prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Jaghar tidigare förordat atl SEK får statligt slöd i form av ersättning förräntekostnader och ersättning för uppkomna kursförluster för de lån som bolagethar tagit upp för att finansiera kredit Inom systemels ram. 1 fråga ominnebörden av statens åtagande vill jag anföra följande. Ersättningen förräntekostnader bör omfatla skillnaden mellan upp- och utlånlngsränlorna. Mendet bör, som utredningen har föreslagit, också omfatla sådana kostnader som SEKhar haft all eriägga för de lån som bolaget har tagit upp för alt kunna lämna stalsstöddkredit. Hit bör räknas - fömtom direkta kostnader för upplåning, såsom emissionskostnadoch stämpelavgift -löftesprovision som SEK har fåll betala till sin långivare.Som jag har föreslagit bör en mindre löftesprovision las ul vid SEK:sutlåning. Den löftesprovision som kommer att läggas till ersättningen förräntekostnader blir alltså av måttlig omfattning. 1977/78:155 117 Övrigakostnader för ujplåningen får bestridas av SEK. Jag syftar här på bolagelsadministrationskostnader, kostnader för konsolidering, avsättningar förläckande av kreditrisker och avkastning på eget kapital. Dessa kostnader läcks,liksom kostnaderna 1 övrigl för SEK:s utlåning, f.n. av den s. k. koslnadsmarginalen.Också vid upp- och utlåning för stalsstödd kredit bör nu nämnda kostnader ingåi koslnadsmarginalen. Denna bör, liksom , bestämmas av SEK:s styrelse.Till skUlnad från utredningen anserjag all SEK:s koslnadsmarglnal bör läggastill de av mig tidigare förordade utlåningsräntorna. Koslnadsmarginalen kommeralltså inte all omfattas av det statliga ränleåtagandel. Avräkningsförfarandetbör enligl min mening ske på i huvudsak följande sätl. SEK:s verksamhet kommer,inkl. stalsstödd kreditgivning, atl beslå av tre olika delar, dels äldrekrediter, dels nya statsstödda krediter, dels ock nya krediter lill ordinarievillkor, I första hand bör en särredovisning göras i bolagels räkenskaper avIntäkterna, exkl, den s, k, koslnadsmarginalen, av de lån som lämnas till statsstöddavillkor. För denna långivning bör sedan en upplåningskostnad fastställas medledning av bolagels faktiska upp-låningskoslnad för de lån som tagils upp förändamålet. Ev. löflesprovlsion till AP-fonden m. m. räknas in i densammanlagda upplåningskostnaden. Visar särredovisnlngen all förlust uppkommilbör staten täcka skillnaden mellan ränteintäkter och räntekostnader resp.eventuellt realiserade kursförluster i samband med den utländska upplåningen.Eventuella kursförluster resp. kursvinster beräknas med hänsyn till kursen vidupplånings-tillfället. SEK får årsvis i efterskott hemställa om sådankostnadstäckning. Eventuellt överskoll tillfaller staten. Del kan inbetalaseller fonderas hos SEK för atl användas lill atl läcka förlust under kommandeår. Del ankommer på regeringen all besluta härom. Vad gäller bolagelsadministrationskostnader, konsolidering, kreditrisker och avkastning på egetkapital bör en räntemarginal på lämnade krediter liksom för bolagels utlåning iövrigl fastställas av styrelsen. Givetvis bör en så låg nivå som möjligteftersträvas av bolaget. Min bedömning är atl en räntemarginal på tills vidare0,bör vara tillfyllest. Inträffar kraftiga förskjutningar 1 tyngdpunkten ibolagets verksamhet bör en ändrad marginal naturligtvis övervägas. Bolagelsräntemarginal bör läggas till de av mig tidigare förordade utlånlngsränlorna.Vad gäller anslag för den av SEK bedrivna statsstödda kreditgivningen avser jagall återkomma i samband med tilläggsbudget för /79. SEK:supplåningskapacitel, inkl. ökningen av aktiekapital , har avutredningen beräknats vara i storleksordningen 7 500-8500 milj, kr. Till dettakommer ett eget kapital på drygt 500 milj, kr,, inkl. befintiiga värderegleringskonton.Mot bakgmnd av den statsstödda kreditgivning som bedöms sannolik och dennasfördelning över tiden anser utredningen alt del f n. inte är nödvändigt atlöka aktiekapitalet för alt stär- 1977/78:155 118 kaSEK:s framtida upplåningskapacitel. Behov