prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Anspråken på medel för bidrag till kommunala reningsverk har ökat något under de senaste åren.Då bidragsramen varit oförändrad har därigenom det ackumulerade bidragsbehovetökat. I avvaktan på resultatet av den översyn som pågår bör trots dettabidragsramen på 130 inilj. behållas oförändrad ännu . Under /79 beräknas utbetalningarna underanslaget till 130 milj. kr. Som en följd av de insatser som gjorts under de senasteåren har tätorternas avloppsförhållanden starkt förbättrats. Naturvårdsverkethar i sin anslagsframställning framhållit att verket f. n. utreder vilkaytteriigare åtgärder som behövs för att en acceptabel rening av det kommunalaavloppsvattnet skall uppnås. I samband därmed kommer också bidragsgivningenatt ses över. Det är angeläget att ifrågavarande utredning genomförs.Förslag bör redovisas i sådan tid attfrågan kan tas upp i nästa års budgetproposition. I avvaktan härpå börbidragsramen kunna minskas 1977/78:100 Bilaga13 155 till 90 milj. kr. Utbetalningarna av bidrag från anslaget undernästa budgetår beräknar jag till 120 milj. kr. Enligt beslut av riksdag har förhöjtstatsbidrag med högst kunnat utgå för ny-, till- eller ombyggnad avavloppsreningsverk inom Vin-delälvsområdet om arbetena påbörjats före den 1juli 1977. Eftersom ett flertal planerade reningsverksutbyggnader inom dettaområde ännu inte hunnit sättas igång, förordar jag att tiden för förhöjdabidrag inom detta område föriängs. Statsbidrag bör efter särskild prövning av regeringen också kunnautgå i vissa andra fall för avloppsreningsanläggningar i mindre kommuner därkommunens kostnader blir mycket stora till följd av att reningsverken måstedimensioneras med hänsyn till en omfattande turism eller när det gällerområden för vilka med stöd av 8§ miljöskyddslagen meddelats särskiltförordnande för att skydda vattenområde mot utsläpp av avloppsvatten. Under åberopande av vad jag har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. medge att för /79statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk får beviljas med sammanlagthögst , 2. godkänna vad jag har förordal ifråga om förhöjda statsbidrag lill avloppsreningsverk i vissa särskilt angivnafall, 3. till Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av120000000 kr. Stöd till avfallsbehandling m. m. 1976/77Utgift 70 194030 Reservation 240125670 1977/78Anslag 24 000000 1978/79Förslag 34 000000 Från anslaget utgår bidrag till anläggning föråtervinning eller annat nyttiggörande av hushållsavfall samt försöksanläggningför sådant ändamål. Bidrag utgår också till anläggning för konventionellbehandling av hushållsavfall samt till anläggning för behandling av annatavfall än hushållsavfall. Garanti kan vidare lämnas för förlusler vid förvaringav annat avfall än hushållsavfall. Slutligen utgår bidrag till försöksanläggning i full storiek, somminskar vatten- eller luftförorening eller buller. Bidragsbestämmelserna finnsi förordningen (1975:495) om statligt stöd till avfallsbehandling m.m. Frånanslaget får härjämte bestridas utbetalningar i anledning av före den I juli1975 fattade beslut enligt tidigare gällande bestämmelser om statsbidrag tillmiljövårdande åtgärder inom industrin m. m. Anslaget kan dessutom under år 1977användas för bidrag till vissa anordningar för mottagning och behandling avolja och oljeförorenat vatten från fartyg m. m. 1977/78:100 Bilaga13 156 I den av antagna propositionen 1975: 32 omåtervinning och omhändertagande av avfall framhålls att de metoder föromhändertagande av hushållsavfall som tillämpas i allmänhet inte ärtillfredsställande. För att stimulera till en snabb utbyggnad har statsmakternaställt bidragsmedel till förfogande. gällande regler ger möjlighet tillbidrag för i princip alla anläggningar, som medför den önskadebehandlingsnivån. Bidragsbehovet för /79 beräknas bli 80 milj.kr., vilket innebär en kraftig ökning. Om dessa medel inte anvisas får manenligt verkets mening lita till andra åtgärder, främst beslut