prop · G10315 · 1977-12-31 00:00:00 — RRV framhåller inledningsvis att DÄSK:s och FÄDÄK:sprincipiella syn på systemutveckling och samordning inte är direkt tUlämplig påfastighetsdatasystemet, eftersom systemutvecklingen där är i stort sett avslutad.I övrigt delar RRV i väsentliga hänseenden den bedömning FÄDAK har gjort avmöjligheterna att genomföra driftsystem 1 enligt de planer som CFD har angett.Enligt RRV innebär driftsystem 1 att två skUda administrativa verksamheter medsinsemellan olika krav har integrerats med varandra. Integreringen innebär attsystemutveckling, genomförande, registerutnyttjande, datordrift ochsystemunderhåll är gemensamma för båda registerdelarna. Vidare har den medförtatt fastighetsregisterdelen har fått en högre teknisk ambitionsnivå än nödvändigteftersom inskrivningsväsendet, som kräver snabbare dataåtkomst, har styrtutformningen av hela systemet. Ett gemensamt system som driftsystem 1 skaparinte förutsättningar för ett naturligt systemägar-skap. Utveckling och driftmåste läggas på en tredje part med egen intressesfär. Detta skapar ett avståndmellan utvecklare och användare. Slutligen medför systemintegreringen en mycketlångsiktig bindning i en gemensam systemstruktur, som begränsarhandlingsfriheten vad gäller regelsystemet och arbetsprocesserna. RRV förordar mot denna bakgrund en principiell uppdelningav fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet i två skilda system. FADAKbryter ut FR-delen ur driftsystem 1 och får och till låg kostnadett nytt, till stora delar redan utprovat system. På samma sätt bör man enligtRRV kunna bryta ut även IR-delen ur driftsystem 1 till ungefär motsvarandekostnad. Härigenom får man ett system för fastighetsregistreringen och ett förinskrivningsväsendet. Flera av FADÄK:s mål nås härigenom ochtill lägre systemul-vecklingskostnader än om man utvecklar nya, skilda system.Förslaget ger även valfrihet i fråga om organisation ochförläggning av utvecklingsarbete och drift. Reformbehovet är stort även påinskrivningssidan. Intäkterna är nästan helt koncentrerade dit. Detta talarenligt RRV för att man genomför reformen på inskrivningssidan parallellt med,men åtskilt från fastighetsregistersystemet. 1977/78:15 32 6.7 Centralisering/regionalisering Statskontoret och RSV ansluter sig uttryckligen till FÄDÄK:sbedömning att ADB-systemet för fastighetsregistreringen bör utformas som ettcentralt system. Statskontoret åberopar ekonomiska och driftsmässiga aspektersom skäl för sitt ställningstagande. Skulle en regionaliserad lösningövervägas är det enligt statskontoret länsdatorerna för folkbokföring/beskattningsom närmast kommer i fräga. En sådan samordning finner dock statskontoretolämplig bl. a. därför att det är svårt att i tiden samordna starten av de bådasystemen. De principiella skäl som kan anläggas mot en integrering av flerastora statliga ADB-system kan för övrigt enligt statskontoret riktas också moten integrering av detta slag. Statskontoret anser att det f. n. inte står andraregionala ADB-lösningar tUl buds med rimlig grad av lönsamhet. har på degrunder som anförts av FADAK inte något att erinra mot FADÄK:s uppfattning attfastighetsdatasystemet inte lämpligen kan anknytas till länsdatorerna ellertill något annat antal regioner. Det hade dock enligt underlättatbedömningen om kommittén närmare redogjort för de beräkningar som ligger bakomdess stäUningstagande i regionaliseringsfrågan. CFD framhåller att driftsystem 1 även vid central driftinnebär att datavolymerna i systemet delas upp i ett antal separata delar,regioner. Dessa kan hanteras oberoende av varandra, vilket ger högre tillgänglighetför användarna av systemet. Driftsystem 1 är vidare utformat så att man när somhelst under uppbyggnadsskedet också i fysisk mening kan regionalisera driftenav systemet, dvs. förlägga driften till skilda datoranläggningar. Den interna regionaliseringenmedför dessutom att, om man så önskar, även vid central drift riksåtkomst avfastighetsuppgifter kan förhindras. En