prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Med denna reservation har ändå ett försökgjorts att översätta produktionskalkylerna till förändring av antalsysselsatta. Utbudetav arbetskraft i antal personer och i antal timmar har bestämts utifrånprognoser av befolkningens storlek i olika åldersgrupper och avförvärvsbenägenheter. Prognoserna bygger på de arbetskraftsprognoser för19771983 som gör inför avstämningen av 1975 årslångtidsutredning. Det har här fömtsätts att den långsiktiga trend iarbetskraftsutbudet, som där redovisas, har uppnåtts 1980. Den totalautbudsökningen meUan 1978 och 1980 har uppskattats till ca 80 000 personer. Avutbudsökningen svarar befolkningens förändringar för 1/4 och ökadförvärvsintensitet for 3/4. Antaletarbetade timmar per person minskade med i genomsnitt 19741978.För 1979 och 1980 skulle minskningen bU något mindre. Kalkylernaav efterfrågan på arbetskraft tyder på att antalet sysselsatta skulle kunnaöka med sammanlagt närmare 100 000 personer . Ökningenfaller på tjänstesektorerna. För industrins del kan man notera att de senasteårens tendens mot minskat antal sysselsatta bryts. Eftersomindustrisyssdsättningen minskade avsevärt 1977 cch fortsätter nedgången 1978skulle kalkylerna här innebära en förändring i positiv riktning redan motslutet av 1978 eller . Än en gång måste kalkylernasosäkerhet och karaktär av räkneexempel betonas. Resultaten sammanfattas itabeU 10: 8. Liksomexportutvecklingen kan importutvecklingen väntas bli påverkadav den relativa prissänkningen på svenska varor. En dämpning av varuimportensökningstakt med både 1979 och 1980 väntas bli följden avprisförskjutningarna. Dennadämpning har införts i modeUen som en given förutsättning. I övrigt bedömsvaruimporten i modellen som en funktion av ett tiotal efterfrågevariabler. Dethar därvid fömtsätts att relativt höga importbenägenheter gäller 1979 och1980. De svarar mot importbenägenheterna 19631965, 19681970 och 19721974.Vamimportens elasticitet med avseende på den totala efterfrågan blir med dessa förutsättningarca 1,4 och med avseende på den inhemska efterfrågan 1,6 å 1,8. Tjänsteimportenhar antagits öka med ett par procent 1979 och 1980. Importprognosemaredovisas i tabell 10: 9. Reviderad nationalbudget 1978 187 Tabell10: 9 Import 19771980 T977 1978 1979 1980 Importav varor 4,5 3,5 4,1 5,5 Importav tiänster 6,3 0,1 2,0 2,0 Importav varor och tjänster 3,1 3,1 3,7 5,0 Omden utveckling av export och import som beskrivits ovan omräknas till löpandepriser och kompletteras med tränsfereringsbalansens utveckling så framkommerbytesbalansens saldo. De beräkningar som redovisas i tabell 10: 10 är i deflesta fall schablonmässiga men visar ändå flera väsentliga tendenser. Denförsta är att underskottet på tjänste-och transfereringsbalanserna växer mycketkraftigt. Tillsammans uppvisar de ett underskott på över 17 miljarder kr.1980. Det krävs därför mycket kraftiga överskott på handelsbalansen för attlandet skall uppnå jämvikt i de utrikes betalningarna. Den andra tendensen äratt handelsbalansen med de fömtsättningar som kalkylen baseras på förbättrasavsevärt . Sammantaget innebär prognoserna en viss förbättringav bytesbalansen. Självfallet är prognosen behäftad med storaosäkerhetsmarginaler. Avslutningsvissammanfattas de olika prognoser som tidigare hai redovisats i enförsörjningsbalans, tabell 10: 11. Bruttonationalprodukten skuUe komma att ökamed 1979 och 1980. Importen skulle, bl. a. till följd avrdativprisförändringama , öka i väsentligt långsammare taktän exporten. Både den privata och offentliga konsumtionen skulle kunna öka inteoväsentligt utan att Milj.kr., löpande priser Export av varor Import av varor 85 500 90 100 96 900 96 000 107 100 105 000 122 500 116 300 Tjänstenetto därav: sjöfartsnetto resevaluta 3 000 -4100 3 000 -4 200 3 000 -4 500 Transfereringsnetto därav: räntor och utdelningar gåvobistånd -2100 -2 900 -3 400 -3 400 -3 800 -4100 Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan -3,5 -0,1 -1,0 -0,9 -1,6 -1,0 Privatkonsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvestering Lagerinvestering'Tjänstenetto' Export av varor 'Lagerinvesteringarnas och tjänsteneftots förändringar är beräknade i procent avföregående års BNP. bytesbalansensunderskott försämras och utan att det uppstår överhettningstendenser påarbetsmarknaden. Bruttoninvesteringarna skulle åter ge ett positivt bidrag tillefterfrågeökningen främst tUl följd av ökade industriinvesteringar och ökatbostadsbyggande. Lagerinvesteringarna skulle 1979 och 1980 inte längre somtidigare år utgöra en återhållande faktor. Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade nationalbudgeten 1978 Avinledningen framgår vilka kapitel och,avsnitt som sammanställts inomekonomidepartementet (E) resp. (). Nedan redovisas dettai tablåform. Härutöver framgår E:s och KI:s bedömningar av utvecklingen inomolika delsektorer. -1,0 -1,2 -0,9 -0,9 (-1,6)1 (-1,6)1 Export av varor och tjänster Import av varor och tiänster -3,1 -3,1 Produktion inom gruvor, mineral- brott, tillverkningsindustri och Utblick mot 1979 och 1980 'Lagerförändring i % av föregående års BNP. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 190 1.2 Utvecklingen under1978 ' 7 1.3 Utblick mot 1979 och 1980 17 2 Detinternationella läget 25 2.1 Sammanfattande översikt 25 3.3 Bytes- och betalningsbalansen 71 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling 78 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher 78 4.3 Övriga näringsgrenar och dentotala produktionen 93 5.1 Läget på arbetsmarknaden under1977 oeh 97 6 Deenskilda konsumenternas ekonomi HO 6.3 Hushållens disponibla inkomster II5 6.5 Den privata konsumtionen 122 7.1 Sammanfattningav investermgsutvecklingen samt prognos 7.2 Investeringsutvecklingen inomolika områden 128 8 DenoffentUga verksamheten 144 8.5 Den totala offentiiga sektorn 152 8.6 Beräkning av finanspolitiskaeffekter 153 Utblick mot 1979 och 1980 175 175 175 176 179 180 181 182 185 185 186 187 Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 192 1:1Försörjningsbalansens utveckling 19741977 3 2 Betalningsbalans för 19741977 6 4 Förändring i BNP-komponenternai procent av bruttonationalprodukten föregående år 19741978 14 5 Bytesbalans för 19761978 15 6 Finansiellt sparande 19761978 16 7 Försörjningsbalans 19771980 20 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 2 Konsumentprisernas utveckling1974februari 1978 28 3 Bytesbalansutvecklingen i vissaländer 19741977 33 3:1Sveriges export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD- området 19701978 61 2 export av bearbetadevaror (exkl. fartyg) till olika länderområden 19721978 62 3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 19701978 63 4 Exportutvecklingen för olikavarugrupper 19761978 65 5 Importutvecklingen för olikavarugrupper 19761978 69 6 Bytes- och betalningsbalans19741978 72 4:1Industriproduktionens utveckling 19751978 79 2 Försörjningsbalans förrundvirke 19761978 85 3 Försörjningsbalans förverkstadsprodukter exkl. fartyg 1976 1978 88 4 Försörjningsbalans för övrigindustrisektor 19761978 92 5:1Rdativa arbetskraftstalen 1970,19731977 98 2 Antal personer i arbetskraften19651977 99 3 som uppgivitbrist på arbetskraft , 1977 och 1978 101 5 Medelantal syssdsatta1965,1970, 19751977 IO2 6 Arbetslösheten 19751978 IO3 7 Antal personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder 1974 1978 105 8 Antal personer berörda avvarsel om personalinskränkningar (uppsägningar, permitteringar) 19741978 106 9 Produktivitetsutvecklingen inomolika näringsgrenar 1972- 1977 107 10 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1978 iQg 6:1De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 2 Inkomstöverföringar tiU hushåU19761978 .115 3 Hushållens direkta skatter ochavgifter 19741978 117 4 Konsumentprisindex december1976december 1977 118 5 Konsumentprisförändringen19651978 uppdelad på komponenter 119 6 Hushållenskonsumtionsutveckling 19651977 122 7:1Bruttoinvesteringarnas utveckling 19741977 saint prognos 2 Bruttoinvesteringarnasutveckling 19741977 samt prognos