prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — har förklarat atl depsykiatriska klinikerna har resurser för akutvård men har svårt att klarauppföljningen. Den samarbelsgrupp, sombildades vid den regionala överläggningen, har efter diskussioner medföreträdare för kommuner och landsting föreslagit att ett behandlingshem om 10platser skall inrättas för den långsikliga behandlingen. Angåendehuvudmannaskapet redovisar arbetsgruppen: Enavgjord fördel med ett landsting som huvudman är att ett behandlingshem ingårsom en naturlig länk i en behandlingskedja. Som sådan kommer också hemmet allutgöra en tillgång för kommunerna i hela regionen. Innansamarbetsgmppen börjar förhandla med om inrättande av detta behcindlingshem,har ledningsgmppen rekommenderat att en diskussion förs med kommun om debehov länet har kan tillgodoses genom behandlingshemmet som Malmökommun planerar. Som ett resultat av denförsöksverksamhet som bedrivs i och har enarbetsgrupp bildats med utgångspunkt från skolhemmet . 1arbetsgruppen ingår sju av länets nio kommuner. Projektgruppen har inkommitmed en ansökan till ledningsgruppen. 1 denna föreslåii att efter enviss personal förstärkning och omdisponering kan göras tillgänglig för olika målgmpperinom kommunerna. I ansökan anförs: Projektgruppenfinner det angelägel alt i detla sammanhang sträva efler en samlad lösning avmålgruppernas möjligheter alt erhålla en adekvat vård och behandling. Detta kangälla individer, familjer och grupper. Medhelhetssynen som utgångspunkt förutsätts skapas vårdresurser med kontinuitet därbl. och kommunerna har en intim samverkan. Vidare bör resultatetbli ett effektivi utnyttjande av befintliga resurser vilket minskar riskernaför ett dubbelarbete och bällre uppföljning av de människor som blir föremålför nämnda sociala insatser. Efiersomden föreslagna verksamheten vid Östra Spångs skolhem är en fortsättning av denförsöksverksamhet i länet som drivs av ledningsgruppen för försöksverksamhetinom socialvården har ansökan överiämnats till denna kommitté för handläggning. Vidledningsgruppens regionala överiäggning framkom att närheten till ochkontinenten gör alt denna del av landet har en särskilt svårnarkotikasituation. Missbmket av tung narkotika är till stora delar koncentrerattill /samt till . En karlläggning avnarkotikamissbrukels omfattning i , genomförd ,redovisades vid överiäggningen. Enligt denna fanns omkring 1 000 tunganarkotikamissbrukare. Centralstimulantia dominerar fortfarande missbruksbildenmen heroinmissbruket har ökal. Företrädare för socialförvaltningen iHelsingborg rapporterade att del i kommunen inte förekom något störreheroinmissbruk. Man uttryckte förvåning över att missbruksbilden var så olikden i /. Narkomanvårdenhar byggts upp och utvecklats i under 1970-talel. Särskildarådgivningsbyråer har startats i , och Helsingborg.Rådgivningsbyråerna i och drivs gemensamt av resp. kommuneroch . 1 finns förutom enspeciell rådgivningsbyrå fem s. k. basstationer. Basstationerna är dygnsvårdsresursersom knutils till socialbyråerna. Socialbyråerna har genom basstationerna fältmöjlighet att kunna fungera dygnet runt. Enligt kommun spelarbasstationerna en viktig roll när det gäller atl förebygga missbruk. De olikabasstationernas insatser kan variera beroende på områdets särart och behov. Genomdenna verksamhets särskilda karaktär har socialförvaltningarna goda möjligheteratt nå ut till aktiva missbrukare i olika områden. Malmöhusläns landsting har vidare inrättat särskilda narkomanvårdskliniker på S;t Larssjukhus i och på S;t i . bådakliniker har såväl akutvårds- som behandlingsavdelningar. Inom kommun,som slår utanför , finns inga särskilda narkomanvårdsavdelningarvid något sjukhus. Svårare avgiftningsfall vårdas på vidMalmö sjukhus. Vidden regionala överläggningen och vid kontakter med fältarbetare i länetpoängterades bristen på behandlinghemsplalsen Nuvarande resurser i länet utgörsav fyra behandlingshem: Hindbyhemmet, Tullslorp, och Brunslövsgården.Vidare finns inom regionen ett enskilt vårdhem på fyra platser. IMalmöhus och län bedrivs en försöksverksamhet 1975, där olika principer och förslag från socialutredningen och fosterbarnsutredningenprövas. 