prop · G10320 · 1977-12-31 00:00:00 — Sjukpenningulgår vid sjukdom som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minslhälften. Sjukpenningen beräknas på den försäkrades sjukpenninggrundandeinkomsl. Denna motsvarar den förvärvsinkomst (såväl inkomsl av anställning sominkomst av annal förvärvsarbete),soni den försäkrade kan antas få under detkommande året. Den sjukpenninggrundande inkomsten får högsl motsvara 7,5gånger basbeloppet vid årets början (avrundat , ). Försäkrad förälder som inte förvärvsarbetar i samband medbarns födelse har under vissa förutsättningar räll till föräldrapenning somutgår med eit visst lägsta belopp per dag (garantinivå). Till försäkrade medräll lill högre sjukpenning än garaniinivån utgår föräldrapenningen med sammabelopp som sjukpenningen förutsatt all vissa kvalifikationsvillkor äruppfyllda. Föräldrapenning kan också utgå för tilirällig vård av barn. När det gäller anlalel besvärsärenden ulgör besvär i frågaom sjukvårdsersättning endasl några H procent av det lotala anlalelbesvärsärenden. Av dessa få procenl avser merparten ärenden röranderesekostnad. Prop.1977/78:20 33 omföräldrapenning är inte heller vanliga. Ärenden om sjukpenning ochsjukpenninggrundande inkomst är däremoi betydligt mer frekvenla inomsocialförsäkringens besvärsorganisation. Sålunda utgör dessa ärenden omkring1/3 av det totala ärendeantalel på ochungefär 1/5 av målantalei i försäkringsdomslolen. Förmånsformernainom folkpensioneringen är ålderspension, förtidspension och sjukbidrag samtfamiljepension till änka och barn. Dessutom finns vissa särskildafolkpensionsförmåner. Rälltill folkpension i form av ålderspension föreligger fr, o, m, den månad då denförsäkrade fyller . Den försäkrade kan emellertid begära förtida elleruppskjutet uttag. Förden vars arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av denfysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst hälftenföreligger rätt U\\ Jönidspension. Denna kan utgå som hel, 2/3 eller halvpension beroende på omfattningen av arbetsförmågans nedsättning. Omnedsättningen av arbetsförmågan inte kan anses varaktig men ändå kan anlas blibestående kan sjukbidrag utgå. Barn,vars fader eller moder eller båda föräldrar har avlidit, är under vissaförutsättningar berättigat till barnpension. Till änka utgår i vissa fallänkepension från folkpensioneringen. För änkor som inle har fylll 50 är vidmannens död och inte heller har barn sker viss reduktion avänkepensionen. Desärskilda folkpensionsförmånerna ulgörs av barntiUägg, handikappersättning,vårdbidrag, pensionstillskott, kommunalt bostadstillägg och hustruiillägg. Tillålderspension och förtidspension utgår barntillägg för barn . Rätttill/tort(/A'a/7/7ersdr/i/>;,?lillkommer försäkrad,som har fylll 16år ochsom innan han har fylll för avsevärd lid har lått sin funktionsförmåganedsatt i sådan omfattning att han i sin dagliga livsföring eller för att kunnaförvärvsarbeta behöver hjälp av annan eller eljest fär vidkännas belydande merutgifter.Förälder lill barn vilket på grund av sjukdom, psykiskutvecklingsstörning eller annat handikapp för avsevärd tid är i behov avsärskild lillsyn eller vård kan få vårdbidrag. Vårdbidrag utgår med beloppmoisvarande hel eller halv förtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott. Tillden som saknar ATP eller har låg ATP utgår pensionstillskoii enligt lagen(1969:205) om pensionstillskott (ändrad senasl 1975:381). Vidare finns tvåinkomstprövade förmåner, nämligen kommunalt bosladslillägg och hustruiillägg.Kommunalt bosladslillägg utgår enligt grunder som kommunerna själva bestämmer.Beloppet kan därför variera från en kommun lill en annan. Oreducerathustruiillägg ulgår med belopp som motsvarar skillnaden 3 1977/78. 