för1978 för privat och offentlig sektor 126 3 Lägenheter i påbörjade ochinflyttningsfärdiga bostadshus 19731978 129 4 Antal lägenheter medpreliminära beslut om bostadslån, förbättringslån samt energisparstöd19721977 132 5 Planerade och faktiskaförändringar av den egentliga industrins totala investeringar 19681978 134 6 Planerade och faktiskaförändringar i de borgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar19691978 140 7 Lagervolymförändringar totaltoch efter näringsgrenar 1974 -1978 143 8:1Statens inkomster och utgifter 19761978 I45 2 Kommunernas inkomster ochutgifter 19761978 148 3 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 19761978 150 4 Den offentliga sektornskonsumtion oeh investeringar 1976 1978 152 5 Den totala offentliga sektornsinkomster och utgifter 1978 153 6 Finanspolitiska effekter19741978 156 9:1Affärsbankernas övriga utlåning och 1977 I59 2 Långfristig bruttoupplåningutomlands och 1977 I6O 3 Penningmängden 19751977 162 4 Bankernas likvida tillgångar1975-1977 164 5 Affärsbankernaslikviditetskvoter 19751978 165 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 194 6 Kreditmarknaden och 1977 166 7 AUmänna pensionsfonden19731977 167 8 Statens budgetutfall samtupplåningsformer 19751977 I68 9 Kommunernas finansiellasparande 19751977 168 10 Bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden 19761977 169 11 Företagens upplåning påkreditmarknaden 19761977 170 10:1Bruttonationalprodukt i OECD-området 19771980 177 2 Bruttonationalprodukt,världshandel och internationella priser 19771980 178 3 Priser 19771980 180 4 Export 19771980 181 5 Konsumtion 19771980 182 6 Industrins investeringar19771980 183 7 Bruttoinvesteringar 19771980 184 8 Sysselsättning i antal personer1979 och 1980 185 9 Import 19771980 187 10 Bytesbalans 19771980 187 11 Försörjningsbalans 19771980 188 2:1Bytesbalansläge i relation till bruttonationalprodukten i vissa 2Kursutvecklingen mot US $ för vissa valutor 19761 kv. 3:1Marknadsandelar och relativa priser för export till 2 rdativaefterfrågetryck 19701978 58 3 Exportutvecklingen, totalt ochför vissa varugrupper 1971 1978 64 5:1Arbetskraft och sysselsättning 19741978 99 2 Vid arbetsförmedlingarnakvarstående lediga platser 1978 100 3 Arbetslösa enligt ,arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga platser 19741978 IO4 6:1Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1978 123 7:1Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på 2 Investeringar inom egentligindustri, totalt och uppdelat på branscher 19711978 I35 3 Totala industrinslagervolymförändring 19651978 142 9:1Affärsbankernas utestående krediter till andra ändamål än bo stadsbyggande 19721978 159 2 Penningmängden 19751978 160 3 Valutareserven 19751978 I61 4 Industrinslikviditetsutveckling 19711977 162 5 Real likviditet 19671977 163 10:1Lagerkvoten inom industrin 19631980 184 TRYCKERI 1978 7B025» Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 1 Den internationellautvecklingen 1 2 Konfunkturer och ekonomiskpoUtik och början av 1978 8 3 Den ekonomiska politiken 1978 13 3.1 Målen för och inriktningen avden ekonomiska politiken 13 3.3 Kreditpolitik ochutiandsupplåning 25 4 Försörjningsbalans ochbytesbalans yi 5 Utblick mot 19791980 36 1 1977/78.1 saml Nr 150. 1977/78:150 Bilaga 2 Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten /79 såvitt avser utgifter och beräkning av statens inkomster, m.m. 1 Budgetens samhällsekonomiska bakgrund I regeringsförklaringen konstaterades att det är enavgörande uppgift att skapa balans i samhällsekonomin och stärka deninternationella konkurrenskraften. Detta är en grundläggande fömtsättning föratt en målmedveten reformpolitik skall kunna förverkligas och sysselsättningoch framsteg tryggas. Mot denna bakgrund har regeringen i sin ekonomiska politikeftersträvat att angripa de grundläggande problemen i den syenska ekonomin.Till en del sammanhänger dessa med den påtagliga obalans som inträdde underåren 19751976, och som bl. a. yttrade sig i snabbt stigandebytesbalansunderskott, hög