prop · G103159 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78:159 Regeringens proposition omändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås ändringar inom vapenfrilagsliflningens område. 1förhållande lill vad som gäller innebär förslaget bl. a. atl möjligheternaall erhålla tillstånd till vapenfri tjänst blir större, atlprövnlngsförfarandel förenklas och alt tjänslgörlngsområdena blir fler. Ivapenfrilagen ändras bl. 1 § så atl uttrycket "djup samvetsnöd"ulgår ur lagtexten. De vapenfria skall utbildas för och fullgöra tjänst iverksamhet som är betydelsefull för samhället under beredskap och krig.Ersättning skall kunna utgå till vissa ulbildningsmyndigheler. Del nuvarandesanktionssystemet behålls i princip men det fömtses att antalet fall av vägranall fullgöra värnplikt eller vapenfri tjänst blir väsenlligl larre än tidigare.Vid upprepad vägran bör lagföring ske högst två gånger. Angående påföljdsvaletanges all en villkorlig dom förenad med ett kraftigt bötesstraff bör kunna varaen tillräcklig reaktion vid förslagångsvägran. Vid andragängsvägran ansesdäremot fängelsestraff böra utdömas och stralTtlden bestämmas lill minsl fyramånader. I övrigl innehåller propositionen förslag till ändringar ivärnpliktslagen och civilförsvarslagen. Ändringarna i värnpliklslagen reglerarbl. a. regeringens möjligheter atl besluta om värnpliktig eller vapenfri eftervägran m.m. skall inkallas lill ny tjänstgöring eller inte. Ändringarna icivilförsvarslagen utgör bl. a. en anpassning lill den föreslagna ändringen i I§ vapenfrilagen. Lagändringarnaföreslås träda i krafl den . 1 1977/78. Lagom ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst Härigenom föreskrivs 1fråga om lagen (1966:413) om vapenfri tjänst dels att 1-5, 8 a och 22 §§ skallha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 21 a§,av nedan angivna lydelse. Värnpliktig äger enligt denna lag erhålla llllslånd all fullgöra vapenfri tjänst 1 stället för värnpliktstjänstgöring, om bruk av vapen mot annan icke är förenligt med den värnpliktiges allvariiga personliga övertygelse och skulle medföra djup samvetsnöd för honom. Värnpliktig som erhållit tillstånd till vapenfri tjänst benämnes vapenfri tjänstepliktig. Värnpliktig äger enligl denna lag erhålla tillstånd all fullgöra vapenfri tjänst i stället för värnpliktstjänstgöring, om det kan antagas alt bmk av vapen mot annan är så oförenligt med den värnpliktiges allvarliga personliga övertygelse att han icke kommer att fullgöra värnpliktstjänstgöring. Vapenfri tjänstepliktigskall fullgöra tjänst, som är betydelsefull för samhället, såsom a) brandijänsl inomcivilförsvaret, b) reparatlonstjänsl vidjärnvägarna, eller , c) hälsovårds- ellersjukvårdstjänst inom det allmänt civila medlcinalvä-sendel, d) ekonomi-ellerexpeditlonsljänst vid statlig eller förvalt ning. Vapenfritjänslepllktlgfår Icke åläggas att tjänstgöra inom försvarsmakten, om hanIcke förklarat sig villig därtill. Vapenfri tjänstepliktigskall fullgöra tjänst / verksamhet, som är betydelsefull för samhället underberedskap och krig. Tjänstgöringen skall ske hos statlig, ellerlandstingskommunal myndighet eller hos .förening eller stiftelse somregeringen bestämmer. Densom har antagits bislånds-och katastrofutbildning får fullgöra vapenfritjänst I sådan utbildning. 1Senaste lydelse 1975:556. 