prop · G10362 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidgningen bör därför gälla bara vid fällande dom och utformas pä detsättet att samma tidsfrister skall tillämpas som de som gäller enligträttegångsbalken beträffande dom i brottmål där den tilltalade är häktad.Paragrafen har ändrats i enlighet med det anförda. Ändringarna i lagen bör träda i kraft den Ijanuari1978, då de nya reglerna i TF om bl. a. rättegången i tryckfrihetsmål blirtillämpliga. En föreskrift bör meddelas om all äldre bestämmelser fortfarandeskall tillämpas i fråga om rättegången i mål som har anhängiggjorts vid domstolföre ikraftträdandet. 5.3Förslaget till lag om ändring i radioansvarighetslagen (1966:756) I radioansvarigheislagen regleras yttrandefriheteni radio/TV på ett sätt som svarar mot TF:s beslämmelser om tryckfriheten. 1stor ulsträckning hänvisar radioansvarighetslagen till TF. Bl. a. görs enhänvisning i fråga om meddelarfrihet och rättegång i mål om missbruk avyttrandefriheten i radio/ TV. I fråga om rättegång hänvisas också lill lagenmed vissa beslämmelser om rättegången i tryckfrihetsmål. Radioansvarighetslageninnehåller vidare föreskrifter om anonymitetsskydd av samma slag som TF. 1975/76:204 uttalades (s. 39) alt deändringar i TF, som då föreslogs beiräffande skrifter, i tillämpliga delarborde gälla också yttrande- och informationsfriheten i radio- och TV-program.Detta uttalande godtogs av . Motbakgrund av det anförda har de ändringar i TF som gäller meddelar-och anonymitetsskyddsaml processordningen fått motsvarigheter i radioansvarighetslagen. Femparagrafer föreslås ändrade, och i en ny paragraf, 9 a S, har upptagits ett uttryckligt förbud mot efterforskning av samma slag som det som har införtsi TF. 1 andra styckei hänvisas till bestämmelsen i 5 S andra styckei om meddelarfrihet. Eftersom denna bestämmelse föreslås ändradså att den avser Prop.1977/78:62 43 ocksåanskaffande av uppgifter och underrättelser för offentliggörande iradioprogram, har motsvarande tillägg gjorts till andra stycket i förevarandeparagraf Enligt andra stycket är vidare bestämmelserna i 2 Sförsia styckei samt 4,5 och 7-9 SS inte tillämpliga på vissa radioprogram.Dessa beslämmelser rör bl. a. ensamansvaret för brott i radioprogram ochanonymitetsskyddet. Till uppräkningen har fogats den nya 9 a S- Enligt gällande lydelse av andra stycket är den somhar lämnat meddelande för offentliggörande i radioprogram fri från ansvar, näransvarsfrihet skulle ha förelegat om meddelandet under motsvarande förhållandenhade lämnats för offentliggörande i tryckt skrift. Bestämmelsen har byggts ut sä att den omfattarockså den som har anskaffat uppgift eller underrättelse för att offentliggöraden i radioprogram eller för att lämna meddelande för offentliggörande i sådantprogram (jfr 1 kap. I S fjärde stycket TF i dess nya lydelse). Vidare har iklargörande syfte angetts att skadesiåndsskyldighet för den som har anskaffatuppgift inte föreligger, om det inte enligt TF i motsvarande fall gäller ettskadeståndsansvar. 1 paragrafens tredje stycke finns föreskrifter omförbud mot att i mål om yttrandefriheisbrotl i radioprogram väcka frågan om vemsom, ulan att vara ansvarig för brottet eller skadeslåndsskyldig enligtradioansvarighetslagen, författat eller framställt programmet, framträtt idetta eller lämnat meddelande för offentliggörande i programmet. Enligt 8 Sdepartementsförslaget skall mål mot den, som har meddelat eller anskaffatuppgift för offentliggörande i radioprogram, handläggas i samma ordning sommål om yttrandefrihetsbroit i radioprogram. Avsikten med förslagel är bl. a.att mål mot den som har meddelat en uppgift skall handläggas gemensamt med målmol den som svarar för offentliggörandet av uppgifien. En nödvändig konsekvensav detta blir att frågan om vem som är meddelare kommer alt behandlas samtidigtsom talan på grund av yttrandefrihetsbroit i radioprogram. Frägan om vem som ärmeddelare kan ocksä tänkas bli berörd, när den för ett radioprogram