prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Om utredningens förslag genomförs bryts en hittillsvederlagen princip inom beskattningen, nämligen alt inkomsträntor i principskall beskattas, RSV ställer sig avvisande till en sådan förändring. Utredningen har inte föreslagit någralagbestämmelser som reglerar förfaringssättet i de fall uttag sker frånlönsparkonlot före utgången av den föreslagna 5-årsliden, I specialmotiveringentill 3 § i den nya lagen om skattelättnader sägs att - om uttag skett frånkontot - räntan skall behandlas enligt de regler som gäller för andrakapitalinkomster. Denna skrivning avser, som efterföljande exempel ispecialmotiveringen visar, förhållandet under inkomståret. Det framgår inte altförhållandel skall vara motsvarande om förtida uttag görs från kontot ävenefter utgången av inkomståret, regler om detla måste finnas i lagtexten.Antingen avses räntan i dessa fall vara hell skattefri eller också skall denbeskallas. Förutsättningar för eftertaxering finns inle. Om beskattning skallske bör räntan las upp det år då sparandet upplöses och sparmedlen lyfts. Dettorde bli komplicerat alt räkna ut den ränta som skall beskattas om endast endel av sparmedlen tas ut. Prop.1977/78:165 179 På det sparbevis som banken skall utfärda vidinkomstårets utgång skall enligt förslaget (s, 67) upplupna räntoranges med beloppet avrundat neråt lill jämnt lOO-tal kr. Överskjutande belopp,högst ,, förs över lill följande års sparande eller kan kontant lyftas avspararen. Beloppet, som kan sägas utgöra en del av räntebeloppet, blir därmedalllid skattefritt. Om förslaget genomförs bör i stället krävas alt beloppetalllid förs över till nästa års sparande. Del föreslagna systemet kommer att göra detogynnsamt alt upplösa sparandet i förlid. Effekten med sparformen gåremellertid i viss mån föriorad om spararen i stället för att ta ut beloppetbelånar sin fordringsrält. Utredningen anger (s. 67) alt sparbevisel, som skallställas lill viss man, inle är ett marknadspapper och därför inte skall kunnaöveriåtas eller pantsättas. Det synes dock knappast kunna förhindras atlsparbeloppel Hr lyftas av befullmäktigal ombud. Överiåtelse av sparbevis kandärmed knappast undvikas. Enligt förslaget skall lönspararen ge arbetsgivaren fullmakt attmånatligen från lönen föra över sparmedlen lill ett särskilt upprättatbankkonto. Del finns ingenslans i den föreslagna lagtexten angivet altskyldighet föreligger för arbetsgivaren att göra detla. Fråga om ansvar förarbetsgivaren kan uppkomma om han gör sparavdrag men inle för över pengarnalill sparkontot. Vid försummad inbetalning eller vid för låg inbetalning avskall kan fråga uppkomma om vad som är skatt och vad som är sparmedel.Processer kan komma alt föras i länsskatterätl, kammarrätt och regeringsrätten.Om förslaget blir lag måste också frågan om arbetsgivares ansvar tas upp i lagtextenoch förhållandet mellan sparbelopp och skatt klargöras. Sjömansskatt.För sjömansskallen innebär tillämpningen av förslaget speciella problem. RSVvill därför framhålla följande synpunkter. Enligt del föreslagna fjärde momentet till 12 §lagen (1958:295) om sjömansskall kan som betalar sjömansskatt enligl 7 §nämnda lag H jämkning i form av skaitenedsättning i den mån fömtsäiiningarnaför sparskatteredukiion enligt den föreslagna lagen om skattelättnader förvissa sparformer är uppfyllda. På s. 80 i belänkandet anförs all exempelvis endansk , som är anställd på svenskt fartyg och betalar svensk sjömansskattkan H jämkning för sparande i svensk bank eller motsvarande. RSV förutsätterall utredningen avser en i bosatt . Denne betalar nämligensjömansskatt enligt 7 § lagen om sjömansskatt. Emellertid framgår av I § iförslaget lill lag om skattelättnader för vissa sparformer alt skattelättnadendast skall medges fysisk person, som varit bosatt eller stadigvarande vistatshär i riket under någon del av inkomslårel. För den i bosatte sjömannenär denna fömtsättning inte uppfylld. 