prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — 1975års energiforskningsprogram innebar på flera områden en väsentlig ökning av desvenska forsknings- och utvecklingsinsatserna. Det har tagit tid atl bygga uppverksamheten. På flera områden har insatserna av naturliga skäl i slorutsträckning varit av planerings- och förstudiekaraktär. program med de ändringar och tillägg som senare har gjorts kan därför bara ses somett första steg på vägen mot en tryggare energiförsörjning. En böjning avambitionsnivån är en nödvändig förutsättning för att nå detta mål. Energikommissionenhar i sitt yttrande över DFE:s förslag tiU nytt treårsprogram framhållit viktenav kontinuitet i det pågående forsknings- och utvecklingsarbetet för att skapaförutsättningar för snabbast möjliga beslut om utnyttjande av ny energiteknik.Kommissionen förordar därför att regeringen lägger fram förslag om ett nytttreårigt energiforskningsprogram utan att avvakta kommissionens slutliga underlagsmaterial. 1977/78:110 117 Jagansluter mig till uppfattning om behovet av kontinuitet iforsknings- och utvecklingsarbetet och förordar därför som jag redan harangivit att regeringen förelägger förslag om ett nytt sammanhåUettreårigt Huvudprogram Energiforskning för budgetåren 1978/791980/81. FörHuvudprogram Energiforskning och vissa därmed sammanhängande insatser beräknarjag för treårsperioden /791980/81 en total medelsrani om 842 milj. kr.Härav avser 242 milj. kr. Denmedelsram som jag har beräknat innebär en kraftig höjning avenergiforskningsprogrammets ambitionsnivå och representerar ett absolut settbetydande bidrag till det industrieUa utvecklingsarbetet i . Det ärönskvärt att insatser av den storleksordning det här är fråga om leder tillutveckling av teknik som kan öka svensk industris internalionellakonkurrenskraft. Energiforskningsprogrammets industripolitiska effekter ärdärför betydelsefulla. För den forsknings- och utvecklingsverksamhet somfinansieras inom energiforskningsprogrammet bör dock enligt min uppfattning deenergipolitiska motiven liksom vara destyrande. Mot bakgmndav de aUmänna överväganden jag har redovisat anser jag sammanfattningsvis attmålen för energiforskningsprogrammet inom ramen för de allmännaenergipolitiska strävandena bör vara följande. Att ge kunskap som underlättarför oss att förutse och möta de problem som skapas såväl av den svenska ochinternationella utvecklingen som av globala strävanden efter tryggareenergiförsörjning samt atl öka kunskapen om energisystemets samband med andrasamhällsfunktioner. Att ge kunskap som underlag förbedömning av förutsättningarna för introduktion av ny teknik eller nyasystemlösningar för energiförsörjningen. Att stödja utveckling av sådanteknik som kan bidra till att förändra energiförsörjningssystemet i enlighetmed de energipolitiska målen. Att i begränsad utsträckning bidra till spridning av ny teknik och nyasystemlösningar för förbättrad energiförsörjning. den uisträckning del är förenligt med övriga mål stärka den svenska industriella konkurrenskraften. 4.2.2Allmänna riktlinjer m. m. Inomramen för Huvudprogram Energiforskning bör finansieras forsknings- ochutvecklingsarbete samt uppfinningsverksamhet inom energiområdet. Huvudregelnvid slöd från energiforskningsprogrammet bör, i likhet med vad som gäller förinnevarande treårsperiod, vara att alla resultat 1977/78:110 Hg somframkommer görs allmänt tillgängliga. Om kommersiell exploatering av uppnåddaresultat kan väntas leda tiU att det energipolitiska utbytet av insatsenpåtagligt ökas eller tidigareläggs bör undantag kunna göras från huvudregeln omoffentUggörande. I detla fall bör finansieringen normaU ske i form av lån medvillkorlig återbetalningsskyldighel. Jagförutser att det för energiforskningsprogrammet också kommer atl bli nödvändigtall i viss omfattning uppföra större experiment- och försöksanläggningar medsyfte att få ett säkrare underlag för statsmakternas beslut om fortsallutveckling inom energiområdet. Huvudregeln i fråga om sådana anläggningar