1977/78:20 34 mellan årsbeloppen för hel pension och pensionstillskottför två niakaroch årsbeloppet för hel pension och pensionstillskott förensamslående. Beslämmelser om dessa båda förmåner återfinns i lagen (1962:392)om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg lill folkpension (omtryckt1976:1014. ändrad senasl 1977:371), Den infördes en särskildddpensionsförsäkriiig. Bestämmelser härom finns i lagen (1975:380) omdelpensionsförsäkring (ändrad senasl 1977:372), Syftet med denna nyapensionsform äratt den som vill trappa ner sin arbetsinsats mellan 60 och 65års ålder skall kunna göra det genom att övergå till deltidsarbete ikombination med delpension. Ärenden rörande förtidspension och sjukbidrag ulgör 15 ä20 % av det totala ärendeantalel inom socialförsäkringens besvärsorganisation.Även ärenden rörande handikappersättning förekommer ganska ofia och ulgör enbetydande del av anlalel ärenden på (ca15 %). Beträffande båda ärendeiyperna gälleratt del ofia är fråga om såvältidskrävande som svårbedömbara frågor. Antalet ärenden inom socialförsäkringensbesvärsorganisalion som avser ålderspension, familjepension ellerpensionstillskott är ganska litet. Ärenden rörande kommunalt bostadstillägg ochhustruiillägg utgör knappl 10 96 av det totala ärendeantalel på riksförsäkringsverketsbesvärsavdelning. ATP grundas på den försäkrades tidigare förvärvsinkomster.I enlighel härmed är pensionens storlek beroende av antalet år. för vilkapensionspoäng har lillgodoräknals honom, och av pensionspoängens siorlek underde olika åren. De olika förmånsformerna inom tilläggspensioneringen ulgörs avålderspension, förtidspension, sjukbidrag och familjepension lill änka ochbarn. För full ålderspension fordras enligl huvudregeln 30 årmed pensionspoäng. När pensionen skall beräknas multiplicerar man en på visstsätt beräknad medelpensionspoäng med basbeloppet förden månad pensionen avser.Full ATP-pension utgör vid pensionsuttag 60 96 a v det beloppman härefter konimer fram till. Har man inle tjänat in pensionspoäng under såmånga år som krävs för full pension minskas pensionen i förhållande härtill. Förutsättningarna för all fh jönidspension är desanima sominom folkpensioneringen vad gäller kravet på arbetsförmågans nedsättning. Helförlids-pension från ATP skall i princip motsvara den ålderspension, som denförsäkrade skulle bli berättigad lill. om han började åtnjuta sådan pension fr,o. m. den månad, varunder han uppnår . Pensionen beräknas i'dllmänhet under antagande att den försäkrade fr, o, m, det år dåpensionen börjar ulgå t, o. m. del årdå han uppnår64(i vissa fall 65)års ålderhar tillgodoräknats viss pensionspoäng (antagandepoäng). 1977/78:20 35 utgåunder samma förutsättningar som inom folkpensioneringen. Barnpension ochänkepension från ATP utgår med vissa andelar av den Liksominom folkpensioneringen är antalet besvärsärenden som gäller ålderspension och familjepension från ATP litet, medan ärenden om förtidspensionoch sjukbidrag är vanligl förekommande. Ofta är det fråga om pensionfrån såväl folkpensioneringen som från ATP, har trätt i krafi den . Enligt dennalag utgår ersättning vid sjukdom, vid beslående nedsättning av arbetsförmågansamt vid dödsfall. Under en samordningslid av efier del alt skadaninträffade skall den vanliga sjukförsäkringen tillämpas. Den som inte ärsjukförsäkrad har dock rätt till förmåner från arbetsskadeförsäkringen ävenunder samordningsliden, Underdenna lid ersätter arbelsskadeförsäkringendessutom nödvändiga kostnader för sjukvård utom riket, landvård och särskildahjälpmedel. Efler samordningslidens slut ersätter arbelsskadeförsäkringennödvändiga kostnader för bl, a. läkarvård, tandvård, sjukvårdande behandling,konvalescentvård och särskilda hjälpmedel. Vidare utgår vid sjukdom efiersamordningstidens slut sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen. Densom lill följd av arbetsskada har fåll sin arbetsförmåga nedsatt med minst 1/15har rätt till ersättning i form av livränta förden inkomstförlust somuppkommer. Underiagel för beräkning a v livränla ulgörs i allmänhel av densjukpenninggrundande inkomsten vid den lidpunkl från vilken livränla skallulgå. Livränta utgår med så siordel av den försäkrades livränteunderiag. sommotsvarar graden av nedsättningen av hans förmåga att bereda sig inkomsl genomarbete. Undervart och ett