1 verksamheten deltar elva kommuner samt Råby yrkesskola, Ryagårdensyrkesskola och Östra Spångs skolhem i . Vidare ingår två erkändavårdanstalter för alkoholmissbrukare, Björstorp i Vitlsjö och Holma-Karisvik iHöör. Deinstitutioner som ingår i verksamheten har fält fasta upptagningsområden,vilket inneburit ett ökat samarbete med primärkommunerna. Genomen fungerande öppenvård i de områden av länet där missbruket är koncentrerat nårsocialvården ut lill missbrukarna på ett tillfredsställande sätt. Detta harresulterat i atl vårdefterfrågan är slor. , och måsteutnyttja behandlingshem utanför länet föratt kunna klara vårdbehoven. PåTrollängens behandlingshem i län var t. ex. 10 av25 platser belagda av missbrukare från . Ensärskild arbetsgmpp i länet, där ledningsgruppen varit representerad, hararbetat med frågan om en utbyggnad av narkomanvården. Malmöhusläns landsting har gjort upp en sjukvårdsplan för länet. I denna anges bl. a.hur avgiftningsvården skall organiseras. a. föreslås en förstärkning av akutvårdenpå resp. och från fyra lill tio platser. Landstingetsbehandlingshem, , med älta platser, svarar för del norra landstingsområdetsbehov av vård vid behandlingshem. planerar nu alt komplettera dettabehandlingshem med ytterligare ett med samma platsanlal, som skall svara fördel södra landstingsområdet. Inom kommun sker f n.ett mycket omfattande projektarbete för samordning, utveckling och utbyggnad avnarkomanvården. Syftet är att skapa en fungerande vårdkedja. Genom en gemensamorganisation för social- och sjukvårdsförvaltningen planeras en förbättring avakut- och korttidsvården. Ett inackorderingshem (4 platser) och ettbehandlingshem (6 platser) kommer enligt planerna att inrättas. Dessa tvåbehandlingshem avses ha ett nära samarbete med sjukvården i . Vidarekommer 20 platser på Hindbyhemmet,som sammanlagt har 60 platser, alt omvandlas från inackorderings- lill behandlingshemsplalserför narkotikamissbrukare. I kommuns narkomanvårdsprojekl ingår också ettomfattande arbete med metodutveckling inom såväl institutions- som öppenvård. Sedanvåren 1977 har diskussioner förts mellan företrädare för kommun. Malmöhusläns landsting och RFHL:s avdelning i om inrättande av ett nyttbehandlingshem om 25 platser i f d. Kolleberga skogsskola. Klippans kommun.Detta behandlingshem skulle kunna tillgodose de behov avbehandlingshemsplatser som kommunerna inom länet f n. tillgodoser genom demiljöterapeutiska behandlingshemmen i . kommun har gjort enutredning angående ekonomi, personalbehov och behandlingsformer för detplanerade behandlingshemmet. F. n. sker diskussioner mellan landsting,primärkommuner och RFHL om eventuell samverkan för inrättandet av dettabehandlingshem. Viden regional överiäggning i redovisade , , ,, och - således samtliga kommuner i länet - förekomst avnarkotikamissbruk. För de två sistnämnda kommunema gäller det huvudsakligen haschmissbruk.I finns en grupp haschrökare på 20-30 personer och i en grupp på5-6 personer, enligt polisen. Även i dominerar haschmissbruk, mendär förekommer även tyngre missbruk. 1 ansåg man del svårt att blandmissbrukarna sortera fram en grupp som skulle kunna definieras som rena narkotikamissbmkare.Ofta rör det sig om biandmissbruk av alkohol och narkotika. Socialförvaltningenkänner till ca 50 personer som regelbundet använder cannabis. Bland dem finnsnågra som också använder heroin. Polisen uppskattar siffran kända missbrukaretill 70.1 uppskattades antalet missbrukare till 200. Av dessa använderflertalet hasch, enligt polisen som också känner lill en grupp som missbmkar centralstimulantia.