börvara att de skall ägas och förvaltas av sådana organ som kan beräknas komma atli ett senare utvecklingsskede utnyttja motsvarande anläggningar. I de fall detlainte är möjligt eller av andra skäl olämpligt bör staten utöva ägarfunktionernai särskild ordning. De myndigheter som svarar för energiforskningsprogrammetsgenomförande bör normalt inte stå som ägare av anläggningar av ifrågavarandeslag. Jag återkommer till denna fråga också vid min behandling av verksamhetenvid AB Atomenergi. Medel från energiforskningsprogrammet bör i första hand fåanvändas för de avskrivningar som kan vara skäliga i varje enskilt faU. Jaghar vid min me-ddsberäkning för Huvudprogram Energiforskning beaktat behovet avmedel för sådana ändamål. Inom huvudprogrammet bör däremot inte finansierasinvesteringar i laboratorieanläggningar, byggnader o. d. Jagåterkommer i det följande (avsnitt 4.2.3 och 4.2.5, under programmetEnergiproduktion) tUl frågan om särskilt stöd för prototyper och demonstrationsanläggningar. Energiforskningsprogrammethar haft en mycket bred inriktning i syfte attskapa förbättrat beslutsunderlag vad gäller förutsättningarna för att nyttiggöraolika energiformer och utnyttja energibesparande teknik av olika slag. Även förkommande treårsperiod måste forsknings- och utvecklingsinsatser göras med vissbredd för att vi närmare skall kunna pröva och värdera ett relativt stort antalutveckUngslinjer. Våra begränsade resurser gör det emellertid angeläget attunder perioden successivt söka koncentrera verksamheten till färre och störreinsatser, även om detta leder tiU att i och för sig intressanta projekt intealltid kan få stöd. Jag vill framhålla att de mål för energiforskningsprogrammetsom jag har angivit innebär att insatserna inom HuvudprogramEnergiforskning till övervägande del måste ha karaktär av målstyrtutvecklingsprogram. De mål för program och delprogram som jag i det följandekommer att förorda (avsnitt 4.2.5) har till syfte att ge underlag förerforderlig styrning av insatserna. Enändamålsenlig organisation och ansvarsfördelning är av avgörande betydelse föratt forskningsprogrammet skall bli effektivt genomfört och resultaten iöverensstämmelse med energipolitiken i stort. En allsidig utvärdering av dennuvarande organisationen har inte varit möjlig. 1977/78:110 119 Jagkommer därför i del följande att förorda att den organisation av energiforskningsprogrammetsom har gällt i huvudsak skall bibehållas t. v. Ansvar för planeringoch genomförande av olika delar av programmet bör alltjämt vila på särskildaprogramansvariga organ, nämligen styrelsen för teknisk utveckling (STU), transportforskningsddegationen(TFD), statens råd för byggnadsforskning (BFR), nämnden förenergiproduktionsforskning (NE) och DFE. Det ankommer på de programansvarigaorganen att planera och styra verksamheten i enlighet med de mål och riktlinjersom anges av statsmakterna. Dethuvudsakliga tidsperspektivet för arbetet inom energiforsknings-programmet ärav storleksordningen , dvs. del är inriktat på energisituationen fram tillbörjan av . Mot denna bakgrund anser jag att arbetet inom flertaletdelprogram och programelement bör inriktas mot alt senast vid mitten av1980-talet ge underlag för beslut om att antingen avveckla de särskildaforsknings- och utvecklingsinsatserna eller driva verksamheten vidare medsikte på att införa en viss teknik. I takt med att sådant underlag kommer framkommer en aUt större del av insatserna inom energiforskningsprogrammet altinriktas på stöd tiU utveckling och eventuellt även spridning av den teknik somskall införas i energisystemet. En sådan beslutssituation kan dock inte nås påalla områden . Fortsatta insatser kommerdärför att bU nödvändiga under en stor del av inom flera av deområden som ingår i energiforskningsprogrammet. De programansvariga organenbör planera verksamheten så att successiva beslut om avveckling resp. fuUföljandeav utvecklingssatsningarna blir möjliga. Energiforskningsprogrammetkommer med de angivna aUmänna målen all ha många