prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Den svaga utvecklingen i dessaekonomier och den depressiva effekten på deninhemska efterfrågan av valutauppskrivningarna, gör det dock tveksamt om hittillsvidtagna åtgärder är tillräckliga för att de interna tUlväxtmålen skall kunnauppnås. Dessa båda länder måste fortfarande anses ha ett betydande utrymme attöka den interna efterfrågan. Överskotten i bytesbalanserna väntas inte reducerasi någon större utsträckning , och prisstegringstrenden pekar nedåt.Flertalet övriga länder har små möjligheter ätt vidta stimulansåtgärder, ominte och går före i en allmän expansion avekonomierna inom OECD-området. Reviderad nationalbudget 1978 33 Tabell 2: 3 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder.19741977 1974 1975 1976 1977 -0,75 -1,4 -4,75 -1,0 -6,0 -6,1 -2,8 -8,0 -3,5 -2,5 -8,0 -0,5 -2,8 -1,5 -4,2 -3,8 -0,1 -1,0 -1,5 -2,4 -3,25 -3,5 -9,5 -20,0 -22,5 -32,5 -6,5 -26,5 Icke oljeproducerande utvecklingsländer 22,5 32,5 26,0 23 Källor: och nationell statistik. har lyckats förbättra den externa situationenoch inflationsutsikterna i en sådan utsträckning, att ytterligarestimulansåtgärder har bedömts kunna genomföras. Dessa förutses få ettbetydelsefullt inflytande på konjunkturförloppet . Även för deltorde det finnas ett visst, om än begränsat utrymme för stimulansåtgärder. Iandra länder utgör den externa situationen en alltför stor begränsning för attekonomisk-politiska initiativ i expansiv riktning skall kunna genomföras.Bytesbalansutvecklingen har tvärtom tvingat flera avde mindre länderna att slå in på en ännu stramare kurs. Återhämtningen från den svåra konjunkturnedgången19741975 har gått i ett så långsamt tempo att arbetslösheten iindustriländema utanför Förenta statema fortsatt att stiga. iMot bakgmnd avden nuvarande ekonomisk-politiska inriktningen är det knappast sannolikt atttillväxten i kommer att överstiga . För delkan ökningen i bruttonationalprodukten väntas stanna vid . Det beräknasemellertid att en tUlväxt på skulle krävas,för att en nedgång iarbetslösheten skall komma till stånd. Sannolikt kommer därför arbetslösheteni att öka under innevarande år. Det framstår mot den bakgrundeninte bara som önskvärt, utan också sannolikt att ytterligare expansiva åtgärderkommer att sättas in i vissa länder . Liksom väntas utvecklingen i de utomeuropeiskaOECD-länderna bli förhållandevis hävdad. En ekonomisk tillväxt på ärtrolig för del. Skattesänkningspaketet kommer att ge envälbehövlig stimulans tUl den privata konsumtionen, och lager-investeringarnakan förutses ge ett visst positivt bidrag tUl efterfrågan. Bostadsbyggandet harhittills expanderat i en så snabb takt, att man 3 1977/78.1 saml Nr 150. Prop.1977/78: ISO BUaga 1 Reviderad finansplan 34 sannoliktinte kan undvika en viss avmattning. Den höjning av ränteläget som skett densenaste tiden och den ytterligare uppgång som eventuellt förutses verkar ocksådämpande på bostadsinvesteringarna. För övriga fasta investeringar framstårutsikterna som goda. Kapacitetsutnyttjandet har nått en sådan nivå, att detbör verka pådrivande på investeringarna. Ett osäkerhetsmoment är dock det svagaförtroende-klimatet inom näringsUvet. Sammantaget torde de fasta investeringamakunna öka med inemot . Denfortsatta uppgång som fömtses i kommer att positivt påverkautvecklingen i den kanadensiska ekonomin. Efter en mycket måttlig tillväxtförra året, kan ett uppsving med en ökning i bruttonationalprodukten påuppskattningsvis kunna komma till stånd. Det är framför allt den privatakonsumtionen och lagerinvesteringarna som väntas verka pådrivande på konjunkturutvecklingen. Denekonomiska tillväxten i förutses även uppgå till . Den privataefterfrågan väntas fortsätta att utvecklas tämligen svagt. I StäUet är det denoffentiiga sektorn som genom den expansiva budgetpolitiken förutses svara fördet största bidraget till den totala efterfrågan. Dessutom väntasbostadsbyggandet expandera kraftigt som ett resultat av det statligastödprogrammet som beslutades . preliminära