ansvarigeåtalas, förutom för yltrandefrihetsbrott, för brott vid anskaffandet av enoffentliggjord uppgift. För de nu nämnda fallen har ett förbehåll gjorts ifjärde stycket. Det har avfattats med 3 kap. 2 S andra stycket TF i den nyalydelsen som förebild (jft prop. 1975/76:204 s. 137 f). Prop.1977/78:62 44 Bestämmelserna i paragrafen avser mäl omyttrandefriheisbrotl i radioprogram, motsvarigheien till tryckfrihetsmålenligt nu gällande lydelse av TF. Med anledning av de nya reglerna i TF omprocessordningen i fräga om mäl om ansvar eller skadeståndsskyldighet för densom meddelar eller anskaffar uppgift i publiceringssyfte har paragrafentillförts ett nytt tredje stycke. Beslämmelserna där innebär att föreskrifternai första och andra styckena gäller ocksä i mål om ansvar ochskadesiåndsskyldighet pä grund av brott som avses i 5 S andra stycket andrapunkten. Frän den särskilda processordningen har liksom i TF undantagits mälom brott.somavserdet sätt på vilkel uppgift eller underrättelse har anskaffats(jfr 1 kap. 9 S 3 TF). Vidare har undantag gjorts för mål om brott varigenomnågon har anskaffat uppgift eller underrättelse men ej offentliggjort den ellermeddelat den till annan för offentliggörande, om det inte är uppenbart attanskaffandet har skett för offentliggörande (jfr 12 kap. I S andra slycket TF idess nya lydelse). Ifjärde stycket-som f n. är paragrafens tredje stycke-harett tillägg gjorts, enligt vilket JK är åklagare även i annat mål enligtradioansvarighetslagen än mål om yttrandefrihetsbrott i radioprogram. På grundav bestämmelserna i lagen (1975:1057) med instruktion för justitieombudsmännenkan även ombudsmän ha befogenhet att vara åklagare, t. ex. om frågaär om åtal mot någon som står under JO:s lillsyn och som har brutit sinlystnadsplikt genom att lämna meddelande för offentliggörande i radioprogram. Paragrafens första stycke motsvarar de nya reglernaom tystnadsplikt i 3 kap. 3 S TF i den nya lydelsen och har utformats eftermönster av dem. Paragrafen saknar moisvarighei i gällande rätt.Försia styckei har utformats efler mönster av den nya 3 kap. 4 S TF och innehällerett liknande efterforskningsförbud. 1 andra styckei upptas en bestämmelse omansvar för efterforskning i strid med förbudet i första slyckel (jfr 3 kap. 5 stycket TF i dess nya lydelse). Slulligen har i andra slycket getts enbestämmelse om att JK är åklagare i mål om ansvar för olovlig efterforskning.Ätt även ombudsmän kan åtala sådant brott följerav lagen medinstruktion för justitieombudsmännen. Även ändringarna i radioansvarighetslagen föreslåsträda i kraft den . Äldre beslämmelser bördock fortfarande varatillämpliga i mål som har anhängiggjorts vid domstol före nämnda dag. Prop.1977/78:62 45 5.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1949:165) angående beslag å vissaskrifter Lagen innehåller föreskrifter om beslag på skriftsom inte är framställd genom tryckpress och som TF alltså f n. inte ärlillämplig på. Lagen är i huvudsak utformad efter mönster av 10 kap. II S TF omförvarstagande av tryckt skrift. Bestämmelserna i har ändrats vid denpartiella reformen av grundlagsreglerna angående tryckfriheten. Motsvarandeändringar har gjorts i I S. Beslagsreglerna blir härigenom tillämpliga endastvid krig eller krigsfara. Tillämpligheten har dessulom begränsats till att baraavse andra icke tryckta skrifter än sådana som föller under TF:s nyatillämpningsområde. 