prop · G10393 · 1977-12-31 00:00:00 — Avgörande fördenna inställning har i regel varit en negativ uppfattning i kommunaliseringsfråganoch ett avvisande av att överföra låneförvaltningen tillriksbanksorganisationen. kommun ifrågasätter om inte de uppgifter somskulle tillkomma en bostadsenhet inom , bättre kan fullgöras inomen bibehållen regional organisation med länsbostadsnämnder som dock bör tillförasökade resurser. hänvisar till den utredning om länsdemokratifrågomasom har tillsalts och framhåller att dess resultat bör avvaktas innanman genomför organisatoriska förändringar på länsplanet. Ävenom man från länsstyrelsernas sida i stort sett har godtagit utredningensbeskrivning av sambanden på regional nivå har man inte velat 1977/78: 93 113 godtadess syn på samordning inom nuvarande organisation. Flera länsstyrelser, blanddem länsstyrelserna i , och , framhåller att godakontakter redan finns etablerade mellan och länsbostadsnämnden ide aktuella frågorna. i län bestrider bestämt riktigheteni den kritik som riktats från utredningens sida mot brister i samarbetetlänsstyrelse länsbostadsnämnd. riktar också kritik motstatskontorets slutsatser av kontaktundersökningen, som enligt styrelsensuppfattning avser en alltför för att några slutsatser skall kunnadras. pekar också i en rad exempel på hur samordningen redanexisterar. Samrådet på regional nivå sker i län enligt rutinmässigtordnade former, som innebär att länsbostadsdirektören har möjlighet att i samrådenligt 14 § byggnadsstadgan till samtliga berörda parter framföra debostadspolitiska synpunkterna. Dessa samråd äger rum en eller två gånger imånaden. Sammanfattningsvis anser att sådant samarbete föreliggermellan länsstyrelse och länsbostadsnämnd att det för att samhälletsbostadspolitiska intentioner samordnas med den fysiska planeringen ochbyggnadsväsendet. Den beskrivning av samordningen mellan länsstyrelse ochlänsbostadsnämnd som har lämnat överensstämmer i stort med deuppgifter som har lämnats av länsbostadsnämnderna. Flera länsbostadsnämnder,bland dem nämndema i och , anser dock att samarbetetbör förstärkas men anser att detta mycket väl kan ske inom nuvarandeorganisationsformer. Föreskrifter om samråd i vissa ärendegrupper samt ökadepersonalresurser kan avhjälpa de brister som finns menar länsbostadsnämndeni . Länsstyrelseni anför att de fördelar som ett samordnande av den regionalabostadspolitiska organisationen i länsstyrelserna skulle erbjuda hänför sigfrämst till förbättrade möjligheter till samordning mellan bostadspolitiken,den regionalpolitiska planeringen och plan- och byggnadsväsendet. Dennasamordning är väsentlig, men förutsätter inte en organisationsförändring, utantorde kunna främjas ytterligare inom ramen för rådande organisation. Liknandesynpunkter anförs av i . Tillde remissinstanser som är positiva till utredningens förslag hör bl. a.statskontoret, RRV, länsbostadsnämnderna i och Västernorrlandslän, statens planverk, länsstyrelsernas organisationsnämnd, länsstyrelserna iStockholms, , , och ,decentraliseringsutredningen. Svenska ,, kommunala förbund och många kommuner. Flera avremissinstanserna, bl, a. statskontoret, RRV, några länsstyrelser,länsstyrelsernas organisationsnämnd och vill emellertidinte ta ställning till förslaget om att inrätta en bostadsenhet med hänvisning 8 1977/78.1 saml. 1977/78: 93 114 till pågående utredningsarbete, bl, a. länsdemokratiutredningen och översynenav länsstyrelsernas planeringsavdelning. Statskontoretanser att sambanden mellan uppgifter rörande bostadsförsörjning, fysiskplanering och byggnadsväsen talar för en organisatorisk samordning. En sådansamordning skulle enligt statskontoret även kunna underlätta kommunikationernamed bostadsverket och därvid bidra till att förbättra erfarenhetsåterföringen.Decentraliseringsutredningen framhåller att länsstyrelsemas föreslagnasamordnings- och rådgivningsansvar ligger inom ramen för den rolllänsstyrelserna tilldelades inom samhällsplaneringen genom partiellaomorganisation