prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Investeringsbidragen tUl kommunerna uppvisar däremot en mindre ökningunder den framförliggande perioden. UtveckUngen av transfereringar och finansiellatransaktioner framgår av tabell 22. Transfereringarna beräknas visa enbetydligt snabbare tillväxt än konsumtions- och investeringsutgifterna, någotsom har varit ett genomgående drag även under den historiskajämförelseperioden. Sammantaget beräknas transfereringarna öka med i genomsnitt6,. Utvecklingen av transfereringarna m.m. kr., fasta priser) Till hushåll m. m.Statsskuldräntor -11,4 Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 36 Transfereringarnatill hushållen beräknas växa med i genomsnitt . Folkpensionerna,som beloppsmässigt dominerar denna realgrupp, ökar . Utöverfolkpensionerna ingår i denna utgiftsgrupp bl. a. bidragen tillsjukförsäkringen och det kontanta stödet vid arbetslöshet. m. m. inkluderar såväl privata som statliga företag. Äventransfereringar till organisationer och ideella föreningar ingår i dennagrupp, liksom räntebidrag för bostäder. De senare ökar kraftigt underlångtidsbudgetperioden, medan övriga transfereringar till företag m. m.sammantaget minskar .. Iposten finansiella transaktioner ingår förutom den statliga utlåningen tillbostadsbyggande, studiesociala ändamål m. m. även förändringarna i disposUionenav rörliga krediter. MeUan budgetåren 1978/79 och 1979/80 förutses en kraftigminskning. Denna beror på att stora industripolitiska satsningar bortfallerunder det senare budgetåret. För perioden därefter förutses mindre minskningarför utgiftsposten finansiella transaktioner. Beräkningenav statsinkomsternas utveckling baseras på antagandet om oförändradeskatteregler under hela långtidsbudgetperioden. Härvid har tillämpatsriksdagens beslut om indexreglering av inkomstskatteskalan fr. o. . Vidare har beaktats beslutade eller föreslagnaförändringar av arbetsgivaravgifterna. Sålunda antas att den allmännaarbetsgivaravgiften, som f. n. uppgår till , tas bort den 1 juli 1978.Vidare har beslutat att sjukförsäkringsavgiften skall höjas med 1,0procentenhet och barnomsorgsavgiften den 1 januari 1979.Beträffande barnomsorgsavgiften förutsätts att den höjs ytterligare med 0,3procentenheter under vart och ett av , så att den detsistnämnda året kommer att uppgå tiU2,. Medhänsyn till att löner svarar för den helt övervägande delen av de samladeinkomsterna i samhället blir lönesummans utveckling av avgörande betydelse förskatteunderlagets tillväxt. Den antagna tillväxten av lönesumman ligger tillgrund för beräkningarna av inkomstskatten. Mervärdeskatten beror av den privatakonsumtionen i samhället som i sin tur sammanhänger med lönesummans storlek.Övriga statsinkomster har i flertalet fall framskrivits med hjälp av andrametoder. Deberäknade förändringarna i statsinkomsterna under angivna förutsättningarframgår av tabell 23. Enligt kalkylen kommer statsinkomsternas tillväxt attminska från /73 1976/77 till per årunder perioden /791982/83. Detta beror bl. a. på att de faktiskaökningarna av lönesumman varit större under den historiska perioden än vad som antas förlångtidsbudgetperioden samt på förändringar i skattereglerna under denhistoriska perioden. Av stor betydelse för statsinkomsternas utveckling ärförändringarna under inkomstskattetiteln. Denna titel utgör ett samlingskontoför redovisningen av den allmänna skatteuppbörden och av olika arbetsgivaravgifterexkl. Inkomsttiteln består av både inkomster ochutgifter. Skillnaden mellan dessa utgör den nettoinkomst som redovisas påstatsbudgeten. Vad gäller inkomstskatten redovisas på titelns inkomstsida,främst statens bruttouppbörd av preliminär A-skatt och B-skatt,fyllnadsinbetalningar och kvarskatt och på titelns utgiftssida, främstutbetalningar av kommunalskattemedel och överskjutande skatt. De mest betydandearbetsgivaravgifter som redovisas under inkomstskattetiteln ärfolkpensionsavgiften, barnomsorgsavgiften och sjukförsäkringsavgiften. För densistnämnda avgiften