prop · G103145 · 1977-12-31 00:00:00 — 19741977 har fjärde fondstyrelsen tagit i anspråk igenomsnitt 250 milj. kr. Första fondstyrelsen anser fortsattakapitaltillskott av denna storleksordning vara motiverade. Innehålleti andra och tredje fondstyrelsernas (majoriteterna) yttranden ansluter signära till vad första fondstyrelsen har anfört. Kapitalmarknadsiitredningentillstyrker att fjärde AP-fondens ram för aktieförvärv vidgas med 750 milj. kr.1 utredningens slutbetänkande (SOU 1978: 1113) Kapitalmarknaden i svenskekonomi redovisas utredningens syn på industrins finansieringsproblem ochkapitalmarknadens förmåga att tUlgodose bl. a. näringslivets behov av ägarkapital.Därvid behandlas fjärde AP-fondens roll liksom fondens verksamhet . ännu inte kan tas till betänkandet bedömer utredningen inte behövaföranleda ett anstånd med avgörandet av frågan om en ökning av fjärde AP-fondensresurser, i synnerhet som det i den svenska ekonomins nu rådande läge ärangeläget att den stimulerande effekt inte fördröjs som ökat utbud från fjärde AP-fondenkan utöva. Utredningenberör inledningsvis i sitt yttrande industrins finansieringsbetingelser och framhålleratt en ökning av den industrieUa sektorns produktivitet ochproduktionskapacitet och därmed en betydande investeringsuppgång utgör en avförutsättningarna för att jämvikten i den svenska bytesbalansen skallåterställas. Flera viUkor måste vara uppfyllda för att dennainvesteringsuppgång skall komma till stånd. har haftsärskild anledning att uppmärksamma de finansiella förutsättningarna. Denökade lånefinansiering som har ägt rum inom svensk industri harbl. a. förutsatt en ökad tillgång på långa krediter obUgationslån ochreverslån, framförallt i mellanhandsinstituten på StatUga specialkredUer oehpå s. k. rörelsegenererade krediter. Genom detta kreditutbud har denfinansiella risken för företagen reducerats och detta har ökat deras benägenhetatt acceptera en ökad skuldsätt- 1977/78:145 13 ning.Denna utveckling har emellertid inneburit en fortgående och markant nedgång iföretagens soliditet, från år . I denna beräkning ärsoliditeten kvoten mellan det egna kapitalet, inkl. obeskattat kapital, ochtotalt kapital exkl. handelsskulder. Enligt utredningens kalkyler skulle trotsen antagen förbättring av industriföretagens räntabilitet, som ligger klartöver genomsnittet för perioden 19511975, soUditeten fortsätta att sjunka underden närmast följande femårsperioden. Utredningen har ändå räknat med bl. a. enfortsatt nyemissionsverksamhet som också ligger över genomsnittet för dentidigare perioden. Kapitalmarknadsutredningenbedömer det vara uppenbart att den ökning av industrins investeringar som ärsamhällsekonomiskt önskvärd inte kommer till stånd utan att företagens egetkapital ökas. Detta sker dels genom bibehållen vinst och värdestegring påmateriella anläggningstillgångar, dels genom nyemissioner. Mot denna bakgrundunderstryker utredningen i sitt slutbetänkande behovet av att företagen externttillförs ytterligare eget kapital. Även om hushållens aktieförvärv skulle öka,förutsätter en ökad emissionsverksamhet enligt utredningens uppfattning ocksåatt placeringskapaciteten hos de institutionella placerarna förstärkspåtagligt. Ävenmed beaktande av det kraftiga kursfallet anser utredningen att AP-fondenskapitalutbud bör ha verkat stimulerande på aktiemarknaden genom att kursnivånhar upprätthållits bättre än om detta utbud inte hade skett. Genom att fondensaktieförvärv på öppna marknaden till stor del kan förutsättas ha frigjort medelhos andra placerare för nya aktieköp bör fondens kapitalutbud också ha verkat marknadsvidgande.Fondens totala aktieförvärv på 730 milj. kr. motsvaradeomkring av de börsnoterade företagens nyemissioner av aktier . Fondensynes ha kunnat inordnas smidigt vid sidan av andra placerare. Reaktionernabland företagen på fondens inträde på marknaden förefaller också ha varitpositiva vilket har återspeglats bl. a. i att en del av fondens insatser harkommit till stånd efter förfrågan från företagen och genomförts efter förvärvav teckningsrätter från befintUga delägare. Fondens insatser har helt