prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningen diskuterar ingående olika alternativ för atlSveriges Radios planeringsunderlag skall förbättras och för attverksamheten skall kunna garanteras en någorlunda säker kompensation förkostnadsökningar av automatisk natur, främst för den fast anställda personalen.Utredningen stannar för ett system med treåriga, rullande verksamhetsplaner somstaten skall fastställa i samband med medelstilldelningen. Prop.1977/78:91 212 utredningen ett förslag till automatisk kompensation försådana personal-konstnadsökningar som företaget inle kan råda över. Remissinstanserna är över lag eniga om att det statligaettåriga budgetsystemet innebär avsevärda olägenheter för en verksamhet avSveriges Radios typ med långsiktiga produktionsbeslut och åtaganden. Förslagetom treåriga, rullande veksanhetsplaner vinner allmänt instämmande. Ävenförslaget om kompensation för personalkoslnadsökningar av automatisk naturbemöts positivt. Vissa remissinstanser, däribland ()och statskontoret, anser dock att tilldelningssystemet måste utformas mer medsikte på att ta till vara möjligheterna till besparingar och effektivisering. Jag ansluter mig liksom den övervägande delen avremissopinionen till utredningens uppfattning att rundradions möjligheter tillplanering måste förbättras. Detla kan ske på två sätt, delsgenom alt rundradion får en rimlig och förutsebar kompensation för automatiskakostnads-och löneökningar, dels genom att regering och riksdag anger målen förverksamheten bortom det närmast följande budgetåret. måstebudgetsystemet utformas så att möjligheterna till kostnadsbesparade rationaliseringaroch produktivitetsvinster las till vara. När det först gäller den årliga kompensationen av radio-och TV-verksamhetens automatiska pris- och löneökningar på driftsidan börutgångspunkten vara den allmänna kostnadsutvecklingen som den avspeglar sig ikonsumentprisindex (KPI). I princip bör programföretagen alltså kunna påräknaen kompensation som motsvarar utvecklingen av KPI för resp. budgetår. Avstämningen av kostnadskompensaiion för ett visstbudgetår kan givetvis inle ske förrän en säker uppskattning av KPI kan göras.Regeringen bör därför utverka bemyndigande att slutligt fastställakompensation för allmänna kostnadsökningar. För att underlätta en rationell hushållning med tilldelademedel bör programföretagen ha möjlighet alt efter samråd med moderföretagetföra över överskott av driftmedel från ett budgetår till ett annat. För att medel som förs mellan budgetåren inte skallbeskattas som vinst, bör t. v. eventuellt överskott återlevereras lill fondenvid budgetårets slut för att vid nästa budgetårs början efter formellt regeringsbelutställas till koncernens förfogande igen. Jag avser efter samråd med chefen förbudgetdepartementet att låta närmare pröva möjligheterna fill skattebefrielsei detla fall. Det bör vidare vara möjligt för koncernen all på sammasätt som f.n. kunna utjämna kostnaderna mellan två budgetår genom endragningsrätt gentemot rundradiorörelsens fond. Utredningens förslag till treåriga rullandeverksamhetsplaner har enligt min mening stora förtjänster. Med hänsyn till detnuvarande samhällsekonomiska läget är jag dock inte beredd att nu tillstyrkaen övergång till en Prop.1977/78:91 213 1 samband med min medelsberäkning för nästabudgetår (8.1)kommer jag att angevissa riktpunkter för radio- och TV-verksamhetens utbyggnad under den kommandeavtalsperioden, dvs. fram t.o.m. /86 varigenom programföretagenfår vissa givna planeringsförutsättningar. Jag förutsätter attprogramföretagen på grundval härav i anslagsframställningen för budgetåret1979/80 redovisar förslag till alternativa fleråriga verksamhetsplaner, iförsta hand för den närmaste treårsperioden. Av alternativen bör ett avseoförändrad ambifionsnivå. I övrigt bör skisseras olika planer för utbyggdverksamhet inom ramen för de riktpunkter för verksamheten under den kommandeavtalsperioden som jag kommer att underställa för godkännande. 