fysiskt regionaliserad drift medförenligt CFD högre kostnader framför allt för teknisk utrustning ochdriftpersonal. För det fall att likväl en sådan regionaUsering skulle övervägasfäster CFD uppmärksamheten på ett uttalande av DASK, enligt vilket man redanvid 23 regioner uppnår de flesta av fördelarna med regionaliserad drift. Åtskilligaremissinstanser uttalar sympatier för en regionaliserad drift avfastighetsdatasystemet. Till denna grupp hör lantbruksnämnden i Kopparbergslän, , överlantmälar-myndigheterna iMalmöhus och , länsstyrelserna i , ,och , och , , ,, , , och kommuner. iMalmöhus län, länsstyrelserna i och samtFöreningen pekar härvid på möjligheten att utnyttjalänsdatorerna för folkbokföring/beskattning. , somanser att det finns en inte obetydlig överkapacitet i läns- 1977/78:15 33 styrelsernas datorer, utgår från attsystemutvecklingsarbetet sker centralt även om regionalt placerade datorer utnyttias.Ett regionalt system breddar det regionala ADB-kunnandet. Det för användarnanärmare datorn och underlättar kommunikationen mellan användarna ochdatapersonalen. Kostnaderna för överföringen mellan terminaler och datorminskar. Speciell registeranvändning för viss region bUr möjlig. Länsstyrelseni förordar att de tidigare riksdagsbesluten om centraldataanläggning omprövas mot bakgrund bl. a. av den regionali-serade registerföringenför folkbokföring och beskattning, den regionala och lokala samhällsplaneringensbehov samt fördelarna av att sprida riskerna för driftstörningar på fleramindre enheter. Svenska kommunaltekniska föreningen anser att det, innanslutligt beslut fattas, bör klargöras hur en uppdelning av driftsyslem I iregionala system skulle påverka det samordnade fastighetsdatasystemetstillförlitlighet. Även kräver förnyadutredning i systemvalsfrågan. Föreningen saknar en kalkyl över ettsamutnyttjande av de regionala länsdatorerna för fastighetsregistrering,folkbokföring och beskattning i förhållande till den centrala systemlösningsom FADAK förordat från ekonomiska utgångspunkter. Föreningen erinrar om ettregionall systems fördelar ur beredskaps- och krigssynpunkt, de centrala ADB-systemenstendens att öka de centrala beslutsfunktionerna samt datainspektionens ochkonstitutionsutskottets uttalanden att regionala system frånintegritetssynpunkt är att föredra framför centrala. i Skaraborgslän anser att regionaUsering, med hänsyn till lerminaltekni-ken, inte medförsärskilda fördelar för registerverksamheterna. anser dock mera ingående borde ha utrett ett regiona-liserat alternativ från andraaspekter. FADAK har inte närmare behandlat frågan om vilkaverkningar som ADB-syslem inom fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet kan få för den enskildes personliga integritet. Frågan hardäremot uppmärksammats av en del remissinstanser. Datainspektionen, som har uppfattat remissen som enbegäran om yttrande enligt 2 § datalagen (1973: 289) dvs. sådant yttrande somskall inhämtas innan regeringen eller beslutar om inrättande avpersonregister , har inskränkt sig till en bedömning av det fastighetsregistersom föreslagits av FADAK. Inspektionen konstaterar att detta register blir ettpersonregister enligt datalagen eftersom ägares namn och personnummer avsesingå. Med hänsyn till fastighetsregistreringens ändamål finner inspektionendet uppenbart att de uppgifter som föreslås ingå i registret måste finnas där.Inte någon av uppgifterna är hemlig enligt sekretesslagen. Tvärtom är syftetmed registreringen att ge 3 1977/78. Prop.1977/78:15 34 offentlighet åt fastighetsförhållandena. Enligtinspektionen innebär datoriseringen av fastighetsregistreringen, för dessegentliga ändamål, inte risk för otillbörligt intrång i personlig integritet.Härav följer enligt inspektionen att frågan om centralisering eller regionaliseringav datordriften saknar betydelse från integritetssynpunkt. Däremot får samordningenmellan fastighetsregistreringen och andra ADB-register betydelse för frågor ompersonlig integritet. Den samköming av ADB-register