prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Reviderad nationalbudget 1978 73 kr.Denna förklaras i sin helhet av det omslag som förutses i handelsbalansen frånett underskott på ca . 1977 till ett överskott på drygt 1miljard 1978. Handelsbalansen väntas härigenom förstärkas med närmare 6miljarder kr., vilket mer än väl uppväger tjänste- och transfereringsbalansensväntade tillväxt i negativ riktning. Efteren oväntat kraftig ökning av exporten komhandelsbalansens underskott 1977 att inskränka sig till ca 4 1/2 miljard kr.Underskottet blev därmed . mindre än vad som räknades med i denpreliminära nationalbudgeten och också något mindre än under 1976.Förbättringen 19761977 skuUe sannolikt ha varit betydligt större om de bådasvenska devalveringarna 1977 ej hade företagits. Den omedelbara och avsedda effekten av en devalvering är ju att bytesförhållandet försämras vilket påkort sikt utgör en påfrestning för handelsbalansen. Att en devalvering ändåföretas beror naturligtvis på en önskan att uppnå de med enrelativprisförändring förknippade positiva volymeffekterna och derasåtföljande inverkan på handelsbalansen. Dessa inträder emeUertid först med enviss tidsförskjutning. Den svenskautrikeshandelns volymutveckling 19761977 torde därför endast i begränsadomfattning ha hunnit påverkats av de båda deval-veiingarna. EventueUa effekterav detta slag bör i aUa händelser ha uppvägts av fördröjda för Sverigeoförmånliga volymeffekter från de närmast föregående årens export- oehimportprisutveckling. Den betydande förbättring av den fastprisberäknadehandelsbalansen som ägde rum 19761977 mätt priser synesförbättringen ha varit i storleksordningen . torde därför iförsta hand få ses som ett resultat av den kraftiga nedgång i den inhemskaefterfrågan som inträffade tiU 1977. Det förhåUandet att underskotteti löpande priser minskade endast obetydligt 19761977 skulle då kunna återföraspå den kortsiktigt ogynnsamma effekten av att index för bytesförhållandetsamtidigt sjönk med . Den prognos förhandelsbalansens utfall som redovisades i den preliminära nationalbudgetenhar blivit föremål för en kraftig upprevidering. Den oväntat gynnsammautvecklingen av exportindustrins, liksom även den importkonkurrerandeindustrins, marknadsandelar har bidragit tUl en meroptimistisk bedömning av andelsutvecklingen 19771978. De negativa effekternapå marknadsandelarna av de tidigare relativprishöjningarna antas sålunda del ha hävts snabbare än vad som troddes tidigare. Den ytterligare försämringav bytesförhåUandet 19771978 som får anses vara en oundviklig följd av densvenska devalveringen bedöms vidare komma attinskränka sig till i stället för . Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan 74 Detöverskott i handelsbalansen med ca . som nu väntas uppkomma 1978innebär om det realiseras en avsevärd förbättring jämfört med . Relaterarman överskottet till relativa efterfråge-läge så framstår emellertidbristen på balans i den svenska utrikeshandeln som fortsatt betydande.OECD-ländernas samlade industriproduktion beräknas bli högre under 1978än , vilket var det år då industriproduktionen nådde sitt högstavärde under den förra högkonjunkturen. Den svenska industriproduktionen väntasvid samma jämförelse komma att uppvisa en nedgång med . Den positiva effektenpå handelsbalansen av denna synnerligen kraftiga nedgång som inträffat i detsvenska relativa efterfrågeläget är säkerligen mycket stor. Vid en tänktsituation med ett mer normalt relativt efterfrågdäge åstadkommen genom enökning av den inhemska efterfrågan är det följaktligen rimligt att anta atthandelsbalansen fortfarande skulle uppvisa ett kraftigt underskott. Skulle ensådan normalisering av det relativa efterfrågetrycket komma till stånd genomatt exporten ökade kraftigt , en utveckling som efter devalveringarnainte förefaller osannoUk, skulle konsekvenserna för handelsbalansen självfalletbli annorlunda. Detinternationella fraktmarknadsläget är oförändrat svagt med små variationer itonnageefterfrågan. Tonnageöverskottet