prop · G10385 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 85 1977/78: 85 omnytt statsbidrag till m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås ett nytt statsbidrag för . Vidare behandlasvissa skolhälsovårdsfrågor. FörslagettiU nytt statsbidrag utgår från principbeslut om skolansinre arbete m. m. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367) ochen på grundval därav inom utarbetad promemoria (Ds U1977: 8) Förslag tiU nytt statsbidragssystem för det allmänna skolväsendet. Enhelt ny konstmktion av statsbidraget föreslås. Den föreslagna kon-stmktionenmedför dels att resurserna kan användas friare vid skolorna, dels att detadministrativa arbetet avsevärt förenklas. Statsbidragetbestår av basresurser och en förstärkningsresurs. Dessutom tiUkommergarantitimmar (glesbygdsgaranti), tiUäggsbidrag för lärarvikarier, vissa uppdragstiUäggoch vissa övriga anordningar samt särskilda bidrag för speciella ändamål (bl.a. avlöning av skolledare, särskUd undervisning m. Enbasresurs utgår i normalfaUet för varje påbörjat 25-tal elever i var och en avårskurserna 13 och för varje påbörjat 30-tal elever i var och en avårskurserna 49 vid varje skolenhet. Antaletbasresurser skaU således beräknas enligt samma metod som antalet klasser i gmndskolani dag. Någon ändring av nuvarande delningstal föreslås inte. Basresursernasstorlek fastställs med utgångspunkt i antalet elevveckotimmar för resp.årskurs. Vissa påslag görs för slöjd, hemkunskap samt altemativkurs- och tillvalsämnen. På högstadiet varierar vecko- 1 1977/78. 1977/78: 85 2 timmarnamed antalet paralleller, dvs, antalet basresurser per årskurs. Härigenom harhänsyn kunnat tas tiU en- och tvåparalleUiga högstadiers behov av ett högreantal veckotimmar per basresurs. Likaså har det visat sig att en bättrekostnadstäckning kan uppnås för storstadskommunernas del, Länskolnämndema skallinte längre pröva högstadiets gmpporga-nisation. Om samtUgabasresurser på låg- eUer mellanstadiet vid en skolenhet utgår för två eUerflera årskurser gemensamt, föreslås att antalet veckotimmar som beräknas förbasresurserna ökas . Eftersom detta resurstillskott kommer att utgå äveni områden som inte kan betecknas som glesbygd föreslås att ordetglesbygdsgaranti ersätts med benämningen garantitimmar. Förstärkningsresursen,som ersätter en rad specialdestinerade bidrag, utgår per elev och omfattar förhela gmndskolan löneläge. Huvuddelen (ca95 %) går direkt till kommunerna och fördelas av skolstyrelsen pårektorsområdena. Resterande del går till länsskolnämnderna, som skall fördelaresurserna enligt de principer som gäller för fördelningen av medel försärskilda åtgärder på skolområdet. Hela länsskolnämndsresursen skall fördelaspå kommunerna. Länsskolnämndsresursen föreslås öka med ca 8 mUj. i förhållandetill promemorians förslag. Ökningen faUer helt på länsskolnämnderna istorstadslänen. Statsbidragettill basresurserna beräknas med veckotimpris per lärar-veckotimme for varjestadium. I propositionen föreslås att veckotimpriset för resp. stadium delasin i fem gmpper med utgångspunkt i ett riksgenomsnittligt timpris per stadium. Kommunemagrupperas sedan efter den faktiska avvikelsen från riksgenomsnittet. Dettaförslag ger balans mellan kommunemas verkliga lärarlönekostnader och statsbidraget.Rekvisitions- och utbetalningsförfarandet för statsbidraget kan förenklas ihög grad och slutrekvisition av statsbidraget kan ske mycket tidigare än . Statsbidragettill förstärkningsresursen fastställs med hjälp av ett enhetligtschablonbelopp. Tilläggsbidragetutgår med viss procent av statsbidraget för bas- och förstärkningsresurser.Bidraget utgår för kostnader för vikarier, arvodestjänster samt nedsättningstimmar. Denya statsbidragsbestämmelserna tillämpas fr. o. m. /79. Enligtriksdagens principbeslut skall ett särskUt bidrag utgå för den samladeskoldagen. Kommunen beslutar om införande av samlad skoldag. Sådant beslut kanavse viss skolenhet, alternativt visst stadium eller