prop · G10320 · 1977-12-31 00:00:00 — Förvaltningsprocesslagenskall enligt vad jag kommer att föreslå bli tillämplig påförsäkringsrätterna och försäkringsöverdomsiolen. Därigenom blir förvaltningsprocesslagensbestämmelse om rättelse av förbiseendefel tillämplig i fråga om beslul av dessadomstolar. Vidare finns resningsinstitutet att tillgå. Det skulle dock enliglmin mening vara värdefullt om även andra felaktiga beslut än sådana sominnehåller förbiseendefel kunde rättas lill på ett enkelt säll. Jag vill idelta sammanhang erinra om att del inom t. ex, skattelagstiftningen finns möjlighelalt i vissa situationer genom besvär i särskild ordning få även beslut av besvärsinstansernarättade efier den Prop.1977/78:20 85 ordinariebesvärsiidens utgång ulan all resningsinsiilutet behöver tillgripas. Jag anserdärför ull försäkringsrätt och försäkringsöverdomsiolen bör ges summu möjlighetsom försäkringskussu ull ändra egna felakiiga beslul av det slag som hur numnls. Genom del här redovisude förslugetges försäkringskussu möjlighel ull själv ändru beslut som innehåller vissa uppenburufeluktigheier. Härigenom öppnus, som jug lidigare hur unfört. möjlighel för denenskilde ull på ett enkelt säll få direkl felukiigu beslul lillrätlude, Jugvill emellertid lu upp frågun om inle den försäkrudes möjligheler ull pä ettenkelt sätt få ett beslut ändrat uv försäkringskassa kan utvidgas lill uttgälla även vissa silualioner då en felukiighei uv nu uvseti slug inteföreligger, Försukringskassornu yitrursig f n. lill belräffunde ullu ärenden i vilka besvär anförs.1 sunibund därmed görs ofta viss ytierligure utredning, vilken iblund ledertill un kussun lillslyrker ändring. Enligt min mening skulle del vura tillfördel för den enskilde om kussun efter sådun ulredning kunde ändru sitt besluli den mån kussun ansäg all ändring borde ske. Ändring skulle således kunnu skeinte bara om beslutet är behäftat med en uppenbar felukiighei ulun också omförsäkringskassan med anledning uv anförda besvär anser att en unnun bedömningbör görus, Deltu innebär att ändring kun åsiudkommus på ett enkelt och snubbtsätt i fier situuiioner än utredningen har föreslagii. Dessulom kan man undvikaull vissa okompli-cerude mäl förs upp till den kvulificerude prövningsinstunssom försäkringsrätt föreslås bli, Försäkringsräiternus urbetsbeluslning skullehärigenom kunnu minskus. Jug förordur därför ull försäkringskussuulltid skull vuru skyldig un lu upp sill beslut lill ny prövning när besvär haranförts av enskild. Kassan skull dock - om inte en kvalificerad felaktighet avdet slag som lidigare har nämnls föreligger - endasl kunna ändra beslulel i enlighelmed den försäkrades yrkande, 1 den mån kassan vid den förnyade prövningen inleanser sig böra ändru beslulel i enlighel med deilu yrkande skallbesvärshandlingen jämle uppgift om kassans slåndpunkisiagunde översändas lillförsäkringsrätt för prövning. Besvär behöver således ime anföras på nyii. Jag förordur summunfuliningsvisutt försäkringskussu skall vara skyldig ull såväl före som efier besvärsiidens ulgångändra sina egna beslul som innehåller kvalificerade felaktigheter i enlighelmed vad utredningen har föreslagit. Moisvarande möjlighel skall finnas för försäkringsrättoch försäkringsöverdomsiolen. Vidure skall försäkringskassa alltid ta upp sinabeslul lill ny prövning när besvär anförs av enskild. Ändring får dock i deltafall göras av endasl i den mån kassan anseratt ändring bör skei enlighel med yrkandel. 