av har ca I 500 mål kommii in tillförsäkringsrådet, 1 försäkringsdomstolen utgör antalet yrkesskademål avdet totala målantalei. Allmäntbarnbidrag ulgår enligl I ij lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag (omtryckt1973:449, ändrad senast 1977:525) i princip lill varje barn somvistas här i riket. Om endasl en av föräldrarna eller ingen av dem harvårdnaden om ett barn kan bidragsjörskoii ulgå enligl lagen (1964:143) ombidragsförskott (omtryckt 1976:277). Rällt.i\\ ersätining under arbetslöshet \\\\lf.ommer enhgt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring (ändrad senast 1976:828) medlem i erkänd arbetslöshetskassasom uppfyller vissa villkor. Ersättning utgår i form av dagpenning medvarierande belopp. Det ärde erkända arbetslöshetskassorna som beslutar Prop.1977/78:20 36 är tillsynsmyndighet och förstabesvärsinstans. Försäkringsdomslolen är högsla instans. Enligtlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd (ändrad senast 1976:1066) kanersättning utgå i form av dagpenning till personer som inte ärarbetslöshetsförsäkrade eller som inte uppfyller ersättningsvillkoren enliglarbetslöshetsförsäkringen. Handläggningen av dessa ärenden har berörts iavsnill 2.1. Tilldellagare i arbetsmarknadsutbildning utgår enligt arbetsmarknads-kungörelsen(1966:368, omtryckt 1977:141) utbUdningsbidrag i form av dagpenning,stimulansbidrag och särskill bidrag. Särskill bidrag ulgår lill kursavgifier,studieresor inom landet, läromedel och resor mellan bostaden ochutbildningsplatsen. Treolika former av studiestöd enligt studiestödslagen (1973:349, omtryckt1975:359, ändrad senast 1977:489) handläggs inom socialförsäkringsadministrationen,nämligen limstudiesiöd. dagsiudiesiöd och särskill vii.xenstudie-slöd. Somtidigare har nämnts handläggs fr. o. m, den ersättning lillvissa värnplikiiga m. fi. Detta gällerframför allt s, k. dagpenning lill värnpliktiga under repetitionsulbildningenligl värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008, ändrad 1977:520),Dagpenningbeloppel skall motsvara hel sjukpenning enligt den allmännasjukförsäkringen. Alla garanteras dock en viss lägsta dagpenning. Ingenav de ärendegrupper som har nämnts i delta avsnitt ulgör någon belydande del avdel totala iirendeantalet inom socialförsäkringens besvärsorganisalion. Av deärenden där är försia besvärsinstansulgör utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning den slörsia gruppen.Besvär angående arbetslöshetsförsäkring ulgör ca 5 96 av det totala målantaleti fdrsäkringsdomstolen. Deolika socialförsäkringarna finansieras helt eller delvis genom arbetsgivaravgifteroch genom egenavgifter från egna företagare. Vissa socialförsäkringsgrenarfinansieras också lill en del genom statsbidrag. Vidden nuvarande socialförsäkringsadministrationens tillkomst i början av1960-talel fanns avgifterna lill yrkesskadeförsäkringen, sjukförsäkringen,moderskapsförsäkringen och tilläggspensioneringen, byggnadsforskningsavgiftensamt en särskild redaravgifi för sjöfolks pensionering. Därefter har tillkommitavgifter till folkpensioneringen och delpensionsförsäkringen, arbetsgivaravgiftentill arbetslöshetsförsäkringen, allmän arbetsgivaravgift, avgift tillarbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildningsavgift,arbetarskydds-avgift,lönegarantiavgifi och socialavgift till barnomsorgen. Deolika arbetsgivaravgifter som en arbetsgivare betalar för sina anställdaberäknas på ett s. k. avgiftsunderiag. Vissa skillnader förekommer mellan 1977/78:20 37 underlagen för de olika avgifterna. Arbetsgivaravgifternalas dock i princip ut på de kontantlöner och naturaförmåner i form av kost ochbosiad, som ulgår lill anställda och som under årel har uppgått lill minsl 500kr. När del gäller ATP-avgiften skall hänsyn inle tas tillarbetstagares lön eller ersättning som överstiger 7,5 gånger det vid åretsingång gällande basbeloppet. Vid beräkning av denna avgift görs vidare ett s,k. Avgiften beräknas därefter på den återstående lönesumman. Riksförsäkringsverkeldebilerar och uppbär