prop · G10374 · 1977-12-31 00:00:00 — Till frågan om samråd med SCB när det gälter säväl ärsstatistikensom kvartalsstatisliken återkommer jag i del följande. Utredningen förestår att informationssystemet genom denofficiella statistiken skall ge en bild av skadesituationen i stort. För merdetaljerad etter specialiserad information förestås att särskilda uttag skallkunna göras. Varje beställare bör själv bekosta önskade uttag. De remissinstanser som berört förslaget om särskilda uttagfrån registret är i allmänhet positiva. LO anser att sädana möjligheter är avstor betydelse främst beroende pä den officiella statistikens begränsningar.Statens industriverk () anser möjligheten till selektiva uttagtilltalande. Frän LO påpekas dock att uttagen mäste kunna göras till rimliga koslnadersä att exempelvis fackförbunden inte av kostnadsskäl tvingas avstå från attutnyttja denna service. SAF utgår ifrån att förslaget innebär sådana möjligheteratt branschorganisationernas arbete med egen yrkesskadestatistik bliröverflödigt . ser liknande fördelar för uppbyggnadav primärkommunal yrkesskadestatistik. Nuvarande yrkesskadestatistik medger inte möjlighet tittsärskilda ullag annat än i begränsad omfattning och då genom en tidskrävandemanuell bearbetning. Myndigheter, organisationer, företag och forskare har emellertidett stort behov av statistiska sammanställningar och annan information som äranpassad titt den egna verksamheten. Uttagen kan exempelvis avse skador inomolika avtalsområden, något som LO framhållit som önskvärt. Andra speciatuttagkan avse skador vid en speciell maskintyp, eller kemiska ämnen som misstänksförorsaka ohälsa. Denna typ av produktstatistik är av stor betydelse för arbetarskyddsstyretsensom underlag för t.ex. föreskrifter om maskiner och annan teknisk utrustningoch kemiska ämnen. Den är av stort intresse också för de företag somtillverkar sådana produkter. Forskare kan via riktade uttag fä ett bättreundertag för att prioritera och planera sin verksamhet. Enligt minuppfattning är möjligheter titt riktade uttag ur systemet av stor betydelse iarbetet med att kartlägga orsaker och orsakssamband vid arbetsskador. Jagförordar därför i likhet med utredningen och remissin- 1977/78:74 38 stanserna att informationssystemet byggs upp på ett sädantsätt all olika konsumenters behov av specialstatislik sä längt möjligt kantillgodoses. För de uttag som görs pä beställning av myndigheler,organisationer och andra bör avgifter moisvarande full kostnadsläckning tas ut.Avgifierna bör bestämmas efler samråd med . Övrig infonnaiion om arhelsmiljöhetingad ohälsa. Genom tilläggsdirektiv fick utredningen i uppdrag attundersöka i vilken utsträckning tillgänglig statistik och annan redovisning avsjukdom etter ohälsa kan utnyttjas för att förbätli-a undertaget för åtgärderpå arbetsmiljöns område. Utredningen har av tidsskäl begränsat sig titt altkartlägga befintliga register inom sjukvården och på andra håll. Ett fortsattutredningsarbete föreslås komma lill stånd. Remissinstanserna stryker genomgående under behovet av ettfortsall utredningsarbete på detta område. TCO och /SR anser alt ulredningensgenomgång av befintliga register ger värdefulla ulgångspunkier för detfortsatta utredningsarbetet. LO anför bl.a. att det är angeläget att utredamöjligheten all utnyttja medicinska dala som kommer fram vid hälsokontrolleroch sjukvård, exempelvis inom företagshälsovården. Eftersom samtliga läkare ärskyldiga all lill ai-betarskyddsmyndigheterna anmäla ohälsa och sjukdom som kanha samband med arbeie böräven dessa uppgifter bearbelas och analyseras. Blandde register som behöver vidareutvecklas nämner . miljödalanämnden, styrelsen för arbetarskyddsfonden ochsocialstyrelsen pekar pä en rad pågående projekt som syftar till all bätlrekunna belysa samband mellan ohälsa och miljö. Enligt är detangeläget med ett samlat grepp över hela sjuklighetsmönstrel. Styrelsen börsvara för den erforderliga samordningen. Ogynnsam påverkan pä människan av olika faktorer iarbetsmiljön har tilldragit sig stort intresse . Särskill gällerdetta tängtidsef-fekter i form av exempelvis cancer. Sambanden mellan ohälsaoch arbetsmiljö har vidare uppmärksammats när det gälter hjärt-kärlsjukdomaroch sjukdomar i . En rad andra exempel finns. Yrkesskadestatistikutredningenhar utfört en översikttig kartläggning av de register som innehåller uppgifterom individers hälsotillstånd. Även vissa register med uppgifter om förhållandetmellan exponering för en viss faktor i arbetsmiljön och dess följder förmänniskan har inventerats. 