prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Beloppet för skattereduktion minskar med 40 %av andre makens taxerade inkomst. Det innebär att rätten till skattereduktionupphör då andre makens taxerade inkomst nått . För ensamstående medbarn utgör skattereduktionen . utan reducering.Skattereduktion sker vid debitering av den slutliga skatten genom reduceringav statlig inkomstskatt, inkomstskatt, skogsvårdsavgift ellerskattetillägg. Skattereduktion medges således inte i fråga om statligförmögenhetsskatt, socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen ellertilläggsi>ensioneringen, arbetsgivaravgift, allmän arbetsgivaravgift,förseningsavgift eller annui-tet på avdikningslån. Vad som genomskattereduktion bortfaller vid debiteringen skall helt bäras av staten, vilketinnebär att staten gottgör kommuner och andra för eventuellt reducerade belopp. Fr. o. m. utgår en särskildskattereduktion på högst . för statligt taxerade inkomster . Avtrappning av avdraget sker av den del av den statligttaxerade inkomsten som överstiger . Den särskilda skattereduktionen ärhelt avtrappad då inkomsten uppgår till . Den särskilda skattereduktionen sker genom reduceringav samma skatter och avgifter som gäller för skattereduktion. Den skattereduktion som medgivits taxeringsåren19731977 uppgick till följande belopp (milj. För ingår en särskild skattereduktionsom en del i skatteomläggningen. Samtliga inkomsttagare (inklusive pensionärer)erhåller en särskild skattereduktion på , oberoende av storleken påbeskattningsbar inkomst. Därmed försvinner den tidigare särskildaskattereduktionen på , , årsinkomst och åtföljandeavtrappning. Samma regler föreslås fortfarande gälla för den särskildaskattereduktionen frånsett att åldersgränsen slopas. Reduktionen ärindividuell, vilket innebär att makar har rätt till var sin skattereduktion.Ett villkor är dock att man varit bosatt i landet under någon del avinkomståret. De skattedebiterade egenavgiftema uppgick taxeringsåren19731977 tiU följande belopp (mUj. De sammanlagda skattedebiterade arbetsgivaravgiftemauppgick taxeringsåren 19731977 till följande belopp (milj. 1973 1974 1975 1976 1977 Arbetsgivaravgifter 26 22 25 22 15 Särskilda avgifter, s. k. skattetillägg ochförseningsavgift, debiteras vid överträdelser mot skatte- ochavgiftsförfattningar. Skattetillägg påförs skattskyldig som lämnat oriktiguppgift vilket skulle leda till för lågt beskattningsresidtat. Förseningsavgifttas ut vid försummelse att i rätt tid avge deklaration. Skattetilläggets sorlek är i fråga om inkomst- ochförmögenhetsskatterna av undandragen skatt eller avgift. 1911/18:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 44 Förseningsavgiftenär vad avser inkomst- och förmögenhetsskatterna I % av den högsta beskattningsbara inkomsten och av den beskattningsbaraförmögenheten till den del den överstiger skattefritt belopp.Förseningsavgiften är maximerad till . eller i de fall då deklarationinte inkommit trots anmaning . Lagstiftningenomfattar flertalet skatter och allmänna avgifter samt arbetsgivaravgifternatill socialförsäkringens finansiering. Bestämmelserna trädde i kraft den 1januari 1972, De debiteradeskattetillägg och förseningsavgifter som bokförts på inkomstskattetitelntaxeringsåren 19731977 uppgick till följande belopp (milj. 84 95 12 12 Övriga skatter och avgifter pådebetsedeln för slutlig skatt Skogsvårdsavgifter,annuiteter på avdikningslån, utskiftningsskatt och ersättningsskatt debiteras isamband med slutlig skatt men omförs eller utbetalas till andra inkomsttitlareller anslag. Beräkningav skatt på inkomst och förmögenhet m. m. budgetåren 1977/78 och 1978/79 Kalkylerna förinkomstskatterna görs i princip i tre etapper med sinsemellan olikautgångspunkter. Dessa utgångspunkter bestäms av institutionella faktorer somt. ex. beskattningsregler och uppbördssystemets utformning. Vidare påverkas deav konjunkturutvecklingen och därmed sammanhängande faktorer som löner,sysselsättnings- och prisutveckling. Dessutom ingår i