prop · G10393 · 1977-12-31 00:00:00 — Uiredningensförslag i fråga om produktionskostnadsanpassad belåning har fått ett blandatmottagande av remissinstanserna. Flertalet remissinstanser förordar dock enövergång till sådan belåning. Utredningens förslag till utformning av produktionsanpassadbelåning möter dock kritik från många remissinstanser. Prop.1977/78: 93 210 För egen del vill jag beträffande den aUmänna utformningenav beräkningsmetoden anföra följande. Det har anförts kritik mot nuvarande beräkningsmetod frånolika utgångspunkter, bl. a. beträffande dess komplexitet. Enligt min meningär det angeläget att det arbete som påbörjat i syfte attförenkla beräkningsmetoden fortsätter. En avvägning måste dock göras mellanbehovet av att förenkla och behovet att undvika styrning. En alltför långtgående förenkling av beräkningsmetoden kan nämligen medföra en sådan styrning lillvissa hustyper och utformningar som i alltför hög grad uniformerar hus ochbebyggelseutformning. En sådan inte avsedd styrning kan dock i viss månundvikas om ges befogenhet att göra avsteg från de grunder somregeringen har fastställt för pantvärdemetoden. Avsteg bör därför kunna medgesi fråga om utformningar och lösningar som avviker från traditionella och somdärför kan ha svårt att få en rättvisande belåning inom pantvärdemelodens ram.Regeringen bör i särskild ordning ge styrelsen sådana befogenheter. När det gäller den standard och storlek som skallaccepteras i belånings-och räntebidragssammanhang bör vissa nya riktlinjerunderställas godkännande. Det allmänna syftet med dessa riktlinjerbör vara alt utjämna storlek och standard mellan småhus och flerfamiljshus. Denutrustnings- och slandardkvalitet som f. n. är allmänt tillämpad i småhusproduktionenbör också kunna uppnås i flerfamiljshusen. Ökningen av ytslorlekar i den statsbelånadesmåhusproduktionen bör begränsas. I budgetpropositionen för /79har jag föreslagit åtgärder i detta syfte. Som jag redan har nämnt, gäller principen attbelåningsmetoden inte skall vara styrande på bebyggelsen och bostädernasutformning. Denna princip bör alltjämt gälla som huvudregel. Med hänsyn tillbl. a. energi-hushållningssynpunkler finns det dock anledning att i viss mångöra avsteg från denna princip. LHformning av hus som är lämpliga frånenergihushållningssynpunkt borde därför få en något gynnsammare behandling ilånesammanhang. Jag tänker nu inte på tillägg för olika energibesparandeåtgärder -1, ex. extra värmeisolering - ulan på den grundläggande utformningeni fråga om antal plan, yla av tak och ytterväggar m. m. Vidare bör belåningenav småhus anpassas så atl den gynnar byggandet av mindre småhus. För dettatalar bl. a. önskemålet av alt även mindre hushåll och hushåll med begränsadeekonomiska resurser skall kunna bo i egnahem. Jag övergår nu till systemet med tids- ochortskoefficienter. har, med allmänt instämmandefrån remissinstansema, pekat på de negativa effekter som har uppkommit tillföljd av ändring av alt låneunderiags- och pantvärdenivån inte sker medtillräckligt täta intervaller. Oklarhet angående belåningsfömtsättningama uppkommertill följd härav. I årets budgetproposition har jag redovisat en ny ordning förbeslut om tidsko-efficienter som kommer att tillämpas ochframgent. Prop.1977/78: 93 211 innebär att lidskoefficienten skall prövas om varannanmånad på gmndval av redovisade uppgifter om kostnadsutvecklingen med visstavdrag för produktivitetsutveckling. Syftet med utredningens överväganden idenna del är därmed tillgodosett. Också när det gäller systemet med ortskoefficienter villjag redovisa vissa överväganden. Enligt min mening finns del ell behov av altprecisera grunderna för beräkning av ortskoefficienler. Nuvarande grunderinnebär alt medelnivån för byggnadskostnaderna i vissa mellansvenska län är enutgångspunkt för koefficienterna. Koefficienterna fastställs vidare med