1 likhet med utredningen och remissinstansernafinner jag det angelägel att det epidemiologiska forsknings- ochutvecklingsarbetet för alt kontrollera hälsorisker i arbetsmiljönintensifieras. Arbetarskyddsfonden har uppdragit ål en arbetsgrupp att seöver behovet av arbetsmedicinskl orienterad epidemiologi. Uppgifien ärattgranska de nuvarande resursema och att avge förstag till ökade forskningsinsatsermed ulnyttjande av de regisler som finns. Gmppen skall vidare presentera 1977/78: 74 39 en mera långsiktig plan för arbetsmedicinsk epidemiologi.Den kommer därmed all belysa de problem ställningar som innefattas i förenämndatill-läggsdirekliv. Enligl vad jag har erfarii kommer arbetsgruppens förslagatt föreligga i början av nästa är. 5.5 Organisatoriska frågor, m.m. Nuvarande yrkesskadestalislik administreras och producerasav som ocksä är huvudman för arbetsskadeförsäkringen.Utredningen har övervägt olika alternativ för statistikens framlida administration.Övervägandena har främst gällt om riksförsäkringsverkel, SCB eller arbeiarskyddssiyrelsenbör vara huvudman för statistiken. Utredningen har stannat för arbeiarskyddssiyrelsen.Statistikproduktionen föreslås bli förlagd till SCB. För att biträdahuvudmannen med synpunkter på informationssystemets innehåll och utvecklingförestås en samrådsgrupp med representanter för arbetsmarknadens parter och demyndigheter som är berörda av statistiken. Förslagel att arbeiarskyddssiyrelsen skall vara huvudmanför del nya informationssystemet tillstyrks etter lämnas utan erinran avremissinstanserna. Arbetarskyddsstyrelsen har förklarat sig beredd att påtagasig huvudmannaskapet. Mälet förinformationssystemet är att skapa underlag för arbetarskyddets förebyggandearbete. Det krävs enligt min mening mycket goda fackkunskaper pä arbetarskyddsomrädetav den som skall svara för informationssystemets utveckling ochadministration. Systemet måste, som även statskontoret framhällii, ständigtvidareutvecklas med utgångspunkt i de krav som framför allt arbetarskyddsstyretseni sin egenskap av tillsynsmyndighet för arbetsmitjölagstiftningen ställer. Ilikhet med utredningen och remissinstanserna finner jag det därför naturligtall arbetarskyddsstyretsen väljs som huvudman för informationssystemet. Uiredningen förestår att inträffade skadefati skallutredas av arbetsgivaren lillsammans med skyddsombudet och om möjligt undermedverkan av den skadade. Vidare föresläs all anmälningsskyldigheien för inlräffadeskadefall även fortsättningsvis skall finnas hos arbetsgivaren. Utredningensförslag i dessa delar tillämpas redan som ett led i regleringen av skadefallenligt lagen om arbetsskadeförsäkring. Detsamma gäller om förslagel att anmälanskall ske till som har att vi da-rebefordra enkopia till yrkesinspektionen. Beslämmelser om detta finns i förordningen omarbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd. Utredningen framhåller all det krävs goda kunskaper om denlokala arbetsmiljön av dem som skall koda uppgifterna i skadeanmälningarna omskadans uppkomst och händelseförlopp Därför föresläs att yrkesinspektio- 1977/78:74 40 nen svarar för detta arbete. Kodning av uppgifter omskadans följder och vissa andra uppgifter föresläs ske hos SCB. Frågan orii kodningen skall ulföras regionatt hosyrkesinspektionen etter centratt hos arbetarskyddsstyretsen har endast tagitsupp av två remissinstanser, nämligen statskonioret som tillstyrkerutredningsförslaget och arbetarskyddsstyrdsen som är beredd att pröva regionalkodning. Styrelsen fäster dock uppmärksamheten pä vissa administrativasvårigheter som följer med regional kodning. Med hänsyn titt det slora anlalet företag ochförvattningar som skall övervakas av yrkesinspektionen och den kommunalatillsynen bör möjlighelen all vid kodningsarbelel kunna utnyttja personatenskännedom om den lokala arbetsmiljön enligt min mening inte överbelonas. Hänsyn mäsleockså tas till de nackdelar som är förenade med ett sådant system bl.a. i formav risk för oenhetlig kodning. Det är emellertid angeläget att en nära kontaktfinns mellan den regionala arbetarskyddstillsynen och det arbetsställe där enskada inträffat. kan exempelvis behöva medverka i utredningenkring ett skadefati. Den av arbetsgivaren insända arbelsskadeanmälan kan ocksåbehöva kompletteras i något hänseende. Jag är med hänsyn härtill beredd attförorda att kodningen av uppgifierna i arbelsskadeanmälan sker