nationalbudgeten förutsågs en tillväxt på i iår. framstår denna expansionstakt som något svårare att uppnå. Denviktigaste orsaken tUl detta är att utvecklingen i fjolblev betydligt svagare än enUgt de bedömningar som gjordes endast för någramånader sedan. Även om ytterligare stimulansåtgärder sätts in vilket ocksåantas komma att ske påverkar detta sannolikt inte utvecklingen förrän undersenare delen av 1978. Effekten därav på den genomsnittliga tillväxten i årskulle därför bli endast mycket begränsad. Utvecklingeni den franska ekonomin väntas inte avvika avsevärt från den under 1977.Sålunda förutses en produktionstillväxt på . Den privata ochoffentiiga konsumtionen väntas stå för huvuddelen av ökningen, medan de privatainvesteringarna antas fortsätta att utvecklas otillfredsställande. För denvästtyska ekonomin förutses en förstärkning av produktionstillväxten jämförtmed 1977 till . Den offentliga konsumtionen och de offentligainvesteringarna förutses öka betydUgt snabbare än . IStorbritannien erhöll efterfrågan ett betydande bidrag från den externa sektornunder 1977. Utan detta bidrag hade en direkt nedgång i bruttonationalproduktenägt rum. Jämfört med denna utveckling väntas en markerad förbättring äga rumunder 1978. Samtliga inhemska efterfrågefaktorer förutses bidra till enproduktionstillväxt av storleksordningen . Denna klara förbättring har singrund i den nedgång i inflationstakten och i bytesbalansunderskottet som ägderum . Reviderad nationalbudget 1978 35 Ocksåi nåddes betydande framgångar i dessa avseenden. Utsikterna för denitalienska ekonomin präglas emellertid av en betydande osäkerhet, delvisbetingad av den politiska situationen. Tillväxten väntas här uppgå tilloförändrat . Tillväxten i de mindrevästeuropeiska ekonomierna förutses bli återhållen. Överskottsländerna , och väntas uppnå en ökning i totalproduktionenmed 1,52,. Underskottsländerna å sin sida tvingas att föra en strampolitik med.hänsyn till den externa balansen.. En åtstramning av den ekonomiskapolitiken har genomförts bl. a. i och . Dennorska totalproduktionen väntas dock öka med 4 å på gmnd av oljesektornsfortsatta expansion. Övriga nordiska länder kommer sannolikt att kunna uppnåendast en mycket begränsad tillväxt. Totalt för OECD-ländernakan man förutse att den offentiiga sektorn kommer att lämna ett ökatbidrag till efterfrågetUlväxten i jämförelse med 1977. Med tanke på denoffentliga efterfrågans inriktning innebär detta troligen attindustriproduktionen kommer att uppvisa lägre tillväxttal än den totalaproduktionen. Detta har i sin tur konsekvenser för industrins investeringar,för vilka den mycket svaga trenden kan väntas fortsätta. Den måttliga uppgången avefterfrågan inom OECD-området medför att någon kraftigare ökning avvärldshandeln inte är att förutse. Också kommer förmodligen internhandelni att utvecklas långsammare än den totala världshandeln, vUken väntasstiga med . Den snabba exportökningen till OPEC-länderna väntasfortsätta. Likaså kan man anta att den uppgång av exporten till deicke-oljeproducerande utvecklingsländerna som kunde förmärkas vid slutet av1977, kommer att hålla i sig. Denna ökning av exporten från OECD-området tillandra länder, kombinerad med en gynnsam utveckling av handelspriserna förutsesleda till att samlade bytesbalansunderskott reduceras avsevärt.Den allvarliga ojämvikten i bytesbalansläget mellan olika väntasemellertid bestå. Med nuvarande uppläggning av den ekonomiska politiken ienskUda länder kommer den oundvikliga anpassningen av dessa obalanser att ägarum via växelkurserna i stället för genom förändringar i berörda ländersinhemska efterfrågan. Ändringar i växelkurserna påverkar emellertidbytesbalanserna först med en betydande tidseftersläpning, oeh inledningsvisgör sig en motsatt "terms of trade"-effekt gällande. Det finns därfören viss risk att rådande bytesbalansojämvikter kommer att öka totalt sett iår, även om man lyckas nå en differentiering i efterfrågepolitiken. Sammanfattningsvisfinns det anledning att betrakta