1977/78:159 3 3§Vapenfri tjänstepliktig får icke övas i bruk av vapen eller åläggas bära vapeneller ammunition. Sökerden som fullgör värnpliktstjänstgöring llllslånd alt fullgöra vapenfri tjänstoch har han icke tidigare gjort sådan ansökan, äger bestämmelsen i förstastycket tillämpning på honom till dess ansökningen avgjorts slutligt. Lämnasansökningen ulan bifall, skall tjänstgöring då bestämmelsen varittillämplig på den värnpliktige icke tillgodoräknas honom som fullgjordvärnpliktstjänstgöring. Andrastycket skall ha motsvarande tillämpning på den som har ansökt omtillstånd all fullgöra vapenfri tjänst, om ansökningen har avgjortssluUiglföre den Ijuli 1978 eller om han har avslutat grundutbildning efter detatt den tidigare ansökningen lämnats ulan bifall. Vapenfritjänslepliktig som avses I 2 § forsla stycket skall uttagas för dentjänstgöring för vilken han kan anses bäst lämpad. I den mån det kan ske skallhänsyn lagas till den tjänsie-pliktiges önskemål. Vapenfri tjänstepliktig fåricke åläggas all tjänstgöra inom försvarsmakten, om han icke förklarat sigvillig därtiU. bestäm- Arbetsmarknadsstyrelsenbeslutar mer vilket slag av tjänstgöring som om uttagning enligt förstastycket, vapenfri ijänstephktig skall fullgöra. Styrelsen har också tillsyn över Styrelsen har tillsyn över vapen- vapenfriatjänsteplikligas utbildning fria tjänsteplikligas utbildning och ochtjänstgöring, tjänstgöring. Ombistånds- och kalaslrofutbildning finns särskilda bestämmelser. Vapenfritjänslepliktig är skyldig Vapenfri tjänslepliktig är skyldig att för sinutbildning tjänstgöra att för sin utbildning tjänstgöra minslirehundranittiofem och högst minsl irehundranilliofem och högst 2 Senastelydelse 1971:167. 3 Senastelydelse 1976:306. Tjänstgöringen utgöres av grundutbildning och repelitionsutbildning. Inkallas värnpliktiga med stöd av 27 § 2 mom. eller 28 § / mom. värnpliklslagen (1941:967), fär även vapenfri tjänstepliktig kallas till tjänstgöring. Tjänstgöringstiden får icke överstiga ellhundraåtllo dagar, om tjänstgöringen föranleds av inkallelse av värnpliktiga med stöd av 27 § 2 mom. värnpliklslagen. fyrahundratjugodagar Tjänstgöringen kan fördelas i omgångar över hela värnpliktstiden. Inkallasvärnpliktiga med slöd av 27 § 2 mom. eller 28 § värnpliklslagen den 30december 1941 (nr 967), fär även vapenfri tjänstepliktig kallas tilltjänstgöring. Tjänstgöringstiden får icke överstiga elthundraåltlo dagar, omtjänstgöringen föranleds av inkallelse av värnpliktiga med slöd av 27 § 2 mom.värnpliklslagen. Om lillgodoräkning avfullgjord värnpliktstjänstgöring vid beräkning av tiden för tjänstgöring enligldenna lag och av fullgjord vapenfri tjänst vid beräkning av liden förvärnpliktstjänstgöring meddelar regeringen bestämmelser. 8a§'»Vapenfri tjänslepliktig är berättigad till samma förmåner 1 samband medtjänstgöring som enligl 33 § första slyckel värnpliklslagen (1941:967) tillkommavärnpliktig 1 samband med värnpllklsljänslgöring. Om vapenfri tjänsieplikligs rätt lill familjebidrag och ersättning för skada eller sjukdom som han ådrager sig under tjänstgöring föreskrives 1 familjebidragslagen (1946:99) oc/! ml-litärersättningsförordningen (1950:261). Om vapenfritjänstepliktigs räll lill familjebidrag och ersättning för skada eller sjukdomsom han ådrager sig under tjänstgöring föreskrives i familjebidragslagen(1946:99), lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266)om statlig ersättning vid ideell skada. »Senastelydelse 