4.9 Införandet av en ny organisation Innebörden av mina förslag till ändrad organisation avradio- och TV-verksamheten kan översikligl beskrivas på följande sätt. bedriver nu programverksamhet i riksradiooch i TV. Företaget är dessutom moderbolag i en koncern som innehållerdotterbolagen och . SverigesRadio skall enligt mina förslag behålla sin funkfion som moderbolag i koncernenmen överlåta programverksamheten lill två nya dotterbolag, ett för riksradiooch ett för TV. Antalet dotterbolag i koncernen kommer således att öka tillfyra. Koncernen kan komma att innehålla ytterligare ett eller flera förelag förgemensam service om koncernens företag själva finner det lämpligt. De två nya dotterbolagen bör starta sin programverksamhetden . Förberedelserna härför bör således genomföras /79, och ansvaret för genomförandet bör läggas på SverigesRadio. Utöver ställningstagandena i anledning av denna proposition fordrasenligt min mening inga ytterligare beslut från sida. För riksdagenskännedom vill jag emellertid redogöra för de viktigaste av de åtgärder somenligt min mening bör vidtas för genomförandet av beslutet om en ny organisation.Jag avser all för regeringen anmäla sådana frågor somkräver dess beslut, bl.a. frågor rörande tecknandet av de olika avtal somfordras. För /79 bör särskilda avtal tecknasmellan staten och vart och ett av de tre bolagen i koncernen. I avtalen böräven Lokalradio och ges självständig sändningsrältlill sina program och i övrigt bör avtalen innehålla bestämmelser omprogramverksamheten i enlighet med de förslag jag har redovisat.Däremot bör avtalens bestämmelser om förelagens organisation inle innehållanågra väsentliga ändringar av nuvarande förhållanden. I avtalet mellan statenoch bör finnas bestämmelser om företagels skyldighet atl bildatvå dotterbolag och att lill dem med verkan från den 1 1977/78:91 214 överlåta den egendom och de rättigheter m. m.som fordras för atl de skall kunna bedriva sin verksamhet. bör bilda de två nya programbolagen förriksradio och TV efter det att har fattat beslut om den nyaorganisationen. 1 egenskap av ensam aktieägare bör därvid svaraför atl de nya bolagen får bolagsordningar som underställs regeringen förgodkännande och för att de erhåller styrelser. Styrelserna i de nya programbolagen bör ha börjat sinverksamhet . En viktig uppgift i detta tidiga skede börvara att utse de viktigaste cheferna i bolagen och att förse dem med nödvändigstabspersonal och all därefter påbörja arbetet med atl planera hur företagenskall organiseras. Besluten bör fattas i nära samarbete med somockså bör svara för atl de nya dotterbolagen får erforderlig service i sittarbete. I samma skede bör planera övergången tillsin nya roll som enbart moderbolag i koncernen och i samband därmed utse deviktigaste cheferna såväl för övergångstiden fram till som förtiden därefter. Det bör under /79 vara möjligt atlkombinera befattning inom det nuvarande både med befattninginom något av de nya programbolagen och med ställningen som utseddd befattningshavarei i den nya roll företaget skall ha efter . Ocksåför atl åstadkomma lämpliga arrangemang härvidlag krävs en nära samverkanmellan och de nya programbolagen. De närmare besluten om och de två nyaprogrambolagens inre organisation bör fattas successivt under våren 1979.Samtidigt bör beslut fattas om vilka samarbetsavtal som skall finnas mellan deolika bolagen inom koncernen liksom om vilka funktioner - i huvudsak avservicekaraktär - som eventuellt skal! fullgöras av något eller några ytterligarebolag inom koncernen. I sak innebär organisationsförändringarna i alltväsentligt att funktioner som finns inom skall flyttas till ellav de nya programbolagen eller atl de skall fullgöras av ett eller fleraytterligare bolag som säljer tjänster till programbolagen inom koncernen.Besluten om den nya placeringen av de olika funktionerna måste därför fattas inära samverkan mellan och programbolagen, främst de två nya. Ihuvudfrågorna finns därvid riktlinjer angivna i