Även i ansåg socialförvaltningen att det var svårt alt särskilja olikamissbruksgrupper. ansåg atl nyrekryteringen av narkotikamissbrukaretycks "plana ut", medan det inom missbrukargruppen verkar ske enövergång till tyngre missbruksmedel. I finns ett 10-tal kända tunga narkotikamissbmkaresom är vårdbehövande. Ytteriigare ett lOO-tal använder narkotika när sådanfinns tillgänglig. Vidden regionala överläggningen bildades en arbetsgrupp i länet. I en rapport lillledningsgruppen sammanfattar arbetsgruppen läget i länet; Frånsjukvårdens sida ansåg man det vara angelägel all fä vårdresurser för efterbehandlingavmissbrukare. Arbetsgruppen konstaterade all det f n. inte är aktuellt med ettspeciellt behandlingshem/iriackorderingshem i länet för narkotikamissbrukare.Man ifrågasätter om inte befintliga inackorderingshem för alkoholmissbrukarekan göras merbehandlingsinriktade föratt äventaga emot narkotikamissbrukare. Detta fordrar dock en ordentligpersonalförstärkning och samarbete med för läkarmedverkan påinackorderingshemmen. attantalet missbrukare inte ökat i någon större omfattning i länet attsjukvärdens akutvårdsresurser bedömes svara mot behovet attsjukvården är i behov av vårdresurser för eflerbehandlingen av narkotikamissbrukareatl nuvarande inackorderings hem för alkoholmissbmkare borde kunna utnyttjasäven för narkotikamissbrukare därest innehållet i verksamheten vid hemmenförändras lill en mer aktiv behandling att familjevård kan utnyttjas i störreomfattning genom samverkan mellan Ledningsgmppenhar deltagit i ett 10-taI överiäggningar i . Efter en första överiäggningtillsattes en arbetsgmpp på fyra personer med uppgift all utreda den framlidanarkomanvården i kommunen, 1 arbetsgruppen ingår två personer från varderasocial- och sjukvårdsförvaltningen i , Arbetsgruppens utredning gällerendast , inte övriga kommuner i län;t. Arbetsgruppen har gjortföljande bedömning av missbruksläget i kommunen; Antaletmissbrukare är svårt att fastställa. Utifrån missbrukskonlakler företrädesvisgjorda vid polikliniken för narkotikamissbmkare och socialförvaltningensöppenvårdsenheter och , bedöms antalet kända missbrukareuppgå till ca 2 000 personer. Den uppsökande verksamheten ger vid handen alldet finns ytteriigare 2 000 personer, som missbrukar regelbundet. Antalet personer medåterkommande narkotikamissbruk uppskattas således till i runt tal 4 000. del av dessa är socialt utslagna. I huvuddelen av ftillen rör det sig omett biandmissbruk av centralstimulerande medel intravenöst, haschbruk ochalkohol. Andra medel förekommer sporadiskt. Heroin har inle vunnitnågot fast insteg på marknaden, men oroande tendenser har märkts. Missbruketär utbrett inom . Spridningen i de lägre åldrarna är svåralt överblicka men beräknas öka. Ett ökal anlal äldre missbrukare har blivitföräldrar. Den största gruppen missbrukare är , vilkaföreträdesvis tillhör kategorin socialt utslagna. Missbraket är omfattandesåväl i city som i ytterområdena. Speciellt belastade områden är , ,, , , , och . Lågkonjunkturen och destrukturella förändringarna i gör att arbetsmarknadssituationen är synneriigensvår för missbrukargruppen. Trots alt del f n. finnsgott om lägenheter i är möjligheterna för missbrukargrappen atterhålla bostad mycket begränsade. De bostäder som eventuellt erbjuds; ligger iområden där utslagningen redan är markant. Narkolikapoliseni bedömer antalet missbrukare till 10 000. Polisen ulgår från hurmyckel narkotika som säljs i . 1 polisens bedömning räknasalltså in personer som tillfälligt utnyttjar narkotika och de personer somfinns i riskzonen till ett varaktigt missbruk. Föralt få en bild av lägel i övriga delar av länet arrangerades en regionalöverläggning . Överläggningen visade atl narkotikamissbrukethuvudsakligen är koncentrerat till . Övriga dellagande kommuner varKungälv, , , , , och . Samtligakommuner redovisade förekomst av narkotikamissbmk men när det gäller de mindrekommunerna, exempelvis , och , rör det sig om ettförhållandevis obetydligt missbmk. IUddevalla uppskattade polisen att ett 100-tal personer missbrakar narkotika ochi ett 20-tal. Beträffande situationen i icke närvarande kommuner visarenkätsvaren alt och haft problem med narkotikamissbruk. Undersenare delen av hösten lade arbetsgruppen