prop · G103146 · 1977-12-31 00:00:00 — Frågan om en svensk ansökan alt få arrangera olympiskavinterspel kom i den offentliga debatten att diskuteras på nytt under hösten1976. Mot bakgrund därav beslöt SOK ijanuari 1977 att kalla representanter förde kommuner, som SOK bedömde mest lämpade att ta emot olika grenar vid etteventuellt svenskt OS-arrangemang, till en överläggning. De kommuner somkallades var , , , , Åre och (). Till mötet, som hölls i , inbjöds ävenrepresentanter för och . De vid dettatillfälle deltagande parterna redovisade en positiv inställning till ettarrangemang av . 1.4 Utredning angående förutsättningarna i 1.4.1 Tillkallande och sammansäilning En förberedande granskning av förutsättningarna i inleddes inomjordbruksdepartementet. tillkallades en särskild utredare för attfortsätta detta arbete. Prop.1977/78:146 21 Till experteråt utredarenkallades verkställande direktören , avdelningsdirektören kanslirådet . Till sekreterare utsågs departementssekreterarenKjell och till biträdande sekreterare budgetkamreren . Utredaren fick följande direktiv: "År1912 hölls de och genomfördes ryttarolympiaden iSverige. Idrottsrörelsen i har visat ett intresse för ettsvenskt arrangemang av . Svensk vinteridrott har av traditionen slark ställning såväl nationellt som internationellt. genomfördesutredningar om möjligheterna att genomföra sådana spel i år 1976.Någon ansökan från svensk sida gjordes dock aldrig. Internationella OlympiskaKommittén kommer att föreläggas förslag från de länder ochorter som har intresse att arrangera . Kommitténkommer vid sammanträde i att slutligt utse arrangör för 1984års spel. Enligt minmening bör - mot bakgrund av idrottsrörelsens positiva intresse - möjligheternatill ett svenskt arrangerhang av närmare utredas. Innanställning tas till en svensk ansökan tävlingar bör utredashuruvida ekonomiska, arrangemangsmässiga och övriga tekniska förutsättningarföreligger. Framför allt den eller de orter som är tänkbara arrangörer avspelen bör få villkoren för spelens genomförande klarlagda. Såsom utgångspunktför utredningsarbetet bör gälla att tävlingarna bör kunna genomföras utan stödav särskilda statliga insatser. En särskild utredare bör tillkallas för att utreda dessafrågor i sådan tid att ställning kan tas lill en ansökan för svensktvidkommande ." Utredningen har, som framågtt av den redovisning som härlämnats, tvingats utföra sitt arbete skyndsamt. Såväl som dedirektiv regeringen givit utredningen innebär att i vart fall ett förstasvenskt slällningstagande är nödvändigt . Utredningsarbetethar således måst koncentreras . Dock har utredningen haftöverläggningar med en rad berörda parter. Kontakt har således tagits med: - Berördakommuner, dvs , , , , Åre och . - Berörda länsstyrelseroch landsting, dvs i , i , i samt i . - , dvs militära idrottsförbund. Svenska bob- och rodelförbundet.Svenska ishockeyförbundet. - De centralamyndigheter m. fl. som kan komma att beröras av ett arrangemang i , nämligen Överbefälhavaren, , ,turistråd. , , ,, Linjeflyg, SAS och . Utredningen har vidare genomfört överläggningar med andraorganisationer m. m. vilka bedömts kunna tillföra arbetet värdefullasynpunkter. Prop.1977/78:146 22 t. ex. och TidningarnasTelegrambyrå. Utredningen har under sitt arbeie slutligen haft kontaktmed berörda departementet, dvs. försvars-, utbildnings-, kommunikations-, handels-ochjordbruksdepartementen. De orter som berörs har i huvudsak utrett sina egna fömtsättningar.Utredningen har emellertid svarat för att vissa centrala funktioner utretts,förmedlat kontakter mellan olika intressenter som klarlagt förutsättningarnaför de ortsvisa analyserna. De frågeställningar utredningsarbetet inriktats på har iförsta hand varit följande: a) Vilka lämpligaarenor finns ? b) Vilkakompletteringar behövs för att genomföra tävlingarna? c) Vilken kapacitet finns på tävlingsorten för de nödvändiga kring-arrangemangen? d) Vilkakompletteringar behövs för att klara kringarrangemangen? e) Vilka effekter