1975:556. Bestämmelsernai 46 § värnpliklslagen (1941:967) äga motsvarande Ullämpning på vapenfritjänstepliktig och vapenfri tjänst. Prop.1977/78:159 5 Talanmot beslul i ärende om uttagning enligl 4 § föres hosvärnpliktsnämnden genom besvär. Mot värnpliktsnämndens beslut i sådant ärendefår talan ej föras. Talan mot beslul av vapenfrinämnden föres hos regeringengenom besvär. Motbeslul 1 ärende om omprövning av lillrällavisning får talan ej föras. Dennalag träder 1 krafl den . Lagom ändring i vämpliktslagen (1941:967) Härigenomföreskrivs i fråga om värnpliklslagen (1941:967)' dels atl 17 och 33 §§ skallha nedan angivna lydelse, dels all i lagen skall införas en ny paragraf, 46 §,av nedan angivna lydelse. 17 §2 Den som Inställer sig vid Inskriv- Den som inställer sig vid Inskrlv- nlngsförrällning är 1 samband där- nlngsförrrällning är 1 samband där med berättigad till dagersättning, fri med berättigad tilldagersättning, fri resa, fri förplägnad, fri inkvartering resa, fri förplägnad,fri inkvartering och fri sjukvård. Avlider inskriv- och fri sjukvård. Avlider inskriv ningsskyldig under lid då han är nlngsskyldlg under lid då han är berättigad lill fri sjukvård, utgår berättigad lill fri sjukvård, ulgår begravningshjälp lill hans dödsbo, begravningshjälp lill hans dödsbo. Staten meddelar grupplivförsäkring Staten meddelar grupplivförsäkring för dödsfall ål Inskrivningsskyldig för dödsfall ål inskrivningsskyldig under inskrivningsförrätlning. Om under inskrivningsförrällning. Om inskrivningsskyldigs räll lill ersätt- Inskrivningsskyldigsrätl till ersätt ning för skada eller sjukdom som ning för skada eller sjukdom som han ådrager sig under inskrivnings- han ådrager sig under Inskrivnings- förrättning föreskrives i militärer- förrättningföreskrives 1 lagen sältningsförordningen (1950:261). (1977:265) om statligt personskade skydd och lagen (1977:266) om statlig 5Senaste lydelse 1975:'556. ' Lagen omtryckt 1969:378. 2 Senaste lydelse1976:308. ersättning vid IdeeUskada. VärnpUktig är i samband med tjänstgöring berättigad till dagersättning eller dagpenning, särskilda ersättningar för tjänstgöring av särskilt slag eller i viss befattning, ulryckningsbidrag, reseförmåner, fri förplägnad, fri inkvartering, fri utrustning, fri hälso- och sjukvård samt särskih olycksfallsskydd. Värnpliktig som med godkänt betyg har genomgått utbildning till militär befattning för kompanibefäl erhåller utbildningspremie. Avlider värnpliktig under lid då han är berättigad till fri sjukvård, utgår begravningshjälp lill hans dödsbo. Staten meddelar grupplivförsäkring för dödsfall åt värnpliktig under tjänstgöring. Om värnpliktigs rätt till familjebidrag och ersättning för skada eller sjukdom som han ådrager sig under tjänstgöring föreskrives i familjebidragslagen (1946:99) och mlliiärer-säliningsförordningen (1950:261). Värnpliktigär i samband med tjänstgöring berättigad till dagersättning eller dagpenning,särskilda ersättningar för tjänstgöring av särskilt slag eller i vissbefattning, ulryckningsbidrag, reseförmåner, fri förplägnad, fri inkvartering,fri utrustning samt fri hälso- och sjukvård. Värnpliktig som med godkäntbetyg har genomgått utbildning lill militär befattning för kompanibefälerhåller ulbildningspremie. Avlider värnpliktig under tid då han är berättigadlill fri sjukvård, utgår begravningshjälp till hans dödsbo. Staten meddelargrupplivförsäkring för