styrts avförväntningar om företagens lönsamhet och utveeklingsbetingelser . Medhänsyn till att företagens behov av riskkapital på lång sikt ökar förutsätterutredningen att AP-fondens resurser även framöver till en del kommer atttillföras sektom genom aktieförvärv. Utredningen vill emellertid erinra om attett utbud av ägarkapital som framkallas genom institutionella åtgärder inteutan vidare resulterar i att företagens soliditet höjs. Föratt den avsedda effekten skall komma till stånd krävs också att kursnivån påaktiemarknaden är tillräckligt hög för att motivera företagen att genomföranyemissioner. Om tillräckliga incitament inte finns för nyemissioner vid enkonjunkturmässig nedgång i aktiekurserna medför aktieförvärv på marknaden attredan utelöpande aktier flyttas mellan innehavarna men inte att företagenerhåller ett nytUlskott av ägarkapital. En sekundär effekt av kapitalutbudetkan dock vara att kurserna stiger och nyemissioner därigenom stimuleras. Ävenom fjärde AP-fondens verksamhet är avsedd att styras av marknadsmässigaöverväganden, vilka i nuvarande kursläge kan motivera omfattande aktieförvärv,måste besluten om verksamhetens om- 1977/78:145 14 fattningoch inriktning också grundas på en ekonomisk-politisk strategi. Det gäller delsatt väga de tänkbara effekterna av att AP-fonden förvärvar aktier i rådandesituation mot effekterna av att företagen erhåller långfristiga lån från AP-fonden,dels att fastiägga den allmänna inriktningen av fjärde fondens kanalisering avriskkapital. Ettfortsatt tillskott av riskkapital från tiU näringslivet ärenligt kapitalmarknadsutredningens mening motiverad både av de mer långsiktigabehov som har berörts i det föregående oeh med hänsyn till den nuvarande svagaemissionsverksamheten. Det är således önskvärt att fondens insatser kan verkasom en stimulans i den rådande konjunktursituationen. Samtidigtstår det enligt utredningen klart att det inte rimmar med intentionerna vidinrättandet av att förlita sig enbart på en sekundär kursstimulerandeeffekt av dess aktieförvärv. Emissionsverksamheten kan förutses vara av fortsatt begränsad omfattning. Utredningen bedömer detvara ändamålsenligt att man, vid sidan om vissa köp på öppna marknaden,utnyttjar möjUgheten att kanalisera fondens medel genom riktade nyemissioneroch vilket i dagens läge förefaUer sannolikare genom förvärv av konvertiblaobligationer. Sådana obligationslån besitter den fördelen att långivarenminskar sitt risktagande som företaget kan tillföras ägarkapital,om kursutvecklingen motiverar att obligationerna byts ut mot aktier. Den s. k.konverteringskursen kan sålunda sättas högre än rådande aktiekurs. Instmmentetär därför ändamålsenUgt för finansiering i en situation med låga aktiekurser. Denrelativt vida ram för nya aktieförvärv som fjärde fondstyrelsens framställningavser 750 mUj. är enUgt kapitalmarknadsutredningens uppfattningbefogad för att alltför täta ansökningsförfaranden skall undvikas. Utredningenutgår emellertid ifrån att fondens insatser kommer att äga rum i ungefär sammatakt som hittUls. Riksbanksfullmäktigeanför att fjärde fondstyrelsens framställning bör bedömas mot bakgrund avföretagens behov av riskvilliga medel och lånemedel samt av utvecklingen påkapitalmarknaden i sin helhet . En sådan bedömning är avstörsta vikt men är även förenad med betydande svårigheter. harnämligen externa balans hastigt försämrats som de därmedsammanhängande strukturproblemen inom industrin har blivit uppenbara.Fullmäktige hänvisar därefter till att kapitalmarknadsutredningen har fått iuppgift att utreda frågorna beträffande företagens framtida kapitalförsörjningoch fjärde fondens roll därvidlag. Enligt fullmäktiges bedömning bör meralångsiktiga beslut om fjärde fondens verksamhet anstå till dess statsmakternatar ställning till kapitalmarknadsutredningens analys och förslag. Underfondens fyra första verksamhetsår har placeringarna uppgått till ca 250 milj.kr. Fullmäktige förordar att en medelstiUdelning av sammastorlek sker . Härigenom torde fjärde fondstyrelsen ges tillfälle att utanavbrott bedriva verksamheten i nuvarande omfattning till dess