prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Domstolen finner detangelägel alt en utredning tillsätts för att ge bättre underlag för dennabedömning. 1977/78:100 Bilagas 56 Frågan om hälsoresornas betydelse förhandikappade personers hälsotillstånd m, m. har också uppmärksammats i enriksdagsmotion. Motionärerna menadeatt, i de fall sjukvårdshuvudmännen anordnar och förmedlar s. k. hälsoresor och svarar för koslnaderna för resornaoch genom läkare dokumenterar behovetav dem, sjukpenning borde kunna utgå för alt läcka deltagarnasinkomstbortfall, Socialförsäkringsutskottei (SfU 1976/77:22)uttalade all del är önskvärt alt sjukpenning kan utgå i sådana fall dåsjukvårdshuvudmännen ställer allmänna medellill förfogande för aU bereda personer som är i behov därav möjlighet au deltai hälsoresor. Utskottet biträdde därför yrkandet i motionen om en utredning i syfte au få tillstånd en bäure samordning mellan sjukvårdshuvudmännens ochsjukförsäkringens insatser på området. Med anledning av såväl som försäkringsdomstolensuttalanden finner jag del angelägel alt det medicinska behovet av hälsoresorvid olika sjukdomar utreds. Jagkommer därför att föreslå all för i uppdrag att göra en sådan utredning. Utredningen,som bör ske i kontakt med ,bör klarlägga om och i vilken omfattning del kan anses medicinsktmotiverat att ordinera vistelse i andra länder. Nuvarande bestämmelser medger inte atthandikappersättning utgår till försäkradesom vårdas i vissa institutioner men tillfälligt vistas utanför institutionen. Verket föreslår alt reglerna omhandikappersäUning bringas i överensstämmelse med bestämmelserna om vårdbidragså all försäkrad för ersättning omhan i minst under ell kalenderkvartal vistas utom institutionenutan all vårdas genom dess försorg. Förslageti denna del tillstyrks av flertalet remissinstanser. Enligt min mening är det värdefullt för en personall han för möjligheter till kontaktutom inslitutionen med anhöriga och andra. Jag föreslår därför att handikappersättning skall utbetalas vid vistelseutom anstalt enligt motsvaranderegler som gäller för vårdbidrag. Förslaget föranleder en ändring i 9 kap. 5§ AFL. tar i betänkandet även uppvissa frågor om beräk-ningenavmerutgifterförfärd medel förhandikappadesomhartillgånglill egen bil. Verket föreslårdärvid att en handikappads merulgifter för egen bil skall beaktas oberoende av om han har tillgång lill färdtjänsl. Vidare föreslås att handikappad som inteförvärvsarbetar skall få ett schablonbelopp motsvarande 15 96 av basbeloppetbeaktat för att täcka kostnader förresor i den dagliga livsföringen och för rekreation. Enligt förarbetena lill lagstiftningen skall en handikappad inte få sina merulgifter för egen bil beaktade om han hartillgång lill färdtjänst. Flera remissinstanser tillstyrker verketsförslag. Förslaget avstyrks av försäkringsdomstolen. utredning ger enligt minmening inte tillräckligt underiag förändring av de överväganden i denna fråga som redovisades i prop.1974:129. Prop.1977/78:100 Bilagas 57 I de fall tillgång till färdtjänsl saknas beaktas iviss utsträckning kostnaden för egen bil. För de icke förvärvsarbelandehandikappade med egen bil skulle del av verket förordade schablonbeloppet på 15%a\i basbeloppet innebära att man helt bortser från alt förhållandena för olikahandikappade skiljer sig väsentligt. Det skulle också innebära att handikappademed egen bil gavs en särställning vid bedömningen av rätt till handikappersättning. Bilinnehavetskulle nämligen för dem medföra att övriga merulgifter endast behövde uppgåtill 7,5 96 av basbeloppet för alt berättiga till handikappersättning. Jag ärdärför inte beredd att föreslå någon schablonregel. När del gäller beräkningen av bilkostnadens storieksynes man i rättsiill-lämpningen beakta de möjligheter en förvärvsarbetandehandikappad har att erhålla bidrag och lån för anskaffande av motorfordon.Däremoi synes bl. a. möjligheten till avdrag vid inkomstbeskattning inte vägasin. I verkets Översyn av reglerna om vilka merulgifter som