prop · G10393 · 1977-12-31 00:00:00 — Samordningen av Svensk Byggnorm och God Bostad åtföljsdärigenom av en motsvarande samordning på det organisatoriska planet. Vidarebör kvalitetskriterier för bostaden och dess närmiljö utformas i ettsammanhang. Det utredningsarbete som delar av planverkets stadsbyrå utför ochsom resulterar i råd och anvisningar för närmiljön samordnas därför mednormarbetet på huvudenheten för byggnadsfrågor. En sådan samordning har ocksåfördelen att prioriteringar och kostnadsavvägningar mellan själva bostaden ochdess närmiljö kan göras i ett sammanhang*. Slutligensamordnas de markpolitiska frågoma hos och planverket inomhuvudenheten för markfrågor. Det innebär att den del av tomtsektionen påbostadsstyrelsens värderingsbyrå som inte arbetar med belåningssystemet försöver till huvudenheten för markfrågor. Denorganisatoriska samordningen kompletteras av fyra samordningsmekanismer:verksledningen, sekretariatet för planering och utveckling, projektgrupper samtinformationsenheten. Följandefigur visar utredningens förslag till organisation av det nya bostadsverket. Bostadsverketbör enligt utredningen ledas av en styrelse med åtta ledamöter förutomordföranden som bör vara verkets generaldirektör. Tillverksledningens förfogande bör finnas ett särskilt sekretariat för planeringoch utveckling. Till bostadsverket knyts två delegationer delegationen förboendemiljö och delegationen för samlingslokaler. Fyra råd bör vara knutna tillbostadsverket rådet för samhällsplanering, , rådet förbelånings- och värderingsmetoder samt rådet för energihushållning. Iadministrativt avseende bör sortera under bostadsverket. Idet följande beskrivs utredningens mera detaljerade förslag till centralorganisation samt de olika enhetemas arbetsuppgifter. Sekretariatet förplanering och utveckling som lyder direkt under Prop.1977/78: 93 '-.| Rådet för belånings-Ioc!i värderingsmetoder I I -I Rådet för energihushållning a. ha till uppgift att utarbeta underlag för den långsiktigaplaneringen av verksamheten samt för ett utvecklingsprogram, som berör allatre fackenheterna. Därtill kommer att sekretariatet skall underlättasamordningen av den projektverksamhet som omfattar två eller flerahuvudenheter. Sekretariatetfor planering och utveckling skall också samordna verkets intemationellakontakter. I övrigt bör de internationella kontakterna i huvudsak ske på deolika fackenheterna. Sekretariatet skall vidare svara försekretariatsuppgifter för verksstyrelsen och de råd och beslutsorgan i vilkaverkschefen är ordförande. Ifråga om de delegationer som knyts till verket, boendemiljödelegationen ochsamlingslokaldelegationen, föreslås inga förändringar. Inte heller råden församhällsplanering, energihushållning och bör undergå någraförändringar. Rådet för belånings- och värderingsme- 1977/78: 93 42 toderföreslås bli ett nyinrättat organ som bildas genom att den inombostadsdepartementet verksamma låneunderlagsgmppen och bostadsstyrelsenssamrådsgrupp för belånings- och värderingsmetoder förs samman och knyts tillbostadsverket. Inomhuvudenheten för bostadsförsörjningsfrågor organiseras verksamheten på treenheter: planeringsenheten, utredningsenheten och juridiska enheten.Huvudenhetens uppgift är bl. a. att analysera bostadsförsörjningsläget, följaarbetet med de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen och upprätta förslag tillfördelning av bostadsbyggnadsresurser på län. Ansvaret för metodutveckling förbostadsbyggnadsprogrammen och andra planeringsåtgärder på bostadsförsörjningsområdetåvilar också denna enhet. Enheten svarar vidare för utrednings- ochutvecklingsarbete som rör belånings- och värderingsmetoder och andrabostadspolitiska medel. Dessutom ankommer det på huvudenheten förbostadsförsörjningsfrågor att dels utarbeta tillämpningsföreskrifter för lånoch bidrag, dels handlägga besvär i vissa låne- och bidragsärenden. Planeringsenhetenskall i stort sett ha samma uppgifter som nuvarande planeringsbyrån hosbostadsstyrelsen. Utredningsenheten