enligtmiljöskyddslagen för att propositionens mål skall uppnås. Naturvårdsverketförordar i en sådan situation att de bidragsmedel som ställts till förfogande används för att stimulera ny teknik föråtervinning och behandling av avfall samt för att främja tillkomsten avregionala anläggningar. Beräkningen av bidragsmedel för hushållsavfall byggerpå förutsättningen atl förbränningsanläggningar förs över tillbidragskungörelsen för energibesparande åtgärder. Skälen till detta är attförbränning ofta vidtas av energibesparingsskäl samt att sådana anläggningarkräver så stora investeringskostnader att de inte är jämförbara medanläggningar för t.ex. kom-postering. För bidrag till behandlingsanläggningar förmiljöfariigt avfall beräknas 11 milj. kr. behövas under /79,främst med tanke på av en central anläggning. För behandlingav annat avfall, t. ex. återvinning av kadmium ur skrot eller av träfiber uravfallsvirke, behöver initieras etl bättre omhändertagande inom ett flertalindustrigrenar. För /79 bedömer verket behov av bidrag omtotalt 3 milj. kr. För försöksanläggningar i full skala beräknasbidragsbehovet uppgå till 10 milj. kr. a. för rening av ventilationsluftinnehållande kvicksilver, rening av nitrösa gaser från kemisk industri samt enny metod för biologisk rening av avloppsvatten vid skogsindustrin. Totalt bör således 104 milj. kr. anvisas för stöd tillavfallsbehandling m.m. Det är angeläget att de insatser som görs för attutveckla och utprova nya tekniska metoder för att lösa miljövårdsproblemen kanintensifieras ytteriigare. Anslaget bör därför höjas med 10 milj. kr. för nästa budgetår. Bidragsgivningen bör också när det gälleranläggningar för behandling av avfall inriktas på att stimulera utvecklingen avny teknik för återvinning och för bättre behandling av avfallet. I sådana falldär det från miljövårdssynpunkt är mycket angeläget att s. k.demonstrationsanläggningar kommer till stånd bör regeringen efter prövning ivarje särskilt fall Prop.1977/78:100 Bilaga 13 157 kunnabesluta att staten skall svara för av kostnaden för anläggningeneller del därav. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stöd till avfallsbehandling m. m. /79 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till kalkning av sjöar och vattendrag 1976/77Utgift 54902 Reservation 9945 098 1977/78Anslag 10000000 1978/79Förslag 10000000 Från anslaget utgår bidrag till kalkning som kanmotverka försurning av sjöar och vattendrag. Bidrag bestäms med hänsyn tillvattenområdenas värde från fiske-, naturvårds- och rekreationssynpunkler ochutgår normalt med högst av godkänd kostnad. Fråga om bidrag prövas avfiskeristyrelsen. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1976:1056) omstatsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag. Av anslaget för /77 har styrelsen eftersamråd med bl. a. före disponerat ca9900000 kr. Eftersom de sökta beloppen uppgick till sammanlagt ca25 milj. kr. tvingades styrelsen till en hård prioritering, varvid endastverkligt angelägna projekt kunde bifallas. Vid statsbidragsgivningen harstyrelsen i överensstämmelse med statsmakternas intentioner med en femårigförsöksperiod bl. a. eftersträvat att tillgodose objekt, som möjliggör enallsidig prövning av olika kalkningsmetoder. För /79 föreslår styrelsen att anslagetförs upp med ett oförändrat belopp av 10 milj. kr. Av detta belopp beräknarstyrelsen behöva disponera . för central planering och uppföljning avförsöksverksamheten. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med ettoförändrat belopp av 10 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till kalkning av sjöar och vattendragför /79 anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga13 158 Ersättning för vissa skador av rovdjur, m. m. 1976/77Utgift 2 587 104 1977/78Anslag 2 450000 1978/79Förslag 2450000 Från anslaget utbetalas ersättning för förluster somuppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjur på renar, får och andratamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i 16 § jaktstadgan (1938:279) ochförordningen (1976:430) om ersättning vid vissa skador av rovdjur. Frånanslaget utgår vidare ersättning enligt kungörelsen (1970:890) om ersättningför skada av kronhjort, m. m. Dessutom bekostas från anslaget vissa åtgärderför att förebygga skador av rovdjur. Ersättning för rovdjursdödade tamdjur utgick under /77 med sammanlagt ,vilket innebar en ökning med . jämfört med /76. Ökningen berodde i avsevärd grad på att ersättningsbeloppen för varje dödat djur kraftigt höjts, vilket in te hunnit slå igenom förrän underde senaste budgetåren. Systemet för ut betalning av ersättningar för rovdjursdödade tamdjur bör kunna förbättras liksom uppföljning av anslagets funktion. Sannolikt kommer emellertid systemet med utbetalning av ersättning inte att förändras i påtaglig grad underde allra närmaste åren, även om ersättningsbeloppen säkert kommer att stiga. Möjligen kan nu insatta forskningsresurser m.m. leda till vissa förändringar av ersättningssystemet mot slutet av den närmaste femårspe rioden. Till ersäuning för rovdjursdödade lamdjur uppskattas medelsbeho vet under /79 till . Ersättning för skador av kronhjortinom det s. k. frireservatet i har under /77 förekommit istörre omfattning än under föregående år. utbetalatsmed anledning av skador på gröda. För /79 beräknas ettoförändrat medelsbehov av . För att verksamheten i syfte attförebygga skador av rovdjur skall kunna fortsätta behövs särskilda medel ävenför nästa budgetår. Insatser av della slag leder lill en minskning av deolägenheter som förekomsten av rovdjur medför. Medel för denna verksamhetbegärs för /79 under anslaget Faunavård, som föreslåsinrättas. Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jag ärinte beredd att biträda förslaget om att föra upp ett nytt anslag. Faunavård.Jag hemställer au regeringen föreslår att till Ersättning för vissa skador av rovdjur, m. m.för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga13 159 1976/77Utgift 8 711000 1977/78Anslag 5 000000 1978/79Förslag 9000000 Förenta , som inrättades genombeslut av generalförsamling, har bl.a. till uppgift aU fördela medel ur miljöfond.Fonden skall finansiera kostnaderna för FN:s miljöprogram. a. frågorom boende- och bebyggelsemiljö, hushållning med mark-och vattenresurser, skydd av oceanerna, bevarande av natur, vilda djur ochgenetiska resurser, uppbyggnad av ett globalt mätstationsnät förmiljöföroreningar samt miljöaspekter på energiproduktion och energianvändning.Under femårsperioden 1973-1977 uppgick miljöfonden totalt till . bidrog till fonden med 5 milj. dollar . Vid femte sammanträdet med i maj1977 behandlades miljöprogrammets omfattning och inriktning samt miljöfondensstorlek för och följande år. Miljöstyrelsen godtog exekutivdirektörensförslag att söka erhålla frivilliga bidrag på upp till 150 milj. dollar underfyraårsperioden 1978- 1981. förklarade sig vara berett att svara församma andel av bidragen till fonden som hittills.Den har sedermera förklarat sig villig att bidra till fonden med sammanlagt 7,5 milj. dollarunder under förutsättning att verksamheten får denomfattning som framgår av exekutivdirektörens förslag. För /79beräknar jag ett medelsbehov av 9 milj. kr. för detta ändamål. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till miljöfond /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga13 160 Stöd till idrotten: Organisationsstöd m.m. 1976/77Utgift 89228295 Reservation 32417 1977/78Anslag 107 130000 1978/79Förslag 113 850000 Anslaget används för bidrag lill verksamhet som bedrivs av förbundet och tillförbundet anslutna organisationer. Från anslaget utgår också av regeringensärskilt fastställda bidrag till vissa utanför riksidrottsförbundet ståendeorganisationer. För anslagets användning gäller de av riksdagbeslutade riktlinjerna för organisationsstödet till idrotten (prop. 1970:79,SU 1970:122, rskr 1970:291). begär för /79 ettanslag av 134 milj. kr., vilkel innebär en ökning med . iförhållande till anslaget för /78. Den största enskilda postenutgörs