fram ett förslag lill utbyggnad avnarkomanvården. Delar av arbetsgruppens utredning återges i det följande. Förstkommer en redogörelse för befintliga resurser, därefter förslagen tillutbyggnad inom social- och sjukvården i . Angeredshemmet10 platser för rehabilitering av vuxna narkotikamissbrukare av båda könen.Tillhör organisatoriskt rehabiliteringsavdelningen. Skälliorpshemmet1 platser för flickor och pojkar för vård enligt barnavårdslagen. Pipblåsaregatan6 platser för flickor och pojkar för vård enligt barnavårdslagen. FamiljevårdCa 15 hem. Tillhör organisatoriskt socialbyrå 9, rehabiliterings-avdelningen. Dessainstitutioner genomgår f n. en utveckling mot fastare strukturering och ökadanvändning av miljölerapeutiska och gruppterapeutiska principer, som visat sigge resultat inom narkomanvården. Klinik11 vid har en specialavdelning för narkotikamissbrukare med10 platser. Påövriga tre kliniker vid vårdas ungefär lika mångamissbrukare utspridda på ordinarie vårdavdelningar (sammanlagt ca 40 platser).Det rör sig om akutvård men i en del fall om längre lids rehabilitering. AlfagårdenBehandlingshem för rehabilitering, 8 platser, fungerar i nära anknytning tillspecialavdelningen för narkotikamissbrukare på klinik II LS, Psykiatriskakliniken, Narkotikamissbrukare tages emot på ordinarieavdelningar för akutvård, motivationsbehandling och i enstaka fall längre tidsrehabilitering. Ca 50 personer vårdas intagna under diagnosen narkomani(5-10 platser), Rävlandabehandlingshem Behandlingshem för rehabilitering 10-12 platser, ingår iSahlgrenska sjukhusets vårdkedja för narkotikamissbrukare. BjörklidenAvdelningen för frivillig vård av narkotikamissbmkare vid , 8 platser för ungdomar av båda könen. "Halfwayhouse" Drivs av GFHL', 5 platser för rehabilitering av vuxnanarkotikamissbrukare av båda könen. GullbackalänkenLänkrörelse för narkotikamissbrukare i anslutning till specialavdelningen påklinik 11 LS och Alfagården. 1 nuläget ett fätal övemattningsplatser. TorpetSollebrunn Drivs av föräldraföreningen mot knark. Sommar och veckoslutläger förnarkotikamissbmkare och deras anhöriga. ÖvrigtEtt litet antal kollektiv och storfoslerhem i privat regi. Enligtarbetsgruppen fanns alltså ett drygt l(X)-tal platser för akutvård,motivationsbehandling och rehabilitering av narkotikamissbrukare. Det gällderesurser för omhändertagande på olika nivåer. För den tyngsta delen, denlångsiktiga rehabiliteringen på behandlingshem, fanns 30-40 platser. Socialförvaltningensöppenvårdsenheter, dvs. och (), har ungefär700 missbrukare som känner till verksamheten. Dessa innefattar dels de somsporadiskt besöker lokalen och dels de man kommer i kontakt med genom deluppsökande arbetet. Ett hundratal missbmkare besöker öppenvårdsenheternaregelbundet. F. n. har man över 40 behandlingskontakter. 14.3En bedömning av vårdsituationen i Arbetsgruppenåtergav följande sammanfattande omdöme om narkomanvårdens läge; Diskussionermellan berörd personal inom båda förvaltningarna har lett fram till följandebedömning; - Narkomanvården i är underdimensionerad. - Resursförstärkning och utbyggnadav narkomanvården är nödvändig. - Narkomanvården bör vara förvaltningsövergripande.Samgående bör ske successivt. föreslagna åigärder utgör en början församverkan. - Målet bör vara en successivdecentralisering av narkomanvården till olika stadsdelar och integrering medförvaltningarnas övriga vårdresurser. - är det dockofrånkomligt och mest effektivt att satsa på speciella narkomanvårdsenheter ochdärvid bygga ut befintliga resursen - Öppenvården bör prioriteras.Utbyggnaden kan icke ske på institutionsvårdens bekostnad. Behovet av institulionsplalserberäknas öka. - behöver samarbeta mer med skolförvaltningen ocharbetsförmedlingen. - Gemensam utbildning för berördpersonal inom de olika förvaltningarna behövs. - Resurser behövs föruppföljning, utvärdering och information. Arbetsgruppenhar redogjort för följande planer på utbyggnad av narkomanvården i . Socialförvaltningenhar bedömt aU vården av narkotikamissbrukare