av utökad upplåningsrält kan dockgöra sig gällande i den mån utlåningen ökar mer än beräknat. Om det visar signödvändigt all i ett senare skede av försöksperioden förstärka SEK:s upplånlngsrältkan, påpekar utredningen, möjligheterna all ändra de upplåningsgmndandebestämmelserna i bolagsordningen utnyttjas. En ändring kan göras t. ex. så altockså fordringar med svensk bankgaranti eller fordringar på svensk bank blirupplåningsgrundande. Investeringsbanken framhåller 1 sitt yttrande all bolagetmed nuvarande kapitalbas Inte kan öka upplåningen 1 den utsträckning och 1 dentakt som utredningen har förutsagt. Bankinspektionen framför en liknandesynpunkt. Delsyslem för stalsstödd exportkreditgivning som jag har förordat i del föregåendeär mer begränsat än det utredningen föreslog. SEK:s upplåningskapacitel bördärför enligt min mening vara tillfyllest . Frågan omutökning av upplåningsrätten bör alltså anslå tills vidare. 1 likhet medutredningen anser jag atl även frågan om en eventuell förstärkning av del egnakapitalet bör anstå. Det får ankomma på styrelsen alt ta initiativ lill deändringar som behövs. Någraremissinstanser har förordat all staten erhåller majoritetsinflytande i SEK.De avvikelser från utredningsförslaget som jag har förordat innebär all denform av myndighetsutövning som läggs på SEK blir relativt begränsad. annalviktigt skäl mot en förändring f. n. är alt systemet i första hand skall prövasunder en försöksperiod. Med hänsyn till vad jag har anfört anserjag del vara enfördel om det hittillsvarande statliga ägar-engagemangel bibehålls oförändrat. 3.4Exportkreditfinansiering via , m. m. Enväsentlig del av exportkreditgivningen sker f. n. via Investeringsbanken. Iutredningsförslaget har inle bankens roll inom exportkreditgivningen närmarebehandlats, med hänvisning till att en utvärdering av bankens verksamhet varunder arbete. Resultatet av utvärderingen har presenterats idepartementspromemorian (Ds I 1978:4) Investeringsbank AB:s framtidaverksamhet. Där framhålls atl Investeringsbanken har engagerat sig 1 exportkreditgivningeni betydande omfattning. Om exportkredit-utredningens förslag genomförs kan,enligt promemorian, exportkreditgivningen hos Investeringsbanken komma all tonasned och koncentreras på särskilt riskfyllda engagemang. Del bedöms dock ligga ilinje med bankens verksamhet atl även i fortsättningen finanslera vissa större exportaffarer. Enliglexportkredilulredningen skall SEK, när stalsstödd kredilkonkurrens frånutländska företag föreligger, kunna lämna statsstödda krediter även förleveranser inom landet. Utgångspunkt för förslaget är exportkreditsystemen 1vissa andra länder, där sådana möjligheter föreligger. Utredningen framhålleralt omfattningen av utländsk stalsstödd kredilkonkurrens vid försäljning iSverige är svår atl kartlägga. 1977/78:155 119 sernaför svenska förelag 1 ett flertal fall pekar dock, enligl utredningen, på allstatliga insatser bör komma 1 fråga för all reducera denna typ av kredilkonkurrens.Utredningen framhåller all utländsk statsunderstödd kreditkonkurrens 1 varjeenskilt fall klart bör kunna påvisas. För alt en allsidig bedömning skall varamöjlig bör enligl utredningen frågan om sådana lån 1 varje enskilt fall prövasav regeringen. Invesleringsbankensverksamhet berörs av RRV och Invesleringsbanken i remissyttrandena över exportkredllutredningensbelänkande. RRV lar upp förslaget om alt ge SEK möjlighet atl lämna slatsslöddakrediter för leveranser inom landet vid stalsstödd konkurrens från utlandet ochanser all del finns skäl som lalar för alt en sådan möjlighet i stället medgesInvesleringsbanken. RRV framhåller alt SEK härigenom avlastas en artfrämmandekreditgivning som en uppbyggd kreditgivningskapa-citel inom Invesleringsbankenkan tillvaratas. Ilikhet med chefen för vill jag förorda atl ett systeminförs för stalsstödd kreditgivning vid vissa leveranser Inom landet i sådanafall då konkurrens från utländsk stalsstödd kreditgivning klart kan påvisas.Som jag har framfört anserjag alt SEK bör behålla sin nuvarande rollpå exporlfinansleringsområdel även i framliden. SEK bör därför inle lämna statsstöddakrediter för leveranser inom landet. Sådana krediter kräver jämfört medexportkrediter också en omfattande kreditprövning av annat slag. Jag förordardärför all, i den utsträckning särskilda krediter av delta slag kanaktualiseras, denna uppgift 1 stället läggs på Invesleringsbanken. Jag villstarkt understryka all denna möjlighet till stalsstödd kredit bör utnyttjasytterst restriktivt. 