av bidrag till specialförbunden och utanför riksidrottsförbundet ståendeorganisationer. Denna post uppgår till . eller ca 2/3 av det totalabeloppet. Till riksidrottsstyrelsen har anmälis medelsbehov som tillsammansuppgår till . har vid prövningen av medelsbehovenhaft som mål att bibehålla den idrottsliga verksamheten i nuvarande omfattning.För att detta skall vara möjligt krävs att erforderliga resurser, i enlighetmed föreliggande framställning, ställs till idrottsrörelsens förfogande. För att idrottsrörelsen skall kunna ta emot flerungdomar krävs betydande insalser. Delta gäller inte minst påutbildningssidan. Idrottsledare behöver fortbildas för att kunna motsvaraSIA-skolans krav. Betydligt fler män än kvinnor ägnar sig åt idrott. Ensärskild arbetsgrupp inom riksidrottsförbundet har utarbetat etthandlingsprogram för den kvinnliga idrotten. Medel behövs för att fullföljaintentionerna i handlingsprogrammet. Utöver de allmänna prisstegringarna kan man peka påfrämst tre faktorer som bidrar till att idrottsrörelsen drabbas extra hårt avprisstegringar och kostnadsökningar. har fr. o. m. mars 1976slopat den 25-procentiga konferensrabatten som idrottsrörelsen tidigareutnyttjat. Detta drabbar idrottsrörelsen hårt eftersom en stor del av idrottenskostnader gäller idrottsresor. Vidare belastas idrottens organisationer avutvidgningen av socialförsäkringsavgifterna tillatt omfatta avgiftsplikt på s. k. Prop.1977/78:100 Bilaga 13 uppdragsinkomster.Detta drabbar speciellt ersättningar till ideellt arbetande idrottsledare.Slutligen får inte idrottens organisationer, till skillnad från egentligastatsmyndigheter, automatisk kompensation för lönehöjningar, höjdasocialförsäkringsavgifter etc. Sammantaget innebär detta att en stor del avanslagen måste tas i anspråk för att kompensera prisstegringar ochkostnadsökningar. Planerad verksamhet måste skjutas framåt i tiden. Vidare firar riksidrottsförbundet sitt 75-årsjubileumår . Avsikten är att utnyttja detta tillfälle att nå ut till ännu flera människor med idrottensbudskap. har i skrivelse i mars1977 till regeringen tagit upp orienteringssportens problem. I skrivelser tillregeringen, liksom i den allmänna debatten, har olika uppfattningar om de s. k.O-ringentävlingarnas påverkan på fauna och flora framförts. beslöt (prop. 1969:118, ILU 1969:51,rskr 1969:344) om förbud mot professionell boxning. Något liknande förbud motamatörboxning tillkom däremot inte mot bakgmnd av de föreskrifter som förordatsav den nordiska läkarkommitté, som prövat frågan om boxningens verkningar. Enåldersgräns om lägst för deltagare i tävlingsboxning var en av sextonpunkter i förslaget. höjde åldersgränsen förtävlingsboxning från 15 till . Sedermera har boxningsförbundet återigensänkt åldersgränsen till , vilket riksidrottsstyrelsen godkände den 23januari 1976. uttalade som sin mening att sänkningenav åldersgränsen är en väsentlig avvikelse från säkerhetsföreskrifterna (KrU1976/77:19, rskr 1976/77:35). Regeringen överlämnade den 30 december 1976utskottets betänkande till riksidrottsförbundet. Riksidrotlsförbundel hemställde i skrivelse lill regeringenden att regeringen måtte förklara sig införstådd med att 15 årskall utgöra åldersgräns för tävlingsboxning. Som motiv anför man bl. a. attdet är viktigt att låta nya boxare skaffa sig matchrutin, att boxningsförbundetinfört speciella säkerhetsföreskrifter för 15- 16-åringar samt att de svenskajuniorboxarna är avsevärt handikappade i tävlingsutbyte inom . Satsningen på breddidrotten i överensstämmelse med deriktlinjer som riksdag antog bör enligt min mening fortsättas. I åretsanslagsframställning har framhållit betydelsen avatt stödet till idrotten ges sådan omfattning att den idrottsliga verksamhetensnuvarande omfattning kan bibehållas. Jag delar denna uppfaUning. böremellertid en noggrann granskning av medelsanvändningen övervägas ochmöjligheterna till omprioriteringar prövas. Särskilt bör därvid kvinnorsmöjligheter att utöva idrott uppmärksammas. I detla sammanhang finns ocksåskäl att framhålla de besparingar för idrottsrörelsen som statens insatser förIdrottens hus medfört. 