1 annal fall skall försäkringsrättens besvärsprövning inleföregripas. Jagåterkommer i specialmoliveringen lill en närmare beskrivning av de olika omprövningssiiualionernaoch lili förfarandet i samband med omprövning. Prop.1977/78:20 86 Uiredningenhar föreslagit all den nya besvärsorganisalionen skull trädu i krafi den I juli1978. Enligt vad som har föruiskickats i samband med beslul av underår 1976 om en ny arbelsskadelagslifining skall försäkringsrådel upphöra vidsamma lidpunkl (prop, 1975/76:197 s. 87-88), Förslagel kräver ettomfattande förberedelsearbete, gäller framför alll inrättandet av försäkringsrätierna.Det skulle därför möta svårigheler av praktisk art alt få den nya besvärsorganisalionenatt fungera redun vid den lidpunkl som uiredningen har föreslagit.Ikraftträdandet av de nya beslämmelserna bör därför senareläggas. Jag förordarall de får träda i kraft den , Fram lill denna lidpunkl bör försäkringsrådelbehållas som förslu besvärsinsiuns för ärenden enligl äldre lugsliftning om yrkesskudeför-säkring. Övergången till en nybesvärsorganisation kräveren betydande detaljreglering UV förfarandet i deärenden som vid tiden för genomförandet av den nyu organisationen är föremålför prövning. Jug återkommer till dessu frågor i speciulmoliveringen. 1 enlighelmed vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om försäkringsdomslolar 2. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291) 3. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring 4. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustruiilläggoch kommunall bostadstillägg till folkpension 5. lag om ändring i lagen (1975:380) omdelpensionsförsäkring 6. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring 7. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag 8. lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott 9. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd 10. lag om ändring i sludiestödslagen (1973:349) 11. lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. 12. lagom ändring i lagen(1959:551)om beräkningavpensionsgrundande inkomsl enligt lagen om allmän försäkring 13. lagom införande av lagen om försäkringsdomstolar, m. m. Samråd har ägl rum med chefen förjustitiedepartementel om lagförslagel under 2, med chefen förarbetsmarknadsdepartementet om lagförslagel under 9 och med chefen för utbildningsdepattementetom lagförslagel under 10. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga /'. 'Bilagan har uteslutits här såvitt gäller de under 2 och 4-12 angivnalagförslagen. 1 dessa delar är bilagan frånsett redaktionella ändringar likalydandemed de förslag som är fogade till propositionen. Prop.1977/78:20 87 Bestämmelserom försäkringsdomslolen finns I", n, i lugen (1961:262) om försäkringsdomstol,Besiämmelserom riksförsäkringsverkel finns i instruktionen (1965:777) förriksförsäkringsverket. Lugen om försäkringsdomstol innehåller bestämmelsersåväl om orgunisution ochsummunsäiiningsoniom förfurundei i domslolen.Instruktionen för innehåller däremot endusi regler om orgunisutionoch verksumhei i slorl sumt om summunsäliningen vid uvgörundel av vissuärenden. I fråga om förfarandet är däremot torvuliningslugen tillämplig såvälpå besvursuvdelningen som på i övrigi. Närdel gäller Ibrvuliningsdomsiolurnu finns beslämmelser om orgunisution, summansättningm. m, i särskilda lagar, nämligen lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar, som gäller regeringsrätten och kummurrätlerna. samtlagen (1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrätl och länsrätt.Förfarandet regleras däremot för sumiligu dessa domstolar i förvaltningsprocesslagen(1971:291). De regler om förfarandet som finns i lagen om försäkringsdomstolansluter sig efter vissa ändringar i samband med förvaltningsprocesslagenstillkomst i alll väsentligt lill reglerna i sistnämnda lag. Förvaltningsprocesslagenbörenligt min mening göras lillämplig på såväl försäkringsrätterna som försäkringsöverdomsiolen. Förfallningsförslageninnebär därför all förvaltningsprocesslagen görs lillämplig på förfarandet i försäkringsdomsiol.1 den mån förvuliningspro-cesslugens eller - såvitt gäller försäkringskussornu- fdrvallningslugens beslämmelser i någol hänseende inte uvses bli tillämpligai ärenden inom sociulförsäkringen har särskilda bestämmelser införts i AFL ochi undru hiihörunde förfuliningar. De särskildu bestämmelsernu om försäkringskussus,försäkringsrätts och försäkringsöverdomsiolens ändring uv egnu beslul och omlulerätt för riksförsäkringsverkel har ocksä lagils in i AFL. Hänvisning sker sedunlill AFL i de övrigu förfaiiningur som berörs uv ifrågavarande beslämmelser.Regler om organisalion. sammansättning m. m, har på samma sätl som när det gällerde allmänna förvailningsdom-stolarna sammanförts i en särskild lag om försäkringsdomslolar.som avses gälla såväl försäkringsrätiernu som försäkringsöverdomsiolen. Delankommer på regeringen att meddela närmare föreskrifter om verksamheten i nämndudomstolar och i riksförsäkringsverkel. 