arbetsgivaravgifterna. Avgifter som uppgår lill högsl I000 kr, uppbärs dock i samband med slutlig skatt. De lokalaskattemyndigheterna har också viss befattning med arbeis-givaravgifterna,nämligen att la emot arbeisgivuruppgifterna och ulöva viss kontroll av dessasriktighet. Bestämmelser om handläggning av avgifts-ärenden återfinns i lagen(l959:552)om uppbörd av vissa avgifterenligl lagen om allmän försäkring, m, ni,(onitryckt 1974:938. ändrad senast 1977:283), AVGL. Den överfördes den ADB-mässiga delen avhandläggningen avseende debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter frånriksförsäkringsverkel lill och länsstyrelserna. Del harföruiskickats att även handläggningen i övrigt av avgiftsärendena i försiainstans skall överföras från riksförsäkringsverkel lill skatteadministrationen.Någon lidpunkl härför har dock ännu inte fastställts, Försäkringsdomslolen, somär forsla och enda besvärsinslans i avgifisärenden, handlägger omkring 500 målom arbetsgivaravgifter , vilkel utgör drygl 20 "6 av del totalamålantalei i domslolen. Personer som har inkomsl av annat förvärvsarbete änanställning skall erlägga s, k. egenavgift. Del finns fyra olika egenavgifter,nämligen tilläggspensionsavgift, socialförsäkringsavgift tillfolkpensioneringen, sjukförsäkringsavgift och allmän arbetsgivaravgift. Ävensåviii gäller dessa avgifter förekommer vissa skillnader mellan underlagen förde olika avgifterna. Till grund för avgiftsberäkningen läggs dock i princip denavgiftsskyldiges taxering lill statlig inkomstskatt. Det är de lokalaskattemyndigheterna som såväl fastställer underlaget som beräknar och debiteraregenavgifterna. ochförsäkringsdomstolen handlägger besvärsärenden i fråga om egenavgifter.Antalet besvärsärenden har varit obetydligt men har ökat någol , För bestämning av lilläggspensionsförmånernas storlekskall beräknas den försäkrades pensionsgrundande inkomst. Denpensionsgrundande inkomsten definieras i 11 kap. 5 § AFL som summan av inkomslav anställning och inkomst av annal förvärvsarhiete i den mån denna summaöverstiger det vid årets ingång gällande bash)eloppel. Vid beräkning avpensionsgrundande inkomsl skall dock bortses från inkomst av anställning Prop.1977/78:20 38 ochinkomsl av annat förvärvsarbete som överstiger 7,5 gånger del.vid årets ingånggällande basbeloppet. 4 ij AFL skall lill grund förberäkning av pensionsgrundande inkomsl läggas den försäkrades taxering tillstatlig inkomstskall. Delta innebär alt laxeringsmaierialel, framför alltsjälvdeklaration och kontrolluppgifter enligt taxeringslagen, ligger lill grundäven för beräkning av pensionsgrundande inkomst. Pensionsgrundandeinkomsl beräknas av lokal skallemyndighet. Riksförsäkringsverketsbesvärsavdelning är första besvärsinstans. Antalet ärenden om pensionsgrundandeinkomst utgör 700 ä 800 eller av det totala ärendeantalet påavdelningen, I försäkringsdomstolen, som är högsla besvärsinstans, är andelenmål av delta slag något mindre. 2.3Organisation och förfarande inom de olika sociairörsäkringsorganen Enligt18 kap. 1 § AFL skall finnas en allmän försäkringskassa för varjelandstingskommun och för varje kommun som inte tillhör landstingskommun. Detfinns f n. 26 allmänna försäkringskassor. Tre av dessa, nämligen Göteborgsallmänna försäkringskassa, allmänna försäkringskassa och länsallmänna försäkringskassa, omfattar endasl en kommun. Ivarje allmän försäkringskassa skall finnas en styrelse och en eller fierapensionsdelegaiioner. 