får en spridning till många orterbeträffande de praktiska möjlighetema att genomföra spelen, kostnaden och publiktillströmning? O Finns det möjlighet att rekrytera den personal somåtgår, administrativ personal, funktionärer, bevakningspersonal (inkl.polismän), TV-perso-nal in. g) Vilka sammanlagda kostnader och intäktermedför de olympiska spelens förberedande och genomförande? h) Vilka ickedirekt mätbara effekter, positiva och negativa, får olympiska spel för landet och för resp. OS-ort? i) Hur kan enorganisation för tänkas se ut, med speciell hänsyntagen till den spridning på flera orter som förutsatts? j) Vilka principer börgälla för ansvarsfördelningar mellan olika intressenter? Utredningen har av tidsskäl måst begränsa sitt arbete i såmåtto att någon detaljerad genomförandeplanering ej eftersträvats. I ställethar syftet varit att belysa möjligheterna för ett svenskt OS-arrangemang,liksom att ge en så långt möjligt fullständig bild av de kostnader och intäktersom kan förutses. Ulredningens malerial syftar i första hand till att geunderlag för ett beslut huruvida en svensk ansökan om värdskap skall inges. Om ett sådant beslut fattas förutsätter utredningen attdess arbete skyndsamt måste fullföljas. Därvid fordras förhandlingar mellanberörda intressenter beträffande en bindande ansvars- och kostnadsfördelningoch att beslut därefter fattas av såväl som berörda kommuner. Med tanke på att definitivt beslut beträffande arrangörför fattas bör det fortsatta utrednings- ochförhandlingsarbetet vara definitivt slutfört senast under de första månaderna1978. I medvetande om att kompletterande undersökningar, förhandlingar ochöverväganden erfordras konstaterar utredningen att en svensk ansökan omvärdskap för de 1984 kan innebära risk för förlust avett hos lOK deponerat belopp om . Skulle ansökan omvärdskap återkallas kommer detta säkerligen också att medföra prestigeförlust.Samtidigt innebär en ansökan möjligheter för behövliga kompletteringar avutredningsmaterialet med bibehållande av de formella möjligheterna för Sverigeatt få arrangera . Skulle däremoi den bedömningen göras att ettmer detaljerat utredningsarbete, liksom nödvändiga förhandlingar, bör föreliggainnan en svensk ansökan inlämnas kan denna ansökan inle avse olympiskaspel utan tidigast de spel som arrangeras 1988. Prop.1977/78:146 23 Redanvid IOK:s session i vädjade den italienske ledamoten tillSveriges ledamot, som då var , att 1912 anordna olympiskavinterspel i . Balck avböjde kategoriskt under hänvisning till att deNordiska Spelen skulle äga mm . Även 1914 gjordes en liknandeframställning från den italienske ledamoten, men fortsatta diskussioneromöjliggjordes av utbrott. Förstvid lOK-sessionen i lyckades tre länder-Frankrike, ochSchweiz - emot lOK-presidenten de önskan driva igenom ett beslut omatt lOK skulle beskydda de vintersporttävlingar som planerades äga rum i Chamonix1924. Dessa tävlingar godkändes i efterhand som de första officiella olympiskavinterspelen. arrangerade vinterspel liksom antalet idrotter ochtävlingsgrenar i samband med dem framgår av tabell I. Årtal Plats Antal Antal ') Haslighetslöpningpä skridsko och konståkning har räknats som separata idrotter, trots att deinternationellt sorterar under ett och samma förbund. DeXIIl:e 1980 arrangeras för i skulle ha anordnats av i , men stadentvingades avsäga sig uppdraget sedan en folkomröstningen i delstaten uttalatsig emot av miljöskäl och staien därför beslutat att icke stödjatävlingarna ekonomiskt. Avtabellen framgår att anordnat nio vinterspel, medan fyra spel gåttutanför Emopa. Normalt sett bör det, med tanke på att går i USA1980 bli en europeisk värdstad 1984, enligt den bedömning OlympiskaKommitté gör. Generelltkan om arrangerade vinterspel sägas att de anordnats inom en radie avupp till högst från huvudorten. Deidrotter som stått på de olympiska vinterspelens program framgår av tabell 2. Utvecklingenav antalet deltagande nationer och aktiva/ledare synes under de senastevinterspelen ha