den ekonomiska utvecklingen med visstbekymmer. Ojämvikten i fördelningen av underskott och överskott ibytesbalanserna har en direkt depressiv effekt på tillväxten. De skapardessutom grundvalen för ökade protektionistis- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 36 Den svaga utvecklingen av den internationella handeln under förraåret kan antyda att vissa protektionistiska inflytanden kan ha varitbetydelsefulla redan då. Ytterligare ett fenomen som inger farhågor är densvaga utvecklingen av näringslivets investeringar i flertalet länder. Härigenomförsämras utsikterna för den ekonomiska tillväxten i ett längre tidsperspektiv.Slutligen innebär den höga arbetslösheten inom OECD-området en i längdenoacceptabel situation. Särskilt den utbredda ungdomsarbetslösheten är enutomordentligt allvarlig företeelse. Mot denna dystra teckning av de ekonomiskautsikterna står den förmånligare utveckling som en mer expansiv ekonomiskpolitik skulle kunna åstadkomma. Uppgångeni den amerikanska ekonomin fortsatte med god styrka under 1977.Bruttonationalprodukten steg med , vilket innebar att administrationensofficiella målsättning uppfylldes. Arbetslösheten reducerades under loppet avåret med , ned tUl . Detta kunde skesamtidigt som arbetskraften under loppet av ökade med drygt 4 miljonerpersoner. Liksom1976 var expansionen snabbast . En kraftig ökningbåde av den privata konsumtionen och lagerinvesteringarna bidrog till atttiUväxten då uppgick till 7,i årstakt. Därefter mattades emellertidtillväxten av. Den privata konsumtionens expansion dämpades, liksom också defasta investeringarna. Den svaga utvecklingen gav upphovtill farhågor att det amerikanska konjunkturuppsvinget, som pågått ända sedanmitten av 1975, var på väg att ebba ut. Tillväxten fick dock ny fart det sistakvartalet. Den slutliga inhemska efterfrågan steg då med i årstakt. Enomfattande neddragning av lagerinvesteringarna och en fortsatt negativ effektfrån utrikeshandeln medförde att BNP-tillväxten stannade vid inte fullt iårstakt. Denprivata konsumtionen har varit den dominerande faktorn bakom den nuvarandekonjunkturuppgången. Den har stimulerats av en stadig ökning av de reala disponiblainkomsterna, som sparkvoten sjunkit under det långsiktigagenomsnittet. Försäljningen av varaktiga konsumtionsvaror och särskilt bilarhar ökat mycket kraftigt. Detta förklaras till stor del av det uppdämdakonsumtionsbehovet efter den djupa lågkonjunkturen 19741975. Sammantaget ökadeden privata konsumtionen med . Ilinje med den goda inkomstutvecklingen har också bostadsbyggandet expanderatovanligt kraftigt efter den låga aktiviteten på detta område under flera år.Även demografiska faktorer har här verkat pådri- Reviderad nationalbudget 1978 37 vande.Industrins investeringar ökade däremot inte i det tempo man hade hoppats medhänsyn till den stigande industriproduktionen. Detta kan förklaras med denkvardröjande överkapaciteten inom vissa sektorer och en betydande försiktighethos företagen, betingad av djupet på den senaste konjunkturnedgången. Totaltsteg dock de fasta investeringarna med . Lageruppbyggnadengav ett betydande bidrag till produktionsuppgången . Efterhandfick den en allt mindre positiv effekt, för att slutligen verka direktneddragande . Sammantaget gavlagerinvesteringarna därmed endast ett margineUt tillskott till den totalaefterfrågan. Denekonomiska politiken har verkat konjunkturstödjande under större delen av året.Ett förslag om skattesänkningar i en omfattning av drogsdock tUlbaka eftersom det inte bedömdes nödvändigt för att vidmakthålladen gynnsamma utveckUngen. Det är framför allt de offentliga utgifterna somsvarar för stimulansen. Penningpolitiken har successivt fått stramas åt medhänsyn till utvecklingen för den externa balansen. Handelsbalansenutvecklades sålunda negativt och noterade ett underskott på ca 30mUjarder dollar. Medan den snabbt stigande inhemska efterfrågan drev uppimporten med i volym stannade tillväxten av exporten vid knappt 5 %.Denna skillnad i expansionstakt mellan