de förslag jag harframlagt men i många viktiga frågor bör besluten överlämnas helt ål företagen ikoncernen. I stort blir följande organisationsförändringar aktuella. stabsfunktioner som finns i bör i vissa fall vara kvar för attföretaget skall kunna fullgöra sina funktioner som moderbolag i koncernen, iandra fall bör de delas upp på programbolagen och då i allt väsentligt på detvå nya bolagen; då det gäller stabsfunktionerna torde 1977/78:91 215 detbli fråga om en klyvning som för många anställda innebär förändradearbetsuppgifter; programenheterna för och bör i princip isin helhet föras till det nya TV-bolaget och inom detla kunna fungera utannågra större inre förändringar; den nuvarande programenheten för ljudradio bör iprincip i sin helhet ingå i det nya bolaget för riksradio; till sammaprogrambolag förs också hela den nuvarande enheten för ullandsprogrammen; Centralredaktionen bör delas mellan de två nyaprogrambolagen; redaktionen för bör därvid i sin helhet föras till TV-bolagetmedan det för övrig verksamhet kan bli fråga om en fördelning person för personpå programbolagen; de nuvarande distriktskontoren bör som regel förastill TV-bolaget eftersom huvuddelen av distriktens personal och övriga resurserär avsedda för TV; den personal inom de nuvarande distrikten som i framtidenskall arbeta för riksradion bör som regel organisatoriskt föras till dettaprogrambolag, men också andra arrangemang kan förekomma; avdelningen för ljudradioteknik bör föras tillriksradiobolaget och de olika avdelningarna för TV:s driftteknik bör föras tillTV-bolaget; placeringen av teknikenhetens stabsfunktioner och övrigaavdelningar bör beslutas inom koncernen; övriga funktioner bör fördelas, eventuellt efteruppdelning, på de olika programföretagen och på del eller de serviceförelag somkan komma att bildas inom koncernen. Besluten om fördelning avolika enheter och avdelningar bör i flertalet fall också innebära beslut om hurpersonal skall fördelas. De enheter eller avdelningar som i sin helhet förs lillett av programbolagen eller till ett gemensamt servicebolag bör naturligenbehålla sin nuvarande personal. Då det däremot gäller enheter eller avdelningarsom får sina funktioner fördelade på flera företag måste beslut fattas ocksåom hur enskilda personer skall placeras. Denna process bör i princip varslutförd före den . Förperioden /80-1985/86 bör nya avtal tecknas mellan staten och Radiosaml mellan staten och vart och ett av de fyra programbolagen inom koncernen.Avtalen bör tecknas omkring /79. Av avtalen bör bl.a. framgåföretagens huvudsakliga organisation och uppgifter samt alt de i övrigt haratt beakta de riktlinjer som har antagits av i beslut i anledning avdenna proposition. Avtalen bör träda i kraft . Detförhållandel atl avtalen har trätt i kraft behöver inte innebära attomorganisationen skall ha genomförts i alla avsenden den . På vissapunkter, såsom då del gäller uppdelningen av distriktsverksamheten på de tvånya programbolagen eller då det gäller den definitiva placeringen av vissaservicefunktioner, bör förändringarna kunna få anslå till en senare tidpunkt omdet visar sig praktiskt lämpligt. Prop.1977/78:91 216 bör det vara möjligt för atl ipraktiken genomföra de avsedda förändringarna redan under verksamhetsåret1978/79 om det visar sig fördelaktigt. Jag tänker här närmast på del väldokumenterade önskemålet all fördela Centralredaktionens funktioner påde nuvarande programenheterna, men motsvarande tidigareläggning av funktionsuppdelningarbör vara möjlig även i andra fall. I fråga om de två nuvarande dotterbolagen och innebär de föreslagna reformerna ingastora förändringar. Styrelserna bör emellerfid utvidgas och utses av SverigesRadio, de nuvarande samarbelsavtalen med bör få förändratinnehåll och bolagen bör få nya av regeringen godkända bolagsordningar. Jagavser att med och de berörda dotterbolagen ta upp bl. a. fråganrörande lämplig tidpunkt /79 för dessa förändringar. bör anta ny bolagsordningsom är anpassad lill den