ställning kan tastill fondens verksamhet på . anser att ställning över huvud inte bör tas tiU fråganbeträffande ytterligare medelstilldelning till fjärde fonden förrän i sambandmed kapitalmarknadsutredningens slutbetänkande. erinrar om attden i sitt remissyttrande över förslaget om fjärde fondens inrättande ansåg attförslaget inte framstod som en ändamåls- Prop.1911 f 18:145 15 enligmetod att lösa näringslivets kapitalförsörjningsproblem. ansågdärför att AP-fonden inte borde få rätt att köpa aktier och har därefter intehaft anledning att ändra uppfattning. Tre ledamöter inom andrafondstyrelsen (herrar , och ) liksom tre ledarnöter inomtredje fondstyrelsen (herrar , och ) delar intestyrelsemajoritetens mening och motsätter sig att fjärde fondstyrelsen tillförsytterligare medel. I reservationen av GieseckeframhåUs att syftet med fjärde fonden oeh dess verksamhet har angetts vara atttillföra näringslivet riskvilligt kapital i större omfattning än vad eljestskulle vara fallet men att verksamheten i allt väsentiigt harinneburit att fondstyrelsen har förvärvat aktieposter som har varittillgängliga på den allmänna marknaden. Fondstyrelsen har veterligen endast vidett tillfälle medverkat vid en nyemission. Dagensläge på aktiemarknaden kännetecknas av mycket låga kurser. Även avkastningen äri många fall i sjunkande. Det ligger då enligt reservationen nära till handsatt anta att en inte oväsentlig del av de medel, som fjärde fondstyrelsen haranvänt för inköp av aktier, av säljarna direkt eller indirekt har placerats iandra slag av tillgångar. Även den aktuella debatten om förändringar avägarformerna kan ha bidragit till denna reaktion. Är detta antagande riktigt,har fjärde fondens placeringar inte lett till att det riskvilliga kapitalet iföretagen är nämnvärt större än om pensionsmedel inte hade utnyttjats för dettaändamål. I så fall har motivet till att utnyttja pensionsmedel för aktieköpinte tillgodosetts. Tanken med detta slag av placeringar måste ju ha varit attskapa ett bättre realekonomiskt underlag för pensionssystemet därigenom attproduktionsapparaten byggs ut i snabbare takt än som eljest hade varit fallet.En utredning hur fjärde fondens placeringar har verkat förefaller vara ennödvändig förutsättning för att bedöma frågan huruvida ytterligare medel böranvisas för inköp av aktier. 1samma reservation framhålls vidare att det är företagens lönsamhet som äravgörande för deras möjlighet att erhålla erforderligt riksvil-Ugt kapital. Kantillfredsställande förhåUanden på denna punkt åstadkommas i näringslivet tordekapitalanskaffningen inte erbjuda några svårigheter. Inköp från fjärde AP-fondentorde ha en kursuppdrivande effekt, vilket innebär att direktavkastningenräknad på börskursen faller. Detta leder till att andra placerare avstår fränatt spara i aktier. Ireservationen av liksom i reservationen av , ochTräff framhålls att effekten av att viss del av pensionsmedlen ställs tillförfogande för inköp av aktier är att pensionssystemets möjligheter att placeramedel i obligationslån reduceras. Därigenom kommer företagens möjligheter atterhålla långsiktiga krediter denna väg att minska ytterligare. Företagens behovav kapital genom obligationslån överstiger utbudet vid nuvarande räntenivå. Isamtliga reservationer anförs att den allvarligaste invändningen mot enytterligare överföring av medel till den ligger ifondsystemets allmänna samband med det socialpolitiska systemet. De medel somöverförs till den är inte ens avsedda att utnyttjasför pensionsändamål. Detsamma gäller avkastningen på dessa medel. De analysersom har gjorts visar att påfrestningen på fonderna inompensionssystemet kommer att bli mycket stora . Attutnyttja fondmedel på annat sätt Prop.1977/78:145 16 änsom från början har varit avsett innebär sålunda att man minskar detsocialpolitiska systemets konsolidering. Det har i dagens debatt ifrågasatts humvidadet blir möjligt att uppfyUa de utfästelser som systemet innebär i förhållandetill pensionärerna. Att ta ytterligare medel i anspråk för andra ändamål änför pensioner måste enligt reservationerna öka farhågorna för systemetsframtid.