7.1Förslaget till lag om försäkringsdornstolar Paragrafeninnehåller bl, a, en presentation uv försäkringsdomslolurna och anger inslansordningenmellan dem. Liksom i den inledande paragrafen i den nu gällande lagen om försäkringsdomstolsaknas beslämmelser om domstolarnas kompetensområden. Vilka ärenden som skallhandläggas i försäk- 1977/78:20 88 tingsrättoch försäkringsöverdomsiolen skall således framgå av besvärsbestämmelser i andraförfattningar. Somhar angetts i den allmänna motiveringen skall försäkringsrätts beslut intekunna komma under försäkringsöverdomsiolens prövning genom underställning, 1fråga om beslut av har däremot underslällningsregeln behållits,eftersom befattning med besvärsärenden inte har behandlalsi detta sammanhang. Frågor som gäller besvärsordningen inomarbetslöshetsförsäkringen behandlas f n. av ulredning (A 1974:08) omallmän arbetslöshetsförsäkring. Delankommer på regeringen att besluta om antalet försäkringsrätter, omlokaliseringen av dessa och om domkrelsindelningen. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 2 ij lugen om försäkringsdomstol. Säväl minsta antaletförsäkringsdomare som minsta antalet icke lugfurnu ledamöler hur ökuls frånfyra till åtta. Ändringen innebär en närmare anpassning lill nuvarandeförhållanden. Mandatperiodenförde icke lagfarna ledumöternu har ändrats från fyra till . En mandatperiodpå ire år är nämligen numera del vunligu närdet gäller lekmannaförordnanden avhär avsett slag, Paragrafeninnehåller beslämmelser om försäkringsöverdomsiolens domförhet. Enligthuvudregeln skall domstolen vara domför med ire lagfama och två icke lagfarna ledamöler.Della överensstämmer med vad som i dug gäller för försäkringsdomslolen, 1 andra slyckel harundanlag från lekmannamedverkan föreslagils för fyru olika silualioner, I de ireförsta punklerna är del fråga om handläggning som inle avser målels avgörande isak. Punkt 1 avser fallet att talan har fullföljts mot ett beslut av en underinslansoch detia beslut inte innebär an målet hur avgjorts i sak. Del kan t.ex, gällabeslut varigenom underinslansen har avvisat för sent inkomna besvär. Punkt 2gäller fallel all försäkringsöverdomsiolen meddelar ett interimistiskt besluti ett där anhängiggjort mål. Punkt 3 avser avvisnings-eller avskrivningsbeslut.Punkt 4 slulligen innebär alt lekmän inte behöver medverka vid uvgörunde uv måli vilku saken är uppenbar. Del kan ju 1. ex. länkas all del i försäkringsöverdomsiolenåberopas ulredning som innebär all ett beslut självklart bör ändras i enlighelmed den försäkrades yrkande. Ett annat exempel är ull purt yrkar någol som stårklart i strid med gällande beslämmelser. Iiredje styckei har i fråga om pleniavgöranden uttryckligen angetts alt 1977/78:20 89 sumiligu ledamöter skull deltu i uvgörundel, om inte luguhinder möter. Bestämmelsen motsvurur vud som i deltu hänseende föreskrivs om pleniuv-görundeni högsiu domslolen och regeringsrätten. Purugrufen innehåller bestämmelser om vikarie i försäkringsöverdomsiolenoch om lillfällig förstärkning av domslolen. Den förstu punkten överensstämmeri huvudsuk med 22 i; i nuvurunde lug om försäkringsdomstol medun undru punkienutgör ett lillägg i förhållunde lill nuvurunde bestämmelser, 1 purugrafen anges vilku ledumöter som skull finnus iförsäkringsrätt. Av yrkesdomurnu skull enligt försluget fdrsäkringsrätisråden utnämnusuv regeringen och således bli innehuvure uv ordinurie domurijänsier. Dettugäller såväl chefen för domstolen och uvdelningsordföruncienu som