nått ett tak som inte torde kommaatt överskridas i någon högre grad. Antalet nationer som har möjlighet utövavinteridrotter är begränsat och kravet på kvalitet hos de deltagande haralltmer ökats och satts framför strävandena att delta i spelen med storatrupper. Deltagarsiffrorna framgår av tabell 3. Tabell3 Antal deltagare vid tidigare spel Uppgifternafrån är inte fullständiga då deltagarsiffrorna intefinns angivna i de officiella redogörelserna eller på annan plats. Vadgäller damtävlingarna kan som en kommentar till tabellen noteras attkonståkning är den idrott som haft med kvinnliga deltagare längst, nämligensedan 1924. Skidtävlingar för damer kom med på programmet först i ,skridskotävlingar för damer i Squaw Valley 1960 och rodeltävlingar fr. o. m.1964. I 14 av de 37 tävlingarna i deltog damer. Antaletfunktionärer vid spelen kan exemplifieras med exakta antal från för1964 och 1976, vilka framgår av tabell 4. 1977/78:146 25 Tabell4 Antal funktionärer 1964 och 1976 Av tabell 5 framgår vissa uppgifter beträffande antaletåskådare under de senaste vinterolympiaderna. Tabell 5 Publiksiffror (betalande åskådare) vidvinterspelen fr. o. m. 3 De - former och omfattning 3.1 Idrotter på programmet Grundregeln vad gäller antalet idrotter på vinterspelensprogram är att samtliga obligatoriska idrotter skall återfinnas på programmet.Därtill kan värdstaden om man så önskar tillföra två icke obligatoriskaidrotter. En förutsättning är då att dessa två idrotter sorterar under förbundsom av lOK godkänts som olympiska. De förändringar vad gäller omfattning sombeslutades vid IOK:s session i var två: Bobsleigh, som hittillsvarit en av de obligatoriska grenarna på vinterprogrammet, är fr. o. m. 1984inte längre obligatorisk. Beslut fattadesom att utöka program med skidskytte. obligatoriskaprogram omfattar nu de idrotter som framgår av tabell 6. Tabell 6Idrotter som ingår i obligatoriska program Alpint: Skidskytte Skridsko Totalt omfattar således vinterprogrammet 38 obligatoriskatävlingar, varav 24 för herrar och 12 för damer och 2 blandade. Huruvidaytterligare tävlingar kan komma upp på programmet 1984 är ovisst. Den just numest troliga bland de tänkbara är längdlöpning på skidor för damer, förvilken gren inlernationella skidförbundet inlämnat ansökan om upptagande på1980 års program. lOK avslog dock denna ansökan i . I princip skall lOK,enligt reglerna, göra en revision av programmet efter varje olympiad. Sedanstäderna lämnat in sina ansökningar skall inga ändringar kunna göras iprogrammet. Som redan framgått har dock vissa tillägg gjorts tUl såväl Placidsom mindre än innan tävlingarna skall hållas. I båda fallen tordedock städerna ha givit sill medgivande till tilläggen. En för svensktvidkommande aktuell gren är skidorientering. Denna gren är inte obligatorisk.Svenska skidorienterare ingår emellertid, tillsammans med finska, i värdselitenoch skidförbundet har bedömt ett OS-arrangemang som ett lämpligt lillfälle attbredda intresset för grenen. Enligt ligger ansvaret för genomförandet avvinterspelen på en organisationskommitté som har att samarbeta med lOK i alltväsentligt och som måste ha legal status. Beträffande kommitténs sammansättningi den händelse spelen förläggs till stadgas att IOK:s svenska ledamöterskall ingå, liksom den svenska olympiska kommitténs ordförande och sekreterare.I övrigt har varje arrangör fria händer att utse medlemmar. Med ledning avtidigare erfarenheter kan dock antas att i kommittén kommer att ingåföreträdare för regeringen, aktuella specialförbund. m. fl. För den exekutiva delen av organisationen upprättas ettcentralt generalsekretariat under en generalsekreterare. Till dettasekretariat knyts heltidsanställd personal, bl. a. en presschef och enekonomichef. I ett senare skede är det nödvändigt att personal anställs ocksåför andra 1977/78:146 27 funktioner, t. ex. transporter, medicinska frågor, ackrediteringar,tekniskt genomförande, inkvartering etc. I ett arrangemang enligt den modellsom vore aktuell