beräkningamaerfarenhetsmässiga bedömningar av vissa företeelser som t. ex. av inflytandeandel av debiterad kvarskatt. Resultaten av de etappvisa beräkningama jämförsoch analyseras. I den mån resultaten inte överensstämmer med varandra visardetta med den beräkningsmodell som används att de ursprungliga antagandena ärinkonsistenta. Dessa omprövas successivt och ger genom en iterativ processupphov till nya beräkningar som upprepas till dess resultaten överensstämmer. I den förstaetappen beräknas preliminära skatterna med hjälp av antaganden om inkomstutvecklingoch förändringar i den totala makro-ekonomiska marginalskattekvoten. Dessaantaganden är avhängiga av löne- och sysselsättningsutvecklingen samt av denallmänna konjunkturutvecklingen. För bedömningen av preliminärskatteuppbördenunder innevarande budgetår lämnar uppbördsstatistiken vägledning. Dennastatistik omfattar uppgifter om influtna belopp av preliminär A- och B- Bilaga 1 inkomstberäkning 45 Med hjälp av denna statistikhar uppbörden kunnat följas t. o. m. uppbördsterminen . Förde framförliggande åren beräknas preliminärskatterna med utgångspunkt från denantagna inkomstökningen och makromarginalskattekvoten, I den andraetappen beräknas den slutligt påförda skatten med utgångspunkt från antagandenom inkomstutveckling och förändringen av avdrag och underskott. Som hjälpmedelför dessa beräkningar används de tidigare nämnda taxeringsstatistiskauppgiftema avseende somRRV insamlat. På dessa uppgifter tillämpas en prognosmodell som innebäratt för varje enskild individ i urvalet beräknas inkomsten, underskott ochavdrag enligt gjorda antaganden för prognosperioden. Påförda skatter ochavgifter beräknas därefter enligt gällande beskattningsregler. Dessa skatteroch avgifter summeras och uppräknas till totalnivå. Under förutsättning attinkomstfördelningen varit oförändrad mellan basåret och prognosåret dvs, attinkomstförändringama fördelat sig likformigt mellan inkomstgrupperna gerberäkningsmodellen förhållandevis goda estimat för prognosåren. över enlängre tidsperiod förändras inkomstfördelningen och därmed följer även attestimaten bUr osäkrare. Den tidigare nämnda enkäten till svenska aktiebolaganvänds för att beräkna juridiska personers slutligt påförda skatt. I den tredje etappen av beräkningarna görs vissaöverväganden om förändringar i skatteuttaget dvs. förändringar av skillnadenmellan preliminär och slutlig skatt. Ändringar i utformningen avpreliminärskattetabellerna som saknar motsvarighet vid debiteringen av denslutliga skatten spelar en stor roll för dessa kalkyler. De senaste årensomläggningar av skattesystemet har tillsammans med drastiska förändringar avinkomsterna bidragit till kraftiga omslag i skatteuttaget. Beräkningarna avstorleken på dessa förändringar är mycket svåra att göra och har därförnärmast karaktär av allmänna överväganden i anslutning till kalkylerna. Preliminärskatteinkomstemautgör de dominerande postema bland inkomsttitelns bruttoinkomster. De har visaten oavbruten stegring under budgetåren 1970/711976/77. Uppbörden av preliminär A-skattär för känt t. o. m. den fjärde uppbördsterminen, dvs.september. Uppbörden under dessa är högre än motsvarandeuppbördsterminer för . RRVs [prognos för ger en ökning påca jämfört med . Det innebär att inbetalningama avpreliminärskatter väntas öka med för de återstående två terminema.Skillnaderna i ökningstakten hänger samman med fördelningen avlöneutbetalningarna imder . En sen avtalsuppgörelse kombinerad med retroaktivalöneutbetalningar imder hösten innebär att preliminärskatteinbetalningarnaväntas öka mest under slutet av . Prop, 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Skatteomläggningenår 1977 har verkat neddragande på ökningstakten för den preliminära skatten.Effekten av skatteomläggningen beräknas motsvara avökningen . Höjningen av den kommunala utdebiteringenmed kan uppskattas ha ökat skatteinbetalningarna med . Ompreliminär-skattema korrigeras för den inverkan som skatteomläggningenoch kommunalskattehöjningen