ledningav mätbara skillnader i byggnadskostnader mellan olika orter och relationernamellan pantvärden och byggpriser. När metoden för ortskoefficienter började användas fannsdet tydliga skillnader mellan orter i fråga om byggnadskostnader. Skillnadernakunde förklaras av olikheter i byggteknik, löner, transportkostnader m. m.Dessa skillnader har sedermera minskat. Endast delar av de lokala prisvariationernakan förklaras på traditionellt sätt. Detta innebär att ortskoefficienternastyr den lokala prisnivån i betydande utsträckning när byggnadsmarknaden ärbalanserad. Gränsdragningsproblemen i systemet är betydande.Ortskoefficienten i en kommun måste alltid bedömas i ett regionalt perspektiv.Vidare har trögheten nedåt i det nuvarande systemet i kombination med denblandade bedömningen av kostnader och priser skapat betydande svårigheter. Inom har vissa undersökningar av deregionala och lokala kostnadsskillnaderna utförts. Material som belyser dessaskillnader har därvid erhållits från , låneunderlagsgruppen,statens pris- och kartellnämnd samt Svenska byggnadsinduslriförbundel. Dettamaterial leder enligl min mening till slutsatsen att pantvärdenivån förbyggnader behöver differentieras regionalt med avseende på kostnadsskillnaderfrämst i fråga om frakter och löner. Jag har för avsikt alt senare föreslåregeringen ändringar av de särskilda bestämmelserna till bostadsfinansieringsförordningeni detta syfte. Dessa ändringar bör ge förutsättningar för en revidering avsamtliga ortskoefficienler. Koefficienterna bör prövas om vartannatår. De nya grunderna för att bestämma ortskoefficienter kan föranleda behov avvissa andra ändringar av lånesystemet. Jag tänker bl. a. på differentiering avde s. k. saneringslilläggen och på behovet av atl differentiera vissalånetillägg med hänsyn till projektstorlek. 1 den mån ändringama fömtsätterbeslut av regeringen ankommer del på bosladsstyrelsen all göra framställninghärom. Byggadministrationsulredningens önskemål om en översyn avsystemet med ortskoefficienler torde därmed vara tillgodosett. När det gäller frågan om produklionskostnadsbelåning villjag framhålla att utredningens förslag i denna del har mött viss kritik när detgäller sättet att beräkna räntebidrag. Också för egen del finner jag detolyckligt om en differentiering av sättet att bestämma å ena sidan lån och å andrasidan Prop.1977/78: 93 212 räntebidrag skulle genomföras, eftersom en sådan ordningstrider mot det allmänt omfattade kravet på kostnadsneutralitet mellan olika besiltnings-ochföretagsformer. Detta utgör i och för sig inte något skäl mot att genomföra enproduktionskostnadsbelåning, eftersom dessa nackdelar skulle kunna undanröjasgenom en förändring av utredningens förslag på denna punkt. Utredningen haremellertid förutsatt alt lämplig tidpunkt för ett genomförande bör prövas medutgångspunkt i konkurrenssituationen. Därtill kommer att nyssnämnda åigärderbeträffande systemet med tids-och ortskoefficienler i väsentliga avseenden börtillgodose de önskemål som legat lill grund för utredningens förslag. Fråganbör därför tas upp till prövning när reglema om konkurrens i bostadsbyggandethar fatt full effekt. Huvuddelen av de ändringar som jag nu har förordat börgenomföras . Följande ändringar bör dock genomföras den Ijanuari 1979. Överflyttningav beslut om bidrag till förbättring av boendemiljön från tilllänsbostadsnämnderna. Möjligheter atlerhålla tillägg till låneunderlag för garanti- och försäkringskostnader.Tillägg bör emellertid kunna utgå även i de fall preliminärt men inte slutligtbeslut har meddelats före om överiåtelse från producentenäger rum efter denna tidpunkt. Beträffande kommunala bostadsförsörjningsprogram börändringarna genomföras fr. o. m. med tillämpning fr. o. m.den programomgång som avser . Vidare bör förändringarna i fråga om beslut omramfördelning på län och storstadsområden genomföras och avseramar fr. o. m. . I enlighet med vad jag nu har anfört har inombostadsdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1947:523)om kommunala åigärder till bostadsförsörjningens främjande m.m. 1977/78: 93 213 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att 1. antagaförslag till lag om ändring i lagen (1947:523) om kom munala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. m. 2. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för lånemyndighetens prövning, 3. godkänna vad jag har förodal ifråga om kommunall ekonomiskt ansvar för bostadslån lill kostnader för ändradlägenhetssammansättning, 4. godkänna de av mig förordadeändringarna beträffande gmnder för bostadslångivningen, 5. godkänna vad jag har förordatbeträffande inriktningen av och länsbostadsnämndernasverksamhet, 6. godkänna de riktlinjer för en om.organisationav statens planverk som jag förordat, 7. bemyndiga regeringen attvidtaga de övergångsålgärder och åigärder i övrigt som behövs för atlomorganisationen skall kunna genomföras, 8. godkänna vad jag har förordat ifråga om ansvarsfördelning mellan och statens planverk samtmellan och , 9. godkänna vad jag har förordatbeträffande grunderna för ett till bostadslångivningen knutet förbättratkonsumentskydd, 10. godkänna vad jag har förordat ifråga om fördelning av ramar på län och storstadsområden, 11. godkänna vad jag har förordatom den allmänna utformningen av metoden för beräkning av låneunderlag och panlvärde. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1977/78: 93 214 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................... 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1947:523) omkommunala åigärder till bostadsförsörjningens främjande m.m............ 4 Utdrag ur regeringsprolokollet . 1 Inledning ....................................................................... 5 2 Nuvarandeuppgiftsfördelning mellan stal och kommun saml organisationen i fråga ombostadspolitik, fysisk planering och byggnadsväsende ................................... 9 2.1 Bostadspolitik .......................................................... 9 2.2 Plan- och byggnadsväsen.......................................... 12 3.1 Allmänna utgångspunkter föransvarsfördelningen 14 3.2 Utredningens prövning av denbostadspolitiska organisationen mot principerna för uppgiftsfördelning mellanstat och kommun ......................................... 17 3.3 Förutsättningar för en kommunaliseringav låne- och bidragsbeslut 22 3.3.1 Principiella förutsättningar................................ .. 22 3.3.2 Kommunernas nuvarande befattningmed låne- och bidragsärenden 23 3.4 Förslag till ny uppgiftsfördelningmellan stat och kommun inom bostadspolitiken 24 3.5 Fördelning av ramar.................................................. 25 3.6 Besvär .................................................................... 27 3.7 Ökat ekonomiskt ansvar förkommunerna ............... .. 27 3.8 Överföring av förvaltningen avbostadslån m. m. lill 28 3.9 Ny roll för den statligaorganisationen ................... 30 3.10.......................................................................... Sambandmellan bostadspolitik, fysisk planering och bygg nadsväsende ........................................................ .. 34 3.10.1 Styrning av bostadens ochbostadsmiljöns kvalitet ... 34 3.10.2 Fysisk planering ochbostadsbyggnadsprogram 36 3.10.3 markförvärvspolitik ochfysisk planering . 3.10.4 Behov av samordning på regionalnivå........... .. 37 3.10.5 Kontaktmönslrel inom nuvarandeorganisation 39 3.11................................................................................. Förslagtill ny organisation 39 3.11.1 Central organisation....................................... . 40 3.11.2 Regional organisation .................................. . 