som FADAK förordat ärenligt inspektionen från integritetssynpunkt att föredra framför teknisktsamutnyttjande. Den underlättar nämligen möjligheterna att pröva varje tUlämpadsamköming enligt datalagen. Särskilt den samköming av fastighetsregistret motandra ADB-register som förutses för samhällsplaneringsändamål kan medföraintegritetsrisker. Inspektionen åberopar sin skrivelse till regeringen den 11september 1975 om användningen av koordinatuppgifter i samband med uppgifterfrån länsstyrelsernas s. k. personband. Avslutningsvis anser datainspektionen attsäkerhetsåtgärderna i samband med fastighetsregistret, vilka i första handavser att säkerställa störningsfri drift, är tillfyUest frånintegritetssynpunkt. Detta gäller i vart fall så länge samköming med andra, sekretesskyddadeeller integri-tetskänsliga register inte äger rum. Integritetsfrågorberörs även av , , TCO-Soch SAF/. Institutet anser att integritetsfrågorna på dettaområde bör vara mindre kontroversiella eftersom det inte rör sig om så mångapersonanknutna uppgifter. förutsätter att ADB-systemet förfastighetsregister och inskrivningsregister byggs upp så att det kan godkännasav datainspektionen med hänsyn till den personliga datasäkerheten. Enligt TCO-Sutgör driftsystem 1 inte någon fara för den personliga integriteten. Ettutnyttjande av fastighetsdata ihop med andra data exempelvis vid planering kandock medföra att integritetsfrågan måste prövas. TCO-S anser att en sådanprövning bör hänskjutas till utredningen (Ju 1976: 05) om översyn avlagstiftningen om personorienterad ADB-information m. m. och inte utgöra någothinder mot att införa ÄDB enligt driftsystem 1. SAF/är oroadefrån integritets- och säkerhetssynpunkt av följderna av koordinatsättningen avfastigheterna. Motsvarande gäller planerna på att bygga upp ett ADB-lagtbasregister över fastigheter som ett samordningsinstrument för samhällsplaneringoch statistikproduktion. Enligt de båda organisationerna harintegritetsproblemen för fastighetsdatasystemets del ännu inte behandlats påett slutligt, godtagbart sätt. Detta gäller särskilt det koordinatsattapersonbandet. Organisationerna anser att de koordinatsatta personband som harförsöksvis upprättats för tre län inte bör tillåtas. 1977/78:15 35 Flera remissinstanser framhåller de svårigheter somuppstår för inskrivningsmyndigheterna om fastighetsbeteckningsreformen skallgenomföras i ett manuellt system. räknar med att inskrivningsmyndigheterna,om FÄDÄK:s förslag genomförs, måste sortera om uppläggen i de manuellt förda fastighetsböckernaenligt de nya beteckningarna. Till dessa inledande svårigheter kommer att manvid informationssökning i fastighetsböckerna och vid utskrift av gravationsbevisi stor omfattning blir tvungen att använda korslistor i det dagliga arbetet.Detta beror på hänvisningarna mellan olika fastighetsupplägg. Domstolsverketframhåller att enbart kostnaderna för klistring och omsortering avfastighetsuppläggen av CFD har för hela landet beräknats till ca 5 milj. kr.Även , och överlantmätarinyndigheten iVästmanlands län erinrar om det merarbete som vållas inskrivningsmyndigheternaom reformen genomförs i enlighet med vad FADAK föreslagit. kommun anser att en försening av beteckningsreformeninte kan få några negativa effekter. i distrikt görgällande att beteckningsreformen är dyr och onödig samt att den bör omprövas. LRF förutsätter att det system som kommer att genomförasför landet kommer att vara anpassat till de krav som riksförbundet, de kulturvårdandeinstanserna och framför allt de berörda fastighetsägarna har fört fram ibeteckningsfrågan. säger sig inte i betänkandet ha funnit någotsom motsäger en sådan lösning av systemet. 