11 1977/78. Prop, 1977/78:100 Bilaga13 162 Orienteringsidrotten har arrangeratuppmärksammade stortävlingar, bl. a. de s. k. O-ringentävlingarna. I massmediaoch allmän opinion har dessa tävlingars inverkan på naturen varit föremål fördebatt. Enligt min uppfattning bör del vara möjligt för orienteringssportenatt i fortsättningen genomföra dessa tävlingar utan bestående skador av detslag som framhållits i diskussionen. Jag förutsätter också att orienteringsarrangörernaså långt möjligt tar hänsyn till derisker för kortsiktiga skadeverkningar som kan finnas. Under innevarande budgetår disponerar försöksvis under anslaget Stöd till idrotten:Anläggningsstöd m. m. medel för framställning av orienteringskartor. Dessamedel, som förbundet disponerar enligt av givna riktlinjer,bör nu föras över till förevarande anslag. Statsbidraget till delar av den frivilligaskytterörelsen bör i enlighet med uttalande (KrU 1975/76:19, FöU1975/76; ly, rskr 1975/76:47) och de berörda organisationernas egna önskemål nuföras över till försvarsdepartementets ansvarsområde. leder till enminskning av förevarande anslag med 5,7 milj. kr. Jag har i denna frågasamrått med chefen för försvarsdepartementet. Bidraget till skytteorganisationerna och bör däremot även fortsättningsvis beräknas under detlaanslag. I detta sammanhang vill jag för informationla upp frågan om åldersgränsen för amatörboxning. Det är angeläget attlikartade regler gäller för de nordiska länderna. Vissa överläggningar mellanländernas idrottsorganisationer har ägt rum i denna fråga. F. n. äråldersgränsen i , i samt i . a. avdenna anledning har idrottsrörelsen, genom framställning frånriksidrotlsförbundel, anhållit om regeringens godkännande av den nu tillämpadeåldersgränsen . Jag ansluter mig till idrottsrörelsens uppfattning idenna fråga och förordar att den av riksidrottsförbundet föreslagnaåldersgränsen skall tillämpas. Jag fömtsätter att hänsyn tas lill aktuella kunskaper om boxningensmedicinska verkningar. Anslaget bör för nästa budgetår räknas upp med 6720000kr. Till följd av att skytterörelsen förs över till annanhuvudtitel innebär det av mig förordade anslaget en verklig uppräkning med 12,4milj. Avvägningen mellan olika verksamheter bör ankomma på idrottsrörelsenaU själv göra inom ramen för dess totala resurser, av vilka det statligaorgatiisationsstödet är en del. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m.m. /79 anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga13 163 Stöd till idrotten: Anläggnuigsstöd m. m. 1976/77Utgift 26242 178 Reservation 14638679 1977/78 Anslag 36370000 1978/79Förslag 35 400000 Från anslaget lämnas bidrag till idrotts- ochfriluftsanläggningar enligt de riktlinjer som fastställts av riksdag(prop. 1970: 79, JoU 1970; 33, rskr 1970:239) samt vissa på dessa riktlinjer grundadeoch av regeringen angivna normer. Bidrag utgår också för vandringsleder ifjällvärlden samt till s. k. riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsensbehov. Från anslaget utgår vidare ersättningar till vissa organisationer för serviceverksamhet samt förutvecklingsarbete rörande idrotts- och friluftsanläggningar. Anslagetdisponeras även för bidrag enligt kungörelsen (1969: 323) om statsbidrag tillhamn, brygga eller faried för fritidsbåtar samt för vissa serviceåtgärder förfritidsbåtstrafiken m. m. anser det vara angeläget att staten isyfte att åstadkomma en ökad breddidrott ger ökade anslag till såväl denorganiserade idrottsliga verksamheten via organisationsstödet som till deylleriigare grupper som kan nås genom en ökad satsning på anläggningsstödet. Antalet inneliggande bidragsansökningar som inte harkunnat behandlas vid utgången av budgetåret på grund av otillräckligmedelstillgång visar en ökning i förhållande till föregående år. beräkning av medelsbehovet /79 sammanfattas i följande tabell. Verket vill särskilt, motbakgrund av bidragsanspråken, framhålla att synnerligen stor återhållsamhethar iakttagits vid beräkningen. Beloppen anges i milj. kr. förslag 1978/79 15,55' + 4,15' Idrottsanläggningar m. m. a) Mindre idrottsanlägg- ningar som uppförs av idrottsföreningar o. d. (5,0) (6,0) b) Övriga idrottsanlägg- (8,0) (9,0) c) Anläggande och sköt- och skoterieder m. m. (3,0) (5,0) Därutöverbegärs 2,0 milj. kr. för bidrag till byggande av småbåtshamnar. 