import och export beror i första handpå att ligger före, de flesta övriga industriländer ikonjunkturcykeln. En annan faktor av betydelse är det ökande beroendet avimporterad olja. Oljeimporten beräknas ha kostat ca 45 miljarder doUar 1977.Det bör dock framhållas att också oljeimportens storlek i stor utsträckningförklaras av den höga ekonomiska aktiviteten. En positiv tjänstebalans medfördeatt underskottet i bytesbalansen kunde begränsas till ca 20 miljarder. Härtillkommer dock ett utflöde på kapitalbalansen av ungefär samma storleksordning,vilket bidrog till att dollarn utsattes för enkraftig press på valutamarknaderna. Trots massiva officiella interventionerdeprecierades den amerikanska valutan med i effektiva termer. Jämförtmed de starkare valutorna, D-mark, yen och schweizerfrancs, blev docknedskrivningen betydligt större. Dollarnssvaghet måste i första hand betraktas som ett cykliskt fenomen. Detamerikanska näringslivet kan nämligen knappast anses ha förlorat i relativkonkurrenskraft . Inflationstakten i Förenta staternahar håUit sig under genomsnittet för totalt. En viss stegring ikonsumentprisernas ökningstakt kunde visserligen förmärkas ,men fortfarande begränsades uppgången till under loppet av året. Dengynnsamma utvecklingen av efterfrågan och produktion under 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 38 detsista kvartalet 1977 bröts vid ingången av 1978. Både detaljhandelnsförsäljning och industriproduktionen minskade anmärkningsvärt. Dettahändelseförlopp är dock främst att se som resultatet av den pågåendekolstrejken och den onormalt kalla väderleken. försvagadesefterfrågan på bilar, vilket föranledde en nedgång i bUtillverkningen. Viktigakonjunkturindikatorer tyder på en återhämtning från nedgången i början avåret. Industriproduktionen liksom orderingången visar åter en positivutveckling. har arbetslösheten gått ner ytterligare. Dämpningen vardock så betydande att den kommer att få en negativ inverkan på dengenomsnittiiga tUlväxten i ekonomin 1978. Vidpresentationen av den federala budgeten betonade administrationen vikten avatt stimulera den ekonomiska tillväxten och reducera arbetslösheten. Denmålsätta ökningen i bruttonationalprodukten anges tiU 4,5 å . Isyfte att driva på tillväxten föreslog administrationen i budgeten /79ett skattesänkningspaket uppgående till . En stimulans avekonomin i denna storleksordning anses komma att bU nödvändig dels för attmotverka effekten av att löntagama på grund av inflationen flyttas upp iskatteklasser med högre progressivUet, dels för att kompensera för denavsaktande underliggande trenden i ekonomin under loppet av 1978.Skattesänkningarna föreslås träda i kraft och får därmeddirekt inverkan på utvecklingen . Det kan dock inteuteslutas, att den omständigheten att en skattesänkning aviserats leder till enpositiv effekt på konjunkturutvecklingen . Denprivata konsumtionen får en ordentlig stimulans av den föreslagnaskattesänkningen. Härtill kommer att konsumenternas förväntningar om denframförliggande ekonomiska utvecklingen, som den kommer till uttryck ienkätundersökningar, är optimistiska. Detta framgår också av hushållensbenägenhet att acceptera en ökad skuldsättning för att tillgodose sinakonsumtionsbehov. En konsumtionsutveckling med ungefär samma styrka som1977 ter sig därför trolig. Däremotkan bostadsbyggandet knappast väntas fortsätta att expandera i samma takt som1977. Investeringar i nya bostäder har nått en sådan volym att en visstillbakagång ter sig naturlig. Den senaste tidens uppåtriktade trend iränteläget verkar också neddragande. För industrins investeringar finns detdock anledning räkna med en fortsatt relativt gynnsam utveckling. Med hänsyntill den nivå kapacitetsutnyttjandet har nått torde investeringarnai större utsträckning inriktas på en utbyggnad av produktionskapaciteten.Sammantaget för de fasta investeringarna är dock en viss dämpning avexpansionen jämfört med sannolik. Utvecklingenpå prisområdet kan komma att utgöra ett problem . Den senaste