1 första hand bör öppnandet av en kredilfacililel 1 bankenpå kommersiella villkor prövas. För alt statsstöd skall kunna utgå bör krävasalt beslul fallas av regeringen. Fömtsättningama för denna kreditgivning bör iprincip ansluta till vad som gäller Ifråga om statsstödda exportkrediter somlämnas av SEK. I praktiken bör del gå lill så atl Investeringsbanken, efter atlha prövat kreditansökan, vänder sig till regeringen med en hemställan omstatligt slöd i del aktuella fallel. Regeringen kan knyta villkor om räntesätlning,löflesprovlsion, marginal m. m. till sitt beslul. Utredningen har inte förordatnågon särskild ram för denna kreditgivning. Inte heller jag anser att en rambehöver fastställas med hänsyn till den restriktiva tillämpning som fömtses. Invesleringsbankenframhåller i sitt yttrande all banken gentemot sina kunder bör få sammamöjligheter lill finansiering av exportkrediter som SEK enliglutredningsförslaget avses få gentemot affärsbankerna. Banken framhåller att ettkombinerat SEK/SIB-system med all sannolikhet skulle underlätta den betydande upplåningsverksamheli utlandet som förutsätts äga rum. Alternativtkan man enligl bankens mening länka sig alt Investeringsbanken för sinakunders räkning hemställer hos SEK om förhandsbesked och avlyft på samma sättsom bankema fömtsatts göra. 1977/78:155 120 garantiför sina kunder. På så sätt kommer bankens engagemang atl avse den merariskfyllda exportkreditgivningen. Banken framhåller dessutom atl, för altexportörerna skall bil jämställda 1 konkurrenshänseende, en konsekvens bör bliall del statliga stödet också omfattar den garantiprovision som banken måstebetinga sig. När del gäller bankens exportkreditgivningharjag tidigare förordat en sådan ordning all banken får möjlighet till avlyftav sina krediter på samma sätt som andra banker. 1 likhet med vad somgäller 1 fråga om andra garantiavgifter, t.ex. för EKN-garanti och bankgaranti,bör Investerings-bankens garantiavgift inte omfattas av det statliga åtagandet.Jag avser att återkomma till anslagsfrågan 1 tilläggsbudget för /79. 3.5 Demindre företagens exportkreditfinansiering Iutredningsförslaget behandlas inte särskilt frågan om de mindre företagenssärskilda behov av exportkrediter, ulan del hänvisas till det föreslagnasystemets allmänna exportsllmulerande effekt. Flera remissinstanser, däriblandLandstingsförbundet och Exportråd, framhåller all särskilda insatserkrävs på detla område. Jagdelar remissinstansernas bedömning alt särskilda åtgärder måste lUl förfinansiering av denna förelagsgmpps exportkrediter. Jag erinrar i dettasammanhang om den framställning som delegationen för den mindre industrin InomSveriges Exportråd gjort, vari föreslås att en särskUd exportfond för denmindre industrin inrättas i Invesleringsbanken. avser jag attföreslå alt Investeringsbanken ges möjlighet all öka sitt samarbete med deblivande regionala utvecklingsfonderna bl.a. på exportfinan-sieringsområdet,varigenom behovet av en särskild exporlfond är aktuell. Jag vill idetta sammanhang också framhålla atl de förslag om slöd till exportkreditgivningensom läggs fram i denna proposition avser krediter om , vilkettorde ge de mindre företagen ökade möjligheter atl utnyttja stödet. 