skall beaktas böringå frågan om hur bilkostnader beräknas för såväl förvärvsarbetande som andraförsäkrade vilka saknar tillgång tillfärdtjänst. Översynen bör i denna del inriktas på att få fram enberäkningsmetod för nettokostnaden för bilen, som är så rättvisande som möjligtutan att vara alltför tekniskt komplicerad. Flera av de frågor som jag har berört i det föregåendekan fö en praktisk lösning så snart som utfärdartillämpningsanvisningar. Förslagen i fråga om merulgifter, förhandikappersättning lill blind som tar ut halv ålderspension och förhandikappersättning till den som tillfälligt vistas utanför anstalt fordrardäremot lagändring. Jag förordar att de nya lagbestämmelserna träder i kraftden . Förslag till ändringar i 9 kap. 2, 3 och 5 §§ lagen(1962:381) om allmän försäkring bör bifogas protokollet i delta ärende sombilaga 8:1. Som jag nämnt i avsnittsinledningen har rad förbäti-ringarav folkpensionsförmånerna genomförts i form av bl. a.pensionsålderssänkning lill , ökade möjligheter lill rörlig pensionsålder och en successiv höjning avpensionstillskotten. Pensionstillskotten höjs åriigen med 4 96 avbasbeloppet för en ålderspensionär och med 8 96 fören förtidspensionär.Pensionstillskoitshöjningenden innebär vid nuvarande basbelopp atten ålderspensionär får en ytteriigare standardhöjning med ca . ochett pensionärspar får ca , . För förtidspensionärer utgår dubbeltpensionstillskott, vilket innebären höjning med ca . Pensionstillskottenuppgår därmed till ca , för ensam ålderspensionär och till ca 7 780 kr.för etl pensionärspar 1977/78:100 Bilaga 8 58 liksomför en förtidspensionär . Utöver de här nämnda standardhöjningarnakommer folkpensionen att höjas automatiskt vid förändringar av basbeloppettill följd av prisförändringarna. Folkpensionens gmndbelopp (exkl,pensionstillskott) är f n. , för en ensam pensionär och . för etl pensionärspar. Tillsammans med pensionstillskotten uppgårårspensionen således till 14 630 kr.för ensam ålderspensionär, . för ett pensionärspar samt . Jag beräknar att folkpensionens årsbelopp för enålderspensionär - inkl. pensionstillskottmen frånsett kommunalt bostadstillägg- vid utgången av kommer att hastigit med . för en ensam pensionär och med . för etl pensionärspar. För enförtidspensionär beräknas pensionensliga med minsl . Utöver nämnda belopp utgår kommunall bostadstillägg till pensionär som inte har några nämnvärda inkomstervid sidan av folkpensionen. Iflertalet kommuner är bostadstillägget helt eller delvis anknutet till pensionärens faktiska bostadskostnad. Kommunalt bostadstilläggutgår f n. till ca 805 000 pensionärer. Antalet personer med folkpension beräknas ökatotalt med ca 38 700 . Huvuddelen av ökningen ligger påålderspensionärerna som beräknas öka med 25500. Även antalet förtidspensionärer och kvinnor med hustmtillägg ökarnågot.Riksförsäkringsverkel har i sin anslagsframställning anmält all antalet pensionärer något underskattatsvid anslagsberäkningen /78, vilket medför en kostnadsökning med ca 250 milj, kr. Jag beräknar statens sammanlagdafolkpensionskostnader under nästa budgetår till 24 600 milj. kr. Del innebär enökning av 4 350 milj. kr. i förhållandetill innevarande budgetår. Kostnadsökningen hänför sig ull följandefaktorer. Milj, kr. Ökatantal pensionärer 1977/78 250 Ökat antal pensionärer1978/79 360 Vidgade möjligheter till handikappersättning 10 Kostnaderför värdesäkring av pensionerna 3 420 Kostnaderna förde olika pensionsförmånerna framgår av följande sammanställning. 