av länsförvaltningen. Genom ett nära samarbete mellan den nyabostadsenheten samt planenheten och den regionalekonomiska enheten inom ramenför arbetet i , bör den slutligaserviceverksamheten enligt decentraliseringsutredningen kunna göras allsidigareoch effektivare än f. n. Även länsstyrelsernas organisationsnämnd betonar attde uppgifter som länsstyrelserna föreslås få ansvaret för ligger inom deraskompetensområde. Den föreslagna bostadsenheten innebär emellertid en avvikelsefrån de organisationsprinciper som ligger till gmnd för planeringsavdelningen.På sikt bör bostadsfrågoma inordnas i på likartat sätt somövriga sakområden. i i länet ankommerlänsbostadsnämndens uppgifter på anför att på länsbostadsnämmdenliggande verksamhet har fullgjorts av utan att några nackdelarhärav har kunnat märkas. EnligtSvenska bör utredningens förslag om att länsbostadsnämnderna skallavskaffas och ersättas med en bostadsenhet inom kunna genomförasoberoende av om beslut i bostadslånefrågan kommunaliseras eller ligger kvar pålänsnivå. Åtgärden i sig själv torde dock inte medföra några större praktiskakonsekvenser. Utredningensförslag om att inrätta en bostadspolitisk delegation har behandlats av ettbegränsat antal remissinstanser. Av dessa har flertalet ställt sig avvisandeeller tveksamma till förslaget. Till dem hör bl. a. statens planverk,länsstyrelsernas organisationsnämnd och flertalet länsstyrelser och kommunersom har uttalat sig i frågan. , som avstyrker förslaget, anföratt länsstyrelseenheternas samordning garanteras av att högsta beslutsinstansär landshövdingen och länsstyrelsernas lekmannastyrelser. För attsamordningseffekten inte skall äventyras bör enligt verket bostadsfrågornainordnas i detta beslutsmönster. anser attden föreslagna delegationen bryter mot nuvarande principer för hur länsstyrelsernasärenden avgörs. En särskild organisation för att lösa bostadsfrågorna bördärför inte skapas. Länsstyrelseni , som avstyrker förslaget, pekar på att länsstyrelsema redan nuhandlägger ett stort antal besvärsärenden. 1977/78: 93 115 ligtlänsstyrelsen finns det ingen anledning att just för besvär i låne- ochbidragsärenden skapa en särskild delegation. i län pekarpå bl. a. risken för kompetenskonflikter gentemot . Länsstyrelsenframhåller också att det inom styrelsen finns en mängd verksamheter som var ochen är av stor vikt och att de bostadspolitiska uppgifterna i princip inteskiljer sig från dessa verksamheter. kan därför inte finna någotskäl till att bostadsfrågorna skall behöva ges den särställning som utredningensförslag om en bostadsdelegation innebär. Blanddem som har tillstyrkt utredningens förslag i denna del återfinns RRV, somtillstyrker en särskild bostadsdelegation som ett försök att pröva nya formerför verksamhet. Utredningensförslag att byggnadsteknisk kompetens tillförs varje länsstyrelse och knytstill den föreslagna bostadsenheten har fått ett blandat mottagande avremissinstansen. Att behov av byggnadsteknisk kompetens föreligger ifrågasättsinte. Däremot går meningarna isär när det gäller lämpligheten av att tillföravarje länsstyrelse sådan kompetens. Många remissinstanser anser att det ärlämpligare att den byggnadstekniska kompetensen knyts till det centralaorganet. Positivatill utredningens förslag är bl. a, statens planverk, de länsstyrelser somuttalat sig i frågan och arkitektförbundet. Flertalet av remissinstansernaifrågasätter emellertid lämpligheten av att knyta den byggnadstekniskakompetensen till den föreslagna bostadsenheten. anför att enligt byggnadslagen skall öva tillsyn överbyggnadsväsendet, trots att de flesta länsstyrelser saknar egen byggnadsteknisksakkunskap. Deras förmåga att fullgöra denna dem i lag tilldelade uppgift ärsjälvfallet beroende av tillgång till sådana sakkunskaper. Med hänsyn tUl att länsstyrelsemaär besvärsinstans i byggnadsmål inger dessutom frånvaron av egenbyggnadsteknisk sakkunskap betänkligheter från rättssäkerhetssynpunkt.Utredningens förslag är därför av stor betydelse och