1 inte bosatt torde medföreslagna författningsbestämmelser inte 1977/78:165 180 kunnamedges jämkning i form av sparskatteredukiion. Avsikten har emellertidsynbariigen varit den motsatta. Bestämmelsen i 12 § 4 mom. lagen omsjömansskatt bör om utredningens förslag antas ändras i klarläggande syfte. Så som förslaget är utformat har med bådesjö- och landinkomsi möjlighet att utnyttja sparskatlereduktionen antingen frånsjömansskatten eller från den slutliga skallen. Vilket alternativ han väljer äri princip likgiltigt om bara garantier finns för atl reduktion inte kan erhållasdubbelt. Det kan tyckas vara praktiskt att liksom beträffande annan jämkning avsjömansskatt föreskriva alt jämkning endast Hr ske om reduktionen inte kanutnyttjas i land, dvs. genom avdrag från slutlig skatt. En sådan föreskriftförutsätter emellertid all undersökning först måste ske, omsparskatlereduktionen kan utnyttjas eller har utnyttjats till avdrag från skattpå landinkomst. Ett omständligt och tidsödande administrativt förfarande skullemed en sådan föreskrift behöva tillgripas innan sjömansskatlenämnden kan fattabeslul om jämkning. Den omständliga administration som erfordras föratt eliminera risker för dubbelavdrag kan emellertid undvikas om som underiagför beslul om sparskatlereduktion endasl Hr finnas en handling av specielltutseende, nämligen del i 5 § i förslaget till lag om skallelätlnader för vissasparformer omnämnda intyget. Fotokopia eller avskrift av handlingen skulle Hgodtas endast i särskilda fall, eftersom originalhandlingen kan komma bort avolika anledningar. Underrättelse om sjömansskaltenämndens beslul om skattereduktionbör tillställas lokal skattemyndighet för anteckning i inkomstlängd. Genomdetta förhindras att den skaltskyldige Hr sin landskatl reducerad av sammaanledning. Lokal skaltemyndighet skall självfallet underrättasjö-mansskattekonloret om dubbelbeslut föreligger. Med den kontrollmöjlighetsom genom ovan skisserade förfarande kan inbyggas i systemet förordar RSV allsjömannen valfrihet att utnyttja sparskatlereduktionen till avdrag antingenmot landskatl eller sjömansskatt. Sådana fall kan förekomma alt sparskatlereduktioninte kan utnyttjas hell, varken på landskalten eller sjömansskatten, 1 dessafall bör sparskatlereduktionen avräknas mot den skatt som täcker helaavdraget. Om undantagsvis ingendera skatten förslår till hela avdraget torde enfördelning på båda skatteslagen H ske. Jämkning i form av skaitenedsättning kan ske förstefter inkomstårets utgång. Varje form av s. k. förskottsjämkning äradministrativt betungande och bör för den jämkningsform som avses inteheller vara nödvändig för den skattskyldige. Särskild bestämmelse om attjämkning sker först i efterhand torde emellertid inte behövas. Regeln i 13 §lagen om sjömansskatt alt sjömansskattenämnden har rätt alt, där så ansespåkallat, uppskjuta prövning av jämkningsärende till följande beskattningsårbör kunna tillämpas för nu ifrågavarande fall. 1977/78:165 181 5.2 LänsstyrelsenI : förutsätts vidla ett anlal kontroller. För att spararen skall vara berättigad lill skattereduktion skall han ha haft A-inkomst, dvs. redovisat inkomst i någon av förvärvskäl lorna tjänst, jordbmksfastighet eller rörelse. Sparbevisel skall uppfylla vissa formella krav. Skattereduktionen skall räknas ut och noteras för längdföring. Har sparandel påbörjats kvalificerar det till skattere duktion först och då inom en någol vidgad sparram. Räntan skall tas upp som inkomst i de fall förutsättningar för skattefrihet inle föreligger. Har andelar i aktiefond lösts in skall enrealisalionsvinstberäkning redovisas. Även för lokal skattemyndighets del innebärförslaget nya arbetsmoment. Förekomsten av ytteriigare en skattereduktion skallbeaktas vid beredning och längdföring. Dessutom kan ett slort antaljämkningsansökningar förväntas tillkomma. Det kan vidare fömtses vissa problem vad gäller denprocessuella sidan i fråga om samordning med bankerna. Det kan t, ex, iefterhand visa sig alt fömtsättningar för skattereduktion inte föreligger.Fråga uppkommer då hur den beviljade skattereduktionen