har haft erhålls en uppskattning av hur storaskatterna skulle ha varit vid oförändrade skattesatser. Enligt dessa grova överslagskalkyler skulle den justeradeökningen åren 19761977 uppgå med ytterligare 8 000 milj. kr. vilketmotsvarar en ökning av preliminär A-skatt på . Vid beräkningenav preliminär A-skatt under kommande uppbördsår har RRV utgått från den antagnaökningen av lönesumman (jfr sid. 25). I höjanderiktning påverkas uppbörden även av att den kommunala utdebiteringen, enligtpreliminära uppgifter höjs med 1: . per inkomstskattekrona från den år1977 gällande medelutdebiteringen på 26: . Den höjda medelutdebiteringenberäknas öka preliminär A-skatt med ca 3 700 milj.kr. I höjanderiktning påverkas uppbörden också av förändringar ipreliminärskattetabellernas utformning. Skatten beräknas på högstabeloppet i varje intervall i stället för på mitten i varje intervall Effekter av ändrade skatteregler och utdebitering mellaninkomståren 1977 ocli 1978. personer med sammanräknad inkomst = 0. »Enligt 1978-års skattesystem. 'Kolumnerna som avser belopp är angivna i milj. kr. En grov kalkyl ger en effekt på ca 950 milj. kr, i ökade preliminäraA-skatter av denna förändring. Däremot väntas inte den föreslagna höjningen avden s, k, schablonintäkten på fastigheter påverka de preliminära skatterna inämnvärd grad. Enligt prop, 1977/78: 68 skall schablonintäkten höjas från 2 %till på taxeringsvärden på fastighet . Den totalaslutliga skatten väntas emellertid stiga med ca 900 milj, kr. tillföljd av detta. Uppbörden påverkas i sänkande riktning av denföreslagna justeringen av den statliga skatteskalan samt införande av densärskilda skattereduktionen på , för samtliga inkomsttagare. För att belysa effekterna av de föreslagna ändringarnai skattesystemet har RRV med utnyttjande av den taxeringsstatistiskaundersökningen beräknat den statliga och kommunala skatten enligt gamla ochnya regler. I tabell 10 visas resultaten av dessa beräkningar. Utgångspunktenför beräkningarna är den inkomstfördelning som antas gälla för enligtovannämnda inkomstantaganden. Andra antaganden skulle ge en annaninkomstfördelning och därmed också andra resultat. Tabellen omfattar samtligafysiska personer som avlämnat deklaration vid taxering. Derasinkomster ocb avdrag har räknats upp till nivå. I beräkningarna harsamma inkomstantaganden och utdebiteringshöjning applicerats på alla personer.Som framgått ovan skiljer sig dock antagandena för olika förvärvskällor. I tabell 10 redovisas den samlade effekten av följandeförändringar som genomförs mellan inkomståren 1977 och 1978. justerad skalaför statlig skatt Effekt för fysiska personer av höjning avschablonintäkten for en- och tvåfamiljsfastigheterär 1978. vid statlig taxering. 10 10 20 20 30 3040 4050 50 60 60 70 70 80 80100 100150 150500 500 93 132 170 120 153 255 267 163 651 619 643 699 488 918 882 938 1046 1227 1697 1 563 1977/78:100 Bilaga2 Budgetförslaget höjd särskild skattereduktion församtliga inkomsttagare (. ändrade regler för pensionärernasextra avdrag med anledning av skatteomläggningen höjning av den kommandemedelutdebiteringen med 1: . höjd schablonintäkt för en- ochtvåfamiljsfastigheter Det bör observeras att pensionärerna förutom de nunämnda förändringarna också får ökade extra avdrag genom att avdragen ärknutna till basbeloppet. Inkluderas även dessa effekter torde nettoeffekten ide lägsta intervallen bli något positivare än som framgår av tabell 10, Totalt sett medför skatteomläggningen ensänkning av den statliga skatten, inkl. skattereduktionen, med ca 5 250 milj.kr. Därav svarar skattereduktionen för ca 1 850 milj. kr. Ändringen i denstatliga skatteskalan väntas minska skatten med ca 3 850 milj. kr. Höjningen avschablonintäkten för villafastigheter tillsammans med ändrade regler förbeskattningen av pensionärer höjer däremot den statliga skatten med ca 450milj. Den gemensamma effekten av dessa ändringar blir således ca 3 400milj. De sistnämnda faktorerna påverkar också den kommunala skatten . Denberäknas