viss årskurs i skolenhet.Den minimitid som bör gälla för att kommun skall få rätt till det särsldldastatsbidraget för samlad skoldag bör motsvara den sammaiUagda tiden förundervisning, raster, lunch- Prop.1977/78: 85 3 uppehålloch andra uppehåll i undervisningen samt för högstadiets del den tid som äravsatt för fritt valt arbete. Kommunen måste kunna visa att verksamhet pågårför eleverna under de delar av skoldagen då undervisning inte pågår. Dennaverksamhet skaU bedrivas i enlighet med de mål och riktlinjer för skoldagen somregeringen senare skall faststäUa. Läraresom under den samlade skoldagen deltar i annan verksamhet än undervisning fårinräkna dessa uppgifter i sin tjänst. Musiklärare i kommer att isin tjänst kunna få inräkna tjänstgöring i den kommunala . Nyabestämmelser kommer att reglera antalet ordinarie speciallärartjänster. Enligtdessa bestämmelser inrättas ordinarie tjänst som speciallärare förundervisning i särskild undervisningsgrapp. Dessutom får en ordinarie tjänstinrättas för varje påbörjat 100-tal elever i kommunens grundskola. Ipropositionen behandlas också de förslag rörande skolhälsovården som skolhälsovårdsutredning(U 1974: 48) lagt fram i betänkandet (SOU 1976:46) Skolhälsovård. Ansvaret förskolhälsovården föreslås liksom f. n. ligga hos kommunerna. Dessa får emeUertidmöjlighet att efter avtal med resp. landsting överlåta uppgifter inom skolhälsovårdenåt . föreslås liksom nu ha det centrala tillsynsansvaretför verksamheten. Vidare föreslås att inga centralt utfärdade föreskrifterrörande personaltäthet inom skolhälsovården skall finnas; beslut i sådanafrågor skall fattas av resp. huvudman efter samråd medpersonalorganisationerna. Liksom för övriga kommunalt reglerade anstäUningarföreslås kommunerna få rätt att besluta att annan nämnd än skolstyrelsen skallhandlägga frågor som rör anstäUning av skolläkare och skolsköterskor. Vidarebör rätten att anföra förvaltningsbesvär över beslut om tillsättning av sådanatjänster avskaffas. Lag om ändring i skollagen (1962: 319) Härigenom föreskrives att 24, 25 a, 32, 38 och 39 §§ skoUagen (1962: 319)1 sjjall ha nedanangivna lydelse. Grundskolanomfattar nio årskurser, betecknade 19 och fördelade på lågstadium,mellanstadium och högstadium, vart och ett om tre årskurser. Inomgrundskolan anordnas dels olika studievägar, avpassade efter barnensstudieinriktning, dels ock specialundervisning for sådana barn, vilka ha svårtatt följa den vanliga undervisningen eller anpassa sig till verksamheten iskolan. För barn,som på grund av lyte, långvarig sjukdom eUer liknande omständighet ej kunnadeltaga i vanligt skolarbete, anordnas särskild för dem lämpad undervisning. Inomgrundskolan anordnas dels olika studievägar, avpassade efter barnens studieimiktning,dels ock specialundervisning för sådana bam, vilka ha svårt att följa denvanliga undervisningen. För barn, som på gmnd av handikapp, långvarig sjukdom eUersjukdom som tvingar till upprepad kortare frånvaro ej kunna deltaga i vanligtskolarbete, anordnas särskUd för dem lämpad undervisning. 25a §2 omfattar skolhälsovård. Skolhälsovården har tiU ändamål att bevara elevernas själsHgaoch kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Den skall främstvara av förebyggande natur och ej avse egentlig sjukvård. Nyinskriven elev i skall läkamndersökas ibörjan av läsåret och därefter fram tUl och med årskurs 8 minst två gånger. Omej särskilda förhållanden föranleda undantag, skall elev läkar-undersökas äveni årskurs 9. Utöver vad som följer av tredje stycket skaU sådan elev igrundskolan som är klen, sjuk eller sjuk-domshotad läkamndersökas så ofta skoUäkarenfiimer det behövUgt. Undersökning skaU även ske av elev som skolledare, lärare,skolsköterska eller föräldrama särskilt hänvisat till skoUäkaren eller somdenne på annan grund finner vara i behov av undersökning. 1 Lagen omtryckt 1970: 1026. 