dödsfall ål värnpliktig under tjänstgöring. Omvärnpliktigs räll till familjebidrag och ersättning för skada eller sjukdomsom han ådrager sig under tjänstgöring föreskrives i familjebidragslagen (1946:99), lagen (1977: 265) om statligt personskadeskydd och lagen(1977:266) om statlig ersättning vid ideeH skada. Vid Inkallelse tillvämpllklsljänslgöring enligl 28 § må föreskrivas, alt värnpliktig skall medföraproviant för saml förse sig med beklädnad, intill dess sådananskaffats. Skälig ersättning härför skall beredas honom av staten. Regeringen eller myndighet som regeringen utser får besluta att värnpliktigUlls vidare eller för viss lid icke skall åläggas tjänstgöring enligt dennalag, om den värnpliktige 1. vägrar eller underlåter att fuUgöra vad som åligger honom ellerolovUgen avviker eUer uteblir från Förutvarande 46 § upphävdgenom 1975:555. ijänsigöringsslälletoch del kan antagas att han icke kommer att fullgöra tjänstgöringen, 2. hos myndighet somregeringen bestämmer förklarar att han icke kommer att fullgöravärnpliktstjänstgöring och det med hänsyn tiU hans anslutning kan antagas att han icke kommer att fuUgöra värnpliktstjänstgöringeller vapenfri tjänst. Dennalag träder i kraft den . Lagom ändring i civilförsvarslagen (1960:74) Härigenom föreskrivs all 12 § 5 mom. och 14 § civilförsvarslagen (1960:74)' skall ha nedanangivna lydelse. föreskriven tjänstgöring i del allmänna civilförsvaret som fullgöres efler inskrivning i civilförsvaret och under föreskriven tjänstgöring vid försvarsmakten berättigad tiU särskUt olycksfallsskydd. Under sådan tjänstgöring meddelar staten grupplivförsäkring för dödsfall ål civilförsvarspliklig. Om ej regeringen föreskriver annal, ulgår förmån enligl första stycket ej för ' Lagen omtryckt 1975:712. Senaste lydelse 1976:305. 5 m o m . Om ej annatföljer av tredje slyckel, är civilförsvarspliklig vid fullgörande av civilförsvarsplikl Inom del allmänna civilförsvaret eller verkskyddet berättigad till dagpenning, särskilda ersättningar för tjänstgöring av särskilt slag eller i viss befallning, reseförmåner, fri förplägnad, fri inkvartering och fri sjukvård. Avlider civilförsvarspliklig under tid då han är berättigad lill fri sjukvård, utgär begravningshjälp till hans dödsbo. Civilförsvarspliklig är under sådan Under sådan föreskriven tjänstgö- ringi del allmänna civilförsvaret som fullgöres efter Inskrivning i civilförsvaretoch under föreskriven tjänstgöring vid försvarsmakten meddelar statengrupplivförsäkring för dödsfall ål civilförsvarspliklig. dygn, under vilket tagas 1 anspråk för tjänstgöring och färd till eller från tjänslgöringsplalsen. Om civilförsvarspliktigs rätt till familjebidrag ochersättning för skada eller sjukdom som han ådrager sig under tjänstgöringföreskrives i familjebidragslagen (1946:99) och förordningen (1954:249) omersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under tjänstgöring icivilförsvaret. Omcivilförsvarspliktigs räll till familjebidrag och ersättning för skada ellersjukdom som han ådrager sig under tjänstgöring föreskrives ifamiljebidragslagen (1946:99), lagen (1977:265) om statligt personskadeskyddoch lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideeU skada. 