undervisnigsskyldighet. Uppdragstilläggensåsom arvoden till huvudlärare och institutionsföreståndare regleras i avtal.Kostnader för nedsättning av lärares undervisningsskyldighet bestrids tillstörsta delen av statsbidrag. Sådan nedsättning kan ske med varierande antalveckotimmar för olika ändamål. Besluten grundas på skolstyrelsensorganisationsbeslut. I vissa fall fordras länsskol-nämndernas medgivande.Nedsättning (tillgodoräkning) regleras av bestämmelser i skolförordningen.Statsbidrag till nedsättningstimmar bör ingå i tilläggsbidraget. Härutöver kanlärare bevUjas nedsättning av undervisningsskyldigheten genom bestämmelser i gäUandelöneavtal eller andra avtal. Ett sådant avtal är avtal om facklig förtroendeman. Motbakgrund av att någon specificerad kommunandel inte längre bör förekomma bör tiUäggsbidragetminskas med en för samtliga kommuner beräknad genomsnittlig kommunandel. Tilläggsbidragetsstorlek föreslås bU fastställt som veckotimpriset faststäUs, dvs.den 1 juli. Liksom gäUer för veckotimpriset bör till-läggsbidraget justeras medhänsyn tiU inträffade förändringar. Sådana förändringar kan vara delsförändringar i skolförordningen som påver- 1977/78: 85 karomfattningen av uppdragens fuUgörande, dels förändringar i löneavtal. 2.2.5.3Bidrag till arvoden m. m. för lärarulbUdning Statsbidrag föreslås utgå medföljande tiUägg a) avlöningsförstärkning tillrektor och studierektor som medverkar vid försöks- och demonstrationsverksamhet, b) tjänstgöringstUlägg till läraremed förordnande som handledare enligt 15 § första stycket a eller andra stycketd förordningen (1968: 319) om viss personal för lärarutbildning m. m., c) förhöjd lönegrad (löneklass) ide fall sådan förhöjning enligt gällande avtal utgår i stället för tjänstgöringstUläggenligt punkt b samt d) merkostnadför särskUda ordinarie tjänster som lärare. Statsbidrag utgår motsvarande skillnaden mellan utgående lön till läraren och den medellön varpå basresursen är beräknad för motsvarande stadium. /75 har en genomsnittlig merkostnad beräknats enligt följande försådana lärare Dessamerkostnader får faststäUas som en schablon från samma tidpunkt somgäller för veckotunpris och tiUäggsbidrag. e) tilläggmed så många veckotimmar som utgörs av lägre undervis ningsskyldighet för dels handledare, dels särskilda ordinarie tjänster som lärare. Statsbidrag bör utgå med belopp som gäller för veckotimmar i basresurs i fråga om lärare 1, 2 och 519 och för lärare 3 och 4 samma veckotimpris som utgår för förstärkningsresurs. 2.2.5.4Andra bidrag för undervisningsinsatser m. m. För tjänster som skoldirektör,biträdande skoldirektör, rektor och studierektor föreslås att statsbidragetblir beräknat enligt nu gällande bidragssystem för . Statsbidragetsvarar mot årsbeloppet för lön, avlöningsförstärkning och eventuellt kallortstillägg.Om tjänsten är inrättad endast för viss del av redovisningsåret, utgårstatsbidraget med samma del av årsbeloppet. Övriga nu specialregleradestatsbidrag (t. ex. statsbidrag tiU hemspråksundervisning, stödundervisning isvenska för invandrarelever m. fl., personell assistans, viss särskildundervisning samt kaUorts- och finsk-språktUlägg) bör gmndas t. v. på de beräknadekostnadema under redovisningsåret.