skall återtas. Här krävsvidare någon form av avisering till banken för eventuell överföring till annatslag av konto. Har taxeringsnämndens granskning lett till att skattereduktioninte medges behövs också ett meddelande lill banken. Ett förtida uttag t. ex,innebär då all belopp motsvarande skattereduktion inte skall räknas av. Enannan situation som kräver samordning är då en person har konton i olika bankeroch del sammanlagda sparandet överskridit sparramen. På en del punkter föreligger således oklarheter hursystemet skall fungera i praktiken. Vidare slår det helt klart atl det skullemedföra en hel del extra arbetsmoment för skaliemyndigheierna, Visseriigenkanske det i det enskilda fallet vanligen inte stöter på några större tekniskaproblem atl utföra kontrollerna, 1 normalfallet kan A-inkomst direkt utläsas avdeklarationen. Vad gäller storieken av skattereduktion och ev, skattepliktigränta skall detla framgå av sparbevisel. bördock tas i beaktande deninriktning det förutsätts att granskningen i den nya taxeringsorganisationenskall ha. Man har här betonat att i första hand rörelselaxeringen och de merasvårkontrollerade deklarationerna skall prioriteras (prop, 1975:87, s, 119),Granskningen av den stora mängden vanliga löntagardeklaralloner fömtsatts blirelativt begränsad, Ytteriigare arbetsmoment motverkar denna målsättning, 5.3 Länsstyrelseni : Ett genomförande av förslagen skulle för laxeringsorganisalionens vidkommande innebära ett merarbete för i första hand taxeringsnämnderna och de tjänstemän vid länsstyrelserna eller de lokala skallemyndigheterna, som skall biträda taxeringsnämnderna. Följande åtgärder torde tillkomma vid deklarationsgranskningen: 1,Kontroll av att den sparande haft A-inkomsi, dvs. 13 1977/78. 1977/78:165 182 redovisarbruttoinkomst i någon av förvärvskällorna tjänst, jordbruksfastighet ellerrörelse, 2, Formell granskning av till deklarationen fogadkopia av sparbevisel och intyg från vederbörande kreditinrättning, som ulgörförutsättning för skatteavdrag, 3, Uträkning av det belopp med vilket skattereduktionskall ske samt notering av beloppet på deklarationens framsida lill ledning förlängdför-ingen, 4, 1 förekommande fall kontroll av att ränta upptagitssom inkomst då fömtsättningar för skattefrihet inle föreligger (t, ex, viduttag ), 5, 1 förekommande fall kontroll av att redovisning avrealisationsvinst skett vid inlösen av andelar i aktiefond. För lokal skattemyndighets vidkommande lordeförslagen även medföra merarbete i form av ett ökat antal jämkningsansökningar.Härutöver tillkommer nya moment vid beredning och längdföring samt av rättelserenligt 72 a § taxeringslagen. De ovan uppräknade kontrollåtgärderna tordetekniskt sett inte vålla större svårigheter, eftersom förulsällningarna för skattereduktion i allt väsentligt torde komma att framgå av del intyg som den sparande skall bifoga deklarationen. Av detla intyg skall enligt förslaget även framgå storieken av eventuell skattepliktig del av räntan på medel som uttagils under årel. Om sådan ränteinkomst inte redovisats separat i deklarationen, kan närmare utredning i vissa fall vara påkallad. Likaså torde kontrollen vad beträffar realisationsvinst på inlösta aktiefondsandelar i viss utsträckning kräva närmare utredningar. Bestämmelserna på detta område är svåra att tillämpa för de skattskyldiga, varför felprocenten kan vänlas bli förhållandevis hög. Med hänsyn lill alt det maximala sparbeloppel uppgår till . per årtorde några beloppsmässigt större felaktigheter sällan uppkomma. framför följande anmärkningar mot dentekniska utformningen av förslaget, 1, Enligl förslaget lill lag om skattelättnader förvissa sparformer skall i fråga om skattereduktion i delta hänseende gälla sammabestämmelser som för skattereduktion enligt 2 § 4 mom. 5 och 6 styckenauppbördslagen. Av dessa bestämmelser följer bl, a, att skattereduktion endastkan avräknas mot statlig inkomstskatt, kommunalskatt, landstings- ochtingshusmedel. Har den skattskyldige inte påförts sådan skall kommer