2 Senaste lydelse 1975: 159. Skolhälsovården har till ändamål att följa elevernasutveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verkaför sunda levnadsvanor hos dem. Den skall främst vara av förebyggande natur. Nyinskriven elev i gmndskolan skall läkamndersökas ibörjan av läsåret och därefter fram till och med årskurs 8 minst två gånger. Utöver vad som följer av tredje stycket skall sådan elev igrundskolan som företer brister i hälso-t tillståndet läkamndersökas så oftaskolläkaren finner det behövUgt. Undersökning skall även ske av elev sompersonal vid eller föräldrarna särskilt hänvisat till skolläkaren. 1977/78: 85 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Det åliggerelev i att låta sig undersökas i faU som avses i tredje och fjärdestyckena. Elev i gmndskolanhar rätt att kostnadsfritt anlita skolhälsovården. Elev i gmndskolanhar rätt att bli läkarundersökt, om han begär det hos skolläkare eller skolsköterska.Elev har även i övrigt rätt att anlita skolhälsovården. All skolhälsovård skallvara kostnadsfri för eleven. Kommunfår besluta att uppgifter som enligt denna paragraf ankomma på kommunen istället skola fullgöras av landstingskommun. Detta får dock ske, endast omlandstingskommunen har åtagit sig att fullgöra uppgifterna. 32 §3 Barn, som ej uppnått skolpliktsåldern men som finnesha för skolgång erforderlig mognad, må tillåtas att börja skolgång i gmndskolanhöstterminen det kalenderår, då barnet fyller . Har skolpliktigt bam ej nått den mognad som fordras för att deltaga i undervisningen i , må dess skolgång med föräldrarnas medgivande uppskjutas . Har skolpliktigt barn ej nått den mognad som fordras föratt deltaga i undervisningen i , må dess skolgång med föräldrarnasmedgivande uppskjutas . Barn vars skolgång uppskjutits skall deltaga iförskola. Skyldigheten att deltaga i förskola skall omfatta högst . Om intagning i vissa fall av elever i gmndskolangäUer vad regeringen därom förordnar. Föräldrartill skolpliktigt barn skola övervaka, att barnet fullgör sin skolgång. FöräldrartiU skolpliktigt barn skola övervaka, att barnet fuUgör sin skolgång ellerdeltager i förskola. Fullgör skolpliktigelev i gmndskolan ej sin skolgång och beror underlåtenheten på tredska av föräldrarna,äger länsskolnämnden vid vite förelägga föräldrarna att hålla eleven i skolan.Beslut härom går i verkställighet utan hinder av besvär. Följes ej föreläggandet,må FuUgör skolpUktigelev i ej sin skolgång eller deltager skolpliktigt barn, varsskolgång uppskjutits, ej i förskola och beror underlåtenheten på tredska av föräldrama,äger länsskolnämnden vid vite förelägga föräldrarna att hålla barnet i skolaneller försko- Senaste lydelse 1975: 159. Prop.1977/78:85 6 Detta må lan. Beslut härom går i verkställig- ej förvandlas till frihetsstraff. het utan hinder av besvär. ejföreläggandet, må nämnden utdöma vitet. Detta må ej förvandlas tillfrihetsstraff. Har åtgärd enligt första stycket ej åsyftad verkan eller äro eljest synnerliga skäl därtill, äger länsskolnämnden förordna, att eleven skall hämtas till skolan med biträde av polismyndighet. Beslut härom går i verkställighet utan hinder av besvär. Haråtgärd enligt första stycket ej åsyftad verkan eller äro eljest synnerliga skäldärtill, äger länsskolnämnden förordna, att elev i skall hämtastill skolan med biträde av polismyndighet. Beslut härom går i verkställighetutan hinder av besvär. denna paragraf sägs skall ej äga tUlämpning beträffande deltagande iundervisning, som avses i 24 § tredje stycket. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1976:381) om barnomsorg Härigenom föreskrives att5 § lagen (1976: 381) om barnomsorg skaU ha nedan angivna lydelse. Barn skall anvisasplats i förskola från och med höstterminen det år då barnet fyller sex år.Sådan förskola skall omfatta minst . Barn vars skolgång har uppskjutitsenligt 32 § andra stycket skollagen (1962: 319) skaU beredas möjlighet attfortsätta i förskolan . Kan förskola på grund av barnensrestider eller av andra skäl icke bedrivas i den omfattning som anges i förstastycket, får kommunen dela upp förskolan . Bam som beröres av sådanuppdelning skall anvisas plats i förskolan från och med höstterminen det är dåbarnet fyller . Sådan förskola skall omfatta sammanlagt minst . Barn vars skolgång har uppskjutitsenligt 32 § andra stycket skollagen (1962: 319) skall anvisas plats iförskola. Kan förskola på gmnd av barnens restider eller av andra skäl ickebedrivas i den omfattning som anges i första stycket, får kommunen dela uppförskolan , Bam som beröres av sådan uppdelning skall anvisas plats iförskolan från och med höstterminen det år då barnet fyUer . Sådanförskola skall omfatta sammanlagt minst . Dennalag träder i kraft . 1977/78: 85 Närvarande: statsministern , ordförande, statsrådenBohman, , , , , , , ,, Åsling, Söder, , Mundebo, Krönmark, , , , , Proposition om nytt statsbidrag till m. m. Med anledning av beslut om reformeririg avskolans inre arbete m. m. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76:367) har förslag till nytt statsbidragssystem utarbetats inomregeringskansliet. Promemorian (Ds U 1977: 8) Förslag till nyttstatsbidragssystem för det allmänna skolväsendet avlämnades ochhar därefter remissbehandlats. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av statskontoret,(), statens personalnämnd (SPN), (),(), samtliga länsskolnämnder utom länsskolnämnden iVärmlands län, , utredningen om kommunernas ekonomi (Fi1971: 08), utredningen om skolan, staten och kommunerna (U 1972: 06),decentraliseringsutredningen (Kn 1977: 01), stats/ion-trollkommittén (Kn 1976:06), , följande kommuner: , , ,, , , , , , , ,, , , , Äsele, , , ,, , , Åre, , , , ,, , , , , , , ,, , , Ho fors, , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , , , , , , , Prop.1977/78: 85 8 , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , Klippan,, Örkel-Ijunga, , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , och , i (LO), (), (),(), Centralorganisationen /SR som bifogatyttrande av , (), (), och Skola (RHS) samtHandikappförbundens (). Yttranden har även inkommit från Lärarförbundslokalavdelningar i och , SL:s förbundskrets i kollegietvid , rektorskonferensen i Stocklwlm samt Stockholmsorganisationernaav LR, SFL, och SL. I skrivelse har Elevers () förordat mindre klasser och anhållit om att regeringen snarasttillsätter en arbetsgmpp som ser över problematiken och kostnaderna för mindreklasser. Vidare kräver att försöksverksamheten med mindre undervis-ni ngsgmpperaktivt stöds. RHS föreslår att fömtsättningar skapas för ett konsekventgenomförande av den sammanhållna klassens princip genom att lika delningstalinförs i hela gmndskolan. anhåUer om att frågan om statligtstöd till skolpsykologverksamhet och elevunderlag per skolpsykologutreds. I samma skrivelse framför förbundet synpunkter på fördelning avförstärkningsresursen. Länsskolnämnderna i Jätmlands och har iskrivelser framfört synpunkter på utformningen av den s. k. glesbygdsgarantinför nytt statsbidrag tUl gmndskolan. Prop.1977/78: 85 9 studentkår har i skrivelseanhållit om halvklass i teckningsämnet på högstadiet. I skrivelse har Hem och i Ärstagårdensrektorsområde anhållit om lika delningstal i gmndskolan. I skrivelse har Statens skolinspektörers förening framförtsynpunkter på den s. k. länsskolnämndsresursen i förslaget tUl nytt statsbidragför gmndskolan. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkaUadedåvarande statsrådet tre sakkunniga med uppgift att utreda skolhäl-sovårdensinnehåll, organisation och huvudmannaskap. De sakkunniga* antog benämningen1974 års skolhälsovårdsutredning (U 1974: 48), överlämnade sittbetänkande (SOU 1976: 46) Skolhälsovård. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivits avsocialstyrelsen, RRV, dåvarande universitetskanslersämbetet (UKÄ), SÖ, statenshandikappråd, socialutredningen, barnomsorgsgruppen, utredningen (S 1975: 04)om ny lagstiftning för hälso- och sjukvården (HSU), utredningen (U 1972: 06) omskolan, staten och kommunerna (SSK), folkhögskoleutredningen (U 1973: 01),. , , ochGävleborgs läns landstingskommuner, , , Upplands-V asby, Tierps,, , , , , , ,och kommuner, TCO, /SR, LO, och Skola, samt . Vidare har yttranden över betänkandet inkommit från bl. a.Svenska barnläkarföreningen samt från dess sektion för barnallergoli, från Föreningenför allergibarn, , De handikappades . Barnhälsovårdskliniken i , Hem och Skola-distrikt,Föreningen och Skola i samt från skolsköterskorna i kommun. 1977/78: 100 (bil. 12) har regeringen föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskUd proposition i ämnet, tiU Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. för /79 beräkna ett förslagsanslagav 7 760 milj. kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. För överblickens och sammanfattningens skull redovisas ianslutning till de förslag som tas upp tUl behandling även vissa förslag sominte fordrar beslut av . 1 Statsrådet , ordförande,riksdagsledamoten samt departementssekreteraren i utbUdningsdepartementetAgneta Char-pentier. Prop.1977/78: 85 10 2 Nytt statsbidrag till 2.1 Nuvarande statsbidragsbestämmelser 2.1.1Bidragsunderlag och allmänt driftbidrag Karakteristisktför statsbidragsgivningen inom skolväsendet är att denna destinerats tilländamål. Dessa ändamål preciseras mer eller mindre utförligt i berördastatsbidragsbestämmelser. Omfattningenav bidragen för de aktuella ändamålen är i sin tur beroende av andra gällanderegelsystem, som inom SÖ:s område finns kodifierade i olika bestämmelser iskollag, skolförordning, läroplaner, anvisningar, kollektivavtal m. m. Mersällan styrs bidragsgivningen enbart genom bidragsvUlkor direkt intagna istatsbidragsbestämmelserna. Statsbidrag till gmndskolan utgår i huvudsakenligt förordningen (1958: 665) om statsbidrag tUl driftkostnader för detallmänna skolväsendet (omtryckt : 356, ändrad : 469). Driftbidragettill berälaias efter schablon på lönekostnaderna för skolledareoch lärare. Som schabloner används begreppen bidragsgrundande tjänster,årslönebelopp och bidragsunderlag. Vid beräkningen tas hänsyn till antalet iföreskriven ordning inrättade tjänster som rektor, studierektor samt ordinarieoch icke-ordinarie lärare. Med dylik tjänst jämsläUs i lUlämpliga delar tjänstsom föreståndare eller biträdande föreståndare vid elevhem som är knutet tUlgrundskola. Tjänst är bidragsgrundande endast i den mån däri ingårundervisning eller annan tjänstgöring som avses i timplan, annan föreskrift (t.ex. rörande förstärkningsanordningar och gruppindelningar) eller särskiltmedgivande och som anordnas för helt redovisningsår eller helt läsår. Harundervisningen inte pågått helt läsår men minst en termin, skall tjänstenräknas som hälften av motsvarande tjänst . Beträffandestödundervisning, samordnad specialundervisning och särskild undervisning utgårdock statsbidrag även för undervisning som ej omfattar hel termin. Medundervisning jämställs från bidragssynpunkt i viss utsträckning annantjänstgöring, t. ex. med rektorstjänst förenade rektorsgöromål. Bidragsgrundandetjänster är antingen hela tjänster eller deltjänster. Till sistnämnda tjänsterhänförs sådan undervisning som inte ingår i hela tjänster. Varje veckotimmeräknas därvid som en trettiondel av hel tjänst. Varjetjänst representeras vid bidragsberäkningen av tjänsteinnehavaren, oavsett omdenne är i tjänst eller är tjänstledig. Vakansvikarie anses som tjänsteinnehavare,men i övrigt tas i regel ingen hänsyn till vikarie. I vissa fall utgår dockstatsbidrag till vikarie för tjänstledig rektor eller lärare. Årslönebeloppetför bidragsgrundande tjänst beräknas efter den lönegrad (löneklass) och ålderstilläggsklassi vilken den lärare var placerad som innehade eller uppehöll tjänsten vidvårterminens början Prop.1977/78: 85 11 eller,i fråga om tjänst som funnits endast , vid höstterminensslut. Utgick på grund av särskild föreskrift lön efter högre löneklass eller ålderstilläggsklassän den i vUken vederbörande var placerad, beräknas årslönebeloppet efter denhögre löneklassen eller