roll bolaget skall spela inom koncernen efter den 1juli 1979. Bolagsordningen bör underställas regeringen för godkännande. Föreden bör ny styrelse utses för i enlighet med den nyabolagsordningens regler. Genomförandet av åtskilliga av de åtgärder jag här harbehandlat kräver förhandlingar enligt reglerna i lagen om medbestämmande iarbetslivet (MBL). Del gäller bl. a. och programbolagens beslutatl underteckna de olika föreslagna avtalen, genomförandel av sådana organisationsförändringarsom inte blir direkt reglerade i avtalen, och fördelningen av personal på deolika bolagen och på enheterna inom bolagen. MBL-förhandlingar i dessa frågorbör i praktiken kunna börja i och med all mina förslag nu har framlagts förriksdagen. Del ligger i sakens natur atl tillämpningen av börpåverkas av de principbeslut rörande och programbolagensorganisation, verksamhet m, m, som riksdag och regering kommer att besluta om, bör lämna inanslagsframställningar avseende hela koncernens verksamhet under budgetåret1979/ 80 jämte mera allmänt hållna planer för verksamheten under de därpåföljande två budgetåren. Som underlag bör därvid anslagsframställningar hautarbetats av Lokalradio och för sina resp,verksamheter, saml, om det är möjligt, också av de båda nya programbolagen. 4.10 m. m. 4.10.1 organisation och uppdrag har lill uppgift att övervaka attprogramföretagen utövar sin ensamrätt lill rundradiosändningar opartiskt ochsakligt och i övrigt i enlighet med radioavtalets riktlinjer. Övervakningensker genom alt nämnden granskar program som har sänts. Nämnden är inte behörigatt meddela 1977/78:91 217 föreskrifterom de framtida programmens innehåll och utformning. Nämndenär en statlig myndighet. Den beslår av sju ledamöter jämte suppleanter somutses av regeringen. Enliglradioulredningens förslag skall radionämnden även i framliden utföra kontrollenav att programförelag följer bestämmelserna i radiolag och avtal. Detta skallske genom eflerhandsgranskning av sända program. Granskningen kan ske efteranmälan från allmänheten eller på eget initiativ. Radioutredningensuppfattning att ingen förändring skall ske av radionämndens granskningsuppdragdelas av remissinstanserna. Även jag har denna uppfattning. Radioutredningenhar i fråga om granskningsarbetets organisation övervägt det förslag sompresenterats i betänkandet (DsU 1974:7) - Breddad granskning ochny organisation. Delta förslag bygger på atl den nuvarande radionämndens tvåhuvudfunktioner - atl vara dels kontrollorgan för statsmakten, dels en instansdit allmänheten kan vända sig med klagomål - hålls organisatoriskt isär. Detlaskulle uppnås genom atl radionämnden blev ett renodlat bedömningsorgan av domstolskarakläroch att ett nytt, fristående granskningsorgan inrättades för atl fungera somövervakande och initiativtagande organ och som klagoinslans för allmänheten.Det nya granskningsorganet skulle kallas "radioombudsman" (RO).Enligt förslaget skulle RO vara en från radionämnden skild myndighet somfattar alla beslut om granskning av program. RO får inle meddela fällandebeslut eller avgöra ärende av principiell betydelse eller annars av störrevikt. Sådana ärenden skall avgöras av nämnden vid en munflig, offentligförhandling, där RO får en ställning som närmast motsvarar åklagarens i ettbrottmål. - Breddad granskning och ny organisation diskuterasäven ett alternativ som innebär att vissa relativt vidsträcktabeslutsfunktioner flyttas över till en tjänsteman i nämnden, som lämpligenkunde benämnas kanslichef. Delta alternativ förordas av radioutredningen. Föregen del vill jag till en början betona viklen av att radionämnden gesmöjlighet atl koncentrera sitt arbete på principiellt viktiga ärenden. Del ärvidare av stor betydelse all nämnden organiseras så, att del blir möjligt attöka antalet granskningsärenden. Jag avser då främst en fortsatt utvidgning avnämndens granskning på eget initiativ. Jämsides med organisatoriskaförändringar måste dock garanfier skapas för all granskningsorganet skallåtnjuta