prop · G10335 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 35 Regeringens proposition 1977/78: 35 omgodkännande av en statskredit till ; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås bevilja anslag för en svensk statskredit tillPortugal. Krediten, som avses uppgå till sammanlagt 50 milj. kr., skall enligtförslaget finansieras dels med särskilt anvisade anslagsmedel, dels med redanbeviljade biståndsmedel. Krediten ingår i ett internationellt samordnatbetalningsbalansstöd för , beräknat till ca 750 milj. US dollar,motsvarande ca 3 600 milj. kr., från ett större antal industriländer. 1 1977/78. Prop.1977/78: 35 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , . Propositionom godkännande av en statskredit till Efterdiktaturens fall genomgick politisk, social ochekonomisk oro, innan den demokratiska utvecklingen kunde stabiliseras. Efterallmänna val tillträdde en socialistisk minoritetsregering underpremiärminister . Regeringen strävar efter att bygga upp enstabil grund för under de nya förutsättningar som avkolonialiseringenoch inflyttningen från de forna kolonierna innebär. Vidare måste regeringenminska osäkerheten om näringslivets uppgifter och de grundläggande villkorenför företagsamhet och arbete. 1 detta syfte måste en klarare rollfördelningdras upp mellan offentlig och privat verksamhet. En ny arbetslagstiftning ochen revision av jordreformen har genomförts. Enlångsiktig ekonomisk återhämtning i försvåras emellertid avdjupgående obalanser i ekonomin. Underskottet ibytesbalansen utgör f. n. det mest överhängande problemet. Utbytet av varoroch tjänster med utlandet gav ett överskott på ea 350 milj. dollar.Under 1974 svängde balansen om till ett underskott på drygt 800 milj. dollar.De årliga underskotten har därefter vuxit ytterligare till nära 1976, motsvarande av bruttonationalprodukten. Till heltövervägande del beror bytesbalansunderskottet på en ogynnsam varuhandel. Exportvolymenhar gått ned med i stort sett 1976. På importsidanhar stigande varupriser särskilt på oljeprodukter kraftigt bidragit tillförsämringen av handelsbalansen. har emellertid importvolymen skuritsned drastiskt med hjälp av import- 1977/78: 35 3 skatter och depositionsplikt. Importvolymen var 1976drygt, lägre än 1973. Bytesbalansunderskottet kommer enligt de portugisiskamyndigheternas och Internationella valutafondens (IMF) prognoser att uppgåtill ca 1 800 milj. dollar sammanlagt oeh 1978. har utformat olikastabiliseringsprogram för att kraftigt strama åt ekonomin. Löne- ochpriskontroller, kreditrestriktioner och importnedskärningar är exempel på olikaåtgärder som ingått i dessa program. har en viss förbättring inträtt i landetsekonomiska läge, dock inte i inflationstakten. Sålunda beräknas den ekonomiskatillväxten ha uppgått till . Även investeringarna har ökat som arbetslöshetenminskat något. Följande tabeller belyser utvecklingen fr. o. m. 1973 avPortugals ekonomi och betalningsbalans. Export avvaror och tiänster Import avvaror och tjänster -3,5 5 'Löpande marknadspris. - Preliminära uppgifter. Tabell 2.Portugals betalningsbalans 1973- 2 745 -902 3 546 -1 607 Tjänste- och transfereringsbalans Bytesbalans 832 -1 178 -364 -1 203 Källor: IMF och . Prop.1977/78: 35 4 2 Förslaget om ett internationellt samordnat betalningsbalansstöd tillPortugal PåFörenta staternas initiativ sammanträdde representanter för 14 industriländer,däribland , i för att med representanter förden portugisiska regeringen diskutera förutsättningarna för ettinternationellt betalningsbalansstöd till . De exceptioneUaomständigheter såväl politiska som ekonomiska varunder den akutabetalningsbalanssituationen uppstått, ansågs allmänt motivera eninternationell stödaktion. Som utgångspunkt för förhandUngarna konstateradesatt det totala stödet borde uppgå till omkring 750 milj. dollar för de tvååren 1977 och 1978. Somresultat av dessa överläggningar har flertalet av de deltagande länderna utfästsig att lämna betalningsbalansstöd under 1977 och 1978.Förbundsrepubliken har utfäst sig att bidra med 200, Förenta staternamed 300 och med 50 milj. dollar. Av de nordiska länderna har Norgebeslutat att lämna en statskredit på 10 milj. dollar. Stödaktionen har sålundafått en betydande anslutning och det uppsatta totalbeloppet kommer i stort settatt uppnås. Enligtförutsättningarna om en samordning av stödet kommer detta med något undantagatt ges från de olika länderna i form av statskrediter. Löptiden blir i deflesta fall 7 till , varav blir amorteringsfria.Räntesatsen avses bli 7 ä . Vidare kommer krediterna att lämnas utankrav på portugisisk import från resp. långivarland och utan särskild säkerhet. Frånportugisisk sida har utfästelserna om insatser i dessa former välkomnats. Denportugisiska regeringen har å sin sida förklarat