åtgärder måste enligtplanverket vidtas även om utredningens övriga förslag inte genomförs. Länsstyrelseni framhåller att den delar utredningens uppfattning attbehov av byggnadsteknisk kompetens föreligger på länsstyrelserna. Däremot synesdet enligt inte klart att denna skall knytas till den föreslagnabostadsenheten. Det bör enligt övervägas om inte en placering påplanenheten utgör en naturligare lösning. i län, som anförliknande synpunkter, är tveksam till om den specialistkunskap somlänsbostadsnämndernas tekniska personal besitter är den som efterfrågas idetta hänseende av byggnadsnämndema. Blandde remissinstanser som ställer sig negativa eller tveksamma till utredningens förslag att varje länsstyrelse tillförs byggnadsteknisk 1977/78: 93 116 a. RRV, och Föreningen samt flertalet av de kommuner som uttalat sig i frågan. RRVanser det inte vara rimligt att varje länsstyrelse bygger upp specialistkompetensi alla byggnadstekniska frågor. Enligt RRV bör sådan kompetens tillhandahållascentralt. Däremot bör länsstyrelserna ha förmåga att fånga uppbyggnadstekniska problem som fordrar handläggning av specialistkompetens påcentral nivå. Dessutom bör länsstyrelserna föra ut information i sådanafrågor. anser att en tjänsteman på länsstyrelsensannolikt inte kan svara för alla de specialområden som inryms i SvenskByggnorm utan i stor utsträckning måste vidarebefordra frågoma till detcentrala verket. En betydUgt bättre väg synes därför vara att bygga ut servicenpå detta område inom det centrala organet och att öka informationsverksamhetengenom kurser och konferenser. Liknande tankegångar återfinns i yttrandet från FöreningenSveriges byggnadsinspektörer. kommun, som anför liknande synpunkter,anser att en rådfrågningsinstans på regional nivå kommer att kunna skapaosäkerhet. Bostadsstyrelsenanser det f. n. inte vara möjligt för länsbostadsnämnderna att biträdalänsstyrelserna med den byggnadstekniska sakkunskap som utredningen anserbehövlig, annat än i bostadsfrågor. Ävenom remissinstanserna i princip godtar utredningens uppfattning att utformningenav den lokala organisationen bör ankomma på kommunerna själva har mångakommuner framhållit att det hade varit lättare att ta ställning till förslagetom utredningen lämnat anvisningar om hur den lokala organisationen skallutformas. Framför allt har man uppehållit sig kring den specialregleradenämndens ställning gentemot kommunstyrelsen som har det övergripande ansvaretför kommunens ekonomiska åtaganden. anser att de föreslagna uppgifterna vanligtvis borde kunnaläggas på en befintlig nämnd eller styrelse. Även med denna administrationsformblir nämnden eller styrelsen inom ramen för sin författningsreglerademyndighetsutövning självständig i så måtto att man inte är skyldig att tadirektiv från exempelvis kommunfullmäktige. Om man anförtror de föreslagnabeslutsfunktionerna åt kommunstyrelsen eller fastighetsnämnden, måste manbeakta frågan om jäv. De situationer där formella jäv kan föreligga torde bliförhållandevis få, eftersom det är kommunallagens jävsbestämmelser som skalltill-lämpas. Detta hindrar inte att det kan finnas skäl att ytterligare övervägavilka jävsbetonade situationer som kan uppkomma. Liknande synpunkter framförsav . Stockholmskommun anser att organisationsfrågorna bör anstå till 1977/78: 93 117 Eftersom fastighetsnämnden f. n. ansvarar förförmedlingsorganets verksamhet och har till uppgift att handha ettflertal av kommunens fastighetsfrågor vore det enklast, för att undvikasammanblandning, att den föreslagna myndighetsutövningen överföres till ennyskapad bostadsnämnd. För att kunna tillvarata den erfarenhet och kunskap somfastighetsnämnden besitter finns å andra sidan många fördelar att vinna omdenna verksamhet kan behållas inom fastighetsnämndens område. Härigenom skulleäven tillkommande arbetsuppgifter kunna inordnas utan störande omorganisation.Enligt förutsätter ett förverkligande av förslagetytterligare överväganden om uppgifterna skall läggas på en särskild ny nämndeller