bör bedrivas utifrån vårdbasmodellen.De pedagogiska och behandlingsmässiga erfarenheterna av vårdbasmodellen,somgenom kontaktspersoner innehåller uppsökande, motiverande och relalionsbearbetandeinslag, är så goda, att modellen bör introduceras i . Detföljande förslaget är ett principförslag och innebär atl såväl social- somsjukvårdsförvaltningen bygger ut de egna öppna behandlingsenheterna samt atlutbyggnad av en gemensam resurs för förvaltningarna påbörjas. öppna behandlingsenheter skall ha ett myckel närasamarbete med den gemensamma resursen. Förslaget ligger i linje med den principuppfatlning,som har uttryckts i den inom socialförvaltningen utförda utredningen omnykterhels- och narkomanvården (NAV). finns verksamheter som arbetar enligt ovan beskrivnaallmänna principer och som därför är möjliga atl ha som grund för socialvårdensdel i den planerade gemensamma resursförstärkningen av den öppnanarkomanvården. Arbetetsyftar till att förändra missbrukarens totala situation i så motto attmissbrukarens självkänsla ökas och hans/hennes förmåga alt knyta kontakt ochvidmakthålla relationer starkes. Det gäller också att medvelandegöraindividerna om deras känslor och problem samt bryta missbruket. Förhållandetvårdare-vårdad sker utifrån ett relationsinriktal arbetssätt. Kravenpå behandlingstidens längd och resultat måste ses i förhållande tillsvårigheterna att förändra missbrukarens totala situation. Långa behandlingstiderär därför realistiskt atl räkna med. 1) Öppenvårdsenheterna bedriveruppsökande och kontaktskapande verksamhet. 2) Personalen etablerar djupgåendeemotionella kontakter med missbrukare. Erfarenheten visar att man högst kan haca fem kontakter av detla slag per behandlare/kontaktperson. 3) Kontaktpersonen motiverar ochstöder individen under rehabiliteringen oavsett om den sker påöppenvårdsenheter eller på behandlingshem. 4) På öppenvårdsenheten arbetarman med samtalsgrupper, skapande dramatik, levande verkstad, lägerverksamhet m.m. Arbetsgruppensförslag till innebär sammanlagt en förstärkning av den öppnanarkomanvården med ett 10-tal tjänster. Ettförslag om förstärkning med nio tjänster har framlagts med bl. a. följandemotivering: Poliklinikenför narkotikamissbmkare i utgör en del av Sahlgrenska sjukhusetsvårdkedja för narkomaner. Vidpolikliniken finns fasta tjänster för 1 bitr. överläkare, 1 sjuksköterska, 1kurator och 1 sekreterare. Antaletbesök vid enheten har successivt ökal sedan starten 1968.1970 var antalet besök3 548. 1976 var antalet besök 7 645. Arbetetsmålsättning har varit alt motivera de besökande för en förändrad livsföring,inkluderande drogfrihel och att lill viss del bidra till förändringensgenomförande. Efteren kortare eller längre motivationsprocess har olika former av sluten vård vidsjukhus och rehabilitering vid behandlingshem, kollektivt eller i familjevårdförmedlats. fall har haft individuell kontakt med någon avpoliklinikpersonalens medlemman Flera slutna samtalsgrupper har varit i gång. Iliten omfattning har familjeterapi och hembesök hos patienter förekommit. Enomfattande informationsverksamhet har förevarit och ett regelbundet utbyte av kontaklermed vårdarbetare inom angränsande områden. Medpersonalens växande erfarenheter och kunskaper har arbetets kvalitetfördjupats, vilket kommit verksamheten tillgodo men krävt mera tid ochengagemang av personalen. Summanhar varit att arbetsmängden ökat i långt störte uisträckning än personal resurserna. Arbetsgruppenförde vidare fram förslag om en förstärkning av resurser gemensamma för social-och sjukvårdsförvaltning; Rehabiliteringav narkomaner i öppenvård kräver en mångfald resurser. Var för sig har de olikaförvaltningarna kommit fram lill gemensamt behov av - strukturerande verksamheter ismågrupper, dvs. en form av dagcentra för social träning, arbetsträning,undervisning och gruppterapi - arbetsförmedlare med tillgångtill beredskapsgrupper och arbetsledare - slussningslägenheter 5-10 st. - sommarkollektiv -läger förintensivbearbetning i annan