hosyrkesinspektionen. Det får ankomma på arbetarskyddsstyrelsen att genomkodningsinstruktioner motverka risken för oenhetlighet vid kodningen.. Visscentral kontrollkodning måste ocksä utföras. För yrkesinspektionen innebär den nu förordade ordningenföljande. Från kommer kontinuerligt arbetsskadeanmälningar.Dessa skall kodas fortlöpande och därefter översändas titt arbetarskyddsstyretsen.Kodningen måsle ske konlinuertigl. För alt undvika svårigheter vid semester,vakanser etc. är det angeläget att mer än en person inom varje yrkesinspeklionsdislriklbehärskar kodningsarbelel. Jag avser att i min anmälan till statsbudgeten /79 förorda att medel motsvarande femton tjänsler beräknas förregional kodning. För arbetarskyddsstyrelsens del innebärinformationssystemet att ar-belsskadeanmälningar fortlöpande kommer frånyrkesinspektionen där de har kodats med avseende pä skadans uppkomst ochhändelseförlopp. Dessa uppgifter skall därefter dataregistreras, varefter deinkomna anmälningarna skall arkiveras i ett manuellt register. Uppgifter omskadans följder, dvs. diagnos, frånvarolidens längd och i förekommande fatt invalidilelsgradoch dödsfall, inrapporteras av direkt till arbetarskyddsstyretsensom har all se litl att erforderlig kodning och dataregistrering sker av dessauppgifter. Det återstår sedan att i statistiksystemet införa uppgifter om arbetsstältetsnäringsgrenstitlhörighet enligt standard för svensk näringsgrensindelning samtuppgifter om arbetad lid. 1977/78:74 41 uppgifter erhålls frän SCB:s centrala företagsregister. Jag hartidigare understrukit att informationssyslemet bör vara utformat på ett sådantsätt att man förutom ärs- och kvartalsslalistik även kan göra uttag specielltanpassade för olika behov. Jag har framhållil all systemet bör vara såflexibelt som möjligt. Tanken bakom informationssystemet är att det skall gesen offensiv utformning som ständigt kan förändras och utökas alltefteravnämarnas behov. För arbetarskyddsstyrelsen blir det en väsentlig uppgift attbygga upp systemet pä ett sådani sätt all dessa behov kan tillgodoses. Underuppbyggnadsperioden har arbetarskyddsstyretsen vidare all ange riktlinjer förarten och omfattningen av det material som skall publiceras i Sverigesofficiella statistik och - såvitt avser kvartalsstatisliken - i serienStatistiska meddelanden. Jag vill idetta sammanhang erinra om all SCB har lill uppgifl att bl.a. svara församordning av den statliga statistikproduktionen samt att verka för samordningmellan statlig och annan statistikproduktion. Enligt förordningen (1975:1429)om samråd och anlitande av i frägor rörandestatistikproduktion m.m. åligger det stattig myndighei alt samräda med SCB bl.a.i fråga om insamling av uppgifter till samt planering, produktion ochpublicering av statistik utom sädan som är av intresse enbart förden myndighetsom utarbetar statistiken. Jag vill med anledning härav framhålla viklen av attarbetarskyddsstyretsen redan under uppbyggnaden av informationssystemetsamråder med SCB i dessa frägor. Därvid bör verken gemensamt med statskontoretutreda arbetsfördelningen mellan arbetarskyddsstyrelsen och SCB vad gällergränsområdet mellan den officiella ärs- och kvartalsstatistiken och den myndighetsorienteradestatistiken. Såväl som därefier har styrelsen attfölja utvecklingen av arbetsskadorna och analysera och kommentera statistikenoch särskilt uppmärksamma eventuella förändringar av skadebilden. Av storbetydelse blir för styrelsen att i sin egenskap av huvudman samordna egna ochandra avnämares behov av särskilda ullag ur informationssystemet. För alt tillgodose de olika avnämarnas behov avinformation om yrkesskador har utredningen föreslagit att en samrådsgrupp tillsättsför att biträda huvudmannen med synpunkter på informationssystemets innehålloch utveckling. I samrådsgruppen föreslås inga representanter för LO. Förslaget har tillstyrkts av de remissinstansersom har uttalat sig i frågan. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),, försäkringskassorna saml harunder remissbehandlingen också anmält önskemål all bli representerade isamrådsgruppen. Även LRF önskar ett formaliserat samråd. En förutsättning för att informationssyslemet skallmotsvara de krav som kommer all siällas på del är. som utredningen och remissinsiansernaframhållit, att ett nära samråd utvecklas mellan arbetarskyddsstyrdsen Prop.1977/78: 74 42 och de myndigheter och organisationer som är i behov avinformation om inträffade arbetsskador. Det får enligt min mening ankomma pästyrelsen att närmare finna ut de lämpliga formerna för ett sådant samråd. Utredningen har som tidigare nämnts föreslagit attstatistikproduktionen skall föriäggas till SCB. Förslaget har tillstyrkts av bl.a.RFV och SCB. Statskontoret och förordar emellertid att arbetarskyddsstyretsensom huvudman för informationssystemet även bör svara för själva produktionen avstatistiken. SAF ifrågasätter om det är rationellt att pä sätl som föreslåslåta tre ämbetsverk inkopplas på olika produktionsled i systemet, nämligen RFV,arbetarskyddsstyrelsen och SCB. Enligt min mening bör SCB svara för produktionen av denofficiella statistiken, dvs. års- och kvartalsstatistiken i enlighet med deförutsättningar arbetarskyddsstyretsen anger. Detta förutsätter att SCB fårtillgång till erforderligt malerial för genomförande av dessa bearbetningar. Ett slällningstagande titt frägan om hur informationen iövrigt skatt produceras kräver enligt min mening fortsatt utrednings- ochutvecklingsarbete om den lekniska uppläggningen av syslemel m.m. Del krävsockså ytteriigare överväganden om de rutiner som skall tillämpas för kodningoch övrig hantering av arbetsskadeanmätningarna m.m. Hur uttag av informationur systemet skatt ske behöver också övervägas ytterligare. Det är därförväsentligt att arbetarskyddsstyrelsen sä snart som möjligt kan börja arbetamed dessa frågor. Jag avser att i särskild ordning föreslå att arbetarskyddsstyrelsenfär resurser för delta den Ijanuari 1978. Detta arbete bör ge erforderligtunderlag för bedömning av dessa frägor. Det bör därefter ankomma påarbetarskyddsstyrelsen att i samverkan med statskontoret avgöra detta. Säväl utredningen som vissa remissinstanser, däriblanddatainspektionen, och arbetarskyddsstyrelsen, har tagit uppvissa integritets- och sekretessfrågor. Sädana frågor övervägs f.n. inomjustitiedepartementet i samband med där pågående arbete på en ny sekretesslagstiftning.Det kan ännu inte överblickas när arbetet är avslutat, och det kan finnasanledning för mig att återkomma till hithörande frågor innan informationssystemetom arbetsskador träder i funktion. Jag förordar att informationssystemet om arbetsskadorskall omfatta skador som inträffar fr.o.m. den t . Den förstaårsstatistiken kan beräknas bli publicerad . Nuvarande statistik, som handhas av RFV, kommer attomfatta skador som inträffar t.o.m. utgången av . Med nuvarandebearbetningsrutiner kan man räkna med all statistiken blirfärdig , dvs. med eller någon tid efter detatt skador publicerats. Det är enligt min mening angeläget att 1978 årsskador kan redovisas års statistik. Det är vidare av betydelse attstatistiken för de skadefati för vilka den nya lagstiftningen omarbetsskadeförsäkring gäller och som avser tiden före systemets ikraftträdandei sä stor ut- 1977/78:74 43 sträckning som möjligt blir jämförbar med statistiken idet nya informationssystemet. Jag avser här tiden den t juli 1977-den 31december 1978. Det bör ankomma på RFV att tillsammans med arbetarskyddsstyrelseni dessa syften genomföra de förändringar och förenklingar i bearbetningen ochredovisningen av statistikundertaget som är möjliga-Måletbör vara att RFV:s arbete med bearbetningen av yrkes- och arbetsskadestatistikenskall vara hett avslutat vid uigången av /80 så att verksamhetendä kan upphöra. Planeringen bör bedrivas så att något behov av ökade resurserej uppkommer för RFV:s det förden aktuella perioden. Jag har i denna fräga samråttmed chefen för . Jag avser au i min anmälan titt statsbudgeten /79 förorda att arbetarskyddsstyretsen tillförs följnderesurser för att handha statistiken. För att utveckla och leda arbetet med informationssystemetbehövs medel för tre handläggande tiänsteman och tre biträden. För den centralakodningen m.m. behövs medel motsvarande två handläggare och fem biträden. Fördataregistrering bör beräknas . Vidare bör för konsultmedverkan,datamaskinkostnader och terminalhyra anvisas . Medel motsvarande trehandläggare och ett biträde samt kostnader för terminathyra , sammanlagt . bör ställas titt förfogande redan fränden . Jag har vid medelsberäkningen utgått från attstatskontoret biträder arbeiarskyddssiyrelsen vid utvecklingen avinformationssystemet. Jag hemställer att regeringen förestår attgodkänna de av mig förordade riktlinjerna för ett informationssystem om arbetsskador,m.m. Regeringen ansluter sig titt föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förestå att antaga det förstag somföredraganden har lagt fram.