har enligt förslaget uppgifter sominnefattar både utredning och metodutveckling. Metodutveckling som rörbelånings- och värderingsmetoder förs samman med utredningsarbete som rör andrabostadspolitiska styrmedel i utredningsenheten. Det senare gäller i storutsträckning styrning genom information, rådgivning och service främst till kommunerna.Genom att föra samman metodutveckling som gäller belånings- ochvärderingsmetoder med det övriga utredningsarbetet uppnår man, bedömerutredningen, lättare en god avvägning mellan de olika styrinstmmenten. Påbostadsstyrelsen har både tekniska byrån och den till värderingsbyrånknutna konsulentverksamheten uppgifter av denna karaktär. Utredningen föreslåratt dessa uppgifter samlas under utredningsenheten. De regionalt placeradekonsulenterna förs över till den centrala organisationen. Tillutredningsenheten förs således uppgifter från tekniska byrån i de delar somgäller att utarbeta underlag för informations- och rådgivningsverksamheten.Vidare förs hussektionen, delar av tomtsektionen samt konsulentverksamhetentill utredningsenheten. Juridiska enheten motsvaras i stor utsträckning av låne-och bidragsbyråns nuvarande verksamhet och de uppgifter som ligger påkanslibyråns allmänna sektion, dvs. handläggning av besvärsärenden ochutarbetande av tillämpningsföreskrifter till låne- och bidragsförfattningarna. Förslagetatt föra över de låneförvaltande uppgiftema till riksbanksorganisationenmedför att de uppgifter som handläggs av låne-och bidragsbyråns ombudsmannasektionöverförs på centrala riksbanksorganisationen. 1977/78: 93 43 Huvudenhetenför markfrågor bör ha till uppgift att utarbeta metoder och utveckla former förden fysiska planeringen på riks-, region- och kommunnivå samt pådetaljplanenivå. Huvudenheten bör också ha ansvaret för att utveckla former församordning av fysisk planering, kommunalekonomisk långtidsplanering ochbostadsbyggnadsprogram. Det ankommer vidare på huvudenheten för markfrågor attbiträda i handläggningen av den fysiska riksplaneringen.Dessutom har huvudenheten till uppgift att handlägga ärenden som inkommer tillverket i dess egenskap av central tillsynsmyndighet för planväsendet. Inomhuvudenheten för markfrågor bör verksamheten enligt förslaget organiseras påtre enheter regionenheten, tätortsenheten och granskningsenheten. Även ifråga om denna huvudenhet har utredningen så långt möjligt skilt mellan löpandearbete och metod- och utvecklingsarbete. Det löpande granskningsarbetetåligger sålunda granskningsenheten medan utformnings- och metodutvecklingsarbetetutförs på region-och tätorlsenheterna. Huvudenhetenför byggnadsfrågor bÖr ha till uppgift att utarbeta föreskrifter, råd ochanvisningar till byggnadsstadgan som rör konstruktion och utförande i övrigt avbyggnader och andra anordningar. Huvudenheten skall också utarbeta råd ochanvisningar samt informera om de kvalitetskrav som bör ställas på bostaden ochdess närmiljö. Vidare handläggs inom huvudenheten ärenden som inkommer tillbostadsverket i dess egenskap av central tillsynsmyndighet på byggnadsväsendetsområde. Det bör också ankomma på huvudenheten alt handlägga ärenden som rörkonstruktion och produktion av byggnader och byggnadsdelar, utfärdatypgodkännande samt att verka för samordning av byggbestämmelserna. Utredningenföreslår att verksamheten inom denna huvudenhet organiseras på fyra enheteroch ett sekretariat. Även på denna huvudenhet skiljs utrednings- ochutvecklingsarbetet och det löpande arbetet. De förra uppgifterna knyts tillkonstruktions-, installations- och miljöenheterna och de senare till prövningsenheterna.Ett service- och samordningsorgan sekretariatet för samordning avbyggnadsbestämmelser bör också knytas till huvudenheten för byggnadsfrågor.Sekretariatet skall ha samordnings- och serviceuppgifter i relation till detre utvecklingsenheterna samt svara för samordning av föreskrifter, råd ochanvisningar som rör byggandet och som utfärdas av andra myndigheter.Vidare bör sekretariatet