inflationstakt och kraftigt försämradkonkurrenskraft, men delvis är de resultat av en ofördelaktig utveckling,bl. a. i fråga om nyföretagande. Genom kursjusteringarna för den svenska kronan och genomatt lämnat valutaormen har en väsentlig del av näringslivets försvagadekonkurrenskraft kunnat återvinnas. För att den positiva effekten av devalveringarnainte skulle motverkas av en inflationistisk utveckling krävdes en begränsningav den inhemska efterfrågan. Höjningen av mervärdeskatten var bl.a. motiverad av detta skäl. Regeringens skatte- och avgiftspolitik har även iövrigt syftat till att skapa förutsättningar för att förbättra det relativakostnadsläget. Genom skatteomläggning och genom att inflationsskyddaden statliga skatteskalan fr. o. m. har man underlättat förarbetsmarknadens parter att träffa löneuppgörelser för längre perioder än ettår och att göra detta inom kostnadsramar som är förenliga med strävan attförbättra den internationella konkurrenskraften. På samma sätt har regeringens 1 1977/78. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 2 återhållsamhetmed att höja det totala uttaget av arbetsgivaravgifter bidragit till att dämpanäringslivets kostnadsutveckling. Devidtagna åtgärderna har, i förening med det nu träffade avtalet, lagt en godgrund för att återvinna konkurrenskraften och därmed trygga sysselsättningenbåde på kortare och . Detligger emellertid i sakens natur att de positiva effekterna av flera av devidtagna åtgärderna kommer att få verkan först efter hand som denegativa effekterna ofta gör sig gällande . Således slårdevalveringens prishöjande effekter relativt snabbt igenom påkonsumentprisindex. Den med en devalvering förknippade nödvändiga försämringenav bytesförhållandet påverkar också tämligen bytesbalansen underdet att de positiva verkningarna av ökade marknadsandelar för export ochutlandskonkurrerande hemmaindustri kommer till synes först med visseftersläpning. Äveni övrigt kommer återanpassningsprocessen 1976 att tatid. De under dessa år ackumulerade överlagren håller således nu på attsuccessivt avvecklas men de kommer ännu att utöva ett starktåterhållande inflytande på den svenska ekonomiska utvecklingen. Nedgången ilagerinvesteringarna motsvarar en minskning av BNP . Kapacitetsutnyttjandeti den svenska ekonomin är f.n. relativt lågt. I syfte bl.a. att snabbare kunnaåtergå till ett läge med mer normalt resursutnyttjande och därigenom även skapaflera arbetstillfällen är det motiverat att minska näringslivetskostnadsbelastning i form av arbetsgivaravgifter. En sådan åtgärd' har ocksåpositiva effekter på bytesbalans och prisnivå. Den medför även en ökning avstatsbudgetens imderskott. 1 nuvarande konjunkturläge med stora outnyttjaderesurser anser jag dock att detta kan accepteras. Iag kommer därför senaredenna dag att föreslå att den allmänna arbetsgivaravgiften om två procentenheterslopas fr.o.m. . Härigenom fullföljs-den i augusti 1977aviserade poUtiken att stegvis avskaffa den allmänna arbetsgivaravgiften. Iagvill i sammanhanget också erinra om att beslutat att höjasjukförsäkringsavgiften och barnomsorgsavgiften med sammanlagt 1,3procentenheter .' Omde av regeringen föreslagna åtgärderna skulle visa sig otillräckliga för attöka kapacitetsutnyttjandet i näringslivet, frigöra de produktivitetsreserversom där föreligger samt återvinna förlorade marknadsandelar i den takt som påsikt är nödvändig för en balanserad samhällsekonomi, är regeringen beredd atti höst pröva det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter fr. o. m. den 1 januari1979. Medborttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften försvinner denregionalpolitiskt motiverade differentieringen av det samlade avgiftsuttaget.