öka med ca 650 milj. kr. till följd av detta. Höjningen i denkommunala utdebiteringen höjer kommunala skatten med ca 3 950 milj. kr. Dentotala effekten på den kommunala skatten uppgår således till 4 600 milj. kr.Den sammanlagda nettoeffekten av ändringarna i den statliga och kommunalaskatten beräknas sålunda bli en skattesänkning på drygt 600 milj. kr. Avtabell 10 framgår den genomsnittliga nettoeffekten i olika inkomstintervall avsammanräknad inkomst. väntas den totalaskatten minska. I övriga intervall blir nettoeffekten i genomsnitt enskattehöjning. Effekt avinflationsskyddad skatteskala är 1979. Statlig sammanräknad inkomst,tkr. inkomsttagare, 1 000-tal Sänkt statlig skatt, medelvärdenkr. 10 10 20 20 30 3040 4050 50 60 60 70 70 80 80100 100150 150500 500 Bilaga 1 inkomstberäkning 49 Effekternaredovisas efter individernas sammanräknade inkomst som i taxeringsstatistikenär summan av inkomsterna från alla förvärvskällor före allmänna avdrag ochunderskott. Inkomstökningentill följd av höjningen av schablonintäkten redovisas i tabell 11. Totalt väntas schablonintäkten öka med ca 1 430 milj, kr,vid den statliga taxeringen. Detta belopp fördelar sig med drygt 400milj. på ökad inkomst av annan fastighetoch med 1 000 milj. kr. i minskade underskott. Såväl den statliga somden kommunala skatten påverkas av detta. På grund av garantibeskattningen blireffekten på det kommunala beskattningsunderlaget något mindre än på detstatliga. harnågra avtal ännu inte slutits. Avtalsförhandlingarna kan komma att pågå en bitin . Fördelningen av inbetalningama av preliminär A-skatt påterminer har emellertid skett efter en genomsnittlig fördelning . Preliminär A-skatt beräknas till ca 81 500 milj. kr. för år1978, vilket innebär en ökning på jämfört med . För inkomståret1979 har RRV schablonmässigt antagit att den kommunala utdebiteringen ökar med25 öre. Det motsvarar ca 550 milj. kr. i preliminär A-skatt för . Iförslaget till inflationsskyddad skatteskala (prop. 1977/78: 49) skall 1979års statliga skatteskala fastställas på så sätt att skatteskalauppräknas med prisutvecklingen augusti till augusti år 1978.Prisutvecklingen skall mätas med ett prisindex rensat från effekten avförändringar i mervärdeskatten, RRV har vid beräkningen av preliminär A-skattför utgått från att ovannämnda prisutveckling uppgår till drygt 10 %.Effekten av inflationsskyddet jämfört med om 1978 års statliga skatteskalaskulle gälla även uppskattas till ca 3 700 milj. kr. i minskad statligskatt. Av dessa beräknas ca 3 300 milj. kr. minska preliminära A-skatten.Totala ökningen av preliminär A-skatt beräknas uppgå till 6 660 milj. kr. I tabell 12framgår effekten av den inflationsskyddade skatteskalan jämförtmed om 1978 års skatteregler bibehålls. Inkomstema av preliminär B-skattunder de fyra första uppbördster-minema av innevarande uppbördsår är drygt 25 %högre än motsvarande terminer . Preliminär B-skatt debiteras normaltmed det belopp som senast påförts som total slutlig skatt. Det betyder attresultaten av taxering legat till grund 1977. Påsamma sätt låg taxering till grund debitering. Denna varförhållandevis låg eftersom fondavsättningen till investerings- ocharbetsmiljöfonden var avdragsgilla vid taxering. I och med attavsättningen till dessa fonder upphörde vid taxering steg de slutligaskattema. Denna orsak förklarar den kraftiga utvecklingenmellan uppbördsåren 1976 och 1977. För ligger som gmnd, RRV beräknar med ledning 4 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 50 häravinfluten B-skatt till 11 250 milj. kr. och till 11 650 milj.kr. De skattskyldiga som erlägger preliminär B-skatt har emellertid möjlighetatt begära jämkningar i den preliminära B-skatten, Av denna anledning har dendebiterade B-skatten brukat avvika från senast kända slutliga skatt. Jämsides med beräkningama av preliminärskatteuppbördenhar RRV uppskattat vad som kommer att påföras de skattskyldiga i slutlig skattvid 1978 och taxeringar. Som underlag för kalkylerna har använts dentaxeringsstatistiska