1977/78:100 Bilaga13 164 Fritidsbåtstrafiken har varit föremål fören statligutredning. har en kompletterande utredning (SOU 1977: 25) beträffanderegistreringsfrågan framlagts. Denna har remitterats . Iavvaktan på regeringens behandling av utredningens förslag upprepar verkelsitt tidigare framförda förslag om bidrag till båthamnar om 4,0 milj. kr.Tillsammans med kostnader för fritidsbåtstrafiken,sjösäkerhetsrådets verksamhet, Falsterbokanalen m.m. är medelsbehovel underanslagsposten 1 sammanlagt . (+4 150000 kr.). Under anslagspostenföreslås dessulom atl 2,0 milj. kr. anvisas för bidrag till byggande avsmåbåtshamnar i anledning av tidigare beslut (prop. 68,JoU 1969:17, rskr 1969: 243). Utvecklingsarbetet är en viktig del avnaturvårdsverkets arbete vad gäller planering av åtgärder för idrott ochfriluftsliv. Verksamheten bör utvidgas betydligt. Verket begär därför /79 1,8 milj. kr. (+500000 kr. För riksanläggningar begärs för /79 11,4milj. De begärda medlen motsvarar de av riksidrottsförbundet.Åreprojektets Planerings AB () och beredningen för planering ochsamordning av statliga insatser för rekreation beräknade kostnadema. (+4700000kr.) föreslår att som ersättning till vissaserviceorganisationer anvisas . Därvid föreslår verket attkostnaderna för Riksorganisationernas campingkommittés verksamhet bestridsöver annat anslag. (-.) Under anslagsposten 5 begär verket en kraftig ökning.Motivet härför är bl. a. att köerna för bidrag, framför allt för mindreidrottsanläggningar som uppförs och ägs av idrottsföreningar, tenderar att blialltför långa. F. n. är väntetiden . Regeringen har i beslut uppdragit åtnaturvårdsverket att dels fr. o. m. svara för planering ochsamordning m. m. av s. k. huvudleder och sekundärleder i fjällvärlden, delsföre närmare precisera vilka leder som är att betrakta somsådana leder. har således regeringens uppdrag attfr. o. m. den vara huvudman för vandringslederna i Qällen.Länsstyrelserna skall svara för den löpande verksamheten samt skötsel ochunderhåll av vandrings- och skoterieder. Investeringsbehovet har beräknatstill 4 milj. kr. för leder med tillhörande anordningar. Hälften av dessainvesteringar beräknas kunna bekostas av beredskapsmedel. Verket föreslår att5,0 milj. kr. avsätts för ändamålet, varav 3,0 milj. kr. för skötsel ochunderhåll och 2,0 milj. kr. har lämnat ettförslag som bygger på en bedömning av friluftslivets behov av Qälleder, broar,raststugor etc. Förslaget omfattar befintliga leder samt nyanläggandeav leder. Kostnaderna kostnadsläge för naturvårdsverketsförslag till ledsystem, fullt utbyggt, uppgår till22,7 milj. kr., varav kostnaden för ny- 1977/78:100 Bilaga13 165 anläggningav leder, raststugor och broar uppgår till 12,3 milj. kr. Kostnaderna för upprustningen av befintliga leder m. m.beräknas uppgå till 6,2 milj. kr. Kostnaden för drift och underhåll avbefintliga ledsystem beräknas uppgå till 2.5 milj. kr. Sammanlagt begärverket 20,0 milj. kr. under denna anslagspost. (+4000000 kr.) uppskattar således det sammanlagdamedelsbehovet under anslaget för /79 till . Verkets förslag innebär en ökning av anslagetmed . Därvid bör beaktas att en väsentlig del avökningen hänför sig till redan fattade beslut, dels till riksanläggningar, delsför huvudmannaskapet för vandringsleder i fjällen. Till detta kommer 2,0 milj.kr. under anslagets anslagspost 1 för att avklara bristen på likvida medel till följd av tidigare beslut. Stiftelsen och konferenscentrum i har iskrivelser och hemställt om medel förutbyggnaden av Smådalaröhalvön till en riksanläggning för de vattenanknutnaidrotterna. Förslaget har remissbehandlats.