14 § Om befrielse för vissa befattningshavare eller yrkesgmpper från fullgörande av civilförsvarsplikl äger regeringen meddela bestämmelser. Då civilförsvarspliklig första gången gjort framställning, som avses i andra slyckel, skall han intill dess ärendet slutligt avgjorts vara fri från skyldighet alt tjänstgöra inom ordnings- och bevakningstjänsten. Förklararcivilförsvarspliklig all bruk av vapen mot annan skulle för honom medföra djupsamvetsnöd och gör han genom intyg av minsl två trovärdiga personer sannolikt,att hans samvetsbetänkligheter äro allvarligt grundade, må tjänstgöring inomordnings- och bevakningstjänsten icke åläggas honom. Förklarar civilförsvarsplikligall bruk av vapen mot annan icke är förenligt med hans allvariiga personligaövertygelse och gör han genom intyg av minsl två trovärdiga personersannolikt, atl hans inställning till vapenbruk är allvarligt grundad, fårtjänstgöring inom ordnings- och bevakningstjänsten icke åläggas ho- Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Åsling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, Ullslen, Burenslam , , , Lagrådsremissmed förslag till lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, m. m. Medslöd av bemyndigande tillkallade chefen förförsvarsdepartementet sex sakkunniga' (Fö 1973:01) för all se över lagen omvapenfri tjänst och sanktionerna vid vägran all fullgöra värnpliktstjänstgöringeller vapenfri tjänst. Utredningen har lämnai betänkandet (SOU1977:7) Rätten till vapenfri tjänst. Vissa av de i betänkandet framlagdalagförslagen bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av riksåklagaren, ,hovrätten för , , ,brottsförebyggande rådet, styrelsen för iniernationell utveckling (SIDA),biståndsutbildningsnämnden, överbefälhavaren (), chefen för armén, chefen förmarinen,chefen för flygvapnet, försvarels civilförvaltning, värnpliktsverkel,civilförsvarssiyrelsen, försvar, försvaretsrationaliseringsinstitut, vapenfrinämnden,, postverket,, (), statens vägverk, ,luftfartsverket, (SMHl),statskontoret, , och statenshistoriska museer (), domkapitlen i , ,och , , universi- 'Justitierådet , ordförande, riksdagsledamöterna samt dåvarande riksdagsledamöterna . Som experter har i utredningsarbetet deltagitavdelningsdirektören vid vapenfrinämnden och byrådirektören vidarbetsmarknadsstyrelsen . Prop.1977/78:159 10 tets-och högskoleämbetet, lantbmksstyrelsen, statens jordbruksnämnd, ,, överstyrelsen för ekonomiskt försvar,(), , domänverket,länsstyrelserna i , , och , ochVästmanlands län, civilbefälhavaren i Östra civilområdet, ombudsmän(), . , iSverige (LO), Tjänstemännens centralorgansation (TCO), CentralorganisationenSACO/SR, (), , Vapenfrifdreningen, Fredsråd, SvenskaVäridsfredsmissionen, , , , ,kristna ungdomsråd. ungdomsförbund.Folkpartiets ungdomsförbund, ,Svenska Röda Korset, , ,. Föreningen , Föreningen saml (). Riksåklagarenhar bifogat yttranden från överåklagarna i , och Malmöåklagardislrikt samt länsåklagarna i , samt 1Västernorrlands län och . Till yttrandet frän vapenfrinämnden harfogals yttranden från nämndens 1 tjänst varande fast anställda ulredare.Domkapitlet i har ingelt yttrande från församling.Universitets- och högskoleämbetet har bifogat yttrande från teologiskafakulteten vid . i Göteborgs- och län haringelt yttrande från länsarbetsnämnden och i frånsocialkonsulenlerna. Till yttrandet från LO har bifogals yttrande från . Vidarehar yttranden avgetts av värnpliktiga arbetsgmppen, de vapenfrias fackligaorganisation, vid saml enskilda. 