prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — Som känt anses sålunda allt som har blivit allmänt tillgängligt före dagen förpatentansökningen, oavsett på vilket sätt det har skett, saml innehållel ipatenlansökan som har gjorts i före ansökningsdagen, orn denna ansökansedermera blir allmänt tillgängtig enligt 22 S patentlagen. Från kravei på nyhet görstvå undantag. Patent får sålunda meddelas utan hinder av alt uppfinningen har blivit allmänt tillgänglig inom sex månaderinnan patenlansökningen gjordes litl följd av uppenbart missbruk i förhållandetill sökanden eller någon från vilken denne härleder sin räll eller till följdav all sökanden eller någon från vilken denne härieder sin rätt har förevisatuppfinningen på officiell eller officiellt erkänd intemationell utställning (2§ tredje stycket). Närmare föreskrifler omensamrättens innehåll ges i 3 S första och andra siyckena. Annan änpaienlhavai-en får sålunda inte ulan dennes lov utnyttja uppfinningenyrkesmässigt genom att använda patentskyddat förfarande, genom att tillverka, införa, använda eller tillförsäljning, uthyming eller utlåning utbjuda patentskyddat alster eller på annat sätt. Avser uppfinningföifarande för tillverkning avalster, omfattar ensamrätten även alster som har tillverkats enligt förfarandet(s. k. indirekt produktskydd). 1 3 § tredje stycket samt4 och 5 §§ görs vissa inskränkningar i patentha-varens ensamrätt. Ensamrättenomfattar sålunda inte utnyttjande av alster som har sålts i i butikeller på därmed jämförligt sätt. om köparen vid köpet inle ägde eller hade bortäga kännedom om all ensamrätten kränktes. Den som när palenlansökningen gjordesutnyltiade uppfinningen yrkesmässigt i får utan hinder av patentetfortsätta utnyttiandet med bibehållande av dess allmänna arl, om utnyttjandetinte innefattade uppenbart missbmk i förhållande till patentsökanden eller någon från vilken denne härleder sinrätt (s. k. föranvändarrätt). Dylik föranvändarrätt tillkommer under motsvarandeförutsättningar den som har vidtagit väsentliga åigärder för sådantutnyttjande. Föranvändarrätt får övergå till annan endasl lillsammans med denrörelse i vilken den har uppkommit eller i vilken utnyttjandet hade avsettsskola ske. Vidare undantas från ensamrätten uinyitiande av patentskyddaduppfinning på utländskt samfärdsmedd när detta tillfälligt kommer till Sverige.Slutligen får i den omfattning regeringen förordnar reservdelar och tillbehörtill luftfartyg utan hinder av här gällande patent införas till ochanvändas här för reparation av friimmande luftfartyg. Som förut nämnls (avsnitt2.1) innehåller bestämmelser om rätt att vid ansökan ompatent i en konventionsstat räkna prioritet för ansökningen från tidigare ansökani annan konventionsstat. Enligt 6 S patentlagen får regeringen förordna attansökan om patent på uppfin- 1977/78:1 Del A 53 vilkenlidigare har angivits i ansökan om skydd i utlandet, skall i vissa avseenden,nämligen vid tillämpning av beslämmelserna om nyhelshin-der. uppfinningshöjdoch föranvändarrätt, anses gjord med ansökningen i ullandel, omsökanden yrkar del. I förordnandei skall anges de närmare villkor, under vilkasådan konventionsprioritel får åtnjutas. Sådant förordnande harmeddelats i 9 S palentkungörelsen. Som villkorför all konventionsprioritel skall få åtnjulas föreskrivs attuppfinningen skall ha angivits i ansökan om patent, om uppfinnarcertifikateller om skydd som nytligheismoddl i främmande stal som har tillträtt , Vidare måstepatent sökas i från ansökningsdagen i den främmandestaien. Slulligen mäste sökanden från den dag då ansökningeningavs i skriftligen begära prioritet och lämna uppgifl om var och närden åberopade ansökningen gjordes samt. sä snart ske kan. ange dess nummer.Dessa bestämmelser gäller också om uppfinningen har angivits i ansökan som inteavser stal som har tillträtt nämndakonvention, om paientmyndigheten finner särskilda skäl att jämställa denansökningen med ansökan i konventionsstat. Innehavare av patent harrätt all få tilläggspalent på utveckling av uppfinningen. Bestämmelser häromfinns i 7 S patentlagen. För all tilläggspatent skall kunna meddelas krävs dockatt ansökan härom görs innan ansökningen om huvudpateniet har blivit offentlig. 