åldcrs-tilläggsklassen. Timlärare anses vara placerad iden lönegrad (löneklass) och ålderstilläggsklass som har samma nummer som denarvodesgrupp och ålderstUläggsklass efter vilken hans arvode utgick. I förekommandefaU ökas lönen i ålderstilläggsklasserna med retroaktivt lönetill-lägg. Förpensionsavgången lärare beräknas årslönebeloppet till två tredjedelar av löneni ålderstilläggsklassen inom lönegraden. Summanav de bidragsgrundande tjänsternas årslönebelopp utgör bidragsunderlag förallmänt driftbidrag. Har rektor, studierektor eller lärare under läsåretåtnjutit tjänstledighet med högst B-avdrag på lönen för sjukdom eller vissaandra orsaker ökas bidragsunderlaget med belopp som motsvarar därav föranleddakostnader för annan vikarie än s. k. lärarvikarie minskat med avdragen på dentjänstlediges lön. På samma sätt ökas bidragsunderlaget, om rektor,studierektor eller lärare minst åtnjutit tjänstledighet förstudier eller offentligt uppdrag med högst B-avdrag på lönen eller av vissaandra skäl åtnjutit tjänstledighet. Bidragsunderlaget ökas också medlönekostnaderna för s. k. lärarvikarie minskat medilöneavdragen förtjänstlediga lärare. Ibidragsunderlaget skall också inräknas vad som under redovisningsåretutbetalas som kallortstillägg och finskspråktiUägg, tjänstgöringstill-lägg tilllärare i för handledning av elever som ålagts att kvarstanna i skolanefter skoldagens slut, samt tjänstgöringstillägg till lärare med förordnandesom handledare i vissa fall, uppdragstiUägg till tillsynslärare, huvudlärare,institutionsföreståndare och yrkesvalslärare, avlöningsförstärkning till rektoroch studierektor som medverkar vid försöks- Och demonstrationsverksamhet,beredskaps- och obekväm-tidstillägg tUl föreståndare och biträdandeföreståndare vid elevhem som är knutet till . Bidragsunderlaget ökasäven med schablonbelopp för vissa på högstadium förekommanderesurstimmar för fritt valt arbete. Har den pedagogiska ledningen igrundskolan förstärkts genom annan anordning än anställande av studierektor,inräknas i bidragsunderlaget kostnad för denna förstärkning. Ärsbeloppet för sådankostnad faststäUs av länsskolnämnden och får ej överstiga den beräknadekostnaden för studierektors tjänstgöring som biträdande skolledare.Bidragsunderlaget ökas vidare med schablonbelopp för dels vissa resurstimmar pågrundskolans högstadium, dels fritt valt arbete, dels ock undervisning ihemspråk och studiehandledning på hemspråket. Bidragsunderlaget ökas även medbelopp som motsvarar av kostnaderna för uppsägningslön i vissa fall. Andrasärskilda kostnader än de angivna skall inte inräknas i bidragsunderlaget.Sålunda inräknas ej t. ex. ar\'o-dcna till förste rektor och rektor tUlikaskolchef. Prop.1977/78: 85 12 Detallmänna driftbidraget utgår med det för gmndskolan i kommunen beräknadebidragsunderlaget, minskat med en kommunandel. Denna uppgår för varje heltjänst till följande belopp: hyresgrupp 12 3 4 5 130 370 550 790 1020 Tillkostnadema för avlöning åt skoldirektör och biträdande skoldirektör utgårstatsbidrag av årslönebelopp och årsbelopp för avlöningsförstärkningsamt under redovisningsåret utbetalt kallortstillägg. Pensionertill rektor, studierektor och lärare bekostas till av staten.Lönekostnadspålägg om beräknas på bidraget till löner för denna personal. Statsbidragtill ATP-avgifter för rektor, studierektor och lärare utgår enligt särskUdabestämmelser. Bidraget är avsett att helt täcka arbetsgivarens kostnader för ATP-avgifterna.Det beräknas schablonmässigt. Enligtförordningen (1962: 696) om bestridande av vissa kostnader på skolväsendetsområde (omtryckt 1973: 236, ändrad : 471) utgår i vissa fallersättning av statsmedel för förrättning och tjänsteresa samt flyttningskostnad. Skolstyrelsenhar att upprätta förslag till klassanordning och insändadetta till länsskolnämnden. Styrelsen skall därvid följa de regler om högstaoch lägsta elevantal och om samläsning m. m. som finns i skolförordningen ochläroplanens angivna timplanedel.