3.6 Sammanfattningav resursbehovet samt övergångsbestämmelser Jaghar tidigare förordat all statligt bidrag till räntekostnader och ev.kursförluster lämnas inom en utlåningsram på 10000 milj. kr. under en försöksperiodpå . Jag har föreslagit att regeringen ges möjlighet all successivtställa ramen lill SEK:s förfogande. På så sätt uppnås en löpande uppföljning avsystemels effekter. Avräkningen gentemot SEK bör, som jag har nämnt,genomföras årsvis i efterskott. Det är alltså möjligt all statligt bidrag kankomma all ulgå under nästa budgetår. Delsamma kan gälla beträffande Invesleringsbanken.Jag avser därför alt i tilläggsbudget för /79 återkomma tillanslagsfrågan angående dels statligt stödd exportkreditgivning genom SEK, delsviss statiigt stödd kreditgivning inom landet som ombesörjs av Invesleringsbanken. 1977/78:155 121 Föralt utvecklingen av systemet med stalsstödd kreditgivning genom SEK skall kunnabedömas, krävs en fortlöpande uppföljning. Jag har därför för avsikt atl hållamig underrättad om bl.a. ramens utnyttjande och kostnadema för upplåningen. Delkan ske genom alt SEK regelbundet och minsl varje halvår rapporterar till mig.I samband med anslagsfrågor kommer SEK:s verksamhet 1 fråga om den statsstöddaexportkreditgivningen atl redovisas för . En utvärdering avsystemet bör föreligga vid utgången av försöksperioden. SEKbör, enligl vad jag tidigare berört, få möjlighet all från den 1 juli 1978lämna löften om statsstödda krediter för order som har tecknats efter dettadatum. Flera remissinstanser, däribland Induslriförbundel m. fl., har påpekatall en olycklig fördröjning av väsentliga exportaffarer kan bli resultatet avdet föreslagna ikraftträdandet. De har i stället föreslagit alt de nyafinansieringsmöjligheterna hos SEK, under förbehåll av godkännande,skulle få gälla för exporlkonlrakl Ingångna tidigast dagen eflerpropositionens framläggande. Jaghar konstaterat all kreditgivning enligl del föreslagna systemet bör skefrån den . Jag delar dock remissinstansernas bedömning atl enfördröjning i väntan på all systemet kommer igång kan få allvarligakonsekvenser. Jag har emellertid erfarit atl SEK redan från lidpunkten förpropositionens avlämnande avser atl lämna löften om finansiering av exportkrediter1 enlighet med här lämnade förslag under uttryckligt förbehåll av godkännande.I intet fall bör dock löftena avse order som bekräftats före tidpunkten förpropositionens avlämnande. Enliglföreliggande förslag skall SEK anförtros uppgiften atl ha hand om den slatsslöddaexportkreditgivningen. Uppgiften Innebär myndighetsutövning. Jag syftar härvidfrämst på att SEK självständigt fattar beslul 1 ärenden om stalsstöddexportkredit. Enligl 11 kap. 6 § regeringsformen krävs del slöd 1 lag för all överiämnaförvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning för bolag, förening, samfällighel,stiftelse eller enskild individ. Medhänsyn härtill har inom industridepartementet utarbetats förslag lill lag ombeslutanderätt för svenskt kreditaktiebolag i fråga om exportkredit 1 vissafall. Förslaget har utformats så atl beslutanderätten gäller i frågor omexportkredit för vilken statiigt räntebidrag eller statiigt stöd till kursriskläckningför bolagets utländska upplåning utgår eller kan ulgå. Beslutande-rätlen gällergivetvis inte bara frågor om stalsstödd exportkredit skall lämnas ulan ocksåfrågor som rör t. ex. lånevillkor och andra villkor enligt gällanderiktlinjer. I lagen las också upp en bestämmelse om tyslnadspUkt beträffandesådan information om företagens verksamhet, som inte bör komma till allmänkännedom. 1977/78:155 122 Förslagettill lag bör fogas till regeringsprolokollet i delta ärende som underbilaga I lilldenna bilaga. 1fråga om kredit vid försäljning inom landet vid stalsstödd konkurrens frånutlandet harjag förordat atl uppgiften anförtros Invesleringsbanken.Besluten om stöd bör dock fallas av regeringen. Härigenom krävs inte någotbemyndigande för Investeringsbanken atl besluta Ifråga om krediter av dettaslag. Jämförtmed förhållandena när SEK bildades år 1%2 och det konsortialavtal som dåträffades förändrar Införandel av SEK-systemet endasl marginellt bolagetsarbetssätt. Visserligen blir volymen starkt expansiv, men bolagels kostnaderför administration och bolagels kreditrisker m. m. blir relativt sett desamma. Destatsunderstödda exportkreditema stämmer väl överens med de ändamål för bolagetsverksamhet som från början angavs. Något behov av att ändra bestämmelserna ibolagsordningen om beslul vid ul- och upplåning och vid utdelning synes inteföreligga. Frågorom marginal, fondering, uldelningspolltik och annan kostnadstäckning i bolagelsverksamhet bör liksom bli föremål för beslut i bolagels styrelse. Destatliga styrelserepresentantema kan enligl bolagsordningens föreskrifter setill all syftet med statsstödet till exportkrediterna tillgodoses 1 bolagelsverksamhet. 