1 fråga om tilläggspalentkrävs inle all uppfinningen har uppfinningshöjd i förhållande titt innehållet iansökningen om huvudpateniet. Ansökan om patent skattgöras skriftligen hos patent- och registreringsverket, som är svenskpatenimyndighet (8 och 9 SS). Genom palenlansökan som görs hos den svenskapaientmyndigheten kan erhållas patent endast för . Ansökningen skallinnehålla beskrivning av uppfinningen, innefattande även ritningar om sådanabehövs, samt bestämd uppgift om vad som söks skyddat genom patentet(patentkrav). Beskrivningen skatt vara så tydligall en fackman med ledning därav kan ulöva uppfinningen. I ansökningen skalluppfinnarens namn anges. Söks patent av annan än uppfinnaren, skall sökandenstyrka sin rätt till uppfinningen. Sökanden skall erlägga fastställdansökningsavgifi (9 S). Sökande som inle harhemvist i skall ha ett här bosall ombud, som har rätt all företrädahonom i allt som rör ansökningen (12S). Enligl 10 S patentlagenfår i en och samma ansökan inle sökas patent på två eller fiera uppfinningarsom är oberoende av varandra (det s. k. enhetskravet). Enhetskravet reglerasnärmare i 14 och 15 SS patenikungörelsen. Palenlansökan får inteändras så alt patent söks på något som inte framgick av ansökningshandlingarnanär ansökningen gjordes (13 S). Om sökanden ändrar ansökningen inom sexmånader från den dag då den gjordes, skatt ansökningen anses gjord dåändringen vidtogs, om sökanden yrkar det (14 S). Yrkande om sådan s. k.töpdagsförskjutning får göras bara 1977/78:1 Del A 54 en gång och får inle . Finner patentmyndighelenvid sin granskning av ansökningen attdenna är behäftad med brister eller att det annars föreligger hinder för bifalltill ansökningen, skall sökanden föreläggas att avge yttrande ellervidta rättelse. Efterkommes inte föreläggandet, skall ansökningen avskrivas.Sökanden har möjlighel att få avskriven ansökan återupptagen, om han inom fyramånader efter utgången av den frist som anges i föreläggandet inkommer medytirande eller vidtar rättelse samterlägger fastställd ålempptagningsavgift. Har sökanden avgivit yttrande menföreligger det trots detta hinder för bifall till ansökningen, skattansökningen avslås, om sökanden har haft tillfälle all yttra sig över hindretoch del inle finns anledning alt ge honom nytt föreläggande (15 och 16 SS). Om ansökningshandlingarnaär fullständiga och patentmyndighelen inle finner någol hinder föreligga motalt meddela patent, vidtar det s. k. in-vändningsförtarandet. Därvid ulläggspatenlansökningen av paientmyndigheten för att allmänheten skall få lillfälleatt inkomma med invändningar mol ansökningen. Utläggningen skall kungöras, ochinvändning kan göras skriflligen hos patentmyndighelen frånkungöretseda-gen. Från och med den dag då utläggningen äger rum skall irycklaexemplar av beskrivning och paientkrav finnas att tillgå hos patentmyndighelen(19 och 21 SS). I och med all utläggninghar ägt rum. skatt handlingarna i ärendet hållas tillgängliga för envar. Ävenom utläggning inte har skett, blir handlingarna offentliga när 18 månader harförflutit från ansökningsdagen eller, om konventionsprioritet yrkas, den dagfrån vilken prioriteten begärs. Har beslul fattats om avskrivning etter avslag,blir handlingama dock offentliga endastom sökanden begär att ansökningen skall åtempptas eller anför besvär. Påbegäran av sökanden skall handlingama hållas tillgängliga tidigare än someljest skutte vara fallet. Blir handlingarna allmänt lillgängliga föreutläggningen, skall kungörelse utfärdas om detta (22 §). När tiden förframställande av invändningar har gått ut, skall patentmyndigheten avgöra omansökningen skall bifallas. Har invändning gjorts, skall sökanden beredastillfälle att yttra sig över invändningen. Avstås ansökningen, kan sökandenöverklaga avslagsbeslutel hos patentverkets besvärsavdelning inom två månaderfrån den dag då beslutet meddelades. Detsamma gäller om ansökan omåterupptagning av avskriven ansökan har avslagits. Bifalles ansökningen, fårbesvär anföras av den som har framställt invändning (23-25 §§).Besvärsavddningens beslut får överklagas av sökanden i regeringsrätten, ombeslutet har gått honom emot. Den som har framställt invändning får däremotinte överklaga beslut av besvärsavdelningen (25 S). 