1977/78:100 Bilaga S 59 Beräknade kostnadermilj, kr Ålderspension FörtidspensionHustmtillägg Änkepension, huvudfall övergångsfallHandikappersäUning VårdbidragBarnpension Barntillägg Vissaundersökningar m. m. Kostnadema för de kommunala bostadstilläggenberäknas för nästa budgetår uppgå till ca 2 500 milj. kr. Härtill kommerATP-utbetalningarna, som för nästabudgetår beräknas uppgå till i mnttal 13 500 milj. kr. Tillsammanskommer utbetalningarna från den allmänna pensioneringen därmed att uppgåtill ca 40 600 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. antaga inom upprättat förslag lill ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringsåvitt avser reglerna för handikappersättning, 2. till Folkpensioner förbudgelårel 1978/79 anvisa ett förslagsanslag av 24 . Ersättning till postverket för pensionsutbetalningar 1976/77 Utgift 29 811348 1977/78 Anslag 36 300 000 1978/79 Förslag 38 200 000 Ersätlning till postverket för utbetalning av allmänna pensioner erläggs halvårsvis i efterskott. Anslaget för budgetåret1978/79 avser således kostnader förpensionsutbetalningar under , Pensionsutbetalningarna genom postverket fr, o.m, budgelårel 1974/75 framgår av följandetablå. (milj,) kr,/uibet. milj, kr. verket milj, kr. ,13,1 1977/78' 1977/78:100 Bilagas 60 Riksförsäkringsverkel har för kalenderåret 1978räknai med omkring 13,3 milj. utbetalningargenom pensionsanvisningar. Av dessa har omkring 7,5 miljoner eller i runt tal omkring 56 96 antagitskomma alt innefatta antingen folkpensionjämte tilläggspension, eller - mindre del - enbart tilläggspension. Ersättningtill postverket för utbetalning ochviss ur konirollsynpunkl nödvändig databehandling har för kalenderåret 1977beslämls till sammanlagt . per utbetald anvisning. I fråga ompensionsanvisningar, som förutom folkpension även innefattar tilläggspension,har verket fömtsatt all halvaersättningen till postverket kommerall bekostas av medel ur allmänna pensionsfonden, Riksförsäkringsverkel har utifrån en oförändradersällning för beräknatanslagsbehovet för /79 lill 34 milj, kr. Postverkethar därefter i en framställning hemställt alt ersättningen förpensionsutbetalningar under bestäms lill , per pensionsanvisning. I samband med all riksförsäkringsverkel går överfrån vanliga postgiroutbelalningskorltill s, k, FK-anvisningar för utbetalning av sjukpenning m. m., harpostverket hemställt alt särskild ersällning skall utgå för FK-anvisningarna.Ersättningen föreslås utgå med samma belopp som för pensionsanvisningarna. ()har i remissylirande tillstyrkt postverkets beräkning av hanteringskostnaden förpensionsanvisningarna. Någon hänsyn har härvid inte tagits tillberäknade ränieeffekter, RRV anser alt så bör ske och är därför berett tillstyrka den av postverketbegärda ersättningen endast under förutsättningall utbetalningsmedlen lyfts tidigast första pensionsulbetal-ningsdagen. Skulle postverket av likviditetsskälnödgas, liksom f n., lyfta medlen tidigare bör statsverkets räntekostnadhärför beräknas och dras ifrån denav postverket begärda utbelalningsersättningen. RRV uppskattar räntekostnaden till i storieksordningen 1,5-2 milj, kr, per dag som lyftningentidigareläggs. Enligt RRV:s mening är det f. n. för tidigt alt införa ellsyslem med en på ensärkosinadskalkyl baserad särskild ersättning för FK-anvisningarna. Något kostnadsunderlag för ensådan kalkyl har ännu inte redovisats. Jag har inte något all erinra mol den avpostverket föreslagna ersättningen förpensionsulbetalningar. och riksrevisonsverkei bör komma överensom dag då postverket skall lyfta pensionsmedlen. har också begärt särskild ersättningför utbetalning med s. k. har anfört synpunkter i denna fråga. Jag är inte beredd att tillstyrka att någonsärskild ersätlning för utbetalning med FK-anvisningar utgår från delta anslag.Ersättningsfrågan bör i stället lösasgenom överiäggningar mellan postverket och . 1977/78:100 Bilagas 61 Jagberäknar anslagsbehovet för ersäUningar för pensionsutbetalningar lill38,2 milj, kr. för budgelårel 1978/79, Jag hemställer au regeringen föreslårriksdagen all lillErsättning till postverket jÖr pensionsulbetalningar för budgelårel 1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . 3 285 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag tillförsäkringskassornas utgifter för sjukförsäkringsförmånerm. (utom föräldraförsäkringen, som redovisas under anslaget CJ). Sjukförsäkringen innefattar bl.a, följande förmåner. Sjukpenningen utgör 90 96 av inkomsten upp till 7,5 basbelopp, vilket f. n, betyder . Sjukpenningen är skattepliktigoch ATP-grundande, Sjukpenning för hemmamakar utgår med , ulanbeskattning. Vid läkarbesök och viss sjukvårdande behandling betalar denförsäkrade en fast avgift ochsjukförsäkringen betalar ersättning direkt till vårdgivaren enligtfastställd laxa. Fr. o, m. ersätts sjukresor i princip med det belopp som överstiger . För läkemedelbetalar patienten halva kostnadenutöver ett karensbelopp på ,dock högst . för varje läkemedelsinköp.Tandvårdsförsäkringen ersätter hälften - i vissa fall 75 96 -av landvårdskostnaden enligt gällandetandvårdstaxa, som inte för överskridas av landläkaren. Statsbidrag utgår med 15 96 av koslnaderna för denobligatoriska försäkringen, medan85 96 finansieras genom avgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Avgiften utgör för 9,6 %av löneunderlaget. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen(1962:381) om allmän försäkring (omtryckl 1977:630) och lagen (1954:519) omkoslnadsfria och prisnedsatta läkemedel(omtryckt 1962:405, ändrad senast 1977:1039). Stasbidrag utgår vidare med i regel 20 96 avförsäkringskassornas utgifter förfrivillig sjukpenningförsäkring enligt kungörelsen (1962:402) om frivillig sjukpenningförsäkring hos allmänförsäkringskassa (ändrad senast 1974:806). R iksförsäkringsve rk e t Verkets kostnadsberäkningar för nästa budgetårutgår från de för gällandebestämmelserna. Hänsyn har dock tagits till de ändringar av sjukförsäkringensersättningar lill de offentligasjukvårdshuvudmännen som gäller fr,o. Del genomsnittliga antalet sjukdagar har anlagils ligga kvar på samma nivå som , Hänsyn har härutövertagits lill effekterna avavialsöverenskommelserna om 1977 års 1977/78:100 Bilagas 62 Befolkningsutvecklingen har antagits medföra en årligökning av kassornas utgifter med ca 1 96, Härutöver beräknas en viss ökningav utgifterna för tandvårdsförsäkring och läkemedelsersättning m. m. beräkning slutar på entotal kostnad för sjukförsäkringen på ca 20 145 milj. kr. för år 1978och 20 858 milj. kr. Inom tandvårdsförsäkringen ersätts kostnader förtandvård enligt tandvårdstaxan upp lill I . och med 75 %för kostnader därutöver. Som jag nämnde iavsnitlsinledningen har denna beloppsgräns varit oförändrad sedan försäkringen infördes. Med hänsyn lill kostnadsutvecklingen bör beloppsgränsen höjas. Jag förordar alt den höjs till . fr. o. m. den , vilket ungefär motsvarar höjningen av övrigabelopp i tandvårdstaxan. Med utgångspunkt i riksförsäkringsverketskostnadsberäkningar och med beaktandeav bl. a. en viss löne- och prisutveckling , samt med hänsyn tagen till dels de höjningar av tandvårds- och läkarvårds-taxorna som regeringen har fastställt, delsnyssnämnda höjning av beloppsgränsen inom tandvårdsförsäkringen, beräknar jagsjukförsäkringens totala kostnaderför dessa år till 21314 milj, kr resp. 22 592 milj, kr (exkl. föräldraförsäkringen). Fördelningen av de beräknade koslnaderna påförmånsslag framgår av följande sammanställning (milj, kr. 1977/78:100 Bilagas 63 I avsnitlsinledningen harjag lämnat vissauppgifter om utvecklingen av antalet sjukdagar m. m. Jag hänvisat" till dessa. Somjag också har nämnt i inledningen lilldelta avsnitt bör socialförsäkringsavgiftentill sjukförsäkringen höjas från 9,6 till 10,6 96 av löneunderiagel fr. o. m. , Detta föranlederändring i 19 kap. 4 § lagen (1962:381)om allmän försäkring. Förslag tilllagändring bör i likhet med vad jaganfört under punkten B 5 bifogas protokollet i detla ärende som bilaga 8:1. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till 3 285 milj. kr., vilket innebären ökning med 685 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. antaga inomsocialdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring såvitt avser avgift tillsjukförsäkringen, 2. lill Bidraglillsjuk/Örsäkringen för /79 anvisa etl förslagsanslag av3 . Vissa yrkesskadeersättningar m. m. Från anslaget bekostas tillägg på vissa äldrelivräntor samt ersätlning i anledningav skadefall, där ersättningen på grund av speciella förfallningar eller särskilda beslul hell eller delvis ulgår avstatsmedel. Av medelsförbrukningen under /77avser ca . uppräkning och värdesäkring av vissa äldre livräntor frånyrkesskadeförsäkrings- resp.fiskarförsäkringsfonden. avser ersäUningar enligt vissa särskilda förfaUningar, bl, a,yrkesskadeersättning åt intagna på anstalt m. fl. samt ersäuning i anledning avskada under tjänstgöring i civilförsvaret eller vid brandsläckning. För /79 beräknas medelsbehovet föruppräkning av äldre livräntor till ca 0,5 milj, kr, och för ersäuning enligtsärskilda förfatmingar till 1977/78:100 Bilagas 64 1milj, kr, Riksförsäkringsverkel föreslår, bl, a. med hänsyn till uppkommande värdesäkringskostnader, all anslaget försupp med oförändrat 1,6 milj, kr. Jaghar inte något att erinra mot riksförsäkrigsverkels anslagsberäkning. Jaghemställer att regeringen föreslår alt lillVissa yrkesskadeersättningar m. m. för /79 anvisa etlförslagsanslag av I . 1977/78:100 Bilaga 8 65 Ekonomiskt stöd åtbarnfamiljer m. m. Samhällets direkta ekonomiska stöd åtbarnfamiljerna utgörs främst av allmännabarnbidrag, bostadsbidrag, föräldrapenning, bidragsförskott och bosättningslånsamt bidrag för vård av handikappat barn och barnpensioner inom denallmänna försäkringen. Genom de allmänna barnbidragen tillförsäkras alla familjer med barn ett grundläggande ekonomisktstöd. Barnbidragen utgår tillomkring 1 miljon barnfamiljer med ca1,8 miljoner barn . Barnbidraget höjdes den 1 juli1977 från . till 2 100 kr.per barn och år. Trots den besvärande statsfinansiellasituationen har regeringen bedömt det sorn angeläget att höja bidraget ytteriigare. Mol bakgrund av bl. a.kostnadsutvecklingen för barnfamiljerna har sålunda antagitregeringens förslag om en ytteriigarehöjning a v barnbidraget till . per barn och år fr. o. m, (prop. 1977/78:61, SoU 1977/78:18,rskr 1977/78:89). Koslnaderna förbarnbidragen under nästa budgetår beräknas till 4 025 milj. kr. Som komplement till de allmänna barnbidragen utgår inkomstprövade bostadsbidrag till familjer med lägre inkomster och familjer med flera barn. Bostadsbidragen beslår dels av ett statligtbidrag som utgör ett inkomstpröval konsumlionsslödutan anknytning lill bostadsförhållandena och dels ett slatskommunalt bidrag som äranknutel tillbostadskostnaden. Bostadsbidrag ulgår till ca 500000 familjer med drygt 900 000 barn. De staiskommunala bostadsbidragen kan numera utgå även till låginkomsttagare utan barn. Anslaget för bostadsbidrag redovisas underbostadshuvudtiteln. Föräldraförsäkringen infördes och harsedan dess successivt byggts ul ochförbättrats. Försäkringen ger alla föräldrar ett ekonomiskt skydd i samband medbarns födelse och sjukdom. Fr. o. m, höjs föräldrapenningens garanlinivå från . per dag och ulgår i anslutning till barns födelse eller adoptivbarns ankomst tillfamiljen. För dem som har sjukpenning övergaranlinivån utgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs,med 90 96 av inkomsten. Förälder, som för omvårdnad av barnet minskar sillförvärvsarbete med hälften, har rätt till halv föräldrapenning. Föräldrapenningen är ATP-grundande. Fr, o. m. byggsföräldraförsäkringen ut med en särskild föräldrapenning som kan utgå under sammanlagt för varje barnsom föds efter nämnda datum. Densammanlagda ersättningstiden från försäkringenförlängs därmed från sju lill . Även den särskildaföräldrapenningen utgår med lägst . per dag eller del högre belopp som svarar mot den normala sjukpenningen. Under dentredje månaden utgår dock densärskilda föräldrapenningen med . per dag för alla vid heltidsledighet.Den särskilda föräldrapenningen för tas ut som föräldrarna själva finner lämpligt fram lilloch 1977/78:100 Bilagas 66 medbarnets första skolär. Den skall kunna användas både vid hellidsledighet och och ulgår som hel, halv eller fiärdedelsföräldrapenning. Ersältningsiidenär delad mellan föräldrarna, men med möjlighet att på ett enkelt sätt överlåta lid lill den andre föräldern. För barn födda gäller särskilda övergångsbestämmelserför den särskilda