'Vidare skall finnas en i allmänhetvarje kommun inom kassans verksamhetsområde. Styrelsen skall enligt 18 kap. 6 §AFL beslula i kassans angelägenheter i den mån ej annat föreskrivs. I praktikenhandhar styrelsen huvudsakligen ärenden som gäller organisatoriska frågor samtpersonal- och lokalfrågor. Däremot behandlas sällan enskilda försäkringsärendeni styrelsen. Närdet gäller handläggningen kan de ersättningsärenden som förekommer i en försäkringskassauppdelas i tre olika kategorier, nämligen ärenden som handläggs av tjänstemän,ärenden som handläggs av pensionsdelegation och ärenden som handläggs avförsäkringsnämnd. Tjänstemän handlägger sjuk-och yrkesskadeförsäkringsärenden,vissa arbelsskadeärenden, barnbidragsärenden,ärenden rörande kontantarbetsmarknadsstöd, vuxensludieförmåner och utbildningsbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbildning. De pensionsärenden som inie enligt särskildabestämmelser skall handläggas av pensionsdelegalion eller försäkringsnämndhandläggs också av tjänstemän. Delta gäller ärenden om ålderspension,familjepension, barntiUägg. pensionslillskotl, förtidspension lill äldrepersoner på enbart arbetsmarknadsmässiga grunder saml de fiestadelpensionsärenden, Pensionsdelegalionhandlägger frågor om sjukbidrag och förtidspension -utom lill äldre personer påenbari arbetsmarknadsmässiga grunder -handikappersättning och vårdbidrag.Detsamma gäller livränleärenden och ärenden om arbetssjukdom enligl lagen(1976:380)om arbetsskadeförsäkring Prop.1977/78:20 39 (omtryckt1977:264). Vissa frågor om delpension skall också prövas av pensionsdelegation.En pensionsdelegalion består av åtta ledamöler. Ordförande är ordföranden ikassans slyrelse eller en av regeringen särskill förordnad person. Moisvarandegäller om vice ordföranden. De sex andra ledamöterna utgörs uv två läkare, tvåledamöter som skall hu särskild erfarenhet av arbetsförhållanden och två uvlandstinget eller, om kassans verksamhetsområde ulgörs av kommun, uvkommunfullmäktige utsedda ledamöter. I delpensionsärenden ersätts de bådaläkurna uv två uv utsedda ledumöter. Ärendenom inkomstprövade förniåner.dvs. hustruiillägg och konimunalt bostadstilläggtill folkpension samt änkepension med anledning av dödsfall, som harinträft''al före , skall prövas av försäkringsnämnd.Beslutanderätten får dock i vissa ärenden utövas av försäkringsnämndensordförande. består av minst fem och högsl sju av kommunen utseddaledamöler. Nämnden utser inom sig ordförande och vice ordförande. Inomvarie försäkringskassa finns ett centralkontor och ett fiertal lokalkontor.Ledningen av verksamheien inom ett kassaområde utövas från centralkontoret. 1varje försäkringskassa finns en direktör, som skall leda arbelel inom kassan ienlighel med de anvisningar som lämnas av kassans styrelse. I varje kommunskall finnas minst ett lokalkontor. Lokalkontoren kan vid behov kompletterasmed s, k. filialexpedilioner, som är organisatoriskt underställda ettlokalkontor. Flertaletpensionsärenden handläggs på centralkontoren. Av sjukförsäkringsärendenahandläggs de fiesia ärenden rörande sjukvårdsförmåner, framför alll ersättningför läkarvård och tandvård, på centralkontoren. Vissa ärenden omsjukvårdsförmåner, t. ex. resekosinadsersättning. handläggs dock pålokalkontoren. På lokalkontoren handläggs vidare fiertalei uv de mycket talrikaärendena om sjukpenning och föräldrupenning. Över huvud tuget är detlokulkontoren som svarur för fiertalet av de utbetalningar till försäkrade somsker via försukringskassornu. Pensioner och burnbidrag utbetalas dock centraltgenom i . Beslutsfattandeti försäkringskassorna, särskill på lokalkontoren, karakteriseras av attfiertalet beslul fallas av tjänstemän i förhållandevis låg tjänsteställning ochmed ibland ganska begränsad erfarenhet. De beslut som fattas kan avse ganskastora belopp. Det finns inga författningsföreskrifter av innehåll exempelvisalt vissa beslut skall fallas av ijänstemän i en viss lönegrad ellerijänsieställning. Ärenden som handläggs av ijänstemän i relativt underordnaddänsteslällning kontroUeras dock i stor omfattning av mera erfarna ijänstemän. Dalateknikenhar i stor ulslräckning påverkal arbelel hos försäkringskassorna. Ålskilligaarbelsmoment som lidigare har utförts manuellt sker nu automatiskt. Dettagäller inte minsl del omfallande regislreringsarbetel på Prop.1977/78:20 40 bådesjukförsäkrings- och pensionssidan. Vidare sker nu uträkning och omräkning avpensioner i det närmaste hell automatiskt. Barnbidragshanle-ringen har redanfrån del all barnbidragen överfördes lill försäkringskassorna varit Slarklautomatiserad. På sjukförsäkringssidan