svara för att informationen i dessa frågor nårberörda mottagargmpper och medverka i nordiskt och övrigt internationelltarbete. Det gäller främst byggnormverksamhet och standardisering. Inomhuvudenheten för administrativa frågor föreslås fyra enheter ekonomienheten,personalenheten, organisa- 1977/78: 93 44 Huvudenheten för administrativa frågor skall främststödja och ge service till de övriga enheterna inom verket. För att skapaförutsättningar för en god samordning av verkets administrativa insatserföreslås att funktionema ekonomi, personaladministration, administrativrationalisering samt utbildning och information renodlas och samlas underhuvudenheten för administrativa frågor. Ensammanläggning av och planverkets administrativa stöd- ochservicefunktioner gör det enligt utredningen möjligt att förstärka vissafunktioner som det skapas utrymme för en del personalbesparingar. del av huvudenhetens verksamhet rör personal- och ekonomifrågor. Detsammanhållande ansvaret för olika insatser på personalutvecklingens områdeknyts till personalenheten. De personaladministrativa funktionerna förstärks.Ekonomifrågor och kontors-servicefrågor knyts till ekonomienheten som ocksåsvarar för samordningen på budgetarbetet. Ansvaret för de administrativautvecklingsinsatserna läggs på organisationsenheten. Till den administrativahuvudenheten förs också informationsenheten. Förslagetatt föra över ansvaret för låneförvaltningen på riksbanksorganisationeninnebär att de delar av kamerala sektionen på kanslibyrå somarbetar med låneförvaltning förs över till . En stor del av den ADB-kompetenssom finns på bör enligt utredningen föras över tillriksbanken. Somutgångspunkt för sitt ställningstagande till den regionala organisationen harutredningen tagit bl. a. två av sina tidigare nämnda förslag, nämligen delsöverföringen av arbetsuppgifter till kommunema och från det centralabostadspolitiska organet till den regionala nivån, dels överföringen avlåneförvaltningen, som är en stor del av nänmdemas verksamhet tillriksbanksorganisationen. Utredningen pekar också på statens föreslagna nya rollinom bostadspolitik, plan- och byggnadsväsen som kan sammanfattas i begreppenråd, information och service. Utredningen betonar att det är önskvärt attrådgivning inom alla tre verksamhetsområdena sker samordnat och i ett sammanhang.Man hänvisar också till sin tidigare analys av sambanden mellan bostadspoUtik, plan-ochbyggnadsväsende och konstaterar att det finns ett behov av närmare samordningav dessa kontakter. Mot denna bakgrund anser utredningen att de statliga bostadspolitiskauppgifterna på regional nivå bör inordnas i som en särskildbostadsenhet inom planeringsavdelningen. Utredningenberör också förtroendemannainflytandet med anledning av att man underutredningsarbetet mött den uppfattningen att ett inordnande avlänsbostadsnämnden i skulle minska förtroen- Prop.1977/78: 93 45 demannainflytandet i bostadspolitiska frågor. Utredningenär av motsatt uppfattning och anser att förslaget att kommunalisera huvuddelenav låne- och bidragsbesluten stärker förtroendemännens ställning i bostadspolitiskafrågor. Värdefull lokal kunskap och erfarenhet kan direkt påverka debostadspolitiska besluten på nivå. För att tillgodose krav pålekmannainflytande över sådana bostadspolitiska beslut som fattas på regionalnivå föreslås inrättandet av en särskild bostadspolitisk delegation ilänsstyrelsen. En annan invändning som utredningen har mött i sitt arbeteär farhågan att byråkratiseringen skulle tillta om länsbostadsnämnderna inordnasi länsstyrelserna. Utredningen pekar i detta sammanhang på att merparten av debeslut som ankommer på länsbostadsnämnderna kommer att föras över påkommunerna. En fördröjning i beslutsfattandet behöver därför inte uppkomma.Tvärtom innebär kommunalisering förutsättningar för snabbare ärendehanteringoch beslutsfattande. För beslut som skall fattas på regional nivå innebär ensärskild bostadspolitisk delegation att beslutsfattandet bör kunna skesmidigt. Inom