avnämare. Dess resultatkommer att ge beslutsunderlag till statsmakterna, statiiga myndigheter ochkommuner liksom tUl industrier och enskilda som utvinner, omvandlar,distribuerar och använder energi eller tillverkar energiteknisk utrustning.Grundläggande för insatserna inom energiforskningsprogrammet bör vara attsamarbete med avnämarna etableras och att verksamheteninte drivs längre än till dess att avnämarna själva kan ta över ansvaret förden fortsatta utvecklingen. Ett nära samarbete med industrin är i detta sammanhangsärskilt viktigt. Forskningssamarbetetinom det internationella energiorganet, IE A, har bl. a. tUl syfte attmöjliggöra en ändamålsenlig internationell arbetsfördelning. Regeringen har idecember 1977 uppdragit åt DFE att närmare redovisa och utvärdera dethittillsvarande svenska deltagandet i IEA:s forskningssamarbete. Jag vill inteföregripa DFE:s utvärdering av enskilda forslcningsområden men anser mig ändåha grund för den 1977/78:110 12o allmännabedömningen att samarbetet kan ge goda resultat inom flera områden av stortintresse för vår nuvarande och framtida energiförsörjning. Sverigeundertecknade ett samarbetsavtal med Euratom inom områdetkontrollerad termonukleär fusion och plasmafysik (prop. 1975/76; 86, NU1975/76: 29, rskr 1975/76: 172). Samarbetet syftar tUl att visa att det är möjUgtatt producera elkraft genom sammanslagning fusion av lätta atomkärnor. Euratomhar först kunnat fatta beslut om förläggningen av den storaförsöksanläggning av Tokamak-typ, det s. k. , som är en avhuvuddelarna i det gemensamma forskningsprogrammet. Den kommer alt uppförasi Culham i . Detnordiska samarbetet har varit väl etablerat inom kämenergiområdet sedan långtid. Det har fått sin tyngdpunkt i kärnkraftens säkerhets- ochavfallsfrågor. har uppdragit åt Nordisk Industrifond att ansvara för projekt inordisk samverkan inom i första hand områdena produktion, distribution ochlagring av energi samt energianvändning inom industrin. Frånsvensk sida har framförts förslag om en omorientering avverksamheten inom det nordiska kontaktorganet för atomenergifrågor motforskning och utveckling inom energiområdet i ett vidare perspektiv. Fömtsättningarhar emeUertid inte förelegat för en sådan ändring av kontaktorganetsarbetsfält. Bilateraltsamarbete kan på vissa områden vara ett värdefullt komplement till de programsom genomförs nationeUt och internationeUt. har kontakteretablerats på vissa områden mellan och bl. Jagvill också erinra om det pågående samarbetet med ombl. a. ett projekt kring kemisk lagring av energi, där naturvetenskapligaforskningsrådet och dess franska motsvarighet nära samverkar. Även inom Nordenhar ett anlal bUalerala kontakter tagils kring olika delar av energiforskningsprogrammel.Jag förutser att en ökning av de bilaterala kontakterna inomenergiforskningsområdet kommer att ske . Föregen del vill jag härutöver framhålla följande vad gäller det internationeUaenergiforskningssamarbetet. Somjag redan har angivit innebär det energiforskningsprogram som jag nu förordaren inom vissa områden avsevärd höjning av ambitionsnivån i förhållande tillvad som gäUer för innevarande treårsperiod. I ett internationellt perspektivär våra resurser totalt sett ändå små. En prioritering av insatserna måste därförgöras och hänsyn fortlöpande tas till den internationella utvecklingen. Det ärofrånkomligt att inom vissa områden, som längre fram kan komma att visa sigvara av betydelse för 1977/78:110 121 densvenska energiförsörjningen, t. v. avstå från egna insatser och avvakta vadsom görs på annat håU. Verksamheten inom landet bör därför inriktas på sådanaområden där utiändska erfarenheter inte kan utnyttjas, där det krävs nationellainsatser för att en viss teknik skall kunna utnyttjas eller där de svenskaförutsättningarna är gynnsamma och en effektiv internationell arbetsfördelningmotiverar svenska insatser. Utgångspunktenför bedömning av i vilken utsträckning och i vilka former bör delta i intemationdltenergiforskningssamarbete bör vara strävan