44 3.11.3 Lokal organisation ......................................... 45 3.11.4 Personalresurser............................................. . 45 3.12.......................................................................... Gränsdragningmellan bosladsverket och andra myndigheters verksamhetsområde ................................................ 46 3.12.1 Avgränsning mot .............. 46 3.12.2 Statistik över byggnadspriser,bostadskostnader m. m. Prop.1977/78: 93 215 3.13 Kontroll och besiktning av småhus ........................ 51 3.14 Förslag till ändringar i nuvarandebelåningsmetod . 3.14.1 Argument för och emot nuvarandebelåningsmetod .. 56 3.14.2 Förslag till produkdonskostnadsbelåning .... .... 59 3.15 Genomförande.......................................................... .... 60 3.16 Särskilt yttrande .................................................... 61 4.1 Inledning ............................................................... .... 62 4.2 Allmänna utgångspunkter föransvarsfördelningen mellan stat och kommun och mellan olika nivåer i statsförvaltningen ... 62 4.3 Utredningens prövning av denbostadspolitiska organisationen ställd mot principerna för uppgiftsfördelningmellan stat och kommun ........................................ 63 4.4 Förutsättningar för en kommunaliseringav låne- och bidragsbeslut 66 4.4.1 Principiella förutsättningar................................ 66 4.4.2 Kommunernas nuvarande befattningmed låne- och bidragsärenden 68 4.5............................................................................ Förslagtill ny uppgiftsfördelning mellan stat och kommun inom bostadspolitiken ............................................ ... 72 4.5.1 Kommunala uppgifter ...................................... 72 4.5.2 Decentralisering avbeslutsfattandet inom den statliga organisationen 82 4.6 Fördelningar av ramar ............................................. ... 84 4.7 Besvär....................................................................... ... 86 4.8 Ökat ekonomiskt ansvar förkommunerna ............... ... 87 9 Överföring av förvaltning av bostadslån m. m. tillriksbanken 89 4.10 Ny roll för den statligaorganisationen .................. ... 92 4.11 Samband mellan bostadspolitik,fysisk planering och byggnadsväsen 95 4.11.1 Styrning av bostadens och bostadsmiljöns kvalitet ... 97 4.11.2 Samband mellan fysisk planering ochkommunernas bostadsbyggnadsprogram 99 4.11.3 markförvärvspolitik ochfysisk planering 100 4.11.4 Behov av samordning mellanbostadspolitik och plan- och byggnadsväsen på regional nivå 101 4.12................................................................................. Förslagtill ny organisation 102 4.12.1 Central organisation....................................... 102 4.12.2 Regional organisation .................................. 110 4.12.3 Lokal organisation ......................................... 116 4.12.4 Personalresurser............................................. 118 Gränsdragning mot andra myndigheter ................. . 122 4.13.1 Avgränsning mot .............. 122 4.13.2 Statistik över byggnadspriser,bostadskostnader m. m. 4.14 Kontroll och besiktning ........................................... 126 4.15 Förslag till ändringar i nuvarandebelåningsmetod . 4.16 Genomförande ......................................................... 142 4.17 Kostnadsfördelning ............................................... 143 1977/78: 93 216 5 Boende-och bostadsfinansieringsutredningarna ... 144 5.1 Kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen . 5.2 Bostadsförsörjningsprogram ........................... 147 5.3 Bostadssociala inventeringar ........................ 148 5.4 Kommunernasinformationsskyldighet ............... 149 5.5 Reservationer ............................................ 150 6 Remissyttrandena............................................... 