gäller att av statens utgifter för sjukförsäkringenfinansieras över inkomstskattetiteln och således utgör en avdragspost frånstatens inkomster. Som framgår av tabell 23 beräknas nettot påinkomstskattetiteln öka i betydligt långsammare takt under perioden1978/791982/83 än /731976/77. Att den årliga ökningen om11,likväl ligger över lönesummans ökning berordelvis på att indexregleringen endast hindrar skatteskärpning på den del avlöneökningen som motsvaras av en prisstegring och följaktUgen är helt nominell.Lönehöjningar därutöver träffas även i fortsättningen av skattesystemetsprogressivitet. Mervärdeskatten är beroende av ökningen av konsumtionen avmervärdeskattepliktiga varor, vilken i sin tur antas hänga samman med bl. a.tillväxten av den totala lönesumman. Mervärdeskatteinkomsterna stiger i ungefärsamma takt som den totala lönesumman. Övriga inkomster, bl. a. vissa volymskatter och inkomsterav statens kapitalfonder, väntas öka med , dvs. i någotsnabbare takt än den totala volymmässiga produktionstillväxten. Statsinkomsternas utveckling /731982/83 kr., löpande priser, avrundat) 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 38 4.4 Statens budgetsaido och finansiella sparande De tidigare presenterade beräkningarna av inkomst- ochutgiftsutveckUngen har sammanställts i tabell 24,som visar vUket budgetsaido som uppkommer för vart och ett av budgetåren1977/781982/83. Underskotten för budgetåren 1977/78 och 1978/79 beräknas nuuppgå till 29,6 resp. . Som framgår av tabellen minskarbudgetunderskottet till /80. Detta sammanhänger med att de storaindustripolitiska satsningarna har antagits bortfalla. Budgetsaldots utveckling /781982/83 (Milj.kr., löpande priser) 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Inkomster 110 742 114 780 125 400 136 000 147 100 155 800 Utgifter 140 339 156 624 163 432 176 206 187 334 198 578 -29 597 -41844 -38 032 -40 206 -40234 -42 778 Tendensen i övrigt är attbudgetunderskottet ökar, vUket inte varit fallet i tidigare långtidsbudgetar.Denna nya tendens förklaras främst av att kostnaderna för statsskuldräntor ökarmed avsevärt högre belopp, vilket sammanhänger med budgetunderskottensväsentligt högre nivå. Den genomsnittliga årliga ökningen avstatsskuldräntorna är . Som framgår av avsnitt 4.2 innehåUer statsbudgetensutgiftssida såväl utgifter som innebär en direkt efterfrågan påproduktionsresurser som utgifter som snarare påverkar likviditetssituationeninom andra delar av ekonomin. Genom att eliminera denna senare typ av finansiellatransaktioner, som enligt gängse definitioner omfattar bl. a. statlig långivning,aktieteckning samt köp och försäljning av mark, framkommer statens finansiellasparande. Vid en analys av sparandeutvecklingen i samhället är detta ett merarelevant begrepp än det traditionella budgetsaldot. Beräkningama av statensfinansiella sparande redovisas i tabell 25. Tabell 25 Statens flnansiella sparande 1977/781982/83 kr., löpande priser, avrundat) 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Budget saido -29 600 -41800 -38 000 -40 200 -40 200 -42 800 Finansiella transak tioner 9 000 IIOOO 7 600 7 700 6 900 6 700 sparande -20 600 -30 800 -30 400 -32500 -33 300 -36100 Frånsettförändringen till /80 är utvecklingen av det finansiellasparandet i huvudsak parallell med budgetsaldots förändring underlångtidsbudgetperioden. Den skiljaktiga utvecklingen mellan budgetåren 1978/79och 1979/80 sammanhänger med att en betydande del av de industripolitiskasatsningarna under /79 är av finansiell karaktär, främst lån ochaktieteckning. Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 40 Delarav det sociala trygghetssystemet ingår i sin helhet i statsbudgeten. Så ärfallet med folkpensionerna. Andra delar, som löntagarnas tilläggspensioner(ATP), Ugger helt utanför statsbudgeten. Ytterligare andra delar avsocialförsäkringssystemet berör delvis budgetens utgifts-och/eller inkomstsidaoch därmed, i vissa fall, budgetsaldot. Gränsdragningen mellan statsbudgetensområde och socialförsäkringssektorn utanför budgeten är med andra ord i vissmån godtycklig. Gemensamtför hela socialförsäkringssektorn och statsbudgeten är att de helt regleras avbeslut fattade av statsmakterna. Vid en analys av den offentliga verksamhetensreala och finansiella utveckling är det därför motiverat att behandla såvälstatsbudgeten som socialförsäkringssektorn. till finansplanen fogade nationalbudgeten presenteras för detta ändamålprognoser inte bara för staten och kommunerna utan även för ensocialförsäkringssektor. Den använda definitionen, som är i enlighet medinternationell praxis, omfattar försäkringsformer såväl inom som helt ellerdelvis utanför budgeten. Vid sammanstäUningen av den totala offentliga sektornfår därför transaktionerna mellan statsbudgeten och socialförsäkringssektorneUmineras. Ilångtidsbudgeten har socialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten definieratspå sådant sätt att den endast omfattar de transaktioner inomsocialförsäkringssektorn vilkas netto inte påverkar statsbudgetens saldo.Därmed kan denna sektors och statsbudgetens finansiella sparande direktadderas varvid ett samlat finansieUt sparande för dessa två områden erhålles.Den på detta sätt definierade socialförsäkringssektorn utanför budgetenomfattar allmän tiUäggspensionering (ATP), del av arbetslöshetsförsäkringen,delpensionsförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen och den frivUligapensionsförsäkringen. Denhelt dominerande delen av socialförsäkringssektorn utanför budgeten utgörs avden allmänna tiUäggspensioneringen (ATP). ATP-avgifterna tillförs AP-fonden ochligger, frånsett egenföretagares avgifter, helt vid sidan av statsbudgeten.AP-fondens finansiella sparande har ökat kraftigt under 1960- och början av1970-talet. Denna tillväxt har emellertid stagnerat . Defrämsta orsakerna till detta är att det procentuella avgiftsuttaget somtidigare stegrades snabbt, hålUts på oförändrad nivå sompensionsutbetalningarna stigit. I tabell 26 redovisas beräkningar avAP-fondens utveckling . Därvid har, i enlighet medlångtidsbudgetmetodiken, antagits att avgiftsuttaget ligger kvar på oförändradnivå. har föreslagit att uttaget ökas antingen med 0,25 %åriigen fr. o. m. så att avgiften blir eller för och åriigen för tiden.19811984 så" att avgiften sistnämnda årblir . AP-fondens utveckling /791982/83 (Milj.kr., löpande priser, avmndat) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79-1982/83 28 600 13 900 34 300 19 300 37 100 22 100 40 200 25 000 + 8,9 + 15,8 Saldot av AP-fondens inkomster och utgifter beräknas somframgår stiga något i löpande priser. I fasta priser innebär dock utvecklingenett sjunkande saldo. Beräkningar som gjorts för tiden fram till sekelskiftettyder på att om avgiftsuttaget förblir oförändrat oeh den reala räntan inteökar kraftigt kommer saldot av AP-fondens inkomster och utgifter att fortsättaatt minska i fasta priser för att minska även ilöpande priser. I vissa räkneexempel skulle ett negativt saldo uppstå motslutet av seklet. För hu-vuddelen av övriga fonder, exempelvis fördelpensions- och arbetsskadeförsäkringarna, förutses sparandeunderskottet ökaunder långtidsbudgetperioden som följd av att inkomsterna ej utvecklas i sammatakt som utgifterna. har föreslagit höjning av avgifternaför delpensionering och arbetsskadeförsäkring. I tabell 27 redovisas saldot avinkomster och utgifter för den samlade socialförsäkringssektorn utanförbudgeten. för socialförsäkringssektorn utanförbudgeten /791982/83 (Milj.kr., löpande priser) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79-1982/83 AP-fon den + 14 700 +14 800 +15000 +15 000 +15 200 Övrigt - 300 - 500 - 600 - 700 - 800 +14 400 +14 300 +14400 +14 300 +14 400 O lämfört med utvecklingen för AP-fonden föreligger ingastora skillnader för hela socialförsäkringssektorn utanför budgeten. Nivånligger dock något lägre för den samlade socialförsäkringssektorn än för enbart 4 1977/78. 1 saml Nr 150. Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 42 AP-fondenoch saldot beräknas bli i stort sett oförändrat under långtidsbudgetperioden.I fasta priser innebär detta en saidominskning under den franiförliggandeperioden. BiLl Långtidsbudget '43 Denkommunala sektoms framtida utveckling är i flera avseenden av betydelse för debedömningar som görs i anslutning till långtidsbud-' getarbetet. Dels påverkasolika poster på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida av kommunernas ochlandstingskommunemas ekonomiska förhållanden, dels måste kommunema tas med ibUden vid de mer övergripande ekonomisk-politiska bedömningarna av det totalaskattetrycket i samhället, den offentiiga sektorns reala resursutnyttjandesamt utvecklingen av det finansiella sparandet i den samlade offentliga sektorn.Föratsättningarna för den statliga budgetpolitiken är således i betydandeutsträckning beroende av den kommunala utvecklingen. Statsbidragentill kommunema utgör en tung post bland utgifterna på statsbudgeten. Skatteutjämningsbidragétoch de båda skattebortfallsbidragen påverkas som nämnts av det kommunalaskatteunderlagets och den kommunala utdebiteringens utveckling. Många av despeciella statsbidragen är också som framgått av tidigare avsnitt direktkopplade till den kommunala utvecklingen. Detta gäUer t. ex. bidragen tUlbarnomsorgen som utgår per plats, skolbidragen som täckerlärarlöneköstna-dema, samt de bidrag som utgår som en fastställd andel avkommunernas bmttokostnader för en viss verksamhet. För andra specieUa bidragtill kommunema prövas bidragsgivningens omfattning frän år tUl år. Statensvarar vidare för uppbörden av den preliminära inkomstskatten, även den delsom avser inkomstskatt. För varje kalenderår betalar staten ut ettförskott äv kommunalskattemedel till kommunerna. Förskottet grundas på senastkända taxering och den utdebitering som bestämts för kalenderåret.Slutavräknmg sker när taxeringsutfall föreligger. Uppbörden och utbetalningenav kommuiialskatte-medel påverkar således statsbudgetens inkomstsida. Detkommunala skatteunderlagets och utdebiteringens utveckling är även av dettaskäl av betydelse för långtidsbudgetbedömningarna. Långtidsbudgetenutgör en utgångspunkt för en bedömning av den statliga budgetpolitiken för denärmaste åren. Vid bedömningen av det statliga skatteuttagets omfattning måstedet samlade uttaget av skatter och avgifter till stat, kommun ochsocialförsäkringai" tas med i bilden. Kommunemas ekonomiska utveckling äroekså av intresse i diskussionen om det finansiella- sparandet i denoffentliga sektorn. Den statliga budgetpolitikens inriktning kan inte avgörasenbart utifrån bedömningar av det statliga budgetsaldots utveckling. a. ärdet viktigt att studera sparandeförändringarna i den samlade offentiigasektorn, dvs. inkl. socialförsäkring, kommuner och landstingskommuner. DetföreUgger uppenbara svårigheter ätt förutsäga hur den kommunala ekonominkommer att utvecklas . Visst material finns emellertidför sådana bedömningar. Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 44 taletvarje år sammanstäUer kommunerna uppgifter för KELP (Kommunalekonomisklångtidsplanering) med de kommunala långtidsbudgetarna som underlag.Motsvarande uppgifter för landstingskommimer- . na (LKELP) insamlas . De senaste tillgängliga långr tidsplanerna, KELP 7781 samt LKELP 77gjordes upp våren-, 1977 och avser åren för kommunerna och år,1982 för landstingskommunerna. Ettpar statliga utredningar har också redovisat framskrivningar av kommunernasinkomster ocb utgifter. långtidsutredning: (LU 75) skisserade olikaaltemativ för den samhällsekonomiska utvecklingen för perioden 19761980 (år1975, utgjorde bas för beräkningama) både i reala och finansiella termer. I deolika alternativen varierades också resursutrymmet för konsumtion ochinvestermg. Vidare har kommunalekonomiska utredning (KEU 76)presenterat ett delbetänkande med en analys av den kommunala, ekonomin- framtill . KEU:s framskrivningar har karaktären' av räkneexempel grundadepå ett antal valda fömtsättningar. Denkommunala konsumtionen svarar för av de totala kommunala