1 17 och 18 §Spatentlagen behandlas det fall att någon, medan en patentansökan handläggs vidpatentmyndigheten, inför patentmyndigheten påstår sig ha bättre rätt änsökanden titt den uppfinning somansökningen av- 1977/78:1 Del A 55 Om patentmyndigheten finner påståendetstyrkt, skall myndighelen på yrkande överföra palentansökningen påvederbörande. Finner patentmyndighelen saken tveksam, skall myndighetenförelägga den som framställer anspråket på bättre rätt alt inom viss lid väcka talan vid domstol. Iakttas inlesådani föreläggande, lämnas påslåendet utan avseende vid palentmyn-dighetensfortsatta prövning av ansökningen. Är däremoi tvist om bätlre rält tillpatentsökt uppfinning anhängig vid domstol, får palentansökningen förklarasvilande i avbidan på all målel slutligtavgörs. Patent är meddelal. närpalentansökningen har bifallits och beslutet därom har vunnil laga krafl (26S). Meddelat patent antecknas i paientregistrei. som förs av patentmyndigheten(27 S). I patentlagens 3 kap.(28-38 SS) behandlas nordiska patentansökningar. Regeringen har i 28 Sbemyndigats att. efter överenskommelse med . och ,förordna om införandel av ett system med nordiska patentansökningar. Somlidigare nämnls har någon sådan överenskommelse inle träffats, och 3 kap. patentlagen har däiför inleträtt i kraft. Systemet med nordiskapatentansökningar skulle enligt 3 kap. patentlagen innebära, all den som villefå patent på en och samma uppfinning för . och Sverigeetter för tre av dessa tänder skulle kunna göra ansökan därom, nordiskpatentansökan, i endast ett av länderna, primärlandet. Primärtandets patentverkskulle i stort selt ensamt behandla sådan ansökan enligl samma regler somgäller för nationella patentansökningar. På grundval av nordisk patentansökanskutte i primärlandet meddelas patent inte bara för detta tand utan även för deövriga tänder som omfattas av ansökningen, sekundärtänderna. De patent som påsådant sätt meddelades särskilt för varje tand skutte vara jämställda medvantiga nationella patent och alltså lika oberoende av varandra som om de hademeddelats efter särskilda ansökningar i varje tand. Ett patents giltighetstidär begränsad titt för palentansökningen (40 S). Förattpatenlrällen skall bestå måste patenthavaren vaije år beiala fastställdårsavgift. Erläggs inle årsavgift i rätt tid, är patentet förfallet från ochmed ingången av det palentår för vilket avgift inte har erlagts (51 S förstastyckei). Har patenthavaren haft godtagbar ursäkt för sin underlåtenhet attbetala årsavgiften, kan paientmyndigheten återupprätta patentet. Ansökan omålemppiättande måste göras från det att avgiften senast skutte ha betalats. skallpatenthavaren ocksä betala årsavgiften förhöjning jämte särskildålempptagningsavgift (51 S andra styckei patentlagen, 51 § palentkungörelsen).En rätt som motsvarar föranvändarrätt tillkommer den som, efter det attpatentet har förfallit men innan ansökan om återupprättande har kungjorts, harbörjat utnyttja uppfinningen yrkesmässigt i eller vidtagit väsenttigaåtgärder för sådant uinyitiande (51 S tredje stycket patenttagen). Bestämmelser om ogittigförktaring av patentfinns i 52 S patenttagen. 