är fortfarande betydande och den ökningi efterfrågan som uppstår är i allmänhet alltför OtUlräcklig ochkortvarig för att nämnvärt förändra situationen. Liksom under de närmastföregående åren skedde en viss förbättring av ran/craterna under fjärdekvartalet , men som väntat blev också denna av kort varaktighet. Redantidigt på nyåret föll raterna till tidigare låga nivåer, vUka åtminstone försvenskt tanktonnage endast i undantagsfaU gav täckning åt driftkostnaderna.Uppläggningarna har åter ökat och rapporteras ca hälften avdet oljebärande tonnaget upplagt eUer på annat sätt taget ur trafik. Förhållandenaär mycket besvärande även för torrlasttonnage i trampfart. För linjetonnagedäremot är läget något bättre. Dess situation förbättrades väsentiigt oeh det rapporterades god beläggning på flertalet linjer. Manräknade då allmänt med att detta skulle bli bestående för , menredan på nyåret synes ha inträffat en viss nedgång. kanemellertid skönjas vissa förbättringar, särskilt för de linjer vilka trafikerarOPEC-länderna, vars import nu ökar kraftigt efter en svacka 1977. Densvaga sjöfartskonjunktur som rått väntas inte heller 1978förbättras i nämnvärd grad. Världshandeln väntas enligt internationellabedömningar öka i volym 1978 obetydligt mer än 1977, . Även om vissainternationella undersökningar visar att världens handelsflotta nu saktabörjat minska får man räkna med étt be- Reviderad nationalbudget 1978 75 tydandeöverskott på i första hand tank- och bulktonnage för en ganska lång tidframöver. Ettoväntat starkt inflöde av utlandsvalutor från den utrikes sjöfartenregistrerades . Det samlade inflödet för helåret1977 blev därigenom, det svaga marknadsläget till trots, mycket betydande ca7,. oeh kom att ligga väl i nivå med det som . Följdverkningar av devalveringarna utgör med säkerhet en goddel av förklaringen. Dessa innebar emellertid även höjda kostnader, varförnettoinseglingen 1977, ca , kom att något understiga den somregistrerades 1976. I sjöfartsnettots termer, dvs. nettoinseglingen med avdrag förbiljettintäkter i svensk valuta men med tillägg av utländska fartygs utgifteri , uppgick nettoinflödet till ca . Enligt många bedömareväntas inte bU nämnvärt bättre än 1977. Det kommer sålundaatt föreligga tonnageöverskott ännu . Den väntade uppgångenför världshandeln på i volym är sannolikt otillräcklig för attpåtagligt förändra detta förhållande. Sett mot denna bakgrund harsjöfartsnettot antagUs bli av ungefär samma storleksordning som 1977,dvs. Nettoutflödetav resevaluta blev 1977 ca 400 milj. kr. större än 1976 och kom att uppgå tUlca . Därvid ökade bruttoinflödet ovanligt starkt eller medbortåt 400 milj. kr. () och bruttoutflödet med drygt 800 milj. kr. (ea17 %). Förväntningar om en förestående devalvering förefaller ha stimulerattill spekulativa transaktioner, vilka i inte ringa utsträckning påverkat såvälinflöde som utflöde av resevaluta. Detta inslag kan uppskattas ligga kringstorleksordningen 200 milj. kr. i båda riktningarna. Omräknat i fasta priserhar utflödet av resevaluta håUits nästan oförändrat 19761977. Att antaletcharter-resenärer destinerade till olika turistorter ökade med 15 %kan verka motsägelsefullt men troligen har andra transaktioner än de som härrörfrån den rena turismen verkat i neddragande riktning. För1978 har nettoutflödet av resevaluta kalkylerats till drygt 4 miljarder kr.Härvid har antagits en viss volymtillväxt för såväl inflöde som utflöde jämförtmed normaliserade värden . Resterandekända tjänstetransaktioner förs till posten övriga tjänster. Posten blirdärigenom ytterst heterogen. Den domineras och styrs emellertid av enförhållandevis liten gmpp. Hit hör framför allt transaktioner rörandeföretagsadministration, provisioner samt entreprenader, montage etc.Sammanlagt resulterade transaktionerna under denna post i ett nettoutflöde påca . 