en redan befintlig nämnd. ifrågasätter om inte kommunemaskulle kunna inrätta en specialreglerad nämnd med uppgifter enbart på detbostadspolitiska området. Lidingökommun anser att frågor rörande översiktlig fysisk planering av mark ochbostadspolitik bör beredas centralt under kommunstyrelsen. De renatillämpningsfrågorna rörande lån och bidrag m. m. bör dock ligga på nämndnivå.Kommunen förordar att dessa läggs på som dels har kunskaper pådet aktuella området, dels redan nu svarar för den bostads- ochbyggnadstekniska granskningen och kontrollverksamheten i låne- ochbidragsärenden. Rådgivning och granskning i övrigt exempelvis beträffande låneunderlagsberäkningsom är direkt avhängig av det byggnadtekniska utförandet och helt grundas påfastställda schablonbelopp bör ingå som en naturlig del i verksamheten för attkunna betjäna allmänheten på ett godtagbart sätt. kommun ser tvårealistiska alternativ. Att tillskapa en särskild nämnd eller styrelse förverksamheten eller en delegation inom kommunstyrelsen. Liknande synpunkteranförs av kommun. anser en lösning vara att man läggeruppgifterna på kommunstyrelsen med möjlighet att delegera uppgifterna på ensärskild avdelning inom styrelsen. Nödvändighetenav specialreglerad förval t-ni n g stryks under av bl. a. , ,och kommuner. kommun anser att en specialregleringbör gälla för det beslutande organet. Eftersom beslut fattas även gentemot denegna kommunen måste det beslutande organet kunna objektivt fullgöra sinauppgifter utan lydnadsplikt gentemot andra organ inom kommunen. EnligtKramfors kommun föreligger det emellertid inte något avgörande hinder för attanförtro uppgiften åt ett kommunallagsreglerat organ. Farhågor för att någonform av lydnadsplikt gentemot kommunfullmäktige eller konununstyrelsen skulleinverka på det lånebeviljande organets beslut synes ogrundade menar kommunen.Risken för jäv skulle kunna undvikas om man föreskrev att det kommunala lånebeviljande 1977/78: 93 118 organet,då lån söks av kommunen, ej äger att fatta beslut annat än efter tillstyrkanav exempelvis bostadsenhet. Någraremissinstanser ser negativa konsekvenser i form av en försenad handläggningmed en specialreglerad nämnd inom kommunen för handhavande av lån- ochbidragsverksamheten. kommun ser en uppenbar risk att beslutsprocessen bUrså långdragen att den tidsvinst som skulle följa med kommunaliseringen i praktikenäts upp. Liknande synpunkter har anförts av några länsbostadsnämnder. HSBoch Svenska har funnit det svårt att bedöma hur den lokalaorganisationen kommer att fungera mot bakgmnd av att utredningen inte lämnatkonkreta förslag på denna punkt. Det föreslagna systemets möjligheter attfungera är enligt Svenska uppfattning i hög grad beroende avvilken lokal organisation som byggs upp. Enligt kommun kräverfrågan, till skillnad från vad utredningen anser, vidare utredning så attkommunerna får klart för sig vilken konstruktion som man har tänkt sig, vilkatänkbara alternativa lösningar som kan komma i fråga för olika kommunstorlekar,nämndorganisationer osv. Även efterlyser förslag till organisationpå det lokala planet. På så sätt hade kommunema lättare kunnat bedöma den volymarbetsuppgifter som skulle komma att överflyttas liksom hur kommunensorganisation skulle byggas upp. Behovetav personalförstärkningar för att klara de uppgifter som läggs på den centrala organisationenframhålls bl. a. av , statens planverk och de fackligaorganisationerna vid de ohka verken samt statens råd för byggnadsforskning. Enligtbostadsstyrelsen syns utredningen räkna med att de nya arbetsuppgifterna skallkunna skötas med en mindre personalstyrka än f. n. Styrelsen finner dettaorealistiskt och framhåller att de nya uppgiftema är personalkrävande. intentioner skall kunna förverkligas är det uppenbart att det interäcker med en översyn och omdisponering av nuvarande resurser. Det behövs däratöveren väsentlig förstärkning av resurserna, framhåller styrelsen. förbyggnadsforskning ifrågasätter det önskvärda i den reducering av