150 6.1 Kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen . 6.2 Bostadsförsörjningsprogram ........................... 151 6.3 Bostadssociala inventeringar ........................ . 153 6.4 Kommunernasinformationsskyldighet ............... 155 7 Föredraganden ................................................ 156 7.1 Denbostadspolitiska organisationen ............... 156 7.1.1 Återblick ............................................ 156 7.1.2 Byggadministrationsulredningenshuvudförslag och remissyttrandena däröver i sammandrag .......................................................... 159 7.1.3 Ställningstagandena tillutredningens huvudförslag 163 7.2 Ansvarsfördelningstat/kommun 164 7.2.1 Allmänna utgångspunkter ........................ 164 7.2.2 Kommunalisering av låne- ochbidragsbeslut enligt bygg-administrationsutredningens förslag .......................................................... 166 7.2;3Kommunalt ekonomiskt ansvar för bostadsbyggandet . 7.2.4 Ökatkommunalt inflytande i låne- och bidragsärenden -minskad stadig detaljreglering .............. 169 7.2.5 Kommunernasansvar för planering och genomförande 7.3 Denstatliga bostadspolitiska organisationen 180 7.3.1 Ställningstaganden till byggadministradonsutredningensförslag beträffande den statliga organisationen .... 180 7.3.2 Decentralisering inom denstatliga organisationen .... 185 7.3.3 Ny inriktning av arbetet inomden statliga bostadspolitiska organisationen 191 7.4 Förstärkt konsumentskydd försmåhusköpare .... 198 7.5 Ramfrågor .................................................. 204 7.5.1 Beslut om fördelning av ramarpå central nivå 204 7.5.2 Beslut om fördelning av ramarpå regional nivå 205 7.5.3 Ramsystemets utformning som instmmentför statsmakternas invesleringsslyrning 207 7.6 Belånings- och kostnadsfrågor ........................ 208 7.7 Ikraftträdande ............................................ 212 8 Upprättat lagförslag............................................ 212 9 Hemställan ..................................................... 213 10 Beslut............................................................ 213 Bilaga1 Boendeutredningarnas förslag till Lag om bostadsförsörj ningen m.m............................................... 217 BilagaII Boendeutredningarnas förslag till Förordning om kommu nala bostadsförsörjningsprogram och bostadssocial inven tering ................................................... 219 Prop.1977/78: 93 217 Bilaga1 Förslag till Lag om bostadsförsörjningen m. m. 1 §Kommunen ansvarar för bostadsförsörjningen inom kommunen. Kommunen skall verka för att dess invånare och de som avser att bosättasig inom kommunen får tillgång till rymliga, väl utrustade och ändamålsenligabostadslägenheter och en i övrigt god bostadsmiljö. Kommunen skall därvidskapa förutsättningar för en allsidig hushållssammansättning inom kommunensbostadsområden. Kommunerinom samma bosladsförsörjningsområde skall samråda för att främjabostadsförsörjningen. 2 §Kommunen får ställa medel till förfogande enligl grunder som kom munen bestämmer för att göra det möjligt för den enskilde att anskaffa och inneha en fullvärdig bostad inom det bostadsförsörjningsområde kommu nen tillhör. Kommunen får dock ej bedriva sådan verksamhet inom annan kommun utan samtycke av denna. 1fråga om bostadsföretag, vari kommunen äger bestämmande inflytande och varsgrundkapital delvis beslår av kapilaltillskolt från annan än kommunen, fårkommunen ställa medel till förfogande för att täcka hos bostadsföretagetuppkommen förvaltningsförlust även till den del förlusten belöper på sådan medinlressenti förelaget. 3 § Kommunen är skyldig att genomlämpligt kommunall organ förmedla lån och bidrag, som utgår av statsmedel isyfte alt främja bostadsförsörjningen inom riket eller eljest gäller bostäderoch lokaler inom bostadsområde, samt atl vid sådan stadig låne- ochbidragsverksamhet biträda vid byggnadskontroll och låneförvaltning. 