länsstyrelserna finns endast i undantagsfallbyggnadsteknisk kompetens. a. byggnadsnämnderna behöver råd ochinformation i byggnadstekniska frågor måste de ofta vända sig till planverket.Detta innebär ansträngningar på det centrala verket i frågor som enligt utredningensuppfattning till stor del bör kunna besvaras på regional nivå. Enligt vad somframkommit vid utredningens intervjuer med bl, a. kommunala företrädare finnsbetydande behov av byggnadsteknisk kompetens hos länsstyrelserna. Man föreslårdärför att byggnadsteknisk kompetens tillförs varje länsstyrelse. Utredningen konstaterar inledningsvis att utformningen avden lokala organisationen åvilar kommunerna själva. Kommunernas beslut i låne-ochbidragsfrågor måste dock regleras genom s, k, specialreglerad förvaltning. Merdetaljerade föreskrifter som berör den inlema organisationen för de specialregleradenämndernas verksamhet anser utredningen utgöra en obefogad statlig styrning avde kommunala arbetsformerna. Utredningen stryker i detta sammanhang under attden närmare organisatoriska utformningen i kommunerna bör anpassas till dekrav och för-uts-ättningar kommunerna anser föreligga. I det följande anges i korthet utredningens bedömning avpersonalbehovet vid ett genomförande av förslaget tillorganisationsförändringar. Utredningen konstaterar att förslaget att föra sammanplanverket och till en myndighet ger förutsättningar för vissrationalisering. De faktorer som skapar utrymme för detta är bl. a. ökad sam- 1977/78: 93 46 ordningav verksamheter som har ett nära samband med varandra, ökad specialisering,minskning av antalet enheter direkt underställda verksledningen och jämnarearbetsbelastning på olika enheter. Antalet anställda vid planverket ochbostadsstyrelsen motsvarade 1976 ca 310 årsarbetskrafter. I utredningensförslag till organisation har det totala personalbehovet på central nivåberäknats till ca 285 årsarbetskrafter. Antalettjänster vid länsbostadsnämnderna uppgår enligt personalförteckning per den 1juli 1977 till ca 470 personer. Därutöver tillkommer ett 40-tal personer somarbetar med frågor som främst rör energispar-stöd. Denadministrativa personalen vid nämnderna arbetar i huvudsak med frågor som rörlåneförvaltning och bostadsbidrag. Större delen av dessa tjänster förs övertill . Antalet tjänster som förs över till beräknarutredningen till ungefär 270. Medhänsyn till de arbetsuppgifter som föreslås för den statliga regionalabostadspolitiska organisationen blir det främst teknisk personal vid nämndernasom knyts till den föreslagna bostadsenheten i länsstyrelsernas planeringsavdelning.Detta gäller omkring fem personer per nämnd med undantag för de trestorstadsnämnderna. Utredningens förslag innebär vidare att minst en tjänstmed byggnadsteknisk kompetens knyts till bostadsenheten. Till bostadsenhetenförs vidare den personal som arbetar med frågor som rör bostadsbidrag.Antalet tjänster på bostadsenheten blir därmed i de flesta län sex till sju.Enligt utredningens bedömning bör den nya ansvarsfördelningen och den organisatoriskaförändringen på regional nivå skapa utrymme för en besparing som motsvararminst en årsarbetskraft per län. Föråtskilliga kommuner innebär förslaget till kommunalisering av lånebeslut m. m.att de enligt utredningens bedömning behöver en förstärkning av sina resurser.Det gäller främst den tekniska sakkunskapen som behöver förstärkas i framförallt mindre kommuner eftersom beslut i frågor som rör lån för ombyggnad,förbättringslån och bostadsanpassningsbidrag kräver teknisk sakkunskap sommindre kommuner saknar . Enligt de intervjuer som utredningen genomförtbehöver flertalet kommuner emellertid endast måttliga personalförstärkningarför att klara de vidgade arbetsuppgifterna. 