6.9.2 Registerkartan in. FADAK har inte närmare behandlat sambandet mellanfastighetsregistrets tre beståndsdelar det skrivna fastighetsregistret,registerkartan och aktarkivet och dess inverkan på en omläggning till ADB.Detta ämne uppmärksammas dock av flera remissinstanser. LMV framhåller att registerkartefrågan i betydande grad ären fråga för sig. Den skulle ha blivit aktuell även om en teknisk reform av detskrivna registret inte hade varit förestående. Visst samband föreligger dock,bl. a. när det gäller avgränsningen av det skrivna registrets resp.registerkartans innehåll. Den tekniska reformen av det skrivna registretfordrar emellertid inte att tekniska reformer vidtas ocksåbeträffande registerkartan. Däremot kräver fastighetsbeteckningsreformen, somlöper med registerreformen, att de nya beteckningarna på något sättantecknas på den gamla kartan. 1 praktiken torde beleckningsreformen ofta kommaatt utgöra ett incitament till en helt Prop.1977/78:15 36 Registerkartearbetet liksom genomförandet avfastighetsregisterreformen i övrigt bör enligt LMV så långt möjligt samordnasmed den allmänna kartläggningen och kommunernas primärkartearbete. För attkartarbeten inte skall låsa reformarbetet bör registerkarta enligt äldre reglerfå föras övergångsvis. Vid fastighetsregisterreformen behöver då på kartanendast införas beslutade ändringar av fastighetsbeteckningar samt göras sådanaandra följdarbeten som sammanhänger med de ändrade beteckningarna. Det är intemöjligt att, innan kartplaner upprättats, närmare uppskatta kostnaderna förregisterkartearbetena. LMV understryker att fastighetsbildningslagen (1970:988), anläggningslagen (1973: 1149) och ledningsrättslagen (1973: 1144) harmedfört ett mycket kraftigt tryck när det gäller att förnya registerkartorna.Det finns ett mycket betydande uppdämt behov av om- och nyritning av registerkartor.Beteckningsreformen föranleder under alla omständigheter att ändradefastighetsbeteckningar måste införas på kartorna. En satsning påregisterkartorna är därför ofrånkomlig. LMV anser dock att de positivaeffekterna för såväl fastighetsregistreringen som de verksamheter som använderregisterkartan väl uppväger de ökade kostnaderna. i påpekar attfastighetskartan i vissa delar av länet på grund av ägosplittringen inte harkunnat ajourföras och betonar att det är angeläget att medel ställs tUlförfogande för anskaffande av kartunderlag. kornmun anser attutformningen av den framtida registerkartan bör fixeras innan en överföring avdet skrivna registret kommer till stånd och att registerkartan bör upprättas itakt med reformen i övrigi. kommun anger att den ekonomiska kartansåvitt avser faslighetsbeteckningarna bör revideras i takt med övergången till ÄDB.Detta bör vara möjligt vid en lugnare över-föringstakt än den som FADAK harföreslagit. Också i , och kommuner.Svenska kommunförbundet och finner det angelägetatt registerkartor upprättas i takt med reformen i övrigt. Landsiingsförbundetbeklagar att FADAK ej haft i uppgift att utreda hur registerkartan skallinordnas i genomförandet. Svenska kommunal-tekniska föreningen, som också anser attregisterkartan bör upprättas i takt med reformen i övrigt, betonar att frågeställningarom innehåll och utformning av registerkartan, aktbeteck-ningssystem, tUlgångtill arkivakter m. m. ännu inte är slutiigt lösta. Enligt föreningen måste ettställningstagande grundat på en samlad bedömning komma till stånd innan beslutfattas om övergång till ADB-baserat fastighetsregister. , , och kommuner anförliknande synpunkter. 1977/78:15 37 LMV räknar med att det tar att genomförabeteckningsreformen i en normalkommun. För att denna reform inte onödigtvisskall påverka starten av omläggningsarbetet till ÄDB bör den drivas på bredfront genom att flera fastighetsregistermyndigheter arbetar parallellt ochsamtidigt i flera kommuner. Beslut om traktnamn och traktindelning för detinledande skedet kan föreligga i takt med den tidsplan som LMV bestämmer.Planen innebär att reformarbetet börjar i och iStockholms län . Under /78 bör koncentreradeförberedelseåtgärder i form av beteckningsreform m. m. påbörjas i ytterligarenågot län. Innan turordningen och tidsplanen utformas ytterligare bör LMV och CFDha överläggningar med berörda kommuner och länsstyrelser. Önskemålen attgenomföra reformen inom expansiva områden