undersökning som nämnts ovan. Basårets (1976) inkomsteroch avdrag har framskrivits med de tidigare nämnda inkomstantagandena. Medtillämpning av respektive års beskattningsregler har motsvarande slutligaskatter och avgifter för fysiska personer kunnat beräknas för inkomståren 1977och 1978. I de kalkyler som ligger till grund för RRVs beräkningar har den påfördastatliga skatten, kommunalskatten och förmögenhetsskatten för fysiska personerberäknats till följande belopp för taxeringsåren 1978 och 1979, Som jämförelsehar även motsvarande skatter enligt taxering medtagits. Statligskatt 26 217 25 738 28 103 Kommunalskatt 42 729 49 254 58 848 Förmögenhetsskatt 650 725 767 Skatt på beskattade förmåner 2 981 3 671 4 478 Den påförda skatten reduceras för vissa skattskyldiga,som framgått tidigare, av skattereduktion samt fr. o. m. taxering aven särskild skattereduktion för låginkomsttagare. I samband med skatteomläggningenår 1978 utgår som tidigare nämnts den särskilda skatterduk-tionen med 400 kr.för samtliga inkomsttagare. Effekten av denna förändring uppskattas av RRVtill ca 1 850 milj. kr. De beräknade värdena för dessa bådaskatteavdrag uppgår till följande belopp. Särskildskattereduktion 1 369 1 314 3 140 Vid beräkningarna har, fömtom påförda inkomst- ochförmögenhetsskatter, räknats med skattedebiterade socialförsäkringsavgiftertill folkpensioneringen, sjukförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen, tilläggspensioneringensamt allmän arbetsgivaravgift till följande belopp. Som jämförelse har även depåförda avgifterna enligt taxering medtagits. FolkpensioneringenSjukförsäkringsavgifter Tilläggspensionsavgifter Allmän arbetsgivaravgiftArbetsskadeförsäkringsavgift Den allmänna arbetsgivaravgiften förutses minska denärmaste åren. Fr. o. m. höjdes den avgiftsfria inkomsten från10 . Under utgår den allmänna arbetsgivaravgiftenpå inkomster överstigande . Fr. o, m, föreligger förslag omnedsättning av arbetsgivaravgiften från till på den avgiftsgrundandeinkomsten (prop. 1977/78: 54). De svenska aktiebolagens statligt taxerade inkomsterförutses, som redovisats tidigare, minska med mellan åren 1976 och1977, Minskningen förklaras till viss del av att det särskildainvesteringsavdraget för maskininvesteringar utgår under hela året1977. Huvudorsaken till den väntade nedgången är emellertid den försämradekonjunkturen. har RRV antagit en ökning av aktiebolagenstaxerade inkomster på respektive , Den antagna höga tillväxten för år1979 beror på att investeringsavdraget upphör . Aktiebolagens statliga och kommunala skatter beräknastaxeringsåren 1978 och 1979 uppgå till följande belopp. Utfallet årstaxering redovisas som jämförelse. En jämförelse mellan preliminärskatteuppbörden(exklusive fyllnadsbetalningar) och den slutliga skatten avseende ett visstinkomstår belyser preliminärskatteinbetalningarnas anpassning eller brist påanpassning till de slutligt debiterade skattema. Skillnaden mellan dessa bådabelopp benämns uttag. Om preliminärskatteuppbörden överstiger den slutligaskatten har det varit ett överuttag av skatt. I nedanstående tablå redovisasuttaget för den senaste sjuårsperioden. B-, C-och D- 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 52 Av tablånframgår att överuttaget har förändrats till ett underuttag för deefterföljande åren. Underuttaget uppgick till . och ökadeår 1974 till det dubbla, vilket sammanhänger medbeskattningen av vissa förmåner vid sjukdom och arbetslöshet. Tidigarenär dessa förmåner inte beskattades var preliminärskatteavdraget på lön förstort om man var sjuk och uppbar sjukpenning någon del av året. I och med attdetta överuttag minskat har totala uttaget således sjunkit. Avdraget för deanställdas sjukförsäkringsavgifter har successivt försvunnit. Effektema avdetta är olika på den preliminära skatten och den slutligt påförda skatten.Preliminärskatteinflödet påverkades inte av att avdraget försjukförsäkringsavgiften försvann. Detta avdrag beaktades aldrig ipreliminärskattetabellema, varför det inte heller