för svenskt vidkommande, dvs med utnyttjande av befintligaanläggningar på olika orter, torde även lokala organisationskommitlér behövaupprättas med ansvarig heltidsanställd personal. har det varit brukligt att arrangera ett s.k. "" året innan . Dessa tävlingar är avsedda altvara testtävlingar inför kommande års . Syftet är dels att ge de olikadeltagande ländemas aktiva idrottsmän en möjlighet att pröva banor ochförhållanden i övrigt, dels ge arrangörerna tillfälle att pröva funktionärsstaboch arrangemang etc. Testtävlingarna är dock inte obligatoriska eller enssanktionerade av lOK. Inte heller är det nödvändigt att arrangera dessasamtidigt, varför de mycket väl kan spridas över . För svenskt vidkommande kan man således - mot bakgrund avdet ortsval utredningen redovisar i kapitel 4 - tänka sig att testtävlingarinför eventuella i genomförs enligt följande: - de ibörjan av februari genomförda internationella rodeltävlingarna i - inlernationellainbjudningstävlingar i konståkning, skridsko, skidskytte och de alpina skidgrenarnapå de olympiska orterna 1983 - ishockeyturneringi med begränsat antal deltagande lag Vad gäller dessatesttävlingar har de deltagande nationerna att själva svara för sina kostnader (resor och uppehälle), medan detdäremot ankommer på arrangören att svara för t. ex. praktiska anordningarsåsom transporter mellan förläggningar och tävlingsplatser. 3.4 Inbjudningar, anmälningar m. m. På uppmaning av lOK sänder organisationskommittén eninbjudan tiU deltagande i de till samtliga anslutnanationella olympiska kommittér (NOK). Varje NOK har att senast förevinlerspelens invigning anmäla dels de idrotter och grenar i vilka man avserdelta, dels med vilket antal deltagare detta skall ske. Långt tidigare brukararrangörerna genom förfrågningar skapa sig en bild av det troligadeltagarantalet. lOK har en överenskommelse med de internationellaspecialförbunden beträffande antalet aktiva som får anmälas och starta i varjegren. Maximiantalel startande per nation i varje tävling är tre, utom i skidordär antalet är fyra. I fråga om nationslag i bl. a. stafetter får endast ettlag delta per nation. Specialbestämmelser baserade på tidigare resultatuppnådda i gäller för deltagande i konståkning. I ishockeyturneringen gällerf. n. att 12 lag får dellaga, fördelade på en A- och en B-grupp. om 6 matcher brukar föregå spelens öppnande och innan dendefinitiva gruppindelningen fastställes. Indelningen i A- och B-gmpperdiskuteras f. n. i lOK. Antagligen kan en begränsning komma att skevad gäller i deltagande nationer, genom före genomfördakvalifikationstävlingar. Senast före varje idrotts första tävling skallde aktivas namn anges. Generellt kan sägas att denna namnanmälan brukarinnebära en minskning av antalet anmälda . För antalet ledare somfår anmälas gäller också vissa begränsningar. Prop.1977/78:146 28 3.5 , förläggning m. m. Enligt skall finnas en olympisk by föraktiva och ledare. Kostnaderna för boendet liksom för maten skall vara"skäliga" ("a reasonable price"). Redan vid tidigarevinterspel har vissa nationer förlagt aktiva och ledare i vissa idrotterutanför . Enda undantaget från detta tycks vara , där samtliga dellagareoch ledare förlades till . I 1968 fanns tre olika förläggningar.OS-byn (eller förläggningen) skall öppnas invigningen och fårinte stängas förrän efter avslutningsceremonien. I detta sammanhangbör noteras att arrangören har att låta varje deltagande nation fritt fådisponera kontors- och i vissa fall sjukvårdsutrymme i anslutning tillförläggningen. Även viss kontorsutrustning bmkar ställas till förfogande. Ävenför massmedias företrädare finns behov av en omfattande förläggningskapacitet. 3.6 Den olympiska elden Den olympiska elden, transporterad från i Greklandtill värdstaden, infördes vid de i . Första gångenden förekom vid vinterspel var i . En ceremoni i inledereldens överförande. OS-arrangören svarar för kostnaderna att transportera eldenoch kan själv avgöra hur elden skall föras från . 