1977, vUket innebar en förskjutning i negativ riktningmed drygt 700 mUj. En i huvudsak trendmässig framskrivning avbmttoströmmarna ger ett nettoutflöde av storleksordningen 4 miljarderler. Transfereringarnatill och från utlandet gav ett negativt saldo Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 76 påca , en tUlväxt sålunda i negativ riktning med drygt 2miljarder kr. Gåvobiståndet tUl utvecklingsländer tiUsammans med deunder senare år alltmer växande räntebetalningarna tiU utlandet förklarar nästanhelt postens tiUväxt. Gåvobiståndet förutses 19771978 öka med ca 550 milj. kr.tiU 3,4 miljarder.i Räntebetalningarna väntas resultera i ett ökatnettoutflöde på ca . och därmed visa ett negativt saldo på ca3,4 mUjarder kr. TUlsammans väntas sålunda dessa transaktioner utmynna i ettökat nettoutflöde på , vilket i stort motsvarartransfereringspostens antagna totala förändring 19771978. KändakapUaltransaktiorier med utlandet resulterade 1977 i en betydandenettokapitalimport, . Kapitalbalansen förstärktesdärigenom med ca 8,6 miljarder . Härtill bidrog framför allt denlångfristiga upplåningen utomlands. Denna blev mycket omfattande 1977, drygt 22miljarder kr., vilket innebar mer än en fördubbling gentemot 1976. Av dennaupplåning svarade svenska staten för ca . och kommuner milj. kr. En fortsatt långfristig upplåning utomlandskan väntas även 1978; i vilken omfattning är dock ovisst. ochfebmari gavs lånetiUstånd tiU ett belopp på ca 1,7 miljarder kr.inberäknat svenska staten. Detta kan jämföras med 7,5 mUjarder under sammaperiod 1977. Statens andel härav var då ca 4,3 miljarder för att under sammaperiod uppgå tUl endast ca 400 milj. kr. I tablån nedan redovisas hurnettotransaktionerna med utiandet fördelade sig 1977. Kortfristig upplåning för finansiering av export 1uttryckt i procent av BNP utgjorde denna del av u-Iandsbiståndet 1977och beräknas uppgå till 1978. För det totala biståndet, dvs. inkl.biståndskrediter, var motsvarande tal 1977 och väntas nägot överstiga 1978. Reviderad nationalbudget 1978 77 Somframgår av tablån resulterade statens och bankernas (inkl. )transaktioner i ett med . ökat nettoinflöde, i huvudsakett resultat av ökad långfristig upplåning. Av övriga utlandstransaktionerförblev de kommunala i stort sett oförändrade gentemot 1976 medan de privataungefär balanserade efter att ha givit ett nettoinflöde på drygt 2 miljarderkr. Omkastningen kan i huvudsak återföras därpå att den kortfristigaupplåningen för finansiering av import och export slog om från ettnettoinflöde på ca . 1976 till ett nettoutflöde på ca 300milj. Övriga privata transaktioner förändrades som synes endastmåttiigt. Redovisningen avvalutareserven har ändrats i så måtto att endast valutareservinkluderas. Valutabankernas avistaposition som tidigare fördes till valutareservenredovisas nu som kapitaltransaktion och faller därmed inom ramen förkapitalbalansen. Enligt den nya definitionen uppgick valutareserven vidutgången av 1977 till 16 672 milj. kr. oeh ökade därigenom med 6 015 milj. kr.under året. Härav hänför sig 1 196 milj. kr. till effekten av kursförändringarvarför transaktionsförändringen uppgick till 4 819 mUj. Utfallet avstatistiskt belagda transaktioner avseende varor, tjänster, transfereringaroch kapital motsvarade emellertid ett nettoutflöde på ca 2,6 miljarder kr.Sålunda uppstod det ånyo en mycket betydande positiv restpost, ca 7,4 miljarderkr. 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 73 4.1Sammanfattning av industriproduktionens iit\'eckling Industriproduktionenförefaller att ha minskat i en tämligen jämn takt under loppet av 1977 möjligenmed en tendens till uppbromsning . FaUet iindustriproduktionen blev räknat mellan helåren 1976 och 1977. Detförtjänar påpekas att det finns vissa brister i den statistiska belysningen avproduktionsutvecklingen. Avsevärda produktionsinskränkningar skedde inombasindustrierna men även skeppsvarven liksom verkstadsindustrin såg sig tvungnaatt dra ned produktionsnivån i betydande utsträckning. Industrinsexportorderingång vände svagt uppåt och konjunkturbarometernvisar på en inte obetydlig tUlväxt av export-orderna i början av 1978.Exportleveranserna, exkl. fartyg, förutses