allmänhetens förtroende. Från denna utgångspunkt är del en fördel atl -till skillnad mot RO-allernativet - den utredande funktionen ligger hos ettorgan som består av företrädare för allmänheten. Vissaremissinstanser har förordat införande av en RO med hänvisning till attsystemet med allmänhetens pressombudsman (PO) har fungerat väl. Enligt minmening skiljer sig emellertid de regler som RO skulle konlrolle- Prop.1977/78:91 218 ra efterlevnaden av på flera punkter från de pressetiskareglerna. Dessa innehåller l.ex. inle krav på opartiskhet, balans, allsidighet m.m.PO, liksom pressens opinionsnämnd, har tillkommit på initiativ av pressen försjälvsanering. däremot är en statlig myndighet för vilken vissaförfattningsbestämmelser gäller. Nämnden saknar möjlighet att utdöma påföljd. I likhet med radioutredningen och flertalet avremissinstanserna anser jag att införandet av en RO med egen kansliorganisationskulle medföra ett ohanterligt och tungrott system för granskningsverksamheten. Den av radionämndsutredningen föreslagna ordningen med muntlig,offentlig förhandling inför nämnden, där RO har ställning av åklagare, innebärvidare att en administrativ apparat skapas som enligt min mening inte står irimlig proportion till de avsedda fördelarna. Arbetsformer som liknar förhandlingarvid allmän domstol är mindre lämpliga för radionämndens verksamhet. Enförbättring av radionämndens verksamhet bör därför åstadkommas på annat sätt ängenom att man inrättar en RO. Radioulredningens förslag att överföra vissa kvalificeradeuppgifter till en tjänsteman hos nämnden är enligt min mening ett lämpligaresätt att åstadkomma ell sådant resultat. Jag kommer därför att föreslåregeringen atl inrätta en tjänst som chef för nämndens kansli. Därvid avser jagatt föreslå att denne får rätt att självständigt besluta om utredning ochgranskning av program eller programinslag utan föregående anmälan, rätt altinfordra yttrande från programföretag i granskningsärende saml rätt atl pånämndens vägnar fatta beslut, som ej innebär att program strider mot radiolagoch avtal. Härigenom kan man uppnå att granskningsverksamhelen effektiviserasutan större organisatoriska förändringar. De uppgifter för chefstjänstemannensom jag nu har angivit bör medföra rätt för honom att anteckna skiljaktigmening vid föredragning. Tjänsten kan lämpligen benämnas direktör. Enligl den nu gällande förordningen med instruktion förradionämnden förordnas ledamöter och suppleanter för en period . Iförslaget till regeringen kommer jag atl förorda en förkortning avförordnandetiden lill . Vid förordnande av ledamöter och suppleanter bördet vidare övervägas om någon bör få utses för mer än ett visst mindre antalförordnandeperioder. Det ankommer på regeringen alt besluta härom. Enligt vad jag har erfarit, lämnar radionämndenkommunikéer rörande fällande beslut och andra viktiga avgöranden till bl. a.Tidningarnas telegrambyrå (TT). Dessutom har nämnden på eget initiativ 1971och 1977 låtit ge ul översikter över sin verksamhet*. För alt ytterligaresäkerställa att nämndens verksamhet blir känd hos en bred allmänhet och attnämnden i ökad utsträckning bidrar till debatten om radions och televisionensprogramverksamhet avser jag att föreslå regeringen att besluta om regler * : Opartiskhet och saklighet och LarsBergman: anser... 1977/78:91 219 I dessa syften bör nämnden bedriva en utåtriktadinformation om sina uppgifter och fortlöpande publicera studier och analyser avprogramutbudet. Jag biträder radioutredningens förslag om att programföretagenskall förpliktas att på lämpligt sätt redogöra för sådana beslut av radionämndensom innebär att program som sänts av företaget har fällts. Även detta förslagunderstryker vikten av att radionämndens verksamhet blir mera känd hosallmänheten. 