1962 träffade konsortialavtaletkan det vara lämpligt all göra ell tillägg, vari anges all delägarna accepteraratl ett statsstöd går via bolagets verksamhet och all delägarna vidförvaltningen av bolaget verkar för en så smidig utveckling som möjligt av exportkredllfinansleringenvia bolaget. Jag avser alt söka få en sådan överenskommelse till stånd som elltillägg till gällande konsortialavtal. Del ankommer på regeringen att träffaöverenskommelsen. Vidare bör träffas enöverenskommelse mellan staten och SEK enligt vilken slås fast de förpliktelsersom bör gälla för vardera avtalsparten. SEK bör åla sig att lämnaexportkrediter under de fömtsättningar och på de villkor som kommer alt gällahärför saml att redovisa sin verksamhet så att statens engagemang 1kreditsystemet klart framgår. Staten bör å sin sida åla sig all vid behov lämnaräntebidrag och slöd lill kursriskläckning för SEK:s upplåning i del nyasystemet. Detla innebär att staten sig ekonomiska förpliktelser. Delkrävs därför atl regeringen bemyndigande atl träffaavtalet. Ocksåvad gäller Investeringsbankens befattning med statsstödda krediter förleveranser Inom landet 1 vissa fall bör en överenskommelse träffas. Detankommer på regeringen atl träffa överenskommelsen. Prop.1977/78:155 123 Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjagall regeringen föreslår 1. att antaga inom Industridepartementet upprättatförslag till lag om beslutanderätt för svenskt kredilakliebolag i fråga om ex portkredit i vissa fall, 2. atl godkänna degrunder för stalsstödd exportkredilgivning inom en ram av 10000000(XX) kr.genom AB som jag har förordat, 3. all godkänna degrunder för stalsstödd kreditgivning genom somjag har förordat, 4. att bemyndigaregeringen att i avtal mellan staten och AB ikläda statende ekonomiska förpliktelser avseende kostnadstäckning för viss kreditgivningsom jag har angett 1 det föregående, 5. all bemyndigaregeringen atl i anslutning lill kreditgivning som Investeringsbank ABbedriver ikläda staten de ekonomiska förpliktelser avseende kostnadstäckningför viss kreditgivning som jag har angett i det föregående. 1977/78:155 124 Lag om beslutanderättför svenskt kreditaktiebolag i fråga om exportkredit i vissa fall 1 § Regeringen får överiämna lill svenskt kredilakliebolag,vari staten äger del, all pröva fråga om exportkredit för vilken statiigträntebidrag eller statligt slöd till kursrisktäckning för bolagels upplåning ulgåreller kan ulgå. 2 § Den som hos kredilaktiebolag som avses i I § hartagit befallning med fråga som anges 1 paragrafen får ej obehörigen yppa vadhan därvid har erfarit om affärs- eller driflförhållanden. Dennalag träder 1 kraft den . Prop, 1977/78:155 125 Propositionenshuvudsakliga innehåU....................... 1 Bilaga 1, avseendehandelsdepartementets verksamhetsområde 3 1 Inledning......................................................... 3 2 Exporlkredilulredningens belänkande .................... 5 2.1 Den intemationella utvecklingen..................... 5 2.2 Consensus-överenskommelsen....................... 6 2.3 Problem vid exportkreditflnansiering................. 6 2.4 Refinansiering 1 ullandel................................ 10 2.5 Nuvarande syslem för refinansiering avexportkrediter 11 2.6 Utredningens förslag.................................... 12 2.7 Riktlinjer för utformningen av ell exporlkredilsystem 14 2.8 Vissa riktlinjer för SEK:s ul- och upplåningsvolym 17 2.9 Förslag till ändringar av nuvarande exportkreditsystem 19 2.10 Reservation................................................ ... 20 2.11 Särskilda yttranden...................................... 20 3 Remissyttrandenöver exportkreditulrednlngens betänkande 23 3.1 Allmänna synpunkter .................................... 24 3.2 SEK-systemet.............................................. 30 3.3 Nuvarande exportkreditsystem........................ 43 4................................................................... Exportkreditnämndensskrivelse om vissa reformer 1 garantiverk samheten ....................................................... ... 48 4.1 Täckningav risker i samband med ställande av säkerheter, s.k. "bonds" ............................................... ... 48 4.2 Riskbeskrivningen i EKN:s allmänna vlUkor.......... 50 4.3 Garanliprocenlsats för garanti avseende bank-liU-bank 5 Remissyttrandenöver exportkreditnämndens skrivelse omvissa reformer 1 garantiverksamheten.............. 53 5.1 Principiella synpunkter................................... 53 5.2 Täckning av risker i samband med ställande av säkerheter,"bonds" 53 5.3 Riskbeskrivningen i EKN:s allmänna villkor........... ... 55 5.4 Garanliprocenlsats avseende bank-till-bank krediter 55 5.5 Övriga synpunkter........................................ ... 56 6.................................................................... Exportkredilnämndensskrivelse om ökning av ramen för exportkredilgaranll............................................. ... 57 6.1 Nuvarande ordning ....................................... ... 57 6.2 skrivelse....................... ... 58 7 Remissyttrandenöver exportkredilnämndens skrivelse om ökningav ramen för exportkredilgaranll.................. ... 60 8 Föredraganden................................................. ... 61 8.1 Inledning.................................................... ... 61 8.2 Exportkredilulredningen ................................. .. 63 8.2.1 Utredningens förslag............................... .. 63 8.2.2 Allmänna överväganden........................... 67 8.2.3 Samordning med EKN.............................. .. 72 8.2.4 Principiella riktlinjer för systemels utformning...... 74 8.2.5 Systemens paraUellilel............................. .. 77 8.2.6 Uppföljning av statens åtaganden............. .. 78 8.2.7 Övergångsbestämmelser ......................... .. 79 1977/78:155 126 8.3 Vissa reformeri exporlkreditgaranliverksamhelen.... 79 8.4 Ökning av ramenför exportkreditgaranti ................ 85 9 Hemställan..................................................................... 87 Bilaga 2,avseende budgeldepartementets verksamhetsområde .... 88 1 Inledning........................................................................ .... 88 2 Samordningmellan avdrags- och bidragssystemet och SEK-systemet 89 3 Utformningen avavdrags- och bidragsreglerna............. .... 92 3.1 Inledning................................................................. .... 92 3.2 (I § i lagförslaget) .............. 93 3.3 Förutsättningarför stöd (2 § i lagförslaget)............ 93 3.4 Stödets storlekm. (3 § i lagförslaget)................ 95 3.5 Tidpunkten föransökan hos EKN (4 § i lagförslaget) 97 3.6 Exportkreditavdrag(5 § i lagförslaget).................... 97 3.7 Exporlkredllbidrag(6-8 §§ i lagförslaget) ............... 99 3.8 Bestämmelse omhandelsbolag (9 § i lagförslaget). . 100 3.9 Besvärsregler(10 § i lagförslaget).......................... 100 3.10 Övergångsbestämmelser........................................ . 101 4 Hemställan..................................................................... . 101 Underbilaga, förslag till Lag om exportkredilstöd.............. . 102 BUaga 3, avseende indusiridepartemeniets verksamhetsområde.... 106 1 Inledning........................................................................ . 106 2 AB SvenskExportkredits verksamhet ............................ . 107 3 Föredraganden.............................................................. 108