nu stiga 19771978efter en total stagnation 1976 1977. Effekterna härav på produktionen väntasdock bli begränsade då lageranpassningen särskilt under första halvåretberäknas bli som mest uttalad för att därefter avta något i styrka. Därtillkommer att den slutliga inhemska efterfrågan, som föll under loppet av 1977,väntas fortsätta minska i synnerhet . En plusfaktorär dock att devalveringen synes leda tiU att den inhemska industrin under 1978återtar en del av sina tidigare marknadsförluster gentemot importen. Totaltberäknas industriproduktionen falla ytterligare något under första halvåret1978 för att därefter stiga svagt mellan halvåren. räknat innebärden förutsedda utvecklingen att produktionsnivån 1978 förblir i stort settoförändrad i förhållande tiU den genomsnittiiga . Produktionenförutses stiga främst inom basindustrin medan verkstadsindustrin liksomövrigvarusektorn i stort sett väntas bibehåUa en oförändrad produktionsnivåmellan årsgenomsnitten 1977 och 1978. 4.2Utvecklingen inom olika delbranscher Malmutvinningeni de svenska järnmalmsgruvorna minskade 1976-1977 tUl följd avfortsatt försämrade avsättningsmöjligheter på exportmarknaderna. DeninternationeUa stålkonjunkturen började återigen försvagas mot slutet av 1976och denna tendens har inte brutits under loppet av 1977. I början på 1977trodde man fortfarande på en återhänitning av stålkonjunkturen men i ställethar produktionen av stål i fortsatt att minska under loppet av året.Detta innebar en fortsatt nedskärning av de svenska exportskeppningarna av malmoch Tabell 4:1Industriproduktionens utveckling 1975- Procentuellvolymförändring från föregående år -14,6 -2,9 -12,8 -5,4 -10,3 -4,9 -18,1 -8,5 -42,9 210, 220, 290 övriga gruvor och mineralbrott -5,9 -1,3 -0,5 -4,0 -21,2 -4,2 -10,2 -8,1 -17,7 Pappers- och pappindustri m.m.'' -20,4 -2,0 Järn- ,och stålverk* -7,3 -4,2 -13,9 -12,7 38 ./.3841 -2,3 -5,0 -0,5 -9,8 -5,9 -15,0 -1,8 -5,2 -1,7 -1,7 -0,6 -4,3 hyvlerier och träimpregneringsverk. smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. Inkl.drycliesvaru- och tobaksindustri. Anm.Beräknat utfall för verkstadsindustrin 1977 enligt konjunkturinstitutet.Källor: och . I kvantitetstermer innebar detta en jämmalmsexportpå drygt 19 milj. ton 1977. Även de inhemska malmleveranserna har minskatbetydUgt 19761977. Trots en fortsatt neddragning av'malmproduktionen skedde enuppbyggnad av de inhemska järnmalmslagren. En aweckUng av utiandslagren om änblygsam kunde dock påbörjas. Totala lagren uppgick vid slutet av året tUl ca15 milj. lon. Någonstörre tillväxt i stålefterfrågan väntas inte äga rum utanstålproduktionen i bedöms i stort ligga kvar låga nivå.Någon tiUväxt av malmefterfrågan förutses därför inte och för den svenskajärnmalmsexportens del har här kalkylerats med en oförändrad exportvolym19771978. Hemmaleverånserna förutses bli i stort sett oförändrade.En fortsatt avtrappning av de svenskägda utlandslagren bedöms komma till ståndmedan någon större ökning av de rekordstora hemmalagren inte förutses.Innebörden av dessa leverans- och lagerprognoser blir att en betydandeproduktionsnedskärning måste ske även 19771978. Efterfrågelägetför sågsverksindiistrin var pressat. Orderingången, som varitavtagande , upphörde att falla . 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 80 dockorderingången ånyo på såväl hemma- som exportmarknaderiia. Fallet fortsatte påhemmamarknaden mot årets slut, medan exportorderingången, frånsett en mindretillbakagång , kunde håUas på i stort sett oförändrad nivåför . Denobalans mellan utbud och efterfrågan som karakteriserade den internationellaträvarumarknaden kom i allt väsentligt att kvarstå även . Trotsden mycket höga igångsättningstakten för bo- . städer i visadesig inte denna marknad i tillräcklig omfattning kunna absorbera detkanadensiska trävaruutbudet. Exporten av trävaror från tiU Västeuropakom därför att bli betydande, som trävaruefterfrågan på devästeuropeiska marknadema utvecklades svagt. Kursfallet för den kanadensiskadollarn under