att uppnå en effektiv intemationellarbetsfördelning inom ramen för målen för det svenskaenergiforskningsprogrammet. Liksom hittiUs bör multilaterala samarbetsformernormalt prövas i första hand. Jagvill i detta sammanhang erinra om att en av DFE:s uppgifter är att tillse attmöjligheterna tiU nordiskt och övrigt internationellt samarbete, däriblandinom lEA, tas till vara inom energiforskningsprogrammet. Denna uppgift fårökad betydelse bl. a. när det gäller att ta framunderlag för ställningstaganden till förslag om mera kostsammasamarbetsprojekt. Sverigehar i bl. a. FN framhållit i-ländernas ansvar för att medverka till en lösningav energiförsörjningsproblem. För många framstår det somangeläget alt finna energikällor som bygger på en någorlunda lättillgängligteknik och ställer måttliga krav på infrastruktur. I detenergiforskningsprogram som jag här förordar ingår forskning kring olikaalternativa energikällor som bör kunna anpassas till dessa länders speciellabehov och fömtsättningar. Jag ser det därför som angeläget att möjligheternaprövas att i samarbete med utnyttja svenska forskningsinsatser föratt medverka till en lösning på dessa länders långsiktiga energiproblem. Ivissa sammanhang kan samarbetet få sådan utformning att insatser från svensksida bör göras utöver vad som normalt ingår i det svenska energiforskningsprogrammet.Jag återkommer härtill i det följande. Utvecklingeninom energiområdet kan väntas medföra att det under en följd av år framöverkommer fram ett stort antal nya produkter avsedda såväl för industriellatillämpningar som för enskilda konsumenter. För de tiUtänkta användarna avdessa produkter kan det vara svårt att värdera produkternas egenskaper. Jaganser det angeläget att resurser och kompetens finns tiUgängliga för att delsom möjligt ta fram standardiserade provningsförfaranden, dels fortiöpandeprova nya produkter i syfte bl. a. att vägleda konsumenterna. Statens provningsanstalthar i sitt yttrande över DFE:s betänkande framhåUit att resursbehovet för provning,mätning och kontroll inom energiområdet behöver studeras när- 1977/78:110 122 mare.Jag avser att senare återkomma lill regeringen med förslag om vidare utredningav dessa frågor. Deresultat som kommer fram inom energiforskningsprogrammet har som jag nyssframhöll många avnämare. Hit hör också allmänheten med sitt behov av ochintresse för information om forskningsverksamhet och forskningsresultat. Fråganom olika slag av informationsåtgärder i anslutning tiU energiforskningsprogrammethar berörts av flera remissinstanser. DFE har också till regeringen överlämnatett av statskontoret utarbetat förslag tUl plan för studie av informationsförsörjningeninom energiområdet. Föregen del vill jag i sammanhanget anföra följande. Omfattandeinformations- och utbUdningsinsatser är en nödvändig del av en ansvarsfullenergihushållningspolitik. har till uppgift bl. a. attsamordna och stödja myndigheternas informationsinsatser. Ytterligare uppgifterom den samhälleliga informations- och utbildningsverksamheten inomenergiområdet har givits i bl.a. prop. 1977/ 78: 25 (bU. 11 s. 91) och i prop.1977/78: 100 (bU. 17 s. 145). Informationsverksamhetär vidare en normal del i olika samhälleliga organs arbete inom skUda områden.För det nu löpande energiforskningsprogrammet gäller således att kostnader försådana informationsåtgärder som har direkt samband med projektstöd harinkluderats i medelsberäkningen för de olika programmen. Jag har vid demedelsberäkningar jag redovisar i det följande också tagit hänsyn tiU behovetav information från de programansvariga organen och DFE om arbetet inomenergiforskningsprogrammet. Motdenna bakgrund vUl jag f. n. inte föreslå ytteriigare studier avinformationsförsörjningen inom energiområdet. Jagbehandlar i detta avsnitt avgränsningar mellan energiforskningsprogrammet ochvissa andra statliga stödåtgärder m. m. JagvUl först erinra om att statligt stöd som i första hand syftar till att främjasvensk industris allmänna innovationsförmåga och tekniska