5.5Förslaget tUl lag om ändring i 6 a S och 37 kap. 5 S Enligt 3 kap. 3 S TF i den lydelse som gäller fr.o. m. den föreligger tystnadsplikt för den som har tagitbefattning med tillkomsten eller utgivningen av tryckt eller därmed jämställdskrift eller med framställning som var avsedd att införas i sådan skrift ochvidare för den som har varit verksam inom förelag för utgivning av sådanaskrifter eller inom företag för yrkesmässig förmedling av nyheter eller andrameddelanden till periodiska skrifter. Tystnadsplikten omfattar vad han därvidhar erfarit om vem som är författare eller har lämnat meddelande enligt 1 kap.1 S tredje stycket TF eller är utgivare av skrift som inte är periodisk.Emellertid finns vissa undanlag från tystnadsplikten. Ett av dessa är atträtten av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse finner del vara avsynnerlig vikt alt uppgift i saken lämnas vid vittnesförhör eller förhör medpart under sanningsförsäkran (punkt 5). Motsvarande bestämmelser föreslås nubli införda i 9 S första stycket 5 radioansvarighetslagen. I grundlagssliftningsärendet diskuterades (prop.1975/76:204 s. 112) hur i tveksamma fall frågan, huruvida viiinesplikl ellersanningsförsäkran skulle fö försteg framför den anonymiielsgrundandetystnadsplikten, skulle prövas. Enligt proposilionen kunde bl. a. övervägas attgenom en föreskrift i ålägga rätlen alt före sittställningstagande i anonymitets-frågan om möjligt inhämta yttrande från företag- tidning, nyhetsbyrå, tryckeri, bokförlag - till vilkel uppgiftslämnaren kundevara knuten. I sammanhanget nämndes att förslag med liknande innebörd hadeförts fram av tystnadspliktskommiltén (SOU 1975:102) i fråga om vissa andralystnadsplikter som kunde komma i strid med viiinesplikien. Ett förslag, byggt pä vad tyslnadspliktskommitténsålunda har förordat, har lagts fram i departementspromemorian (Ds Ju1977:1 och 11) Handlingssekretess och tystnadsplikt. 1 promemorian föreslås bl.a. att i en ny paragraf 36 kap. 6 a S, i införs en föreskriftom att rätlen i vissa fall skall inhämta yttrande från myndighet, huruvida densom har varit Prop.1977/78:62 46 knutentill myndighelen bör fö höras som vittne om uppgift som omfattas av sekretess. Departementsförslaget är utformat i enlighet medden ordning som anvisades i prop. 1975/76:204. Skyldigheten har begränsats tillatt avse fall, där det inte föreligger särskilda skäl som talar emot attyttrande inhämtas, t. ex. därför all det är obehövligt att höra företaget elleratt frist som gäller i mäl mot häktad inte skulle kunna iakttas. I 37 kap. 5 S har hänvisningen till 36 kap.kompletterats så att uppräkningen omfattar också den nya 36 kap. 6 a S- 1975/76:204 diskuterades (s. 112) hur itveksamma fall frågan, huruvida vittnesplikt eller sanningsförsäkran skullegenombryta anonymiielsgrundande tystnadsplikt, skulle prövas. Därvidframfördes tanken att man skulle öppna möjlighet för vittne eller part altsärskilt överklaga beslul, varigenom underrätt hade funnit det vara avsynnerlig vikl att tystnadsplikten lill skydd förden tryckfrihelsrällsligaanonymiteten skulle stå tillbaka vid förhör inför domstol. 1 avvaktan pähovrättens prövning skulle enligt proposilionen förhöret givetvis anstå. Den i grundlagssliftningsärendet förordadeordningen med särskild besvärslalan mot underrättens beslul i frågan, skulleuppenbarligen innebära en viktig förstärkning av anonymitetsskyddet. Depraktiska olägenheter som kan vara förenade med en sådan ordning torde å andrasidan inle bli särskill kännbara. Det föreslås därför att en möjlighet införsför vittne eller part att föra särskild talan mol beslut att tillåla beviset.Något behov av särskild lalan mot beslut, vari rätten inte har tillåtitbevisningen, torde inte föreligga. I det fallet för lalan föras i samband medöverklagande av rättens slutliga avgörande i målet. Den förordade bestämmelsenhar införts i 49 kap. 4 S första stycket 3. Del kan anmärkas att föreskrifterna i 49 kap. 4 styckei om missnöjesanmälan och 11 S andra stycket om vilandeförklaringär tillämpliga pä beslul som avses i punkt 3. Vidare kan framhållas alt punkt 3till följd av 54 kap. 3 S äger motsvarande tillämpning beträffande talan mothovrätts beslut. De nya bestämmelserna i föreslåsträda i kraft samiidigi med ändringarna i TF och radioansvarighetslagen. Prop.1977/78:62 47 5.6 Förslagettill lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärs rätten Enligt 6 S tredje stycket i den föreslagna lagen ommedgivande lill åtal för vissa tryckfrihetsbrott m. m., skall talan motslutligt beslut av patent- och registreringsverket i ärende rörandeutgivningsbevis föras genom besvär hos patentbesvärsrätten. Vidare föreslås atttalan mot beslut av patentbesvärsrätten skall föras genom besvär hosregeringsrätten. De föreslagna fullföljdsbestämmelserna kräverändringar i 1, 5 och 17 SS lagen om patentbesvärsrätten. I och 17 SS harändrats så att även den föreslagna lagen tas med bland de lagar som räknas uppi de båda paragraferna. I 5 S har på motsvarande sätt mål om ulgivningsbevisför periodisk skrift angetts. 