4 S Kommunen skall årligenupprätta bostadsförsörjningsprogram för den närmaste femårsperioden. 5 § Kommunen skall ulförabostadssocial inventering inom bostadsområde som anges avmyndighet som regeringen bestämmer. 6 S Bostadsförsörjningsprogramoch bostadssocial inventering skall upprättas efter samråd med myndighet somregeringen bestämmer och tillställas myndigheten. 7 § Kommunen skall fortlöpandelämna information om bostadsförsörjningen i kommunen. Bostadssökandeskall underrättas om möjligheterna att få bostadslägenhet i kommunen,bostadslägenheternas belägenhet, storlek, utrustning och pris samt andraförhållanden av betydelse, 8 §Om det behövs för atl främja bostadsförsörjningen skall kommunen anordna avgiftsfri bostadsförmedling. I område som kan anses utgöra en enhet i bostadsförsörjningshänseende åligger sådan skyldighet kommuner na i området. Därvid skall gemensam bostadsförmedling anordnas och enhetliga grunder tillämpas vid anvisning av bosläder. Regeringenkan ålägga kommun att fullgöra skyldighet enligt första stycket. Harregeringen ålagt kommuner atl anordna gemensam bostadsförmedling, skall dedeltagande kommunerna handha denna i kommunalförbund. Enas de ej omförbundsordningen eller ändring av den eller om ordförande i förbundetsfullmäktige eller styrelse, beslutar eller, om kommuner i mer änett län berörs, regeringen. 1 övrigt gäller lagen (1957:281) omkommunalförbund. 1971 fl8: 93 218 9§ Kommun eller kommunalförbund, som handhar för två ellei flera kommunergemensam bostadsförmedling, får besluta att anvisning eller förmedling avbostad genom bostadsförmedling skall ske under villkor att den bostadssökandemedverkar till atl bostad, som han hyr eller innehar med bostadsrätt och somhan lämnar i samband med inflyttningen i den nya bostaden, överlåts påbostadssökande som kommunen eller kommunalförbundet anvisar. Prop.1977/78: 93 219 Förordning om kommunala bostadsförsörjningsprogram och bostadssocialinventering Härigenom förordnas följande. 1 § 1 bostadsförsörjningsprogram skall anges omfattningoch inriktning av investeringar i nybyggnad och ombyggnad av bostadslägenheter, lokaler samt fysisk miljö. Programmet skall redovisa även övriga åtgärder som syftar till att avhjälpa bristfälliga bostadsförhållanden och till atl skapa förutsättningar för en allsidig hushållssammansättning inom kommunens bostadsområden. 1 bostadsförsörjningsprogrammet skall redovisas behovet avinvesteringar som avses i första stycket. 2 S Bostadssocialinventering skall omfatta ett eller flera bostadsområden och avse delsbostadsförhållandena, dels de förutsättningar bostadsmiljön ger för atttillfredsställa hushållens och individernas behov av kontakt, verksamheter ochannat som är av betydelse för välfärden samt dels hushållens och individernasmöjligheter att utnyttja bostadsmiljöns förutsättningar i nu berördaavseenden. 3 § Kommuner somingår i ett gemensamt bostadsförsörjningsområde skall samverka och samråda medvarandra vid upprättandet av bostads-sörjningsprogram och vid bedömningen avåtgärder till vilka bostadssocial inventering kan ge upphov. Kommunen skall vid upprättandet avbostadsförsörjningsprogram samråda med länsbostadsnämnden och i erforderligomfattning med övriga länsmyndigheter. 4 § Kommunen skall lämna redogörelse förbostadsförsörjningsprogram och bostadssocial inventering till länsbostadsnämnden. Nämnden skall med ledning härav lämna övriga länsmyndigheter de uppgifter som kan behövas för myndigheternas verksamhet. skall inhämta yttrandeöver program som avses i första stycket. Nämnden skall därefter med egetyttrande över programmet sända detta och inventering som avses i första styckettill . 5 § Föreskrifter för verkställighet av denna förordningmeddelas av bo stadsstyrelsen efter samråd med statens planverk och .