-Det finns därför anledning överväga andra former av in- 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 3 satser till förmån för inre stödområdet. En hämmandefaktor för utvecklingen av näringslivet inom det inre stödområdet är alltjämten bristande vägstandard. Regeringen har för avsikt att återkomma med förslagtill en särskild satsning avseende vägnätet i denna region inom en ram av 85milj. Efter hand som den förbättrade konkurrenskraften gerupphov till ökade order och i takt med att överlagren har avvecklats kommer produktionensuccessivt att stiga. Efter en nedgång under en följd av år förväntasindustriproduktionen vända uppåt . För år 1979förutses en ökning med 4 å . På grund av den stora outnyttjade kapacitetentorde industrins efterfrågan på arbetskraft komma att förstärkas mer påtagligtförst med viss fördröjning. Under loppet av bör dock en klarförbättring av arbetsmarknadsläget kunna inträda. Prisstegringstakten låg på . 1 och medatt verkningarna på prisnivån av devalveringen ebbar ut och med det tvåårsavtalsom har träffats föreligger goda förutsättningar för att successivtdämpa inflationstakten. Möjligheterna härtUl påverkas också positivt avborttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften oeh av att en ökad efterfråganför den svenska industrin kan tillgodoses genom produktivitetshöjningar. Isyfte att bryta inflationsspiralen har regeringen också skärpt prisövervakningenoch infört anmälningsskyldighet för alla påtänkta prisökningar. Prisstegringenmellan beräknas nu i den revideradenationalbudgeten bli . Den ekonomiska totalbilden präglas också av merlångsiktiga och strukturella förändringar. Således genomgår vissa branschersåsom stål-, varvs- och tekoindustrierna en strukturomvandling som sammanhängermed nya internationella konkurrens- och marknadsförhållanden. Frihandel oeh strukturomvandling har historiskt varit hörnstenari den svenska välståndsutvecklingen. För en fortsatt sådan utveckling krävs ettomfattande nyföretagande och utvidgning av livskraftiga branscher och företagför att ersätta de sysselsättningstillfällen som i en föränderlig ekonomi mednödvändighet faller bort. Behovet av att återställa näringslivets lönsamhetmåste ses mot denna bakgrund. Genom näringspolitiska insatser, bl. a. i form avåtgärder för de mindre och medelstora företagen, söker regeringen ocksålångsiktigt främja företagsverksamheten. För att säkerställa att näringslivetkan fortsätta att utvecklas och konkurrera framgångsrikt på utlandsmarknadenkrävs också att forskning och utveckling främjas. Det är vidare nödvändigt att staten bidrar till att dennödvändiga strukturomvandlingen sker i socialt acceptabla former. Dessainsatser blir med nödvändighet mycket kostsamma och den återhåUsamhet somåläggs medborgarna kan ses som det pris som måste betalas av dem som har sinsysselsättning tryggad för att lätta bördan för dem som drabbas avomställningen. ti /78.1 saml Nr 150. Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 4 Föratt återställa balansen i den svenska ekonomin krävs, förutom attkonkurrenskraften i näringslivet återställs, även att vi skapar utrymme förden utlandskonkurrerande industrin genom att håUa tillbaka den inhemskakonsumtionen. Den tillväxtpotential som finns i den svenska ekonomin måstesåledes väsentligen reserveras för att öka exporten ochinvesteringarna samt genomföra den nödvändiga strukturomvandlingen. Det tillgängliga utrymmetför privat standardökning blir därför begränsat . Enbetydande del av detta utrymme är dessutom intecknat av gjorda utfästelser tUIpensionärerna. Även inom den offentliga sektorn måste återhållsamhet visas. Ibudgeten /79 är därför också de statliga konsumtions- ochinvesteringsutgifterna i stort sett oförändrade i reala termer. Iag återkommeri det följande tUl de mer långsiktiga perspektiven för den statliga sektorn.Först vill jag dock något kommentera den kommunala utvecklingen. När år 1976diskuterade de i långtidsutredningen angivna tänkbara utvecklingslinjerna försvensk ekonomi 1980 rekommenderades under storparlamentarisk enighet ett alternativ som innebar att av denantagna produktionstillväxten kunde disponeras för konsumtionsökning.Riksdagens ställningstagande baserades därvid på relativt optimistiskaförutsättningar i fråga om den internationella konjunkturutvecklingen,produktionens tillväxt, utvecklingen av