personalenför centrala uppgifter inom byggnadsverksamheten som utredningen enligt rådetsuppfattning tycks ha fömtsatt. Rådet pekar på det nödvändiga i att den centralamyndigheten tar sig an uppgifter när det gäller att förvalta det befintligabyggnadsbeståndet. Den energipolitiska utvecklingen kräver bl. a, omfattandeutredningsresurser. bör dessutom ha resurser för att kunna ta tillvara bostadskonsumenternas intressen samt för att kunna ikläda sig en aktivroll när det gäller experimentbyggande och försöksverksamhet. Prop.1977/78: 93 119 attbyggnadsverksamheten kommer att få allt större betydelse för utvecklingen aven bättre arbetsmiljö. Slutligen finns uppgifter som ärresursmässigt eftersatta på central nivå, t. ex. typgodkännandeverksamheten.Rådet kan således inte inse att det totala personalbehovet skulle kunnareduceras i den centtala organisationen. Snarare kan en utveckling mot entotalt sett större organisation än skönjas. har i sitt yttrande gjort en genomgång i detalj av de delar i dentänkta organisationen som med hänsyn till arbetsuppgifterna synes bli underbemannade.Verket gör den bedömningen att de rationaliseringsvinster som utredningenförutsätter bör användas för att öka det nya verkets möjligheter till insatserpå strategiskt viktiga områden. Verket anser att det främst är två uppgiftersom borde ges en framträdande plats. Det gäller dels installationsfrågor somhar fått en hög aktualitet och kräver avsevärda insatser i samband medstatsmakternas beslut om energibesparande åtgärder, dels anvisningar omkommunal översiktsplanering, där behovet är överhängande på grund av de ökadekrav som ställs på denna planering. Förutom för angelägna uppgifter inom energiförsörjningensoch energihushållningens ram bör det nya verket också tilldelas resurser föratt aktivt kunna ta till vara bostadskonsumenternas intressen samt förexperimentverksamhet och försöksverksamhet av skilda slag. Vidare kan väntasatt det nya verket tilldelas en allt större roll att utveckla en bättre boende-och arbetsmiljö. Verket kan således inte se att det totala personalbehovet kanreduceras på den centrala nivån. Ett fullföljande av statsmakternasintentioner måste snarare leda till en större organisation än . Liknandesynpunkter framförs av /vid statens planverk. Föreningenframhåller dessutom starkt behovet av förstärkning av resurserna förpersonalutvecklande åtgärder. SACÖ/SR-för-eningen vid bostadsstyrelsenkonstaterar att den nya roll som utredningen har beskrivit i huvudsak inte ärny. Personalstyrkan har emellertid varit för liten för att ta itu meduppgifterna. Dessutom har utredningen föreslagit nya uppgifter för verket.Detta medför enligt föreningens uppfattning att några besparingar inte kangöras utan att det i stället krävs förstärkningar. Även arkitektförbundetfinner ett starkt behov av personalförstärkningar på central nivå. Inte minstönskemålet att förstärka boendeinflytandet talar för att den centralaorganisationen måste skaffa sig kompetens som inte finns på någon statligmyndighet, nämligen i fråga om upplåtelseformer, hyres- och bostadssane-ringslagstiftningoch bostadsförmedling. Föreningen bedömer, medutgångspunkt bl. a. i de erfarenheter som föreningen har av prövning av frågorom avsteg från gällande byggnorm, att planverkets byggnadsbyrå f. n. inte hartillräckliga resurser för att i rimlig tid pröva dessa frågor. Man har inteheller i tillräcklig grad kunnat 1977/78: 93 120 hållakontakt med den faktiska tillämpningen av byggnormen. Föreningen anser attutredningens förslag innebär en ytterligare försvagning på detta område. Föratt de eftersatta resursbehoven skall kunna tillgodoses erfordras i stället enväsentlig resursförstärkning med kvalificerad personal framhåller föreningen.