1977/78:1 Del A 56 lent skall förklaras ogiltigt, omdel har meddelats i strid mot I eller 2 S patentiagen.Grund för ogilligförklaring föreligger sålunda, om paleni har meddelats pånågol som inle är palenterbarl eller i strid mot villkoren om nyhet ochuppfinningshöjd. Sådan grund föreligger vidare, om patent har meddelats annanän uppfinnaren eller dennesrättsinnehavare. Patent får dock inle förklaras ogiltigt på den gmnd ;ili densom har erhållit palenlel har varitberättigad till endast viss andel i del. Talan om ogilligföiklaiing av patenl prövas avallmän domsiol. Enligl 65 S paientlagen är Siockholms tingsiiill ensam behörig att ta upp sådan talan. Har patenl meddelatsannan än den som är berättigad till patentet enligt I S patentlagen, dvs annanän uppfinnaren eller dennes rättsinnehavare, skall rätten på lalan av denberälligade öveiföra patentet på honom (53 S). Sådan lalan prövas av Stockholmstingsrätt (65 S). 58 och 60 SSpatentlagen finns bestämmelser om straff och skadestånd vid intrång i denensamrätt som patenl medför (patentintrång). Straffansvar uppkommer för den somuppsåtligen begår patentintrång. Intrång som sker uppsåtligen medför vidareskadesiåndsskyldighet. Skadeståndsansvar föreligger också vid intrång avoaktsamhel. Skadeståndet skall omfatta skälig ersättning för utnyttiandet samlersättning för den ytterligare skada som intrånget har medfört. Är oaktsamhetenringa, kan ersättningen jämkas. Vissl skadeståndsansvar föreligger även vidintrång som sker ulan uppsåt eller oaktsamhet. 1 dylika fall föreligger skyldighet att ulge ersättning förulnyrtjande av den patentskyddade uppfinningen, om och i den män det ansesskäligt. Leder en patentansökantill patenl, är ensamrätten inte begränsad till liden efler patentmeddelandel.utan det föreligger skadeståndsrätlsligt skydd också underen del avansökningstiden (60 S). Sökanden kan sålunda ha räll till skadestånd av den somyrkesmässigt utnyttjar uppfinningen efler del alt ansökningen har blivit allmänt lillgänglig enligt 22 Spatentlagen. För uinyitiande som äger rum innan utläggningen av ansökningen harkungjorts utgår dock skadestånd endasl i form av ersäitning för utnyttjande avuppfinningen, och delta endast om och i den mån sådan ersättning anses skälig.För liden efler kungörandet om utläggningen gäller däremoi sammaskadeståndsansvar som vid inirång som sker efter del att patentet harmeddelats, Någol straffrätlsligt skydd mol utnyttjande som äger rum innanpatent meddelas föreligger däremoi inle. t della sammanhang börnämnas att patentskyddets omfattning besiäms av patentkraven (39 §). Förförståelse av patentkraven får ledning hämtas från beskrivningen. Talan om rätt lillersättning för patentintrång får avse skada endast underde fem senasle åreninnan talan väcktes (58 S tredje stycket). Såvitt avser ersättning för intrångunder ansökningstiden får talan dock alltid väckas från patentmeddelandel(60 S andra stycket). Prop.1977/78:1 Del A 57 Patentlagen innehällerockså vissa beslämmelser om upplåtelse av licens, dvs räll alt yrkesmässiglutnyttja uppfinning för vilkenpatenl har meddelats (43 S). om anteckning av licensi paientregistrei (44 S) samt om meddelande av tvångslicens i vissa fall (45-50SS). Tvångslicens meddelas av atlmän domstol på särskild talan därom.Stockholms tingsrätt är ensam behörig i mål om tvångslicens. Vidare finnsbestämmelser om expropriation av uppfinning under krig eller vid krigsfara (75 S). I fråga om s. k.försvarsuppfinningar, dvs, uppfinningar som särskill avser krigsmateriel,gälter lagen (1971:1078) omförsvarsuppfinningar. Enligl denna lag fär en svensk försvarsuppfinning inleoffentliggöras eller yppas innan en särskild nämnd, förförsvarsuppfinningar, har prövat om uppfinningen skall hållas hemlig. Medsvensk försvarsuppfinning avses försvarsuppfinning som har tillkommit iSverige eller som tillhör här bosattfysisk person eller tillhör svensk juridisk person. Ansökan om patent på svensk försvarsuppfinningskall av paientmyndigheten underställas uppfinningen skall hållas hemlig. Den som vill alt svensk försvarsuppfinning, på vilken patent inte harsökts, skall få offentliggöras etterpå annat sätt yppas skall ansöka hos nämnden om sådan prövning. Om nämndenfinner att del är av väsentlig belydelse för försvaret att svenskförsvarsuppfinning hålls hemlig, skall nämnden förordna att uppfinningen intefår offentliggöras eller på annat siitt obehörigen yppas. Ansökan om patent påuppfinningen