4.10.2 Beriktigande och genmäle saknar befogenhet atl meddela direktiv ominförande av genmäle eller beriktigande eftersom radionämnden överhuvudlagetinte får meddela föreskrifter om programmens innehåll eller utformning. Med hänvisning till den betydelse frågan om genmäle och beriktigandehar för förhållandet mellan programföretagen och allmänheten har radioutredningenföreslagit skyldighet för programföretagen atl genast underrätta radionämndensåväl när begäran om genmäle eller beriktigande framställs som när beslut iärendet fattats. Genom denna underrättelseskyldighet får radionämndenmöjlighet atl granska alla beslut i berörda frågor. I likhet med huvudparten av remissinstanserna tillstyrkerjagförslaget i denna del. 4.11 Närradio och när-TV Radio- och TV-verksamheten har i vårt land sedan längevarit anförtrodd företag i allmänhetens tjänst, som inom ramen för av statengivna allmänna riktlinjer bedriver programverksamheten fritt och självständigt. Vikten av att hålla fast vid denna syn på radio- och TV-verksamhetenunderstryks kraftigt av radioulredningen som därvid torde ha ett brett stöd i folkopinionen.Radioulredningen anser emellertid att en sådan syn är väl förenlig med att ettavgränsat område förbehålls för annan programverksamhet än sådan som bedrivspå statligt uppdrag. Jag delar utredningens uppfattning på denna punkt.Införandet av FM-UKV har möjliggjort sändningar av en helt annan karaktär änden rikstäckande verksamhet som den allmänna rundradion bedriver. Det finns nuutrymme i etern för sändare med svag effekt som täcker områden, som ärväsentligt mindre än de som allmänt gäller för radio. I fråga om TV ger ocksåcentralantennanläggningar motsvarande möjligheter. Såväl det ökade utryminet ietern som den myckel begränsade genomslagskraft, som dessa sändningar får, göratt motiven för ett generellt förbud för sådana sändningar har bortfallit. presenterar en skiss till hur enverksamhet med särskild ljudradio och TV skulle kunna bedrivas. Utredningenföreslår atl frågan blir föremål för närmare utredning, kompletterad medförsöksverksamhet. Prop, 1977/78:91 220 Endasten minoritet av remissinstanserna molsäller sig utredningens förslag om att särskildIjudradio-TV närmare skall utredas. I fråga om behovet av särskild ljudradiooch TV är reaktionen däremot blandad. En grupp remissinstanser tror alt densärskilda ljudradion och televisionen kan bli ett nytt och vitaliserande inslagi organisationers och folkrörelsers liv. En annan grupp anser alt det intefinns något behov av särskild ljudradio och TV. Många inom denna grupp pekar pådirekta problem som verksamheten skulle medföra. En tredje grupp intar enavvaktande hållning. Jagvill erinra om atl radioutredningens förslag om särskild ljudradio och TVbygger på idéer som har framförts av radioutredning och som vidåterkommande tillfällen har tagits upp i mediedebatten. Det intresse som underde senasie åren har knutits lill detta slag av radio- och TV-sändningar, ifortsättningen kallade närradio och när-TV, visar atl del finns starka skäl attnu ta de initiativ som behövs för alt de länge diskuterade idéerna skall kunnaprövas i praktiken. Jag avser atl återkomma till regeringen med förslag om ensärskild utredning om närradio och när-TV, vilken också skall genomföra vissapraktiska försök. Innan jag beskriver inriktningen av utredningsarbetet villjag kommentera de viktigaste av de invändningar mot förslaget om närradio och när-TVsom har kommit till uttryck i remissopinionen. Kritikenkan i huvudsak hänföras till fyra olika områden. Man pekar på risken attnärradion hämmar lokalradions utveckling, risken att det bara blir de stora ochekonomiskt starka sammanslutningarna som utnyttjar närradion, risken atl reklamoch andra kommersiella intressen får utrymme i närradio och när-TV, samtrisken att närradion blir en tätortsradio. Vadgäller närradions förhållande till lokalradion, utgår kritikerna från attlokalradion just nu befinner sig i ett utvecklingsskede. Lokalradion anses varaväl lämpad att belysa folkrörelsers och organisationers verksamhet ochproblem. Lokalradion har redan visat sig ha sådana förutsättningar, i förstahand genom försöksverksamheten med den s. k. allemansradion.