loppet av 1977 medförde dessutom att konkurrenskraften stärktesför de kanadensiska exportörerna. De finska försäljningspriserna justeradesockså efterhand ned i förhållande tUl de svenska. svaga trävaruefterfråganhade huvudsakligen sin förklaring i den låga aktiviteten inom denvästeuropeiska byggnadsindustrin. Trots de efterfrågestimulerande åtgärder somvidtogs av flertalet regeringar i förändrades intebostadsbyggandet i nämnvärd omfattning, varför även trävaruefterfrågan kom attbibehållas på en låg nivå. Importen till de åtta största importörländernaminskade därmed totalt sett något tiU 1977. Idetta kärva efterfrågdäge i kom de svenska exportleveranserna avträvaror att utvecklas svagt. En viss ökad leveransaktivitet mot slutet av åretbidrog dock till att nedgången i exporten kunde begränsas till från 1976tUl 1977. Handelsstatistikens exportprisindex visar en ökning på14,för sågade och hyvlade trävaror mellan helårsgenomsnittén och1977. Prisutvecklingen under loppet av 1977 blev emellertid betydligtblygsammare, . Efterfråganvar sålunda svag från utlandet och vikande på hemmamarknaden och detta leddetill en fortsatt återhållsam trävaruproduktion. Produktionen minskade med ca4,i volym 19761977. En viss neddragning av trävarulagren kunde därvidåstadkommas. Medden tUlväxt som förväntas av bostadsbyggandet i synes utsikterna fören förbättring av trävaruefterfrågan vara goda . Icke minst gällerdetta den svenska sågverksindustrins huvudmarknad , där tidigarevidtagna bostadspoUtiska stimulansåtgärder vilka kommer tilluttryck i en hög efterfrågan på bostadsbyggnadslån bör ge effekt i form aven väsentligt förbättrad trävaruefterfrågan. Utbudet av trävaror kommeremeUertid att fortfarande vara betydande i . Trots ett fortsattexpansivt bostadsbyggande i torde utbudet av kanadensisktvirke i även bli omfattande. En viktig orsak härtill är Reviderad nationalbudget 1978 81 attträvaruefterfrågan på den för kanadensisk sågverksindustri viktiga japanskamarknaden förväntas bli fortsatt låg . Utbudet från sovjetiskaleverantörer bedöms i stort sett bli oförändrat 19771978. Prismässigt har dockde sovjetiska leveransavtalen med europeiska importörer förändrats såtillvidaatt avtalen nu innehåUer ett större hänsynstagande till kursutvecklingen påden svenska kronan, i stället för som tidigare den amerikanska dollarn. För definska sågverken har devalveringen av den finska marken inneburitbättre möjligheter till priskonkurrens, varför en fortsatt hård konkurrensfrån finskt håll är att vänta även . Densvenska exporten av trävaror har mot denna bakgrund antagits öka med ivolym tiU 1978. Exportpriserna har bedömts bli i stort settoförändrade under loppet av 1978. Utvecklingen av den svenska trävaruexportenunder 1978 kan emellertid i hög grad komma att påverkas av den fortsattakursutvecklingen för såväl den kanadensiska som den amerikanska dollarn. Ettfortsatt kursfall för dollarn kommer att försvåra förutsättningarna för densvenska trävaruexporten. Ävenunder 1978 väntas hemmaefterfrågan bli fortsatt svag. Vid oförändrad lagernivåoch med den förutsedda exportökningen förefaller en produktionsökning pånärmare trolig tiU 1978. Produktionen hämmas redan nu av en vissbrist på sågtimmer. Här har förutsatts att denna inte förvärras. Förpappersindustrin blev 1977, från såväl leverans- som produktionssynpunkt, ettotUlfredställande år. Efterfrågan förbättrades visserligen under andrakvartalet, efter ett fall , men föll ånyo under andra halvåretpå hemmamarknaden. Orderingången från exportmarknaden kunde i stort settupprätthållas på oförändrad nivå . Tillströmningen av nya orderblev därmed alltför blygsam för att medge någon väsentlig leveransförbättring. Denavmattning i pappersefterfrågan som skedde i ochi början av 1977 torde i stor utsträckning ha varit en effekt av attlageruppbyggnaden upphörde i förbrukar- och köpar-leden i , samtidigtsom en avsaktning i konjunkturuppgången inträdde i flertalet viktigaavnämarländer . För de svenska bruken begränsadesmarknadsutrymmet dessutom ytterligare till följd av det betydandenordamerikanska produktionsöverskott som avsattes på den västeuropeiskamarknaden som en följd av den otillräckliga pappersefterfrågan i Nordamerika.En mer normaliserad lagersituation i samt en efter hand stigandekonsumtionstillväxt i medförde dock att de svenskaexportleveranserna successivt kunde öka under loppet av första halvåret 1977.Uppgången blev dock relativt kortvarig. föllexporten ånyo tillbaka, sannolikt som ett utslag av den konjunkturav- 6 1977/78.1 samL Nr 150. Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 82 kännetecknade ekonomier under sommarhalvåret.Exportleveranserna kom slutligen att öka något , som följd avstora utskeppningar tUl marknader utanför . Sammantaget komexportleveransökningen att bli tiU 1977. Handelsstatistikensexportprisindex för papper och papp beräknas ha ökat tUI1977. Den inhemskapappersefterfrågan föU något tiU 1977, huvudsakligen som en följd avden privata konsumtionens svaga utveckling samt en låg förbmkning inomindustrin. Leveranserna av papper och papp från de svenska bruken förkonsumtion inom landet kom under dessa omständigheter att minska knappt 2 %från 1976 tiU 1977. Produktionsökningen blev därför endast 19761977.Kapacitetsutnyttjandet sjönk ytterligare då betydande kapacitetstillskott tillkomunder 1977. Tillväxten i enligt de bedömningar som görs i avsnittet om det internationellakonjunkturläget även bli måttlig, varför utvecklingen inte väntaskunna medföra någon starkare efterfrågestimulans för pappersindustrin.Lagersituationen i bör dock ge anledning tUl viss tillförsikt dåförbrukar- och köparlagren befinner sig på en låg nivå. En relativt blygsamkonsumtionsökning bör därför kunna ge direkt effekt i form av ökad efterfrågan.Bedömningarna om en fortsatt relativt expansiv utveckUng i Förenta staternasekonomi torde dessutom ge anledning att förutsätta att det nordamerikanskapappersutbudet i högre grad än får avsättning på deninhemska marknaden och därigenom också bidrar till att öka marknadsutrymmet förden svenska pappersexporten. Förutsättningarna för exportökningar varierardock mellan de olika papperskvaliteterna. Sålunda väntas kraftpappersexportenförbli fortsatt läg även som en följd av en förväntad lågefterfrågan frän den västeuropeiska emballageindustrin. För övriga kvaliteteremotses ökningar i exporten; förväntningarna är dock mest uttalade påfinpapperssidan. Goda förutsättningar anses dessutom föreligga att exporten tiUmarknader utanför skaU fortsätta att öka . Sammantagetskulle denna marknadsutveckling medföra en volymmässig ökning av exporten tiUca tiU 1978. Någon väsentligförbättring av den inhemska efterfrågan väntas inte . TUlsammans meden förmodad återhållsam lagerpolitik i företagen skulle leveransutvecklingendärmed innebära att produktionen ökar tiU 1978.Kapacitetsutnyttjandet inom pappersindustrin skulle då förblifortsatt lågt, om än förbättras något jämfört med . Medhänsyn till den förväntade höjningen av massapriserna vid halvårsskiftetberäknas även de svenska exportpriserna av papper och papp beräknas exporthöjningenbli för papper oeh papp. Efterfrågeläget blev ävenunder 1977 pressat för den svenska massaindustrin. Efter en viss uppbromsningi nedgången försämrades ytterligare orderingången frånexportmarknaderna . förstärktes dockefterfrågan något, främst som följd av en förbättrad orderingång från utomeuropeiskamarknader. Detta kunde dock inte förhindra att exportorder-stockarnaytterligare reducerades . Efter ett fall iexportleveranserna vande exporten åter uppåt underförsta kvartalet 1977. Uppgången bröts emellertid redan under andra kvartaletoch vändes i en mindre nedgång och exporten låg sedan kvar på i stort settoförändrad nivå . TUl följd av omfattande leveransertill utomeuropeiska marknader under slutet av året växte exporten åter underfjärde kvartalet. Sammantaget kom exporten att minska med ivolym tUl 1977. Detta tal utgör dock sannolikt en underskattning vadgäller förändringen av den verkligt avsatta volymen .