kvalitet är en avhuvuduppgifterna för STU. Jag kommer att ingående behandla STU:sverksamhet (prop. 1977/78: 111) och föreslå medel under anslaget Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Stöd till projekt med energiteknisktinnehåll som främst är motiverade från industripolilisk synpunkt bör inom ramenför tillgängliga medel och efter sedvanlig prövning kunna lämnas från nämndaanslag. Vad gäller den verksamhet som finansieras inomenergiforskningsprogrammet bör, som jag har angivit, deenergipolitiska motiven vara de styrande. Prop.1977/78:110 123 Ifråga om finansieringen av prototyper och demonstrationsanläggningar viU jagframhålla följande. Sådanaanläggningar stöds genom bidrag från statens industriverk enligt förordningen(1975: 422) om statsbidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet(omtryckt 1977: 388) inom ramen för anslaget Energibesparande åtgärder inomnäringslivet m. m. Jag har vid min anmälan lUl budgetpropositionen 1978 (prop.1977/78: 100 bil. 17 s. 190) beräknat 56 milj. kr. för bidrag tiU prototyperoch demonstrationsanläggningar inom ramen för nämnda anslag. Enligtgällande regler lämnas bidrag med högst av godkända kostnader föranläggningar som är inriktade på effektivare energianvändning inom industrineller transporter och samfärdsel eUer på återvinning av energikrävande varoreller energi ur avfaU samt för vissa energiproduktionsanläggningar. Vidarekrävs att uppförande och drift av anläggningen syftar till att föra ut nyteknik i praktisk tillämpning eller till atl utnyttja känd teknik i nyttsammanhang. Som villkor för bidrag gäller normalt bl. a. att resultat ocherfarenheter av anläggningen skall utvärderas och redovisas offentUgt. Reglernaför bidrag tiU prototyper och demonstrationsaftläggningar innebär i praktikenatt medel utgår tiU den slutUge användaren av en viss anläggning somkompensation för dels de extra kostnader som en första anläggning medför, delsrisken för sämre utfall än beräknat hos utrustningen. Det förutsätts att dentekniska osäkerheten om anläggningens eller metodens användbarhet ärförhållandevis låg. Nämnda bidrag är enligtmin uppfattning av stor betydelse för att föra ut de resultat som nås inom energiforsicningsprogrammettill praktisk användning. Jag förutsätter att en nära samordning sker mellanverksamheten inom energiforskningsprogrammet och industriverkets bidragsgivning.Inom energiforskningsprogrammet bör därvid stöd länmas dels till forskning ochutveckling som erfordras för att klarlägga eller minska teknisk osäkerhet hosolika projekt, dels för att upprätta tekniska specifikationer för prototyperoch demonstrationsanläggningar, dels i vissa fall för planering av utvärderingav sådana anläggningar. Forskning och utvecklingkring miljö-, hälso- och säkerhetsfrågor inom energiområdet bör vad gäller nyaenergikällor och ny energiteknik liksom ses som en integrerad del avenergiforskningsprogrammet. Härigenom skapas förutsättningar för att energiproduktionoch energianvändning skall kunna äga rum under iakttagande av nuvarande ochframtida miljörestriktioner. De programansvariga organen bör här ta initiativtill sådana insatser som inte faller inom ramen för andra myndighetersforskningsprogram. I förekommande faU har jag tagit hänsyn härtill vid minmedelsberäkning. Det bör däremot inte varaenergiforskningsprogrammets uppgift att finansiera insatser som avser miljö-och hälsoeffekter av 1977/78:110 124 Ansvar härför vilar på bl. a. ,kärnkraftinspektionen och strålskyddsinstilutet samt på arbetarskyddsslyrelsen. Gränsdragningeni dessa frågor torde komma alt erfordra nära samråd mellanenergiforskningsprogrammets programansvariga organ och de här angivnamyndigheterna. Jag har erfarit alt DFE har tagit vissa initiativ tUlklarlägganden härvidlag. 