3.7 Invigning och avslutning Invigningsceremonien anordnas enligt IOK:s bestämmelser.Arrangören har dock möjlighet att ge invigningen en nationell prägel.Invigningen äger rum i tävlingarnas huvudort. Spelens officiella avslutning äger rum efter det att allatävlingar avslutats. Traditionellt har de ägt rum inomhus, ofla i samband meden uppvisning av segrarna i konståkning. anger i principinnehållet även i avslutningsprogrammet, men liksom vid invigningen hararrangören rätt att utforma avslutningen enligt egna intentioner. 3.8 Tävlingarna m. m. Senast innan spelens öppnande skall för varje grenges ul en broschyr som redovisar alla tävlingsbestämmelser jämte fakta som rör OS-arrangemangeni grenen. Broschyren trycks på arrangörslandets språk samt engelska ochfranska. För tävlingarna gäller de bestämmelser som varje intemationelltspecialförbund fastställer. Det tidsmässiga tävlingsprogrammet måste godkännasav specialförbundet. Specialförbunden skall också på arrangörens bekostnadsända tekniska delegater och vissa funktionärer till OS-tävlingarna. Innan spelens invigning brukar lOK hålla en ordinariesession till vilken något mer än hälften av de ca 90 ledamöterna bmkar infinnasig. Sessionen förutsätter vissa tekniska arrangemang som värdnationen harorganisatoriskt och ekonomiskt ansvar för. TV, radio, nyhetsbyråer samt skrivande och fotograferandepress kräver 1977/78:146 29 i samband med en mycket omfattande service. Det antal ackrediteringarsom arrangörerna har att utställa fastställes efter överläggningar mellan lOK, AIPS(= det internationella sportjournalistförbundet) och arrangörerna. Förmassmedias behov behövs bl. - Presscentra,dels på huvudorten dels i anslutning till de olika tävlingsplatserna. - Pressläktaremed och utan skrivplatser - Telex, telefonoch telegrafi presscentra Ackreditering av massmedia sker i samarbete mellan AIPSoch respektive länders sportjournalislförbund. Härvid kan kvotering blinödvändig. 1 händelse av en förläggning av till Sverigeblir - med hänsyn till den geografiska spridning av tävlingarna som förutsätts- en utökad service för pressen nödvändig. Vid ett OS-arrangemang ställs slora krav på transporternaav gäster, 10K:s ledamöter, massmediafolk, ledare och aktiva. För truppernafinns behov av t. ex. minibussar (i regel en per 10-12 aktiva). Särskilda anordningarär nödvändiga för funktionärernas och massmedias transporter. Detsamma gäller ifråga om lOK-ledamöter, de nationella Olympiska Kommittéernas ordförande ochgeneralsekreterare och varje trupps chef-de-mission. Med tanke på spridningen av tävlingsorlerna skulle det, iden händelse spelen föriäggs till , dessutom bli nödvändigt medregelbundna flygförbindelser mellan de olika OS-orterna. Snabba anslulningstranspor-terfrån flygplatserna lill tävlingarna måste kunna garanteras. En omfattande medicinsk service är nödvändig. a) ta hand omsjukdoms- och olycksfall i anslutning till förläggningar och tävlingar, b) genomföra könslestav kvinnliga dellagare c) genomföradopingtest av aktiva Vid vissa tävlingsplatser (t. ex. de alpina grenarna)måste helikopter finnas tillgänglig för snabba transporter. 3.13 TV- och radiorättigheter äger rätt att teckna avtal omradio- och televisionsrättigheterna för spelen. Vid kontraktens upprättandeskall lOK vara representerad. Inga kontrakt är bindande förrän IOK:s exekutivgodkänt dem. Intäkterna från TV och radio fördelas mellan värdlandet, lOKoch de nationella olympiska kommittéerna enligt följande fördelningsprincip: 3:e och därpå följande 3.14 QS-nim, os-redogörelse Arrangörerna kan sälja filmrätten för till ett företagsom sedan äger rätt att kommersiellt visa denna film . Därefterövergår filmen i IOK:s ägo. lOK skaU utan kostnad erhålla ett exemplar avfilmen. Senast efter spelen skall arrangörerna också ge uten officiell redogörelse i bokform. Enligt får ingen reklam finnas uppsatt påtränings- eller tävlingsplatser. 