har varit vägledande för den turordningsom gällt hittUls. Dessa bör enligt LMV fortfarande tillmätas stor vikt. Vidarebör intresset av samordning med revideringen av den ekonomiska kartan vägas invid bedömningen. LMV räknar med att den organisation som krävs förreformarbetet är fullt utbyggd /79. Det kommer då attbehövas ca , varav 70 avser registerkunnig personal. Även överlantmätarmyndigheterna i ochVästmanlands län, i samt och Lundskommuner förordar att genomförandet sker först i storstadsområdena. Överlanimätarmyndigheteni framhåller att rationaliseringseffekterna av en övergång tillADB torde vara störst inom områden med stor fastighetsbildningsverksamhet.Informationsmängden i registret ökar nämligen snabbast där. kornmun och anser attregisterreformen med hänsyn till fastighetsbeteckningsreformen bör genomförasi långsammare takt än FADAK föreslagit. tilllägger att taktenäven bör påverkas av kravet pä att registerkartorna upprättas eller förbättrasparallellt. Svenska kommunal-tekniska föreningen anför motsvarande synpunkter.Enligt TCO-S bör reformgenomförandet inte foreeras. /SR förutsätter attförändringarna för tingsnotarier och andra jurister noggrant utreds innan enövergång till ÄDB sker inom inskrivningsväsendet. föreslår att CFD utför beredningsarbetet ifråga om de nuvarande registren med hjälp av mikrofilmkopior av registren. CFD och statens vägverk biträder FÄDAK:s förslag att denmaskinella driften av fastighetsdatasystemet bör föras över från DAFA till CFD.CFD anser att ett övertagande bör ske oavsett vilken ADB-teknisk 1977/78:15 38 lösning som väljs. Maskinbearbetningarna ifastighetsdataprojektet ställer enligt CFD stora krav på att utrustning ochdatabaser är tillgängliga och i oavbruten funktion under kontorstid. De lämparsig inte att lämna ut till en servicebyrå. CFD beräknar den anslagsmässigavinsten av ett övertagande till . I anslutning härtUl framhåUer CFDatt DAFA inte funnit det möjligt att installera det styrsystem AROS/ ROSAM som CFDönskar. De tekniska och ekonomiska konsekvenserna skulle bli betydande om CFDskulle tvingas använda det hittUls brukade styrsystemet IMS. Enligt DAFA skulleallvarliga konsekvenser inträda för DAFA om FÄDÄK:s förslag genomförs. Den framtidaproduktionen kan då visa sig för låg för att ekonomiskt motivera en filial avnuvarande storlek i . DAFA anser det från tekniska, ekonomiska och driftmässigasynpunkter vara mest rationellt för statsverket alt DAFA även i fortsättningenstår för maskindriften av fastighetsdatasystemet. FADAK harföreslagit att huvudansvaret för uppläggandet av nytt fastighetsregister Uksomnu bör ankomma på LMV. CFD bör enligt FADAK behålla ansvaret för driften avfastighetsregistersystemet samt för betonar att det är angeläget att LMV har det övergripandeansvaret för en reform enligt FADAK :s förslag och anser att frågan om denslutliga organisationen för den centrala funktionen bör tas upp tillnärmare prövning. Statskontoret menar att man i första hand bör överväga attförlägga denna funktion till LMV. RRV framhåller att en uppdelning av fastighetsdatareformeni två skilda system skulle ge ökade möjligheter att låta LMV och domstolsverketsvara var för sin del av reformen. i länanser att CFD bör inordnas i LMV redan innan omläggningsarbetet sätter igång. Statskontoret,LMV, , , , , och kommuner.Svenska kommunal-tekniska föreningen och delar FÄDÄK:suppfattning att statsmakterna möjUgt bör ta ställning till vilkakommuner som i fortsättningen skall ha egna fastighetsregistermyndigheter. Bl.a. statskontoret framhåller att denna fråga är av stor betydelse för detpraktiska genomförandet av ADB-reformen. LMV anser att det bör ankomma påverket att, efter samråd med länsstyrelserna och berörda kommuner, utredafrågan. Denna kan då på lämpligt sätt samordnas med reformarbetet i övrigt. Överlantmätarinyndigheteni pekar på att goda erfarenheter föreligger inom länet när detgäller att överlåta all fastig-hetsregistrer.ing till . Solleniunakommun anser däremot att starka skäl talar för fortsatt kommunalthuvudmannaskap för fastighetsregistreringen. En del remissinstanser kritiserar FÄDAK:s avvisande inställningtill tanken på att slå samman fastighetsbildnings- ochfastighetsregistrerings-verksamheterna till en myndighet. 