3.12Gränsdragnmg mellan bostadsverkets och andra myndigheters verksamhetsområden Utredningenhar betonat angelägenheten av att tyngdpunkten i bostadsverkets verksamhet iökad grad förskjuts mot utåtriktade uppgifter med betoning på information, rådoch service till bl. a, allmänhet och 1977/78: 93 47 kommuner.Detta innebär att bostadsverket skulle få uppgifter som till en del kan tangerakonsumentverkets arbetsonu-åde. Närstatsmaktema beslutade att inrätta ett konsumentverk angavs särskilt (prop.1972: 33) att frågor om bostadens inredning och utrustning skulle ingå iverkets arbetsonu-åde. Samtidigtframhölls i propositionen att frågor som rör själva bostaden i huvudsak skullefalla utanför verkets ansvarsområde. Vidare uttalades att, eftersomkonsumentverkets uppgifter skulle komma att ligga nära andra myndigheters ochinstitutioners anvarsområden, konsumentproblem tillhörande annan myndighetsansvarsområde skulle bedömas av denna myndighet som också hade att besluta omåtgärder. uppgift i sammanhanget skulle vara att belysaproblemet från konsumentpolitisk synpunkt. Utredningenhar funnit att det principuttalande om gränsdragningen som gjordes börutgöra riktmärke för ansvarsfördelningen mellan bostadsverket ochkonsumentverket även i fortsättningen. Utredningenanser emellertid att kommit att befatta sig med frågor somberör bostäders kvalitetsegenskaper. Med hänsyn härtill och till förslagen ifråga om den bostadspolitiska organisationens ansvar för information, råd ochservice i frågor som rör boendet anser utredningen att gränsdragningen mellanbostadsverket och bör preciseras i frågor som rör bostadensutformning och gmndläggande utrustning. Denna uppgift hör enligt utredningenhemma i den organisation som har till uppgift att främja bostadsförsörjningendvs. Utredningenhar prövat olika möjligheter att definiera bostadsverkets ansvarsområde iförhållande till och har därvid stannat för att knyta an tillbegreppen fast egendom och tillbehör till fast egendom. skullealltså ha huvudansvaret för sådana föreskrifter, råd och anvisningar sombehandlar egenskaper hos fast egendom eller tillbehör därtill, medankonsumentverket skulle ha motsvarande uppgift beträffande annat än fastegendom. Sådana riktlinjer som utgör en del av det nya arbetemed information i reklam m. m. och marknadsföring i stort anser utredningenbör ankomma på även i fråga om fast egendom. Ävenfrågor som rör konsumentens rättsliga ställning och säkerhet i samband medfastighetsaffärer bör enligt utredningens mening även i fortsättningen ankommapå . Föratt kompetens i frågor som har att göra med bostaden skallkunna tas till vara bör samråd och samverkan mellan bostadsverket ochkonsumentverket ske efter i huvudsak de riktlinjer som angavs . För attytterligare underlätta samarbetet mellan de båda myndigheterna och för attskapa garantier för att erfarenheter, som vinner i sinverksamhet, blir tillvaratagna i arbetet på 1977/78: 93 48 attutforma krav på byggnaders och boendemiljöers egenskaper, föreslår utredningenatt blir representerat i bostadsverkets tekniska råd. 3.12.2Statistik över byggnadspriser, bostadskostnader m. m. Utredningenkonstaterar inledningsvis att uppgiften att fortlöpande följa och belysautvecklingen av produktionspriser, hyror och driftkostnader för bostäder ärviktig. Under vissa perioder har byggnads- och markpriserna stigit mycketkraftigt. För att skydda de boende mot verkningarna härav har statsmakternafrån tid till annan vidtagit åtgärder av olika slag. Förändringar i denallmänna hyresnivån och i hushållens inkomster och hyresbetalningsförmågaföranleder återkommande förändringar i bl. a, bostadsstödet till individuellahushåll. Bostadspolitiken måste alltså omprövas vid ändrade förutsättningar.Effekterna av olika bostadspolitiska åtgärder måste också kunna mätas ochvärderas. Fördessa ändamål krävs underlag i form av bl. a. statistik och analyser avutvecklingen inom olika delar av bostadsmarknaden. De bostadspolitiska organenär sålunda beroende av en väl utvecklad och tillförlitlig pris- ochkostnadsstatistik. Bland deras uppgifter ingår att följa prisutvecklingen påbostadsmarknaden för att kunna vidta eller föreslå åtgärder för atthindra en för bostadskonsumenterna ogynnsam utveckling. skallvidare utarbeta