2Nuvarande ordning 2.1 AUmänt Detsvenska militära försvaret bygger på allmän värnplikt. Enligt 1 §värnpliktslagen (1941:967, omtryckt 1969:378, ändrad senast 1976:308) är svenskman värnpliktig från och med det kalenderår under vilket han fyller arton årlill och med det år under vilket han fyller . Skyldighetenalt fullgöra värnpliktstjänstgöring enligt värnpliktslagen är emellertid inteundantagslös. har vi i vårt land en lagstiftning som medger att densom hyser samvetsbetänkligheter mot sådan tjänstgöring i stället flr fullgöravapenfri tjänst. Dennu gällande lagen (1966:413) om vapenfri tjänst (ändrad senast Prop.1977/78:159 H 1976:604)bygger på ett belänkande av utredning rörande vapenfriatjänslepliktiga (SOU 1965:71) och antogs av riksdag (prop. 1966:107, 2LU 1966:45, rskr 1966:269). Lagen trädde i kraft och ersattelagen (1943:121) om vapenfria värnpliktiga, som i sin tur föregicks av lagaråren 1920 och 1925 i ämnet. Enligtgällande vapenfrilag kan värnpliktig fä tillstånd att fullgöra vapenfri tjänsti stället för värnpllklsljänslgöring om bruk av vapen mot annan inle ärförenligt med den värnpliktiges allvariiga personliga övertygelse och skullemedföra djup samvetsnöd för honom. Den som har fått sådant tillstånd kallasvapenfri tjänslepliktig (1 §). Vapenfritjänstepliktig skall fullgöra tjänst som är betydelsefull för samhället, såsoma) brandijänsl inom civilförsvaret, b) reparalionsljänst vid järnvägarna,eller , c) hälso- och sjukvårdstjänst inomdel allmänt civila medicinalväsendel, d) ekonomi- eller expeditlonsljänst vidstatlig eller . Vapenfritjänstepliktig får inle åläggas alt tjänstgöra inom försvarsmakten, om han inlehar förklarat sig villig lill delta (2 S). Vapenfritjänstepliktig fär inte övas i bruk av vapen eller åläggas bära vapen ellerammunition (3 S). bestämmer vilket slag av tjänstgöringsom vapenfri tjänslepliktig skall fullgöra. Styrelsen har också tillsyn övervapenfria tjänsteplikligas utbildning och tjänstgöring (4 ij). De vapenfriatjänsteplikligas utbildningstid är f. n. minsl 395 och högst 420 dagar.Tjänstgöringen kan fördelas i omgångar över hela värnpliktstiden (5 S). Devapenfria tjänslepliktiga tjänstgör , dvs. ungefär lika långtjänstgöring som gruppbefälsultagna värnpliktiga inom armén f. n. fullgör iform av grund- och repetilionsutbildning. Ansökanom tillstånd all fullgöra vapenfri tjänst prövas av vapenfrinämnden efterutredning i varje särskilt fall (I0>;). Nämnden kan återkalla tillstånd tillvapenfri tjänst och kan också utan ansökan besluta att värnpliktig skallfullgöra vapenfri tjänst i stället för värnpliktstjänstgöring (13 §). får överklagas hos regeringen (22 ij). Föreskrifterför tillämpningen av lagen om vapenfri tjänst finns i kungörelsen (1966:414)med vissa bestämmelser om vapenfria tjänslepliktiga (ändrad senast 1977:285). Värnpliktigsom inte erhållit tillstånd lill vapenfri tjänst är atl anse som krigsman närhan är ijänslgöringsskyldig vid försvarsmakten. Enligl 21 kap. 1 v;dömes krigsman som bl. a. vägrar eller underlåter all lyda förmansbefallning för lydnadsbrott till disciplinstraff eller fängelse i högst ett årom det inle är uppenbart att befallningen inle angår tjänsten. Är brottet grovtkan dömas till fängelse i högst . Vid bedömande av huruvida brottet ärgrovt skall särskilt beaktas om befallningen avsett ijänsleåtgärd av störrevikt eller om brottet begåtts inför samlad trupp eller förövats av flera isamråd. Om någon befallning inte getts men krigsmannen inför förman förklararatl