1977/78:15 39 kommunförbundet bör fastighetsregistreringen utföras avfastighetsbildningsmyndigheterna. har goda erfarenheter av ensådan samordning och föreslår att frågan utreds ytterligare. Landstingsförbundetpåpekar att en rationell lösning av fastighetsregistreringen kräver attsambandet mellan fastighetsregistreringen och fastighetsbildningen beaktas.Svenska kommunal-tekniska föreningen anser i likhet med FADAK attverksamhetsområdena för fastighetsbildningen och fastighetsregistreringen böranpassas till varandra. LMV upplyser att man i samråd med bl. a. bedriver ett utvecklingsarbete för att rationaliseraförrättningsarbetet och ömsesidigt anpassa verksamheterna vid fastighetsbildningsmyndigheternaoch fastighetsregistermyndigheterna till varandra. Syftet är att så effektivtsom möjligt kunna utnyttja de reformer som förestår. Om dettautvecklingsarbete visar att det finns anledning att aktualiseraorganisationsfrågan kommer LMV att göra det. LMV framhåller att valet mellandriftsystem 1 och FADÄK:s förslag inte binder organisationsfrågan. Södertäljekommun anser att kompetens i frågor om fastighetsbildning ochfastighetsregistrering bör omfatta hela kommunen. Solleniuna, och kommuner anser att detmåste klarläggas hur kostnaderna skall fördelas mellan stat och kommun när ADB-reformengenomförs i en kommun med egen fastighetsregistermyndighet. iGöteborgs och län förutsätter att sådana kommuner såvitt möjligt intebelastas med ökade kostnader för omläggning till ÄDB. tar upp frågan om man bör förasamman fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet länsvis under en ochsamma administrativa ledning. menar att en sådan åtgärd skulle gerationaliseringsvinster. Åtgärden framstår som motiverad när ett gemensamtinformationssystem har skapats för de båda verksamhetsområdena. hovrättär inne på samma linje och framhåller att frågan om ett samordnat system förfastighetsregistrering och inskrivningsväsende bör ses i ett längre perspektivdär en gemensam organisation kan aktualiseras för de båda verksamhetsgrenarna.Även länsstyrdsen i anför sådana synpunkter. behandlar frågan om det framtidaantalet inskrivningsmyndigheter. Förbundet betonar att det är betydelsefulltatt allmänhetens kontakt med inskrivningsmyndigheterna inte försvåras. Behovetav service bör därför i hög grad få vara bestämmande när antalet myndigheterfastställs. Kostnaderna för att behålla flera inskrivningsmyndigheter än de 55som FADAK skisserat bör enligt förbundet vara förhållandevis små. Även hänsyn tillpersonalen och notarieutbildningen talar enligt ett störreantal inskrivningsmyndigheter behålls. 1977/78:15 40 En reservant i . , Jämlbygdenstingsrätt, RRV, . Föreningen mellan ombudsmännen hos landshypoteksinstitutionsamt en reservant i ADB-beredningsgruppen förordar att försöksverksamheten meddrift med rättsverkan på inskrivningssidan i län bör upphöra, om FÄDAK:s förslag genomförs. Även statskontoret sätter i fråga om inte inskrivningsdelenav Uppsalaförsöket bör avslutas om man väljer FÄ-DÄK:s lösning. Det skäl som iförsta hand åberopas i denna del är att man bör undvika splittring under långtid i olika system. RRV föreslår att vid en återgång till manuellt förfarandevid inskrivningsmyndigheten i den nuvarande arbetsorganisationenförsöksvis behålls i syfte att skaffa underlag för en bedömning avmöjligheterna till beslutsdele-gering också i landet i övrigt. Sveahovrätt, (majoriteten), , Uppsalatingsrätt, CFD, lantbruksstyrelsen, lantbruksnämnden i län, överlanimätarmyndigheteni län, LMV, fastighetsbildningsmyndigheten i distrikt,i län, och kommuner, , , föreningsbankers förbund,/SR (med tvekan), LO, samt ERU förordarfortsatt försöksverksamhet vid inskrivningsmyndigheten i ,även om FÄ-DAK:s lösning väljs.