värderingsmetoder genom vilka den statliga bostadslångivningenregleras. För att utforma dessa metoder liksom för att korrigera dem med hänsyntill förändringar i byggnadsteknik, materialval, priser etc. krävs detaljeradinformation om bygg-nadskostnadema och deras sammansättning. Kommunerna, i sinegenskap av lånebeviljande myndigheter, måste ha kännedom om kostnadsläget iolika kommuner för att kunna pröva kostnadema för olika projekt.Bostadsmyndigheterna måste vidare kunna följa och analysera utvecklingen avhyran och de olika kostnadsposter som bestämmer hyrans storlek, t. ex,förändringar i kapitalkostnader, i kommunala taxor och avgifter och kostnaderför fastighetsskötsel m. m. Förallmänna samhällsekonomiska bedönmingar krävs också detaljerade kunskaper ombyggnadspriser m. m. Sådana erfordras bl. a. för beräkningar och bedömningarvad gäller investeringsvolym, produktions-och produktivitetsanalys samt förpris-, kostnads- och vinstanalys avseende bostadssektorn. Ansvaretför att ta fram och bearbeta uppgifter om byggnadspriser och hyror samt attbelysa och informera om detta är uppdelat på flera myndigheter och organ. Förinnehållet och utformningen av statistiken över byggnadsprisema är såvälbostadsstyrelsen som SCB och den s. k. låneunderlagsgmppen ansvariga. Även byggnadsindexnämndensom är knuten till SCB och statens pris- och kartellnämnd har uppgifter inomdetta område. 1977/78: 93 49 SCBproducerar även statistik över bostadskostnader och driftkostnader.Bostadsstyrelsen och SPK samlar var för sig in uppgifter om driftkostnader ochderas ohka komponenter. Detta material ställs dock inte samman till någonoffentlig statistik. Uppdelningenav ansvaret och arbetet med statistiken över byggnadspriser och hyror på fleramyndigheter har enligt utredningen medfört oklarheter om vem som skall tainitiativ till att producera statistik och ge information om prisutvecklingen. Utredningenanser att arbetet med att förbättra den löpande översiktliga prisstatistiken iförsta hand bör inriktas på kvalitetskontroller avseende primärmaterialet,dvs. ansökningshandlingama i samband med statlig bostadslångivning. Den kritiksom gällt t. ex. låneunderlagsgmp-pens undersökningar har väsentligen rörtnoggrannheten och tillförlitligheten i de uppgifter som redovisas avbyggherrarna. Precisionen i dessa uppgifter bör kunna ökas bl. a. genom att mtinernaför insamling av materialet ses över och blankettema förenklas och förbättras.Kraven på bättre samstämmighet mellan kostnadsuppgifterna i preliminär resp.slutlig låneansökan bör också skärpas. Möjlighetema att förbättraprimärmaterialet ökar genom tillkomsten av anbudsvillkoret anser utredningen. Utredningenanser att nuvarande statistik om byggnadspriser och hyror m, m. utgör en iväsentliga delar tillräckligt bred och detaljerad grund för att belysautvecklingen på detta område. Materialet har emellertid inteutnyttjats för mer ingående analyser rörande kostnadssituationen ochprisförändringarna. Det material och det kunskapsunderlag i övrigt som finnssamlat hos bostadsmyndigheterna, SCB och andra berörda myndigheter möjliggör enbetydligt bredare belysning och information i dessa frågor. Det är enligtutredningen t. ex. av stort intresse att belysa förändringarna ilägenhetsstandarden över () och dessa förändringarsinverkan på totala byggnadspriser och hyror. På motsvarande sätt finns behovatt belysa prisutvecklingen för olika produktionsfaktorer och mot bakgmndhärav studera förändringarna i anbudspriser etc. för hela projekt. Vidde kontakter utredningen haft med olika intressenter och konsumenter av statistikhar starkt understrukits att det finns behov av översikter och utredningar omprisutvecklingen inom bostadsområdet. Dessa analyser bör göras löpande. Närdet gäller den närmare uppgiftsfördelningen mellan olika organ konstaterarutredningen att nuvarande ordning i stort sett bör bevaras. Utredningen lämnardock vissa förslag till organisationsförändringar och ändrad inriktning avvissa verksamheter.