4 Val av tidpunkt och arrangörsorter Som framgått av tidigare sammanställning över olympiskavinterspel (tabell 1) har spelen arrangerats mellan tidigast ()och febmari (Squaw Valley). Enligl får de vara högst12 dagar. Vid det tidigare omnämnda mötet mellan OlympiskaKommitté och representanter för aktuella kommuner rådde den samstämmiga uppfattningenatt den lämpligaste tidpunkten för ett OS-arrangemang i vore senarehälften av febmari. Den exakta tidpunkten för spelen torde inte vara avavgörande betydelse för ett ställningstagande till en svensk ansökan. Dockskall här antydas några synpunkter vilka under utredningsarbetets gång av vissastatliga myndigheter och kommuner framhållits beträffande valet av tidpunkt, omSverige ansöker om värdskapet för . SJ har framfört att tågkapaciteten inte räcker församtidigt infallande OS- och vintersportiovstrafik, samt att man önskar att avOS förorsakade trafiktoppar inte infaller under veckoslut då SJ ändå har enhård belastning. Skolornas vintersportlov har vidare i utredningens analysav de tänkbara arrangörskommunerna framhållits som en viktig fråga även i andraavseenden. Jämtlandsregionen önskar att sportlovet för övriga ickesammanfaller med , då detta medför ett alltför hårt tryck på regionen underspelen, som man ser en risk för en minskad turisttillströmning underresten av säsongen. För samtliga arrangerande orter gäller dock att man anserdet vara en fördel om den egna ortens skollov sammanfaller med . Spelen ger istor utsträckning sysselsättning och underhållning åt lediga barn och ungdomar.En viktig faktor är möjligheten att utnyttja sportlovslediga skollokaler somadministrations- och förläggningslokaler. 4.2 Val av orter I olika sammanhang, bl. a. i diskussionerna inom lOK, harunder senare år från svensk sida hävdats att bör kunna ges en sådanutformning att redan befintliga investeringar kan tas i anspråk. Denna linje,som motiverats av kostnadsskäl, utgör också bakgmnd till den möjlighet attarrangera på flera orter i ett land, som lOK ställt sig positiv till. Prop.1977/78:146 31 Mot bakgrund härav har utredningen vid sin inventering avtänkbara orter haft som grundläggande kriterium att anläggningar av olympisktformat, eller anläggningar som till relativt låga kostnader kan sältas i ståndför olympiska tävlingar, redan skall finnas på orten. Hänsyn har också tagitstill det faktum att en av de utvalda städerna skall bli OS-arrange-mangetshuvudort. Denna stad skall söka , där skall invigning-ochavslutningsceremonier äga rum, liksom en stor del av tävlingarna. har, som tidigare redovisats,funnit sex orter vara tänkbara inför . Dessa orter är följande: Tänkbara arrangemang i är: I har tidigare i hastighetsåkning på skridskorarrangerats I%1, 1966, 1968 och 1971 samt i konståkning 1976. Skridsko-VM1978 föriäggs till . Tänkbara arrangemang i är: I har tidigare i ishockey arrangerats 1969och 1970. Tänkbara arrangemang i är: - skidorientering(ej obligatorisk gren som möjligen kan komma ifråga 1984) I har tidigare i längdåkning på skidor och ibackhoppning arrangerats 1954 och 1974. Tänkbara arrangemang i är: I har tidigare i skidskytte arrangerats 1970.VM i haslighetsåkning på skridsko arrangerades 1957. Tänkbart arrangemang i Åre: I Åre har tidigare arrangerats 1954 och därtill World Cup1971 och 1977, samt planeras ånyo. Tänkbart arrangemang i : 1977/78:146 32 I har tidigare i rodel arrangerats 1967och 1975. Därtill kommer att arrangeras i . På flertaletorter har arrangerats en eller . De sex orter som redovisats i föregående avsnitt ärsåledes tänkbara som arrangörer av delar av de . Ensträvan hos utredningen har emellertid varit att inte bara begränsa de lokalakostnaderna genom att utnyttja befintliga idrottsanläggningar, utan ocksåkunna lägga fram samlade förslag som innebär lägsta möjliga kostnad. En spridningav OS-arrangemangen till ett stort antal orter skulle, utöver de praktiskasvårigheter en sådan spridning medför, leda lill utomordentligt stora kostnadervad gäller en av de tyngsta posterna i en OS-budget, nämligen radio- och TV-bevakningsamt övrig service till massmedia.