han inle iåtnjutande av skattereduktion och således heller inte av sparslimulansen. Dennakonsekvens synes inte ha beaktats av utredningen, 2, Sparsystemet omfattar enligt förslaget ävenskattskyldiga med sjömansskatt, varvid jämkning av sjömansskatten skall kunnaerhållas om förutsättningarna är uppfyllda, I många fall ärdet så all enperson har inkomst ombord endasl under en del av årel medan han under resten avåret uppbär inkomst som skall taxeras på vanligt sätt, Detla synes medföra attviss del av skattereduktionen, som redan beaktats vid jämkningen, måsteavräknas från 1977/78:165 183 detbelopp som skall lillgodoföras honom vid taxeringen. Det framgår inte avbetänkandet hur utredningen tänkt sig att lösa denna komplikation, 3, Enligt förslaget skall den särskildaskattelättnaden kunna erhållas av personer som haft A-inkomst. Deltainnebär att bl. a, folkpensionärer omfattas av sparsystemet. För dessa gällerf. n. alt de är befriade från deklarationsskyldighet om inkomsten - inkl,folkpensionen - inte uppgår lill visst belopp (vid taxering ,för ensamstående och för gift pensionär vars make inte är folkpensionär, 12 600kr, förgift folkpensionär då andra maken också uppbär folkpension). Om de senarekategorierna skall kunna utnyttja sparsystemet synes det innebära atldeklarationsplikten måste utökas för detta ändamål. Detta får anses vara mindretilltalande från flera synpunkter. Se dessutom vad som anförts ovan under punktI, 4, Av betänkandet framgår inle klart om utredningentänkt sig en beskattning av räntan vid förtida uttag som inträffar efterspararets utgång. Av texten på s, 68 kan utläsas att förtida uttag"bestraffas" genom atl 20 96 av sparbevisets värde inkl, upplupenränta återförs till staten. Återföringen behandlas över huvud laget inle ilagförslaget. Däremot framgår av den föreslagna 3 §, alt ränla på medel somberättigar till skallereduktion inte är skattepliktig inkomst, Molsällningsvisgäller således alt om insatta medel Inle berättigar till skallereduktion blirräntan skattepliktig. Med sistnämnda tolkning uppslår problem vid uttagefter spararets utgång, eftersom processuella fömtsättningar för eftertaxeringav räntan inle föreligger, I så fall borde en efterbeskatlningsregel införas,liknande den som finns exempelvis i 4 § Lag om uppskov i vissa fall medbeskattning av realisationsvinst (SFS 1968:276), Om skattefriheten upphävs förräntor hänföriiga till sparar som i tiden ligger före utlagsåret bör enligllänsstyrelsens mening från ränteintäkterna få avräknas sparavdrag till den delsådant avdrag tidigare inle kunnat utnyttjas vid taxeringen. Om å andra sidanuttag efter spararets utgång inte skall medföra skatteplikt för räntan,förefaller "bestraffningen" väl mild i förhållande lill vad somgäller om uttag sker under löpande år. En lösning skulle möjligen vara alt höjaålerföringsbeloppel lill 21 ä 22 96 för att H en straffavgift som ungefäriigenmotsvarar inkomstskatten på räntan. Det är mot bakgmnd av vad här anförts nödvändigtalt i lagtext och genom motivutlalande H närmare preciserat hur upplupna räntorskall behandlas skattemässigt vid fall av förtida uttag, 5, Det bör också uppmärksammas alt eftertaxering iallmänhet inte lorde kunna tillgripas om det ell senare år framkommer atlförutsättningar för skallereduktion inle föreligger, exempelvis därför attinkomst som av taxeringsnämnden hänförts lill A-inkomsl i stället skallhänföras till B-inkomst, 6, Vissa administrativa problem är inle närmareanalyserade av utredningen, exempelvis -hur skall samordningen ske mellan bankerna om en person utnyttjar 1977/78:165 184 koniosparandei en bank och sparande i aktiefond i en annan. Om del sammanlagda sparandeldärigenom blir högre än vad som berättigar till skaltereduktion måsteuppenbarligen endera någon av bankerna eller taxeringsnämnden besluta om vilketsparande som skall ha företräde, - hur aviseringen skall ske mellantaxeringsmyndigheterna och de bankinstitul som handhar sparkontona, exempelvisdå taxeringsnämndens prövning leder till att skattereduktion inte beviljas.Medlen bör i så fall återbetalas eller överföras till ett vanligtinlåningskonto. 