han vägrar fullgöra värnpliktstjänstgöring eller bära vapen eller Prop.1977/78:159 12 utrustning,kan han bli fälld lill ansvar för grovt tjänstefel enligl 21 kap. 18 Sbrottsbalken. För sådant brott föreskrivs fängelse i högst ell år. Förtjänstefel som inle är grovt är påföljden disciplinstraff. Straffbestämmelsernai 21 kap. är inle tillämpliga på vapenfria tjänsteplikliga,efiersom dessa inle är att anse som krigsmän. Ansvarsbestämmelser för devapenfria har i stället lagils in i lagen om vapenfri tjänst. Lagen saknarmotsvarighet lill bestämmelse om lydnadsbroll men upptar 1 16 §ett stadgande om ansvar för tjänstefel. Normalslraffel är böter. Är brottetgrovt, skall dömas lill fängelse 1 högst ell år. 1 praxis har vägran avvapenfri ijänslepllklig atl fullgöra den vapenfria tjänsten bedömts som grovttjänstefel. Vidval av påföljd i mål om vägran att fullgöra värnplikt eller vapenfri tjänstgörs i praxis ingen skillnad mellan krigsmän och vapenfria tjänslepliktiga. Iregel bestäms påföljden lill fängelse. Är omständigheterna vid brottetmildrande, kan böter komma 1 fråga. Villkoriig dom eller skyddstillsyntillämpas av hänsyn till allmän laglydnad endasl i undantagsfall. När någon itegånger dömts till påföljd för vägran brukar regeringen förordna all han intevidare skall kallas in lill tjänstgöring. För medlemmar tillhörande sektenJehovas vittnen gäller den ordningen alt regeringen från falltill fall beslutar huruvida vederbörande t. v. skall kallas in tilltjänstgöring eller inle. 2.2Förutsättningar för vapenfri tjänst Denutredning som föregick tillkomsten av vapenfrilag gick, lill skillnadfrån tidigare utredningar, inle in på grunderna fören lagstiftning avförevarande art. Allmännasynpunkter på lagstiftningens grund redovisade emellertid dåvarandedepartementschefen i kortfattad form 1 propositionen (prop. Hananförde, liksom också gjordes proposition (prop. 1943:18), alt delsvenska militära försvaret bygger på allmän värnplikt och all den allmännavärnpliktens bärande idé är all försvaret utgör en hela folkels angelägenhetoch all försvarsbördan skall fördelas om möjligt likformigt och även i övrigträttvist. Den särskilda lagstiftningen till förmån för dem som hysersamvetsbetänkligheter mot den egentliga värnpliktstjänstgöringen angavsinnebära ett undanlag från denna princip och var betingad av respekten förindividens åsiktsfrihet. Det fortsalla behovet av en sådan lagstiftning kundeenligl hans mening inle sättas i fråga. 1964års utredning ansåg att del totala försvaret i krigstid omspänner allasamhällsområden och atl det i ell sådant läge knappast var möjligt alt fmnatjänstgöringsuppgifler som inle på ett eller annal sätt, direkt eller indirekt,kunde anses ingå i del totala försvaret. Ifråga om villkoren för medgivande av vapenfri tjänst anförde utredningen attden vid samtal med vapenfria inte sällan mött uppfattningen, atl uttrycketsamvetsnöd enbart förknippades med betänkligheter av religiös natur och Prop.1977/78:159 13 därförinte täckte den konfliktsituation som föranleddes av s. k. etiska skäl. 1 desenare inrymdes exempelvis förnuflsmässiga, allmänmoraliska, pacifistiskaeller politiska motiv. 1964års utredning underströk all en påenbarl och andra värderingar byggdövertygelse kunde vara lika ärlig och djupgående som ett trosmässiglaccepterande av uppsatta bud eller moralregler. Den borde därför ocksårespekteras av samhället i lika grad.