föräldrapenningen. Förälder som tillfälligt behöver stanna hemma ochta vård om barn har också rätt till föräldrapenning. Fr. o. m. kan sådan föräldrapenning för tillfällig vård avbarn utgå när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk eller i samband medatt barnet t, ex. skall besöka den förebyggandebarnhälsovården. Föräldrapenningen kan också utnyttjas - alternativt två halva dagar - perkalenderår för föräldrarnas kontaktmed samhällets barnomsorg. Föräldrarna disponerar för dessa ändamål sammanlagt 12, 15 eller per åroch familj beroende på barnantalet.Föräldrapenningen utgår i dessa fall med samma belopp som vid egen sjukdom. Fr. o. m. den harfadern möjlighet att använda dessadagar i samband med såväl första barnels som ytteriigare barns födelse i familjen. Föräldrarna haren lagstadgad rätt lillledighet från sin anställning undertid då ersättning utgår frånföräldraförsäkringen. De totala kostnaderna för föräldraförsäkringensförmåner beräknas för nästa budgetår till ca 2 400 milj. kr. Enligt de finansieringsreglersom gäller täcks 85 96 av koslnadernagenom arbetsgivarnas och egenförelagarnas socialförsäkringsavgift lill sjukförsäkringen och 15 96 genom statsbidrag. Genom föräldraförsäkringen för föräldrar och barnmöjlighet alt vara tillsammans.Föräldraförsäkringen är också ett inslag i strävandena för jämställdhet mellankvinnor och män. Genom ersättningen från.föräldraför-säkringen kan nu även männen med bibehållenekonomi stanna hemma och vårdabarnen. De första årens erfarenheter av föräldraförsäkringen har visal på en successiv ökning av antalet fäder somutnyttjat möjligheterna alt ta hand om barnet någon lid under de förstamånadema. har redovisat enrapport om försäkringensutnyttjande. Av denna framgår bl. a. att antalet fäder som utnyttjat försäkringen underår 1974 resp. 1977 har stigitfrån ca 2 96lillca 10 96avdem som varit berättigade lillföräldrapenning med samma belopp som sjukpenningen. Män med högreinkomster och bra ställning på arbetsplatsen utnyttjarförsäkringen mer än andra män. Offentligt anställda fäder utnyttjar försäkringenmer än privalanslällda. Rätten till föräldrapenning för tillfällig vård av barn utnyttjades av ca 240 000 familjerår 1976 jämfört med 155 000 år1974. Trots denna ökning kan konstaterasalt denna del av försäkringen har utnyttjats i förhållandevis begränsad omfattning. Antalet familjer som varilberättigade alt utnyttja försäkringentorde gå upp emot 500 000. Del genomsnittliga antalet utnyll- 1977/78:100 Bilagas 67 jadeersättningsdagar var ca 4,4 per familj. I knappt en tredjedel av de familjer som använt försäkringen har pappan tagit ul minsten dag. Ca 65 96 av de fäder somvarit berättigade till ersällningvid ledighet i samband med annat barns födelse har använt sig av dennarätt, I regeringsdeklarationen har angetts regeringensprogram på det familjepolitiskaområdet för innevarande mandatperiod. En förslå etapp i det arbetet harutgjorts av den beskrivna utbyggnaden av föräldraförsäkringen med en särskild föräldrapenning. Den andra etappen harnyligen redovisats i en lagrådsremiss, som innehåller förslag om en väsentligtutvidgad rätt för småbarnsföräldrar till ledighet från förvärvsarbete. Enligt förslaget skall föräldrar ha enlagstadgad rätt att vara hell tjänstlediga eller att förkorta sin dagliga arbetstid till tre Qärdedelar så länge de vårdar barn under elloch . Rätten till förkortad arbetstid till skall gälla till dess barnet är . Denna rätt lillledighet är fristående från ersättningsreglernainom föräldraförsäkringen. De nya reglerna avses gälla fr. o. m, den . Avsikten är alllägga fram en proposition i denna fråga till i början av år1978, I enlighet med vad som angetts iregeringsdeklarationen fortsätter det familjepolitiska reformarbetet medplanering av en tredje etapp, som avser förslag till en samladlösning av frågorna om vårdnadsbidrag och en ytteriigare utbyggnad av föräldraförsäkringen. Den fortsatta utbyggnadenkommer att ske i den takt som det ekonomiska utrymmet medger.