utgiftema.KEU:s bearbetning av de kommunala planema (KELP och LKELP) för perioden19761980 (utgjorde bas för beräktungama) visar en planerad- ökning avden totala kommunala konsumtionen med i volym, ökningstakten äri stort sett densamma för kommuner och landstingskommuner. Dessutom konstaterarKEU 76 att den faktiska utbyggnaden av konnmunal verksamhet har tenderat attöverstiga den planerade. Även de senaste kommu. nala planerna indikerar enutveckling för den kommunala konsumtionen som ligger nära den ovan angivna.Enligt Svenska kommunförbundets bearbetning av KELP 77-81 ökar kommunernaskonsumtion under perioden 1977198,1 med genomsnittiigt per, år. I LKELP77 kan inte konsumtionsutvecklingen för landstingskommunerna läsas fram direkt.Landstingens driftkostnader, som avser kostnader för egen produktion, beräknasöka 1982. Riksdagenhar förordat en prioritering av barnomsorg och långtidsr sjukvård inom ramenför den begränsade kommunala expansion som är möjlig. KEU:s analys visar attutbyggnaden av barnomsorgen L eiUighet med beslut och avlångtidssjukvårdens platsantal enligt landstingskommunernas planertillsamnians med den ökade, efterfrågan tUl följd av förändringama ibefolfcnUigsstrakturen leder tUl en. ökning av den totala kommunalakonsumtionen 19751980 med i genomsnitt . Det bör observeras attendast en utbyggnad av antalet,platser, har beaktats i denna kalkyl, däremotuite en ökad personaltäthet eUer andra standardförbättringar inom vårdområdet. AvKEU:s analys framgår vidare att i stort: sett varje volymökning förden kommunala konsumtionen kommer att kräva inkomstförstärkningar i någon formom inte skatteunderlaget ökar, t. ex. genom en sysselsättningsökning. Ökningenav den kommunala konsumtionen måste understiga om den naturligatillväxten i skatteunderlaget skall ge inkomster som täcker utgifterna. KEU76 arbetade med två volymalternativ för den kommunala konsumtionen förperioden fram , 2 resp. . Om den erforderligainkomstförstärkningen skall åstadkommas genom en höjning av den kommunalautdebiteringen krävs kommunalskattehöjningar med i genomsnitt ca ,även om konsumtionsökningen har pressats ned så pass långt som tUl per år.En konsumtionstillväxt på , dvs. långsammare än enligt de kommunalaplanema, ställer krav på en årlig höjning av utdebiteringen med mer än enkrona. Detta bör jämföras med långtidsbudgetens schablonmässiga antagande om enårlig utdebiteringshöjning med . Enligt KEU:s bedömning kaninte avgiftshöjningar ge några mer betydande tillskott till de kommunalainkomstema. räknar inte heller i sitt nyligenframlagda slutbetänkande med att kommunerna skall kunna beredas ett väsentiigtökat utrymme på kreditmarknaden. Därmed återstår endast kommunalskattehöjningareller ökade statliga transfereringar tUl kommunema. Några sådana ökadetransfereringar är inte inlagda i långtidsbudgeten. Vid bedömningen av hur densamlade offentiiga sektorns finansieUa sparande kommer att utvecklas är alltsåäven kommunernas och landstingskommunemas sparande av intresse. De ovanskisserade utvecklingstendenserna antyder klart den spänning som finns meUanutgifts- resp. inkomstutveckling. Någon bestående underbalansering av de kommunalafinanserna är dock knappast tänkbar bl. a. av det skälet att den kommunalabudgeten skall vara formeUt balanserad i den meningen att samtliga utgifterskall motsvaras av inkorhster. Enligt kommunallagens bestämmelser skall detöverskott eller underskott som har uppstått i föregående års avslutaderäkenskaper upptas i budgeten. Det innebär exempelvis att ett underskott pådriftbudgeten för skall täckas budget. Dessabudgetbestämmelser leder tUl att de samlade över- resp. underskotten ikommunemas finansiella sparande blir relativt begränsade jämfört med statensmöjligheter till över- eller underbalansering av budgeten. Förperioden 19631977 har det finansiella sparandet totalt för den kommunalasektorn enligt nationalräkenskaperna varierat från överskott på ca 500 milj.kr. till underskott av i storleksordningen 3 000 mUj. kr-För 1978 förutsesenUgt reviderade nationalbudget ett tUlfälligt sparandeöverskott på ca3 mUjarder kr. Det finns emellertid inte anledning att räkna med attkommunernas finansiella sparande på något församhällsekonomin avgörande sätt kommer att avvika från de nivåer som uppnåttsunder senare år. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 46 Som inledningsvis framhölls är långtidsbudgetens syfte attkartlägga de statsfinansiella konsekvenserna på av redan fattade beslutoch gjorda åtaganden. Avsikten är att långtidsbudgeten därmed skall kunnautgöra ett underlag för att bedöma de budgetpolitiska förutsättningarna underlångtidsbudgetperioden. -Långtidsbudgeten är i allt väsentiigt en kalkylrörande statsbudgetens inkomster och utgifter under den framförliggande femårsperioden.Den statliga budgetpolitikens förutsättningar påverkas emellertid även avutvecklingen inom andra delar av den offentliga sektom. För att underlätta ensamhällsekonomisk analys av budgetpolitikens inriktning har därförlångtidsbudgeten utökats med ett avsnitt om socialförsäkringssektornsutveckling och med ett mer allmänt håUet avsnitt om den framtida utvecklingeninom kommunerna. På grundval av långtidsbudgeten kan en bedömning göras avfinanspolitikens förutsättningar på . Däremot är långtidsbudgeten varken en plan eller enprognos över statsutgiftemas och statsinkomstemas utveckling. På utgiftssidaninnefattar långtidsbudgeten endast en beräkning av de resurser som krävs föratt verksamhet skall kunna bedrivas i enlighet med de beslut som statsmakternaredan har fattat och de åtaganden som gjorts för framtiden. Det görs alltsåinga försök att fömtse eller rekommendera vilka beslut som statsmakterna kankomma att fatta . Vad gäller statsinkomsterna grundas beräkningarna påoförändrade skatteregler och avgiftssatser i den mån inte förändringar beslutats eller förutsatts. Detta innebär att den av beslutade indexregle ringen av inkomstskatteskalan har tillänipats. Det reviderade budgetförslag föreslagna borttagandet av den allniänna arbetsgivarav giften motvägs delvis; av vissa beslutade höjningar av socialförsäkringsavgifter . Det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter har förutsatts vara i huvudsak oförändrat för perioden efter /79. Kalkylen utgår från anslagsbeloppen och de beräknadeinkomstema reviderade budgetförslag för /79 och;omfattar perioden t. o. m. /83. Långtidsbudgetens grundmaterial utgörs av underlag: sommyndigheterna lämnat i samband med anslagsframställningar och ;material fråndepartementen. De slutUga bedömiiingarna och utarbetandet av självalångtidsbudgeten har skett inom, budgetdepartementets budgetavdelning. Långtidsbudgeten grundas vad gäller åren, 1979 och 1980 påsanima antaganden rörande pris- och löneutvecklingen i samhäUet pch denekonomiska tillväxten som presenteras i 1978,års reviderade finansplan. BiLl Långtidsbudget -47 VadgäUer perioden därefter fram t.o.m. /83 har schablonmässigt förutsattsatt lönesumman stiger och den allmänna prisnivån omåret. En årlig real tillväxt av bruttonationalprodukten om har förutsatts. Såvälinkomsterna från statlig inkomstskatt som från lönebaserade skatter ochsocialförsäkringsavgifter är i aUt väsentligt beroende av den antagnautvecklingen av de samlade löneinkomsterna i samhället, lönesumman. DettagäUer även för inkomsterna från mervärdeskatten. Inkomsterna av denna skattpåverkas av den privata konsumtionen, som i sin tur sammanhänger medlönesummans förändringar. Lönesumman har för den framförliggande femårsperiodenantagits komma att stiga , och statens inkomster uppvisar ikalkylen en årlig genomsnittlig ökningstakt om . Inkomstsidan i denlångtidsbudget som presenterades i förra årets kompletteringsproposition ochsom omfattade perioden fram t.o.m. /82 var baserad på i huvudsaksamma antagande om, lönesummans årliga tillväxt och uppvisade en framtidatUlväxttakt för statsinkomsterna om . Deframtida inkomsternas tillväxt i löpande priser har alltså bedömts i stort settlika vid dessa två kalkyltiUfällen.