skall förklaras vitande och får inte offentliggöras etter ledalill patent så länge uppfinningen skall hållas hemlig. Innehavare av uppfinningsom omfattas av ett förordnande om hemlighållande kan begära att staten skallöverta uppfinningen. Om staten inteinom viss övertar uppfinningen, skall denna inte längre hållashemtig. Är svensk försvarsuppfinning av väsentlig betydelse för försvaret, kanregeringen besluta om expropriation av rält lill uppfinningen. Ansökan om patent ellerannan skyddsrält på svensk försvarsuppfinning, som skall hållas hemtig, får inte göras i främmande stat om inte regeringenmedger detta. Sådant medgivande får lämnas endast under fömtsättning attuppfinningen hemlighålls även i den främmande staten. Söks patenl i påutländsk försvarsuppfinning, får förordnande om hemlighållande meddelas undervissa förutsättningar. Offentliggörande elleryppande av försvarsuppfinning som enligt tagen om försvarsuppfinningar ellerförordnande av skall hållas hemtig medför straffansvar. 1 detta sammanhang böräven nämnas lagen (1949: 345) om rätten till arbetstagares uppfinningar.Enligt denna tag har arbetstagare samma rätt till sin uppfinning som annanuppfinnare, om inte annat följer av tagens bestämmelser etter är uttryckligenöverenskommet etter får anses framgåav anställningsförhållandet eller av föreliggande omständigheter i övrigt. Beträffandesådana uppfinningar, vilkas utnyttjande faller inom arbetsgiva- Prop.1977/78:1 Del A 58 rens verksamhetsområde, har arbetsgivaren dockviss rält lill uppfinningen. Om forsknings- eller uppfinnarverksamhet ulgörarbetslagarens huvudsakliga arbetsuppgift och en uppfinning har lillkommilväsentligen som resultat av denna verksamhet, har arbetsgivaren rätt attinträda som uppfinnarens rättsinnehavare med avseende på uppfinningen.Detsamma gäller om en uppfinning innefattar lösningen av en i tjänstenförelagd, närmare angiven uppgift. Har uppfinningen tillkommit i annal sambandmed anställningen än som sagts, får arbetsgivaren förvärva rätt att utanhinder från arbetstagaren utöva uppfinningen i sin verksamhet. Faller utnyttjandetav uppfinningen uianför arbetsgivarens verksamhetsområde, har denne inte någonrätt till uppfinningen. Lärare vid universitet, högskolor eller andraundervisningsanstalter anses inte i denna egenskap som arbetstagare. Arbetstagaren har rätttitt skälig ersättning för den rält som arbetsgivaren övertar till enuppfinning. Vid tvist avgörs ersättningens storlek av allmän domstol. , statens uppfinningar, har till uppgiftatt på begäran av part eller domstol avge utlåtande i frågor rörande lagenstillämpning. 1977/78:1 Del A 59 Redan tidigt utvecklades två system tor prövningav palentansökningar. anmälningssyslemel och föiprövningssyslemet. Enligtanmälningssyste-mei är själva meddelandet av patent ett renlregistreringsförfarande, som föregås av en mer eller mindre ingående formellprövning. En saklig prövning äger rum först i samband med lalan ompatentintrång och ulförs då av domstol. Enligt föiprövningssyslemet föreiarpatentmyndighelen en materiell prövning av ansökningen för att utröna om devillkor för patenterbarhet som vederbörande lands tag uppställer är uppfyllda.Det är uppenbart alt anmälningssystemet leder till slor osäkerhel för iredjeman när del gäller att bedöma vilka rättigheter som måste respekteras. Dennaosäkerhet blir specielll kännbar i ett högl industrialiserat samhälle.Flertalet indu-slrislaler tillämpar däiför föiprövningssyslemet. Bland destater som till-lämpar detta syslem kan nämnas, förutom de nordiska tänderna.Förbundsrepubliken . , som hartillämpat anmälningssyslemel. har på grund av de ölägenheter som detta syslemför med sig frän den i princip gått över tillför-piövningssystemel. En modifierad form avförprövningssystemel ulgör ett syslem med uppskjuten förprövning, vilkelinnebär alt fullständig prövning av ansökan sker endasl på särskild begäran ochmol särskild avgifi. Sådan prövning kan begäras av såväl sökanden som tredjeman. Framställs inle begäran om