5.4Länsstyrelsen i län: och Lokala skattemyndighetenshandläggning. Enligt utredningens förslag skall den skattskyldige för att blidelaktig av skatteavdraget lill deklarationen bifoga ett av sparinslituletutfärdat sparbevis. skall vid taxeringen ta ställning till omskatteavdrag skall medges vid debiteringen lill statlig skatt samt redovisabeslutet så att det kan verkställas hos lokal skattemyndighet. Länsstyrelsenvill i detta sammanhang framhålla, att kombinationen av extra avdrag förnedsatt skatteförmåga och skattereduktion enligt tidigare vunna erfarenhetermedfört ett merarbete för de lokala skattemyndigheterna på gmnd av atttaxeringsnämnderna gjort många fel vid tillämpningen av dessa regler. Även omden nya taxeringsorganisationen lill viss del kan förmodas eliminera sådanarisker vill här poängtera vikten av att utföriiga anvisningarutarbetas som klargör handläggningen hos såväl taxeringsnämnd som lokalskattemyndighet, Återförandeav skatteavdraget till beskattning. Av det sparade beloppet inklusive räntautgör 20 96 en latent skatteskuld till staten fram till dess medlen varitinnestående på konto efter spararet. Om den skaltskyldige vill disponerabeloppet skall 20 96 därav återföras till beskattning.Utredningen har föreslagit all återföringen skall arrangeras så attsparinslitulet, mot redovisning av de förtidsinlösla sparbevisen, inbetalar delbelopp som skall återföras till riksgäldskonlorel. har intet att erinra mot detföreslagna förfarandet, men vill bl, a, föratt möjliggöra korrektakontaniberäkningar vid laxeringen föreslå alt den skaltskyldige görasuppgiftsskyldig över medel som innestår på bankkonton för olika sparar samtäven under kalenderåret upplupen ränta, (Jfr uppgift angående skogskontorörande fastighet intagen på deklaraiionsbilaga J2 och J3.) I inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse uppstår i vissutsträckning som ell naturligt led i verksamheten underskott, som medför attingen eller ringa beskattning sker för inkomståret trots atl den skattskyldigehaft annan A-inkomst av t, ex, tjänst. Om sparande gjorts under ett sådant årfinns således ingen slutlig skatt från vilken avdrag kan ske. Länsstyrelsenfinner det rimligt att skattskyldig inle förlorar rätten till 1977/78:165 185 sparandesådant år och förordar därför att man vid ett sådant förhållande skall kunnauppskjuta skatteavdraget till beskattningsår då det kan utnyttjas (jfr föriustutjämningsförordningenSFS 1960:63), För jordbrukare finns f n, möjlighet att genominsättning på skogskonto vinna uppskov med beskattningen i högst . Förutomde nu aktuella sparkontona torde även skapas bankkontonför insättning av medel för skogsvårdande åtgärder inom skogsbruket. Länsstyrelsenfinner det därför angelägel att i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på deförsvårade kontrollproblem som kommer att uppslå del ett allt större antalsyslem med bankkonton, som på delta sätt påverkar beskattningen skapas. En visssamordning av sådana kontosystem som kan underlätta granskande myndighetersarbete, torde därför i möjligaste mån eftersträvas, Enligt utredningens förslag är en förutsättning försparförmånen atl den skattskyldige under inkomståret uppburit A-inkomsl. Engrupp som därigenom faller utanför ramen är sådana skattskyldiga som placeratsitt kapital i hyresfastigheter och arbetar där som förvaltare.Jämfört med ägare lill jordbruksfastighet kommer dessa skattskyldiga enligtlänsstyrelsens förmenande i ett alllför oförmånligt läge, Detla förhållandeförstärks ytteriigare genom alt rättspraxis numera synes godta inkomst avjordbruksfaslighel som A-inkomsl trots atl skattskyldig inte bebott fastighetenoch enda arbetsinsatsen på fastigheten varit av administrativ natur, (RRK R 761:99,) förordar därför att skattskyldig som redovisar B-inkomstav annan fastighet (hyresfastighet) där han även arbetar som förvaltare skallomfattas av lagförslaget. Pensionärer.Utredningens