Även förordar en förstärkning av den byggnadstekniskakompetensen på central nivå. Personalbehovetpå den regionala nivån har berörts av endast ett fåtal remissinstanser. Enligtbostadsstyrelsen kräver den överflyttning av arbetsuppgifter till nämnderna,som styrelsen har förordat samt behovet av att öka information och rådgivning,att organisationen ses över. /vid framhållerbehovet av förstärkning med både juridisk, bostads- och byggnadsteknisk kompetenspå regional nivå för att den nya roll som utredningen beskriver skall kunnaförverkligas. Delänsbostadsnämnder som förordar ett bibehållande av den nuvarande regionalaorganisationen har i regel inte berört frågan om resurser på den regionala nivån.Länsbostadsnämnden i framhåller dock att den regionalaorganisationen måste ges personella resurser för en utvidgadinformationsverksamhet. i som tillstyrkerförslaget till regional organisation anser det viktigt att den föreslagnabostadsenheten i ges sådana resurser att den kan spela den rolli fråga om bl. a. erfarenhetsåterföring och information som utredningen harskisserat och som torde vara en förutsättning för att den nya bostadspolitiskaorganisationen skall fungera tillfredsställande. För att i ökad utsträckningtillgodose boendemiljöfrågorna anser i att det är synnnerligenangeläget att det bostadspolitiska organet på regional nivå tillförs sakkunskappå boendemiljöområdet. Länsstyrelseni bedömer att en resursförstärkning på länsbostadsnämnderna kanbli nödvändig om ytterligare arbetsuppgifter läggs på dessa genomdecentralisering inom nuvarande organisationsformer. Även iÖrebro län finner det motiverat att länsbostadsnämnderna tillförs resurser fören ökad informations- och rådgivningsverksamhet. kommun anser atten översyn av länsbostadsnämndernas organisation och resurser är önskvärd föratt handläggningstiderna skall kunna bringas ned. Fråganom nuvarande extrapersonal berörs av många länsbostadsnämnder. i län har utredningen förbigått problemet med detrelativt stora antalet extraanställda som finns på framför alltlänsbostadsnämnderna. Dessa personer kommer även fortsättningsvis att behövasför att den bostadspolitiska organisationen skall fungera tillfredsställande. Nästansamdiga remissinstanser som har uttalat sig om behovet av 1977/78: 93 121 personalpå lokal nivå anser att utredningen har underskattat behovet avpersonalökningar i kommunerna vid en kommunalisering. Enmajoritet av länsstyrelserna anser att kommunerna främst de mindre kommeratt behöva betydande personalförstärkningar vid en kommunalisering. Enligtlänsstyrelsen i län medför kravet på specialreglerad förvaltning attbetydande administrativa resurser kommer att krävas. Med tanke på muldplikatoreffektenför en förvaltning som tillförs ytterligare personalresurser för att fullgöranya uppgifter anser det inte uteslutet att kommunerna totalt settmåste tillföras ca 500 nya tjänster. Ett avgörande skäl mot en kommunaliseringär således enligt uppfattning den starka tillväxt av personalsom erfordras. Enligt i finns det inte mångakommuner utanför storstadsområdena som är rustade för att ta över långivningen.En inte oväsentlig personalförstärkning blir därför oundviklig. anser att utredningen har underskattat behovet avpersonalförstärkningar. Kommunernas bedömningar förefaller tämligen entydigtinnebära att personalförstärkningar skulle komma att ske i samband med ettgenomförande av utredningens förslag. Det är enligt förbundets uppfattningmycket svårt att bedöma i vilken utsträckning dessa skulle vara direktföranledda av nytillkommande arbetsuppgifter. Till bilden hör nämligen att detkan finnas förstärkningsbehov , beroende t. ex. på den storaomfattning som stödet till energisparverksamheten har fått. Det är ocksåtroligt att de ökade personalresurserna på sina håll skulle bli ett led i enönskvärd förbättring av kommunens service i bostadslånefrågor. Tilldem som förutser krav på ökade kommunala resurser vid en kommunalisering hörockså Svenska och . , vars remissvar kan anses vara representativt när det gällerkommunernas beskrivning av tillkommande arbetsuppgifter vid en kommunalisering,kommer en sådan att innebära en ökad arbetsbelastning och ett behov avförstärkning av de personella resurserna på kommunernas förmedlingsorgan.