övrigu försäkringsräiisråd.Tjänst som försäkringsruilsussessor skull däremot tillsällus genom förordnundeav regeringen, och försäkringsrätlsussessorernu blir därför inte ordinurie domure.Här ungivnu principer överensstämmer med vud som gäller för jämförburu domsiolur. Utöver försäkringsräiisråd och försäkringsruiisussessorerskulldel i försäkringsrätt - i mån uv behov - finnas vikarier på sådana ijänsler samlsärskilda föredragande och kanslipersonul. Det unkommer på regeringen ull meddelubeslämmelser härom liksom un uifärdu närmure regler om försiikringsräi-lernus organisutionoch urbelssält sumt om de oliku ijunsiemunnens uliggun-den. Bestämmelsen i undru stycket ull även person som inle hur uvlugtjuris kundidulexumen skull kunnu utses till rörsäkringsräiisråd eller försäkrings-rättsussessorhur kommenieruls i den ullmännu motiveringen, Purugrufen innehåller bestämmelser om uvdelningsindelningoch om uvdelnings summunsäilning. Enligt ulredningens förslug skulle som huvudregel unges uttuniulel försäkringsrättsråd på en uvdelning skulle vuru minst två, Uiredningen frumhöllemellertid utt del lill en början kunde visu sig svårt utt rckryleru entillräckligt antal kvalificerade personer till så många försäkringsrättsräds-tjänsierpå varje uvdelning. Uiredningen föreslog därför en regel som medguv regeringenall övergångsvis begränsu untulet lill två. Jug hur siunnui för ull Prop.1977/78:20 90 minimiunlalettjänster som försäkringsräiisråd per avdelning i lagen bör anges lill två, Purugrufenhur utformats i enlighel härmed. Det lr sedun ankomma på regeringen alt ivanlig ordning bestämma del fuktisku uniulel försäkringsräiisråd för vurjeförsäkringsrätt, Purugrufeninnehåller bestämmelser om försäkringsrätts domförhet. När det gäller deallmänna domförhelsreglerna och avgränsningen av de mål i vilka nämndemän skalldelta hänvisas lill den allmänna moiiveringen, 1 beslämmelserna omkammarrätts domförhel anges att mer än fyra lagfarna ledamöler och trenämndemän inle får sitta i rällen. En liknande bestämmelse finns för hovrättsdel. En bestämmelse som innebär att en ledamot utöver det domföra anlalel fårsitta i rällen har inle medtagits för försäkringsrätts del. Föredragningarna iförsäkringsrätt lär knappasl bli så tidskrävande att möjlighet behöver finnasför avdelning alt sammanträda med fiera ledamöter än normalanlalel för altförebygga att domförheien förloras vid förfall för någon ledamot. Inte hellerlär det bli aktuellt med så långvariga muntliga förhandlingar eller med forisatiamuntliga förhandlingar i sådan utsträckning alt av denna anledning möjlighelbehöver finnas för någon ytteriigare ledamot att delta, Riksförsäkringsverkel hari sill remissvar föreslagit att möjlighel bör öppnas för ensamdomare att avgöravissa mål. Verkei syftar då framförallt på avskrivningsbeslul och liknande samlmål i vilka saken är uppenbar. Jag delar i och för sig riksförsäkringsverkels uppfallningall det i försäkringsrätt säkerligen kommer att finnas mål som är av denrutinmässiga karaklär att de mycket väl kan avgöras av ensamdomare. Det är dockenligl min mening angeläget att domförhetsreglema görs enkla och att alllförmånga undanlag från huvudregeln inte görs. Avgöranden i sak av ensamdomareförekommer vidare normall inle i kollegiala domstolar på mellaninsiansplanet.Jag är mot bakgrund av vad jag nu har anfört inte beredd att föreslå della förförsäkringsrätts del. 1 detta sammanhang vill jag dock påpeka att förberedandeåigärder i ell mål självfallet skall kunna vidtas av en lagfaren ledamot ellerav annan tjänsteman i försäkringsrätt. Bestämmelser om detta har inlagits i 14 §, 1andra slycket föreslås samma undantagsregler när det gäller medverkan av lekmäni försäkringsrätt som har föreslagits för försäkringsöverdomsiolens del. Paragrafernainnehåller bestämmelser om val av nämndemän i försäkringsrätt och valbarhet,mandatperiod och behörighel för nämndemän. Som förebild har i huvudsak tjänat motsvarande bestämmelser beiräffande 1977/78:20 