tidensogynnsamma utveckling av priserna på en Reviderad nationalbudget 1978 39 radbasvaror kommer efterhand att slå igenom på konsumentprisema. Vidare verkar detstora budgetunderskottet, vilket beräknas uppgå till drygt 60 miljarder dollarsåväl innevarande som kommande budgetår inflationsdrivande. Ytterligareinflationsimpulser kan komma från den svaga dollarkursen och den fördyring avimporten som detta innebär, samt en eventuell ökning i lönestegringstakten.Risken finns därför att prisutvecklingen kommer att innebära en ökadrestriktion på den ekonomisk-politiska handlingsfriheten. Denhöga aktivitetsnivån inom den amerikanska ekonomin innebär att efterfrågan förimporterade varor kommer att hällas uppe. För exportens del förutses enförstärkning äga rum under loppet av året. Av betydelse i detta sammanhang ärden förbättrade konkurrenskraft amerikanska produkter fått tUI följd avdollarns svaga utveckling . Den amerikanska handelsbalansentorde mot denna bakgrund inte komma att undergå någon ytterligare störreförsämring. Sammanfattningsvis ter sigutsikterna för den amerikanska ekonomin tämligen goda. En fortsattförhållandevis snabb tillväxttakt bör leda till en ytterligare reducering avarbetslösheten. Den underliggande trenden för utvecklingen av den privataefterfrågan är visserligen. f. n. dämpad, men de föreslagna stimulansåtgärdemakan väntas ge ett välbehövligt efterfrågetillskott under senare delen av året.Mot denna bakgrund förefaUer en produktionstillväxt på sannolik. Denekonomiska utvecklingen i präglades av motsättningen mellanen stagnerande inhemsk efterfrågan och en mycket kraftig uppgång av exporten.Medan den förra steg endast , uppvisade exporten en volymökning på 11,. Exporttillväxten var kraftigast för att därefter successivtdämpas. Denna avmattning sammanföll med en allt svagare utveckling också avden privata inhemska efterfrågan. En ökad stimulans från den offentliga sektornförmådde inte kompensera för denna dämpning, och utvecklingen under det andrahalvåret blev därför betydligt sämre än vad de flesta bedömare hade förutsett.För helåret 1977 uppgick ökningen i bruttona tionalprodukten tUl . Denprivata konsumtionen steg med 1977. Detta återspeglar dels en försiktigattityd från konsumenternas sida, dels tämligen måttliga ökningar i hushåUensdisponibla inkomster. Densvagaste utveckUngen bland de olika efterfrågekomponenterna uppvisade déprivata investeringarna. Näringslivets investeringar ökade med endast ca 2 %.Förklaringen härtiU är i första hand en utbredd överkapacitet. Fleraindustribranscher, med ett högt beroende av importerade råvaror och avimporterade energi, befinner sig vidare i en all- 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 40 Även bostadsbyggandet bidrog till den svaga utvecklingen. Härinträffade en nedgång i absoluta tal. Denoffentliga sektorn kom under loppet av 1977 att ge ett ökat bidrag till dentotala efterfrågan. Den ursprungliga budgeten för /78 innehöllen del expansiva element. När det stod klart att ekonominutvecklades svagare än förutsett, lades ett paket med ytterligarestimulansåtgärder fram . Tonvikten i detta låg på ökade offentligautgifter och stöd till byggnadsverksamheten. Utvecklingenav den externa sektorn har blivit föremål för en omfattande internationellkritik. med den våldsamma uppgången av exporten förblevimporttillväxten mycket svag och resultatet blev en väldig ansvällning av detexterna överskottet. Bytesbalansen noterade ett överskott på 1977. Detta kontrasterar skarpt mot den japanska regeringensursprungliga målsättning om ett smärre underskott. Utvecklingen av den extemabalansen bidrog verksamt till en nästan ständig press uppåt på valutakursenunder . Under loppet av året apprecierades valutan med effektivt . starkt negativt inflytande på förtroendeklimatet inom näringslivet.