förslag innebär att ell avdrag på skallen görs med 20 96 av delsparade beloppet samt alt upplupen ränla blir skattefri. Länsstyrelsenförutsätter atl även folkpensionärer kommer alt delta i denna form avlönsparande. Det kan därvid förekomma atl en pensionär, som åtnjuterskattefrihet för den upplupna räntan, skall medges extra avdrag för väsentligennedsatt skatteförmåga för folkpensionärer. Del extra avdragets storlek bestämsmed utgångspunkt från den skatlskyldiges taxerade inkomst. som räntanpå lönsparandel är skattefri, kommer folkpensionären att lillgodoföras etthögre extra avdrag än han skulle ha erhållit om han sparat pengar på ettsparkonto med skattepliktig ränta. En sådan dubbelkompen-saiion för lönsparandefolkpensionärer torde inle vara avsedd. anser därför allriksskatteverkets anvisningar om extra avdrag för folkpensionärer börkompletteras med uppgifi om alt den skattefria räntan skall läggas till denlaxerade inkomsten innan extra avdragets sioriek bestäms. 5.5Länsstyrelsen i : anser sig böra konstalera atltaxeringsmyndigheternas arbetsuppgifter i samband med själva laxeringen i 1977/78:165 186 ochför sig är tillräckligt slora och alt de på grund av ändringar och tillägg avolika slag i skattelagstiftningen varit växande. Del kontrollarbete som här kankomma i fråga bör inskränkas till en kryssmarkering i särskild ruta på denallmänna självdeklaralionsblanketten samt ett utförande vid denna markering avdet sparbelopp inklusive ränta som berättigar lill 20 96 avdrag på skatten.Taxeringsmyndigheten har därvid alt utgå från att del deklarationen bifogadesparbevisels innehåll är helt korrekt och atl avsaknaden av delta sparbevismedför atl ingen markering sker och därmed inget avdrag på skatten. Beräkningenav det belopp varmed skatten sedan slutligen skall nedsättas sker efter vanligregistrering på datamässig väg direkt i samband med uträkningen av skatten.Dessa nya arbetsuppgifter kan inte anses vara varken svåra eller tidskrävandeför taxeringsmyndigheten och kan därför godtagas, 6.7Fullmäktige i riksgäldskonlorel: Risken för överföringar till FLS (förslagettill nytt lönsparande) förefaller speciellt slor för det nuvarande lönsparandet(NL), Sparslimulansen i detla utgörs av dels en vinstutlottning året efterspararet och dels ett skattefritt räntetillägg som utfaller efter fyra årsbindning av sparmedlen. Den löpande räntan, som motsvarar högsta bankränia, ärdock skattepliktig i den mån den ej ryms inom sparavdragel. Räntan är dessutomröriig. Förmånerna i de båda lönsparformerna framstår således som väsentligtolika. Om de båda sparformerna skall kunna erbjudas parallellt och som verkligaallernativ - och därigenom de befarade överföringseffekterna minskas - bör denlöpande avkastningen behandlas skattemässigt lika. Starka skäl finns därför atlskatiebefria räntan också på NL-konlona om denna befrielse ges för FLS. För atl ytteriigare minska risken för överföringarfrån de sparformer varmed staten främst vänder sig till allmänheten, dvs.sparobligationer och premieobligationer, bör även dessa ifrågakomma föråigärder i syfte all stärka deras attraktionskraft. För sparobligationema börsålunda övervägas en ökning av den skattefria bonusens andel. Åtgärder av här angivet slag skulle visseriigeninnebära en kostnad för statsverket bl. a; i form av utebliven skatt påränteinkomsterna, men efiersom del är överföringarna till FLS som skullemedföra den huvudsakliga belastningen på budgeten, bör de totala kostnadernadock bli lägre. Ett annat sätt alt minska överföringsproblemet voreatl i FLS-konstmk-tionen ta bort skattebefrielsen för bankräntan, som gör attden nya sparformen skulle ge 7-8 96 skattefritt på avistamedel. Sparformen blirdå mera jämförbar med framför alll NL och sparobligationer, och den befaradeöverföringseffeklen - och därmed också inkomstbortfallet för statsverket -börbli avsevärt reducerad. Fullmäktige förordar dock - med hänsyn till detangelägna all åstadkomma en positiv realränta-den förstnämnda lösningen. 1977/78:165 187