91 nämndemän i kummurrätl och hovrätt, Bestämmelsernu om möjlighelfören minoritet inom den beslutande församlingen alt päkullu proportionellt vuluv nämndemän hur lått moisvurighei även här. Dessu bestämmelser hur utformats ienlighet med 23 ij kommunullugen (1977:179), Hänvisningen lill utt särskildu föreskrifiergäller i frågu om förfurundei vid proporlionelll val syfiur på beslämmelsernu ilugen (1955:138) om proporlionelll vulsuli vid vul inom lundsiing,kommunfullmäktige ni, m. För utt tillgodose såväl behovet av kontinuitet inomnämnden som intresset av proportionulitet hur föreskrivits ull hulvu uniulelnämndemän skull väljus vurl iredje år, Beiräffande frågan om valbarhet för nämndemän anser Försäkringskasseförbundelatt något formellt hinder att välja tjänsteman i riksförsäkringsverkel ochförsäkringskassa inle behövs och påpekar att en liknande begränsning i fråga omvalbarhet lill försäkringskassas slyrelse numera har lagiis bort.Landstingsförbundet anser däremoi alt valbarhelshindrel bör gälla även ledamotav styrelse för försäkringskassa och ledamot av försäkringskassaspensionsdelegation, och riksförsäkringsverkel påpekar att hindret bör gällaäven tiänsteman vid lokal skattemyndighet. För egen del anserjag att ijänstemänoch förtroendemän vid myndigheter som handlägger socialförsäkringsärenden -utöver vad som har nämnts tidigare även ledamöler av försäkringsnämnd - intebör vara valbara till nämndemän i försäkringsrätt. Motsvarande principtillämpas för andra domstolar och t)ör gälla även här. Utöver de undanlag som uiredningenhar föreslagit bör därför även ledamöler i försäkringskassornas pensionsdelegationeroch försäkringsnämnder samt tjänstemän vid lokal skattemyndighet undantas frånvalbarhet, 1 purugrafen finns beslämmelser om omröstning i försäkringsdomstol.Bestämmelserna överensstämmer i slort sell med vud som i lugen om allmännaförvaltningsdomstolar har föreskrivits för dessa domstolars vidkommande.Hänvisning sker således lill både omröstningsreglerna för tvistemål och förbrottmål. Enligt omröstningsreglerna för ivislemål hur ordförunden ulslugsröslvid liku röstetal. Enligt moisvarande regler för brottmålens del skall vid likaröstetal den lindrigusle meningen gällu. För försäkringsdomsiolarnas del kommeromröstningsreglerna för tvistemål all bli lillämpliga i fiertalei mål, 1 vis.samål kun dock frågor uv påföljdskuruklur förekomma, gäller t. ex,indragning eller nedsättning uv en förmån på grund UV en underlåtenhet ellerettoriktigt förfuringssäli från den försäkrudes sidu, I sådunu fall bör omröstningsreglernuför brottmål tillämpus. Enligt rätlegångsbulken gäller särskilda regler för ivilken ordning ledumöternu vid omröstning skall yttru sig. Här hur dock-efiermönster UV 19 i; lugen Prop.1977/78:20 92 omförsäkringsdomsiol - föreskrivits ull domstolen själv får bestämmu i vilkenordning omröstning skull ägu rum, purugrufen intugnu bestämmelsen ull försäkringsdomsiol får summunirädu på unnunorl än den där den hur sill siile får belydelse när muntlig förhundling ellersyn behöver hållus ulunför kunsliorten, Ipurugrufen finns behörighels- och jävsregler sumt regler om doniured, Bestämmelsernuhur i slorl sell ulformuls i enlighel med vud som gäller för ullmän lörvultningsdomsiol,skutteräii, fusiigheistuxeringsräii och länsrätt. Till skillnud från vud som f n,gäller för försäkringsdomsiolens del skull även föredrugunde hu avlagi domared.Något krav på svenskt medborgurskup hur däremot inte uppställts när det gäller föredrugundei försäkringsdomstol, Purugrafeninnehåller en bestämmelse om utt lugfuren ledumoi eller unnun tjänsiemun vid försäkringsdomstolfar vidta åtgärd som uvser endusi måls förberedunde. Det unkommer på regeringenull uifärdu närmure bestämmelser om vilka åtgärder som oliku tiänsteman lår vidlu. Purugrufen,som uvser förordnunde uv sukkunnigu, ersätter 5 i; lugen om försäkringsdomstoloch har som förebild 16 i; lugen om förvultningsdomsio-lur. Såväl försäkringsöverdomsiolensom försäkringsrätt har enligl en bestämmelse i 24 i; förvuliningsprocesslagen möjlighelull belräffunde viss frågu inhämia yltrunde från vilken sukkunnig som helst, Enliglförevurunde lugrum skull del dock även finnus möjlighel ull förordnu ell untul fustusukkunnigu med uppgift ull tillhundugå domstolen med utlåtunden. Blund dessabör finnas medicinska och odonlologiska sukkunnigu, som ur experter inom olikuområden. 