Även antalet konkurser bland exportföretag ökade kraftigt. A andra sidanbidrog kursuppgången till att utestänga utifrån kommande inflationstendenseroch medverkade till en tydUg dämpning i prisstegringstakten. Under loppet av1977 reducerades konsumentprisernas ökningstakt, mätt i löpandetolvmånaderstal, från drygt 9 tUl . Ett annat positivt tecken i denjapanska ekonomin var den klara uppgång i industriproduktionen som ägde rum ibörjan av 1978. Utvecklingeni den japanska ekonomin under det framförliggande året är i hög grad beroendeav insatta och kommande stimulansåtgärder över budgeten. Det stimulanspaket somlades fram avsåg ökade utgifter motsvarande inte fullt avbruttonationalprodukten. Dessa insatser var lokaliserade till i huvudsak detförsta kvartalet . Den ordinarie budgeten för /79, vilketinleddes , omfattar utgiftsökningar uppgående tUl jämfört medden ursprungliga budgeten från föregående år. Särskilt anslagen för offentligainvesteringar har ökats kraftigt. Budgeten innehåUer också en omfattandesatsning på bostadsbyggandet. Byggnadsinvesteringarna kan till följd häravförutses stiga inemot . FörnäringsUvets investeringar däremot är utsikterna fortsatt dystra. Denkvardröjande överkapaciteten, apprecieringen av yenen och det dåligaförtroendeklimatet inom industrin talar för att investeringsutvecklingenkommer att förbli mycket svag. Deekonomiska stimulanser som presenterats har huvudsakligen varit inriktade påökade offentliga utgifter. Någon stimulans av den privata konsumtionen viaskattesänkningar har inte ingått 1 de aviserade åtgär- Reviderad nationalbudget 1978 41 derna.I stället kan hushållens disponibla inkomster väntas påverkas negativt av attskatternas andel av de stigande nominella inkomsterna ökar med de progressivaskatteskalorna. Häremotverkar givetvis den avsevärda dämpningen av inflationstakten som inträffatunder . Sammantaget förutses en viss uppgång av den privatakonsumtionens tillväxt jämfört med . Tillföljd av den omedelbara förbättringen av bytesförhållandet torde yenensappreciering inte resultera i någon snar nedgång i det externa överskottet ilöpande priser. Bytesbalansöverskottet 1978 väntas sålunda bli lika omfattandesom . En fortsatt dämpad utveckling av den inhemska privataefterfrågan skapar inte heller förutsättningar för någon större ökning avimporten. HärtiU bör givetvis fogas att den ganska betydande uppskrivning avyenen som ägt rum successivt borde få kännbara effekterpå handelsströmmarna. Detta är dock en process som erfarenhetsmässigt kan blitämligen utdragen. En annan faktor som verkar i samma riktning och därlikaledes resultaten kan väntas visa sig först är det starka trycksom riktats mot från såväl amerikanskt som västeuropeiskt håll att"öppna den japanska marknaden" för ökad import. En omedelbar effektpå handeln har däremot olika åtgärder att hålla tillbaka exporten av vissaprodukter, men betydelsen härav på den totala handeln torde vara relativtbegränsad. Denofficiella målsättningen för den ekonomiska tillväxten 1978 är Uksom för 1977mycket ambitiös. Trots insatta stimulansåtgärder är det tveksamt om den ökningav bruttonationalprodukten med som målsatts, går att reaUsera. Häremottalar främst den svaga underliggande trenden för den privata inhemskaefterfrågan oeh de inledande månaderna . Enproduktionstillväxt av storleksordningen ter sig mer sannolik om inteytterligare stimulanser vidtas. Däremot torde vidtagna åtgärder få positiva,indirekta effekter , vilket skulle innebära ensuccessiv förstärkning av konjunkturen under loppet av året. Denvästtyska ekonomin utvecklades mindre tillfredsställande än vad somaUmänt hade förutsetts. Sålunda stannade den reala tiUväxten vid ,medan den officieUa målsättningen så sent som angav enökning av bruttonationalprodukten . Den långsamma produktionstillväxtenvar ej tillräcklig för att reducera arbetslösheten, vilken låg kvar på en nivåkring i säsongrensade termer. Deförsta månaderna 1977 präglades av en hög ekonomisk aktivitet, i första handuppburen av den privata konsumtionen, men efterhand mattades uppgången av. Närden utländska efterfrågan dämpades under vå- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 42 ren,påverkades också den inhemska efterfrågan negativt.