4.2.4Programstruktur m. m. Ihuvudsaklig överensstämmelse med DFE:s förslag bör huvudprogrammet indelas iföljande sex program. Energianvändning i industriellaprocesser m. m. Energianvändning för transporteroch samfärdsel Iförhållande tiU nuvarande treårsprogram innebär denna indelning dels attprogrammet Återvinning av energi i varor m. m. uppdelas på de nya programmen 1och 4, dels alt det stöd som hittiUs har utgått från anslaget Gmndläggandeforskning för energiområdet nu förs in i huvudprogrammet. Denfördelning av programansvar som har gällt bör i huvudsak bibehåUas.Jag återkommer i det följande med en närmare behandling av vissaorganisationsfrågor (avsnitt 4.2.6). Inomden för Huvudprogram Energiforskning beräknade medels-ramen bör vidare, som jagtidigare har angivit, liksom rymmas kostnaderna för bl. a. visst internationeUtsamarbete. Jagkommer att i det följande redovisa mina förslag till programmål och minbedömning av medelsbehov för olUca delar av huvudprogrammet och därmedsammanhängande insatser såväl under nästa budgetår som för treårsperioden1978/791980/81. I mina medelsberäkningar inkluderar jag därvid kostnadernadels för sådan provningsverksamhet och sådana informationsåtgärder som direktsammanhänger med de forsknings- och utvecklingsprojekt för vUka stöd avsesutgå, dels för administration av programmen. Den ankommer på regeringen attvid bifall till det förslag om anslag för nästa budgetår som kommeratt redovisas i det följande besluta om den närmare fördelningen av medelmellan olika program och delar därav liksom om den närmare programindelningen.Jag vill understryka att de medelsbehov som anges för program och delprogramför hela treårsperioden får ses som preliminära beräkningar och attjusteringar och omfördelningar kan komma att aktualiseras mot bakgrund av de erfarenhetersom successivt erhålls . Statsmakternas beslut till följdav de förslag som kom- Prop.1977/78:110 125 mer att läggas fram av kan också i vissutsträckning komma att motivera justeringar inom del nu föreslagna huvudprogrammet. För fullständighetens skull kommer jag vid min genomgångav de olika programmen också att beröra ett antal detaljfrågor i vilka det inteankommer på att besluta. Jag fömtser som jag har angivit behov av ettantal kostnadskrävande insatser i syfte att fåfram ett säkrare underlag för statsmakternas beslut om fortsatt utveckling inomenergiområdet. Del torde bli aktuellt att bl. a. uppföra vissa störreförsöksanläggningar. Av de programplaner och övrigt material som DFE harredovisat framgår att behovet av medel till sådana anläggningar kan blibetydande. Det saknas f. n. enligt min uppfattning erforderligt underlag föratt göra en slutlig avvägning mellan olika redovisade behov härvidlag. Enorsak härtill är svårigheten att vid ingången av en ny treårsperiod bedöma dentakt i vilken utvecklingen kommer att ske och därmed också den tidpunkt vidvilken storskaliga försök kan bli aktuella. Det är därför nödvändigt att göra detmöjligt att fatta beslut om vilka störreförsöksanläggningar som bör rymmas i den nu beräknade medelsramen. Det framgårav DFE:s belänkande att kostnaderna för här avsedda anläggningar kan uppgå per anläggning. Mot denna bakgrund bör 96 milj. kr. avsättas som en t. v.ofördelad reserv inom huvudprogrammet. Det bör ankomma på regeringen att efterframställning från de programansvariga organen fördela huvuddelen av dessamedel. Vid bifall till mitt förslag om medelsanvisning avser jagföreslå regeringen att anmoda programorganen att vid två tUlfällen, senast den1 och , anmäla behov av medel från dennapost. Fullständigt beslutsunderlag bör sedan redovisas av programorganen senastden resp. år. Det är för tidigt att nu ange en närmare fördelning påprogram, men jag förutser att ifrågavarande medel kommer att behöva utnyttjasfrämst inom programmen Energianvändning i industriella processer m. m. ochEnergiproduktion. 4.2.5 Huvudprogram Energiforskning Energianvändning iindustriella processer m. m. Programmet bör omfatta forslcning och utveckling avseendedels den direkta energianvändningen vid produktion inom industrin och de ared-lanäringama, dels den direkta och indirekta energibesparing som kan erhållasgenom återvinning och genom utnyttjande av energiinnehållet i avfall.