7.2Förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen Ändringeninnebär endusi utt förvuliningsprocesslugens tillämpningsområde utvidgus tillull uvse även försäkringsrätt-och försäkringsöverdomsiolen. 1977/78:20 93 Purugrufen innehåller beslämmelser om muniligu förhundlingur,Enligl huvudregeln fär muntlig förhundling belräffunde viss frågu förekommu.när det kun untus vuru till fördel för utredningen. En muntlig förhundling kun enliglultulunde av depurlemenischefen i sunibund med förvuliningsprocesslugenstillkomst untus vuru till fördel för uiredningen surskilt om del finns behov uvpurts- eller vittnesförhör i en viss frågu. Muntlig förhundling kun ocksåsältas ut huvudsukligen för ull klurläggu puriernus ståndpunkter i en mål. När del gäller kummurrätl, skutteräii, rusiigheistuxeringsriittoch lunsruti hur den enskilde slörre infivtunde på frågun om muntlig förhundlingskull hållus än i regeringsrätten, I de först nämndu instunsernu skull nämligenmuntlig förhundling hållus om enskild som för lulun i mulet begär det sumt förhundlingenej är obehövlig och cj heller särskildu skäl lulur mol del. De bestämmelser i förvultningsprocesslugen som gäller förregeringsrätten i frågu om muntlig förhundling hur gjorts tillämpligu även pä lörsukringsöver-domsiolen.När del gäller försäkringsrutl hur däremoi de meru liberulu regler som gällerför bl, u, kummurrätl gjorts tillämpligu, 1 purugrufen finns bestämmelser bl. u, om ull lulun mot kummurrällsbeslut förs hos regeringsrätten. På moisvurunde sätt hur här införts en beslämmelseom ull lulun mol försäkringsrätts beslul förs hos försäkringsöverdomsiolen, Besiämmelsen i sisiu slyckel skull inte innebäru uttriksförsäkringsverket inle skulle kunnu föru tulun lill förmån för enskildpurt. Bestämmelser härom finns i AFL, De ändrude bestämmelsernu i förvuliningsprocesslugenföreslås trädu i krufi sumtidigl med lugen om försäkringsdomstolur, Deltu innebär ull förvuliningsprocesslugens bestämmelserskull tillämpus inte buru i mål som hur unhängiggjorts efter ikrufiträdundel uvde nyu bestämmelsernu ulun också i sådunu förfurundefrågor i tidigure unhängiggjordumål och ärenden som uktuuliserus efier ikrufiträdundel och berörs uv reglernu ilugen. 1977/78:20 94 7.3 Förslaget till lag om ändring i lagen om allmänförsäkring Vissu besvärsbestämmelser sumi regler om underställningoch ex officioprövning finns f n, i 20 kap, 10-13 Sii AFL, Dessa beslämmelserersätts nu med dels bestämmelser om själva besvärsordningen och besvärsbestämmelsersom avviker från moisvarande beslämmelser i förvallningslagen och förvaltningsprocesslagen,delsbestämmelserom talerätl och om försäkringskassas,försäkringsrätts och försäkringsöverdomsiolens ändring av egna beslut, Ändringen innebur endasl att den i paragrafen stadgadeuppgiftsskyldigheten för arbetsgivare m, fi, utvidgas till all avse ävenuppgifter lill försäkringsrätt. De föreslagna bestämmelserna medför skyldighet förförsäkringskassa ull ändra sitt eget beslut om det kommer till kassans kännedomatt beslulel innehåller en kvalificerad felaktighet. Är felaktigheten av ringa belydelsefår dock, som framgår av andra styckei, ändring underlåtas. Bestämmelsernaskall inie innebära någon inskränkning i de särskilda regler om omprövning,indragning, nedsättning och återkrav som finns på andra håll i AFL, Dekvalificerade felaktigheter som här avses har redovisats under tre olikapunkter i paragrafens första siycke, Enligl punkt I skall försäkringskassanändra beslul som på grund av skrivfel, räknefel eller annat sådani förbiseendeinnehåller uppenbar orikiighei.