5.7 Förslagettill lag om ändring i lagen (1949:166) angående skyldighet att avlämna för bibliotek avsedda exemplar av tryckt skrift Lagen angående skyldighet att avlämna för bibliotekavsedda exemplar av tryckt skrift har ändrats endast i den utsträckning detbehövs för att nuvarande ordning i stort setl skall behållas. F. n. föreligger enligt I S lagleveransskyldighet gentemot kungl. samt universitetsbiblioteken iUppsala, och . Enligt ett regeringsbeslut överiämnasdet granskningsexemplar av tryckt skrift som chefen för juslitiedepariementeleller tryckfrihelsombud nu erhåller till universitetsbiblioteket i Umeå.Skyldigheten att avlämna granskningsexemplar upphör emellertid den 1 januari1978. För att universitetsbiblioteket i även i fortsättningen skall föett exemplar av varje tryckt skrift har utredningen om skyldighet att levererabiblioteksexemplar föreslagit att leveransplikten skall omfatta ocksåbiblioteket i . Mot bakgrund av det anförda har universitetsbiblioteket iUmeå tagits med i uppräkningen i 1 S av de bibliotek som skall fåbiblioteksexemplar. Enligl 3 S åvilar leveransplikten den boktryckaresom med stöd av nuvarande 4 kap. 5 S TF har låtit sätta ut uppgifl om sittboktryckeri på skrift, faslän skriften helt eller delvis har framställts påannat tryckeri. ändringar i TF uttrycker 3 S inte annal än vadsom ändå för anses gälla (jfr prop. 1975/76:204 s. 148). Därför förordasalt 3 S upphävs. Ändringeni lag föresläs träda i kraft . Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om medgivande till ätal för vissatryckfriheisbrott m. m., 2. lag om ändring i lagen (1949:164) med vissabestämmelser om rättegången i tryckfrihetsmål. Prop.1977/78:62 48 3. lag om ändring i radioansvarigheislagen (1966:756), 4. lag om ändring i lagen (1949:165) angående beslag åvissa skrifter, 5. lag om ändring i , 6. lag om ändring i lagen (1977:729) ompatentbesvärsrätten, 7. lag om ändring i lagen (1949:166) angåendeskyldighet att avlämna för bibliotek avsedda exemplar av tryckt skrift. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1977/78:62 49 Lagom tillämpning av vissa bestämmelser i tryckfrihetsförordningen Med stöd av 4 kap. 4 S,5kap. 1,2 och 4 SS, 9 kap. 2Sandra stycket, 10 kap. 2 Soch 11 stycket samt 13 kap. 4 Stryckfrihetsförordningen förordnas som följer. 1 §Med tryckt skrift avses i denna lag sädan skrift som anges i 1 kap. 5 S tryckfrihetsförordningen. Omskyldighet an hålla tryckt skrift tillgänglig för granskning 2 § Den som här i riket framställer tryckt skrift, som är avsedd alt härutgivas, är skyldig att bevara ett exemplar av skriften från utgivningenoch därunder hålla det tillgängligt för envar. 3 § Skyldighet enligt 2 S skall också åvila den som är utgivare avutomlands tryckt periodisk skrift, för vilken utgivningsbevis skall finnaseller ändock utfärdats. Beträffande utomlands tryckt skrift, som ej ärperiodisk och som utgives här i riket, skall skyldighet enligt 2 S föreligga omskriften helt eller till någon del är avfattad på svenska språket och skriftenej införes endast i enstaka exemplar. Skyldighet skall därvid åvila förläggareneller, om föriäggare ej finns, den som låtit utlämnda skriften för spridninginom riket. 4 §Den som åsidosätter skyldighet enligt 2 eller 3 S dömes till böter eller fängelse i högsl . 5 § Av varje i riket tryckt skrift som utgives här skall den somframställt skriften utan ersättning avlämna två exemplar till kungl.biblioteket. 