är automatiseringen ännu inte hellavslutad, men åtskilliga arbelsmoment som lidigare utfördes manuellt sker ävenhär automatiskt. Flertalet av de beslut somfattas på en försäkringskassas lokalkontor får inte skriftlig utformning påannat sätt än all den ersättning som skall utbetalas aniecknas på ettersätiningskvitio. Muntliga beslul förekommer även om den försäkrade vägrasersättning eller får endasl en del av den ersättning han har begärt. Han får dåi allmänhel endast en muntlig förklaring lill varför han inte kan fä begärdersättning. En skriftlig besvärshänvisning brukar dock vanligen lämnas. Påbesvärshänvisningen antecknas i allmänhel tidpunkten för beslutet. När besvär anförs yttrarSig i regel häröver. Dessa yttranden avfattas påcentralkontoren. Är det pensionsdelegation eller försäkringsnämnd som harfattat det överklagade beslutet föredras besvären i delegalionen resp. nämndenoch man lar där slällning lill om besvären skall tillstyrkas eller avstyrkas.Samtidigt med att kassans yttrande och i föreiom-mande fall prolokoll frånpensionsdelegalion eller försäkringsnämnd översänds till riksförsäkringsverkelskickas en avskrift lill klaganden, Riksförsäkringsverkelär enligl sin instruktion (1965:777, ändrad senasl I977:289)cenlralförvaltningsmyndighet för framförallt ärenden som rör den allmännaförsäkringen. Allmänna verkssladgan (1965:600. ändrad senastI977:152)ärlillämplig på . I frågaom förfarandet gällerförvallningslagen (1971:290, ändrad senasl 1975:672), Verket har f. n. ca 1 000anställda och är uppdelat på en administrativ avdelning, enplaneringsavdelning, en tillsynsavdelning, en yrkesskadeavdelning och enbesvärsavdelning. Av intresse i delta sammanhang är besvärsavdelningen ochtillsynsavdelningen. På besvärsavdelningenhandläggs alla besvärsärenden om socialförsäkring eller andra sociala förmånervari beslut har fattats av allmän försäkringskassa i försia instans. Delsammagäller beträffande lokal skattemyndighets beslul i fråga om ärenden omfastställande av pensionsgrundande inkomst och underlag för egenavgifter. Besvärsavdelningen ärorganiserad på fem besvärsbyråer och en administrativ sektion. De fembesvärsbyråerna är uppdelade på sammanlagt 20 besvärsgrupper. Varjebesvärsgrupp leds av en byrådirektör och därutöver ingår ytterligare minst enbyrådirektör eller förste byråsekreterare i varje grupp. Reglerom beslutförheien finns i instruktionen för riksförsäkringsverkel. Prop.1977/78:20 41 Defiesia ärenden på besvärsavdelningen avgörs i besvärsgrupp. Del ställs iinstruktionen inga andra krav på ijänslcinunnen i en besvursgrupp un all deskull ha tjänst i en viss lönegrad, I avgörundel uv vissu ärenden skull enliglinstruktionen dessulom en byråchef deliu. Deltu gäller om skiljaktiga meningarhar uppslån inom en besvärsgrupp, om en besvursgrupp finner anledning lilländring i det överklagade beslutet, om tjänsteman som deltur i handläggningenfinner särskilda skäl föreliggu ull tillkullu byråchef sumt om byråchef enligtarbetsordning eller särskill beslut skull deliu i hundlugg-ningen. 1 praktikendeltar byråchef i uvgörundel av 25-30 'n uv del loiulu ärendeuntulei, 1 vissa full skull minsten uvdelningschef och minst två byråchefer delta i hundläggningen uv ettärende, nämligen om ärendel är uv sior principiell betydelse, om byråcheffinner särskildu skäl föreliggu uti ärendet hundluggs i sådan ordning, om frågauppkommer huruvidu beslut skull understullus lorsäkringsdomslolens prövningeller om urendel enligl urbelsordning eller särskilt beslut skall hundläggas inu angiven ordning. Dessa ärenden avgörs i prakliken i s, k. plenum, i vilkel -förulom föredraganden - besvursuvdel-ningens chef saml de fem byråcheferna inomavdelningen dellur. 1 sudunl plenum kan även verkels generaldirektör ochöverdirektör della. Enligt praxis är vidare en representant för verketstillsynsavdelning och en läkure närvarande vid plenum. Endast cu I '-,', av detlolulu uniulel ärenden uvgörs i plenum. Ulvecklingenav ärendeantalel på besvärsavdelningen frumgår uv följundetubeller.