påverkade preliminärskattennär det upphörde. Den slutligt påförda skatten däremot påverkades av attavdraget försvann. Avdraget för sjukförsäkringsavgiftenvid taxering fick uppgå till högst . taxering till följd av att sjukförsäkringsavgiften slopadesfr. o. m. . Detta gjorde att den beskattningsbara inkomstensteg och därmed också den slutliga skatten. Underuttaget väntas sjunka denärmaste åren jämfört med . Det beror främst på att den debiterade B-skattenbättre anpassas till den slutliga skatten, vilket särskilt gäller föraktiebolagen. Preliminärskattetabellemasändrade utformning påverkar preliminärskattema i uppdragande riktningmed ca 950 milj. kr. Detta motsvaras i nästan lika hög grad av att den slutligaskatten ökar till följd av den höjda schablonintäkten för en- ochtvåfamiljsfastigheter, vilket inte påverkar preliminärskattema i nämnvärdomfattning. Slutregleringen avskatten sker, efter frivilliga fyllnadsbetalningar av skatt, via utbetalningarav överskjutande skatt samt debitering av kvarstående skatt.Fyllnadsbetalningarna och den inflytande kvarstående skatten ingår blandinkomstskattetitelns inkomster, medan utbetalningarna av överskjutande skattupptas bland titelns utgifter. A-längd B-, C- Bilaga 1 inkomstberäkning 53 Omfattningen avfyUnadsbetalningama, den kvarstående och den överskjutande skatten framgår avsammanställningen. Som framgår avtablån beräknas den kvarstående skatten endast vara 806 milj. kr. större år1977 än medan den överskjutande skatten förutses bli2 402 milj. kr, högre, FyUnadsbetalningamaökade kraftigt och fortsatte att öka , För våren 1978förutses en minskning på ca 1 750 milj, kr. Det är uteslutande aktiebolagensberäknade fyllnadsbetalningar som minskar. Erfarenhetsmässigt betalar dessa del av sin slutliga skatt i form av fyllnadsbetalningar. När denna nuberäknas minska beräknar RRV att även fyllnadsbetalningarna minskar. Den kvarståendeskatt, som påförs enligt taxeringarna , skall eriäggas under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Under dessa budgetårutbetalas även den överskjutande skatten enligt nämnda taxeringar. Vidberäkningen av kvarstående skatt, får hänsyn tas till att en del av de påfördabeloppen inte erläggs i rätt tid utan blir restförda. Den inflytandekvarstående skatten uppskattas för /78 till 3 373 milj. kr. ochför /79 till 3 241 milj. kr. RRV beräknarinflytande restantier, sjömansskatt, tillkommande skatt m. m. till 1 000 milj.kr. för /78 och till 1 000 milj. kr. för /79. RRV beräknarockså storleken på den slutliga kompensationen till kommuner m. fl. i anledningav skattereform till 1 400 milj, kr. för /78 och till 1670 milj. kr. för /79. Motsvarandepost finns även upptagen på titelns utgiftssida i posten kommunalskattemedel. Den totalaskatteuppbörden har mot bakgmnd av som nämnts beräknats till 95 723 milj. kr.för /78 och till 105 291 milj. kr. för /79. Utgiftemaunder titeln domineras beloppsmässigt av kommunalskattemedel. För förstahälften av /78 har RRV beräknat utgiftema under denna post tillca 26 000 milj. kr. I beloppet ingår även ett förskott för av detskattebortfallsbidrag som utgår till kommuner, landstingskommuner ochförsamlingar med anledning av att skatteunderlaget minskade till följd av 1971års skattereform. Till grund för bidragsgivningen ligger ett beräknatskattebortfall för kommunema på 1 250 milj. kr. Bidragenutbetalades första gången och utgår i form av tillskjutet skatteunderlag.Kommunerna får även ett förskott skattereform.Skatteunderlaget för kommunerna minskade då bl. a. till följd av slopandet avavtrappningen av grundavdraget. Förskottet regleras över inkomstskattetiteln.För det slutliga bidraget finns ett utgiftsanslag. Detta omförs tillinkomstskattetitelns inkomstsida och ingår bland titelns utgifter. I utbetalningarna av kommunalskattemedelingår även kommuner- 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 54 nasandel av sjömansskatten på drygt 100 milj, kr. För skall utbetalningarna av förskottgrundas på skatteunderlaget enligt taxering.