6 § Skyldighet att avlämna arkivexemplar enligt 5 S skall också åviladen som är utgivare av utomlands tryckt periodisk skrift, för vilkenutgivningsbevis skall finnas eller ändock utfärdals. Beträffandeutomlands tryckt skrift, som ej är periodisk och som utgives 4Riksdagen 1977/78. Prop.1977/78:62 50 häririket, skall skyldighet att avlämna arkivexemplar enligt 5 S föreligga, omskriften helt eller till någon del är avfattad pä svenska språket och skriftenej införes endast i enstaka exemplar. Skyldigheten skall därvid åvilaföriäggaren eller, om föriäggare ej finns,den som låtit utlämna skriften förspridning inom riket. 7 §Arkivexemplar skall lämnas för varje halvt kalenderår från halvårets utgång. Arkivexemplar skall vara fullständiga och felfriasamt i övrigi i samma skick som de för spridning avsedda exemplaren. 8 §Vad i 5 och 6 SS föreskrives äger icke tillämpning på bild- och tillfällighetstryck som avses i 4 kap. 3 S tryckfrihetsförordningen. Regeringen eller den myndighei regeringen bestämmeräger ocksä i andra fall medgiva undantag från skyldighet enligt 5 eller 6 S- 9 §Den som åsidosätter sin skyldighet enligt 5-7 SS dömes till böter. 10 §Utlänning, som har hemvist i riket, kan vara ägare till periodisk skrift. Utlänning kan vara utgivare av periodisk skrift päsamma villkor som gäller för svensk medborgare. 11 § Myndighet som avses i 5 kap. 4 S iryckfrihetsförordningen ärpatent-och registreringsverket. 12 § Mol slutligt beslut av patent- och registreringsverket i ärendeangående utgivningsbevis föres talan genom besvär hos verkets besvärsavdelninginom från beslutets dag. Mofbesvärsavdelningens beslul föres talan hos regeringsrätten genom besvär från beslutets dag. 13 §Justitiekanslern för ej utan regeringens medgivande väcka ätal för tryckfrihetsbrott som innefattar högförräderi, krigsansliftan, uppror, lands förräderi, landssvek, landsskadlig vårdslöshet, spioneri, grovt spioneri, obehörig befattning med hemlig uppgift, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, vårdslöshet med hemlig uppgift, ryktesspridning till fara för rikefs säkerhet eller uppvigling samt försök, förberedelse eller stämpling fill Prop.1977/78:62 51 högförräderi,uppror, landsförräderi, landssvek, spioneri, grovt spioneri eller grov obehörigbefattning med hemlig uppgift eller försök eller förberedelse lill obehörigbefattning med hemlig uppgift. 14 §I de fall som angives i 13 S för justitiekanslern inleda endast sådan förundersökning, som erfordras för alt inhämta medgivandet. Lämnar regeringen icke medgivande till åtal, skall förundersökningen nedläggas. Ombeslag m. m. 15 § Förordnande om beslag av tryckt skrift enligt 10 kap. 2 Seller avenstaka exemplar enligl 10 kap. 14 S tryckfrihetsförordningen för meddelas avlänsåklagare i fråga om skrift som innefattar uppvigling. 16 § Behörighet att taga skrift i förvar enligt 10 kap. 11 S andraslycket tryckfrihetsförordningen tillkommer befattningshavare av lägst fänriksgrad. Dennalag träder i kraft . Istället för bestämmelserna i 2 SS gäller i fråga om skrift som utgivits föreden fortfarande vad som tidigare kan vara föreskrivet. Prop.1977/78:62 52 BUaga2 De remitterade förslagen Lagom medgivande till åtal för vissa tryckfrihetsbrott m. m. 1 § Bestämmelse i denna lag som avser tryckt skrift eller tryckning avskrift äger motsvarande tillämpning på annan skrift, på vilkentryckfrihetsförordningen är tillämplig, eller på mångfaldigande av sådanskrift. 2 § Ällmänt åtal för tryckfrihetsbrott som avses i 7 kap. 4 S 1-7 eller5 S 1 tryckfrihetsförordningen får väckas endast efter regeringens medgivande. 3 § I fall som avses i 10 kap. 11 S andra stycket tryckfrihetsförordningenför befattningshavare av lägst fänriks grad taga tryckt skrift i förvar. 4 § Skyldighet att bevara och på polismyndighets begäranför granskning tillhandahålla ett exemplar av tryckt skrift åligger 1. den som här i riket framställer sådan skrift, 2. utgivare här i riket av periodisk skrift, som hartryckts utom riket, och för vilken utgivningsbevis finnes eller skall finnas, 3. föriäggare här i riket till skrift, som har trycktsutom riket och som ej är periodisk, eller, om sådan förläggare ej finnes, densom har låtit utlämna skriften för spridning här i riket, om skriften helteller delvis är avfattad på svenska språket och skriften ej införes i endasfenstaka exemplar. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter motförsta stycket dömes till böter eller fängelse i högst . I ringa fallskall dock ej dömas till ansvar. Åklagare är justitiekanslern. 5 § Utlänning får vara ägare till periodisk skrift som tryckes här iriket, om han har hemvist här. På de villkor som gäller för svensk medborgarefår utlänning vara utgivare av periodisk skrift, för vilken utgivningsbevisfinnes eller skall finnas. 6 § prövar ärenden rörandeutgivningsbevis för periodisk skrift samt mottager anmälningar beträffandeutgivare av sådan skrift eller ställföreträdare för utgivare. Uppfyller ansökan om utgivningsbevis icke vad somär föreskrivet om sådan ansökan och efterkommer sökanden ej föreläggande attinom avhjälpa bristen, för ansökningen avvisas. Talanmot slutligt beslut av patent- och registreringsverket i ärende rörande utgivningsbevis föres genom besvär hospatentbesvärsrätten från beslutels dag. Talan motpatentbesvärsrättens slutliga beslut föres hos regeringsrätten genom besvärinom från beslutets dag. Denna lag träder i kraft den 1januari 1978. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om skyldighet allför granskning bevara exemplar av tryckt skrift, som har framställts föreikraftträdandet. Lagom ändring i lagen (1949:164) med vissa bestämmelser om Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1949:164) medvissa bestämmelser om rättegången i tryckfrihetsmål'dels att i 12 S ordet "Konungen" skall bytas ut mot"regeringen", dels att 1-3, 7, 10, 11 och 13 SS skall ha nedanangivna lydelse, dels att i lagen skall införas tvä nya paragrafer, 1 a och 1 b SS, av nedan 1 Laga domstol i tryckfrihelsmåt ärtingsrätt, som är behörig att upptaga tryckfrihetsmål i del län där tryckningsorlenär belägen; flnnas I länet Jlera tingsrätter med sådan behörighet, skallmålel. om skriften tryckts inom domkretsen för behörig tingsrätt, upptagas avden tingsrätten och i annal lätt av den av de behöriga tingsrätterna, som ärnärmast tryckningsorlen. Finnes för periodisk skrift särskild utgivningsorl.skall i.fråga om rättens behörighet även den orten anses som tryckningsori. År skriften tryckt utom riket,skall som tryckningsorl anses den ort, där den som låtit utlämna skriften för 1 Senaste lydelse av 12 S 1964:748. 2 Senaste lydelse 1970:765. Laga domstol i mål angående ansvarpå grund av tryckfrihetsbroti genom periodisk skrift är tingsrätt som ärbehörig alt upptaga tryckfrihetsmål i det län där skriftens utgivningsort ärbelägen. Mål angående ansvar på grund av Iryckfrihelsbroil genom annan skriftupptages av tingsrätt som är behörig alt upptaga tryckfrihetsmål I del län därden, som enligt 8 kap. tryckfrihetsförordningen har att svara för skriften, harsitt hemvist. Finnes ej behörig domstol enligtvad som sägs i lörsta stycket, upptages målet av tingsrätt som är behörig all spridning inom riket har sitt hemvist. Är vid talans väckande tryckningsortenej känd eller är, om skriften tryckts utom riket, on som avses i andra stycketbelägen inom riket eller ej känd. gälle som tryckningsort den ort. där exemplarav skriften anträf-fös. upptaga Iryckfrihelsmål i del län där skriften är tryckteller eljesi mångfaldigad eller, om skriften är mångfaldigad utom riket, därden som låtit utlämna skriften för spridning inom riket har sitt hemvist. Ärvid talans väckande ej känt var skriften mångfaldigats eller var den. somlåtit utlämna utom riket mångfaldigad skrift Jör spridning här i riket, harhemvist inom detia. upplages målet av lingsrän som är beliörig att upptagatryckfrihetsmål I det län där exemplar av skriften anträffas. Finnas i län Jlera lingsräiier som enligt första eller andrastyckei äro behöriga att upptaga tryckfrihetsmål.