bytesförhållandet m. m. Denfaktiska utveckUngen har emellertid blivit en annan.Påfrestningarna på den svenska ekonomin har blivit långt större änlångtidsutredningen förutsåg och balansrubbningen mycket allvarligare. Enfortsatt expansion i den takt som realiserats under de senaste årenoch som ligger i de senaste kända långtidsplanerna är uppenbarligen inteförenlig med samhällsekonomins krav. Kommunerna skulle i ett sådant fall kommaatt ta i anspråk långt mer än de av den totala produktionstillväxten somlångtidsutredningen förutsåg t. o. m. i sitt högsta alternativ. En betydandenedskärning av de kommunala resursanspråken måste därför genomföras. Motdenna bakgrund slöt regeringen och kommunförbunden en överenskommelse i juni1977 där förbunden bl. a. lUtfäste sig att uppmana sina medlemmar att se översina flerårsplaner. De första resultaten av denna omprövning bör nu komma tilluttryck i de nya flerårsplaner som f. n. håller på att antas i kommuner ochlandsting. Nyaöverläggningar om den kommunala utveckUngen pågår meUan företrädare förregeringen och kommunförbunden. Det är angeläget att dessa leder till att denkommunala konsumtionens ökningstakt anpassas till det föreliggandesamhällsekonomiska utrymmet. Iagvill betona att det inte är fråga om att genomdriva något stopp för denkommunala verksamhetens utbyggnad. Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 5 sesi ljuset av att en planenUg utbyggnad av barnomsorg och långtidssjukvård samtden utbyggnad av den kommunala servicen som motiveras avbefolkningsförändringarna har beräknats medföra att den kommunala konsumtionenmåste öka med i volym fram . Det är således möjligt atttUlgodose inte bara samhällets åtaganden på dessa väsentliga områden av densociala tryggheten utan även vissa andra högt prioriterade behov inom ramen fören betydligt lägre ökningstakt än vad den hittillsvarande kommunalaplaneringen innebär. Den kommunalautgiftsutvecklingen påverkas pä vissa områden av statligt fastställdabestämmelser. Det är regeringens strävan att minska de kostnadsuppdrivandeeffekterna av sådana regleringar, och åtgärder med denna inriktning harvidtagits. Denuppgiftsfördelning vi i har genomfört mellan å ena sidan staten och åandra sidan primärkommuner och landsting innebär att de tunga områdena avomvårdnad och service som riktar sig tUl de enskilda människorna huvudsakligenligger inom den kommunala sektorn. Mot denna bakgrund är det inte onaturligtatt den kommunala sektorn tenderar att ta i anspråk en större del avresurstillväxten i ekonomin än den statliga. Det innebär emellertid också attnär den offentliga konsumtionens tillväxt av samhäUsekonomiska skäl måstehållas tiUbaka så måste kommunerna ge ett avgörande bidrag till detta. Borttagandetav den allmänna arbetsgivaravgiften avser i första hand att stärka den utlandskonkurrerandesektorns situation. Åtgärden kommer emellertid också att medföra betydandekostnadslättnader även för kommunerna. Konsekvenserna härav kommer att beaktasi samband med de pågående överläggningarna med kommunförbunden. Denförda ekonomiska politiken har skapat förutsättningar för att återvinnabalansen i den svenska ekonomin. har också vissa positiva teckenkunnat skönjas bl. a. i fråga om handelsbalansens utveckling. är detuppenbart att de problem som vi står inför till sin karaktär är sådana att detkommer att ta tid innan de kan lösas. Den offentliga utgiftspolitiken måste motdenna bakgrund ges en uthålligt återhållsam karaktär. En analys avlångtidsbudgetens siffror understryker denna slutsats. 2 Statsfinansiella perspektiv på Enanalys av de statsfinansiella perspektiven på kan göras medutgångspunkt i den långtidsbudget som fogas .till det revideradebudgetförslaget som bUaga 1. Långtidsbudgetens grundmaterial utgörs av underlagsom myndigheterna lämnat i samband med anslagsframställningar samt materialfrån departementen. De slutliga bedömningarna och utarbetandet av självalångtidsbudgeten har skett inom budgetdepartementets budgetavddning. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 6