miljö - medel för personalutbildning - personalresurser för externinformation, uppföljning och utvärdering - samordnare för projektering ochgenomförande av denna utbyggnad. Etttiotal tjänster föreslogs bli inrättade. Göteborgskommun kommer atl ta ställning till arbetsgruppens förslag om utbyggnad avnarkomanvården . Länkföreningenför läkemedelsmissbrukare planerar att starta ett behandlingshem med 12platser, som beräknas komma i gång . Ledningsgruppens förslag omupptagningsområden innebär att storstadskommuner inle kan räkna med all isamma utsträckning som placera missbmkare i behandlingshem utanför länet. Enökning av antalet platser på behandlingshem torde därför på något längre siktvara nödvändig i . Åttakommuner deltog vid den regionala överiäggningen i . Förekomstenav narkotika skiftar mellan olika kommuner i länet och det dominerandeproblemet är biandmissbruk. 1 finns en grupp haschmissbrukare, mendenna grapp är inte i behov av några direkta vårdinsatser. Representanterna förAlingsås menade alt "haschgeneralionen har blivit alkohol- ochbiandmissbrukare". uppgav alt 10-15 personer använder centralstimulantiai kommunen. Dessutom fmns en äldre grupp blandmissbmkare. 1 Lerums kommunförekommer haschmissbruk koncentrerat till Hedefors. uppgav alldet endast förekommer narkotikamissbmk bland ett 20-tal personer inomkriminalvården. 1 förekommer framför alll biandmissbruk. En osäkersiffra på ca 40 narkotikamissbrukare nämndes. 5-6 narkotikamissbrukare ansågsvara i behov av vård. beskriver haschmissbruket som ett allvarligt problemoch att det är lätt att komma över narkotika i kommunen. Ett 10-tal personermissbrukar centralstimulantia. hade ingen klar bild av narkotikamissbfuketi kommunen. Socialvården kände till ett fätal missbrukare. Några har fältplats på behandlingshem. Åmåls socialförvaltning hade heller ingen säkeruppfattning om narkotikamissbrukels omfattning. Huvudsakligen rör del sig om haschmissbrukmen även amfetamin förekommer. I sambandmed den regionala överiäggningen tillsattes en arbetsgrupp. Arbetsgruppen har i en rapport till ledningsgruppen redovisat behov av i första hand platser på behandlingshem. Ingen kommun har narkotikapro blem i sådan omfattning att man behöver ett eget behandlingshem. I första hand är det aktuellt med behandlingshem i regi som en resurs för hela länet. Man kan också tänka sig en samverkan med ett angränsande län. Arbetsgruppen kommer all ta kontakt med motsvarande regionala arbets grupper i angränsande län. II avlänets 16 kommuner deltog i den regionala överiäggningen. Av dellagande kommuner redovisades narkotikamissbruk i , Lidkö ping, , , och . 1 de mindre kommunerna förekommer inget narkotikamissbruk. redovisade något enstaka fall av narkotikamissbruk. Av de fem icke närvarande kommunerna - , , , och - uppg:av i enkätsvaret förekomst av narkotikamissbruk och behov av vissa vårdresurser. Polisoch sociala myndigheter gör samma bedömningar av missbraket i länet. IFalköping har sammanlagt 62 personer dömts förnarkotikabrott. Det är ovisst hur stort det totala antalet missbrukare är.Socialförvaltningen har små möjligheter att hjälpa människor med narkotikaproblem.Huvudsakligen rör del sig om haschmissbruk. uppger alt ett 25-lalpersoner missbrakar hasch. Blandmissbrak är vanligt. harförsökt få in ca fem personer på behandlingshem men misslyckats. 1 finnsett 50-tal människor som missbrukar cannabis. 1 rör det sig om någraenstaka personer medan bilden är oklar i . kommun har en grupp på5-7 personer som bedöms som etablerade missbrukare. Förall komplettera den bild som gavs vid den regionala överiäggningen arrangeradesytteriigare en överläggning. Vid denna sammanfattade polisens narkolikarotel missbrukslägeti länet; Under1977 hade företagits ca 125 förundersökningar som gällt personer misstänkta förnarkotikabrott. 15-20 av dem hade häktats och 10-15 dömts till frihetsstraff. -Hade polisen som målsättning haft att nå alla dem som använde narkotikaberäknades antalet anträffade missbrukare kunnat stiga