prövning, blir ansökningen vilande medprovisoriskt skydd. Vilandeli-dcn i de länder som tillämpar systemet är sju år.Har prövning inte begärts . Under 1960-lalel ägde enkraftig ökning av arbetsbelastningen vid de förprövande palentverken mm. Trotsell kontinuerligt rationaliseringsarbete lyckades dessa patenlverk i regel inteundgå besvärande balanser (den s. k. paientkrisen). För all minskaarbetsbelastningen införde de holländska, västtyska och japanska patentverkenunder och bö/jan av 1970-lalel uppskjuten föiprövning. , däribland de amerikanska och svenska, lyckades dock bemästra densnabbt ökande arbetsbördan. Underde har uppgången i antaletpatentansökningar brutits i de flesia stater och efterlrälts av en vissminskning. På amerikanskt initiativ började BlRPI att isamarbete med experter från . och saml inlernationella palentinstitutet iHaag undersöka möjlighelerna alt minska det dubbelarbete som uppkommer vidgranskning av patentansökningar som lämnas in i olika länder och avser sammauppfinning. Arbetet inom BlRPl ledde litl ett försia ulkasi lill 1977/78:1 Del A 60 en konvention om sådani samarbeie. den s. k,PCT-planen. som lades fram . Efter ett mycket omfattande arbeie. ivilket tog en aktiv del.publicerades ett slutligtkonventionsförslag ijuli 1969. Konvenlionsförslagelbehandlades vid en diplomatiskkonferens som ägde rum i den 25 maj- 19juni 1970.1 konferensendeltog 55 av Parisunionens medlemsstater. Som observatörer dellog 23 stater sominte tillhörde Parisunionen. 11 mellanstatliga organisationer och II intemationellaintresseorganisationer. Vid konferensen antogs konventionen om palentsamarbele(samarbetskonventionen). Den vid konferensen antagna konventionenöverensstämmer i allt väsentligt meddet ijuli 1969 publicerade förstaget, bortsett från del särskilda kapitel ikonveniionen som behandlar lekniskt bistånd till utvecklingsländerna, vilketsaknade motsvarighet i förslaget. Konventionen öppnades förundertecknande . Den har undertecknats av följande 35 stater:Algeriet. USA.Vatikanstaten och Östenike. Konventionen har inte trätt i kraft. Tio stater.Cenlralafrikanska republiken. Kamerun.Madagaskar, Matavi, , , och har tillträttkonventionen. 4.2 Samarbetskonventionens innehåll i huvuddrag Samarbetskonventioneninnehåller vissa inledande bestämmelser (art. I och 2) samt åtta kapitel. Deinledande bestämmelserna upptar dels ett stadgande om bildandet av en unionför patentsamarbete, dets vissa definitioner. 1 kapitel 1 (art. 3-30) gesbestämmelser om internalionell patenlansökan och internationellnyhetsgranskning. Internationell förberedande patenterharhetsprövningbehandlas i kapitel 11 (art. 31-42). Kapitel III (art. 43-49) innehåller vissabestämmelser som är gemensamma för kapitlen 1 och 11. Frågor rörande tekniskbiståndsverksamhet regleras i kapitel IV (art. 50-52). Bestämmelser om unionensadministration och förvaltning finns i kapitel V (art. 53-58). som omfattar endasl enartikel (art. 59). behandlar tvister mellan de fördragsslutande staternarörande konventionens tolkning och lillämpning. Bestämmelser om ändring av konventionenfinns i kapitel VII (art. 60 och 61). Kapitel VIII (art. 62-69) innehållerslutbestämmelser. Till konventionen hör ett stort antal tillämpningsföreskrifter(tegel 1-95). Genom konventionen bildarde fördragsslutande staterna en union för samarbeie i fråga om handläggning avpalentansökningar. unionen för intemationellt patenlsamarbete. Konventionen nödvändiggör inle någia 1977/78:1 Del A 61 ändringar i den materiella patenlrällen i defördragsslutande staterna. Den syfiar endasl till en centralisering avprövningsförtärandel och ställer därför upp enhetliga regler för ansökningensform och innehåll. De fördrags-sluiande staterna står fria att utforma de kravsom en patenlansökan måsle uppfylla i materiellt avseende för alt kunnabifallas, t. ex. när del gäller frågan om nyhelshinder föreligger eller om en uppfinning har uppfinningshöjd.samt att avgränsa det patenterbara området, dvs. vad som kan bli föremål förpatenl.