att man i samarbete med IMFkommer att utarbeta ett nytt stabiliseringsprogram för ekonomin och i sambanddärmed utnyttja sitt kreditutrymme i valutafonden. förväntasPortugal kunna finansiera sin betalningsbalans fullt ut i andra former inkl.fortsatt kreditutnyttjande i IMF. Frånsvensk sida har man i de internationella överläggningarna anslutit sig tilluppfattningen att befinner sig i en exceptionell ekonomisk situation.Den svenska delegationen instruerades, efter samråd mellan chefen förekonomidepartementet och statsrådet för internationellt utvecklingssamarbete,att ställa en svensk medverkan i den internationella aktionen i utsikt underförutsättning att denna rönte bred anslutning. Någon utfästelse om storlekenoch formerna för ett svenskt bidrag gjordes emellertid inte under Parismötena. Prop.1977/78: 35 5 Utsikternatill en fortsatt stabil politisk utveckling i beror i hög grad på möjligheternaatt lösa landets ekonomiska kris. ekonomi har under de senaste årenkännetecknats av stigande inflation, som beräknas bli , avomfattande arbetslöshet förvärrad av återinflyttningen från de fornakolonierna och av en alltför snabbt stigande konsumtion som ej medgettförnyelse av produktionsapparaten. Orsakerna tUl de ekonomiska problemenligger i en kombination av den gamla diktaturens oförmåga att modernisera landetsekonomi och av effekterna av en rad åtgärder som vidtogs efterdiktaturens fall som kännetecknades av politisk instabUitet och allmänosäkerhet. Men även den internationella lågkonjunkturen och den dåliga skördeni har förvärrat situationen. Portugalhar nu akuta problem med betalningsbalansen. Underskotten beräknas komma attuppgå tiU omkring 1 800 milj. dollar sammanlagt oeh 1978. Detta kanlandet inte finansiera med valutareserven och privat kapital inflöde. En snabbnedskärning av underskottet till en för landet hanterlig storlek genom endrastisk åtstramning av nödvändig import är inte heller möjlig. Den portugisiskaregeringen har i detta läge välkomnat initiativet till ett internationelltbetalningsbalansstöd . Av de 14 länder som inbjudhs attdelta i stödlånet har endast ett land avböjt medverkan. Det önskvärda beloppet,ca 750 mUj. dollar, motsvarande ca 3 600 milj. kr., kommer av allt att döma attuppnås. har alltsedan 1974i en rad olika former stött den demokratiska utvecklingen av . GenomEFTA oeh genom direkt bistånd har den gett ekonomisk hjälp.Enskilda organisationer och politiska partier har gjort ansträngningar attbidra till att säkra en stabil demokratisk utveckling i landet. Det är inte minst av dessaskäl som den bedömt det som angeläget att trots detansträngda betalningsbalansläge som vårt eget land befinner sig i delta i dennu aktuella internationella stödaktionen för . Men måste slåsfast, att möjUgheter att delta i fortsatta insatser av denna karaktärär utomordentligt begränsade. Vårt deltagande i denna aktion måste betraktassom ett undantag, föranlett av vårt starka engagemang för demokratiunder de senaste årens svårigheter. Stödaktionenhar sin förankring i en bred krets industriländer. Stödet har, jämfört medvårt utvecklingsbistånd till , en annan inriktning så till vida att detinte är bundet till vissa projekt utan syftar till att täcka Portugalsbytesbalansunderskott under en begränsad tids- 1977/78: 35 6 period.Det är alltså fråga om ett multilateralt betalningsbalansstöd av i princip detslag som brukar kanaliseras mellan länderna via (). Det är emellertid klart att kredilutrymme i IMF f. n. ärotillräckligt med hänsyn till landets stora finansieringsbehov. Det är förstnär de beslutade tilläggskredi-lerna i IMF kan börja utnyttjas, dvs. ibästa faU , som landet kan räkna med att täcka en merväsentlig del av sitt finansieringsbehov genom denna organisation. Jaganser att dessa omständigheter talar för att medverkar till detplanerade stödet. Storleken och formerna för vår andel i stödaktionen böranpassas efter andra deltagarländers insatser. Med hänsyn till att Sverigesjälv har ett betydande bytesbalansunderskott anser jag att vår medverkan börstanna vid 50 milj. kr. Därvid bör redan beviljade biståndsmedel utnyttjas förhälften av vår insats. Eftersamråd mellan chefen för ekonomidepartementet och statsrådet förinternationellt utvecklingssamarbete beslöt regeringen den 22 september 1977att de portugisiska myndigheterna skulle informeras om regeringens avsikt atterbjuda ett betalningsbalansstöd till i storleksordningen inom ramen för den i diskuterade aktionen. Av detta belopp, sommotsvarar ca 50 milj. kr., skulle 25 milj. kr. bero av godkännande. Jagförordar att regeringen nu föreslår att anvisa ett investeringsanslagpå 25 milj. kr. som del i ett svenskt betalningsbalansstöd till . Ettlika stort belopp kommer att tillskjutas ur anslaget Bilateraltutvecklingssamarbete. Som jag nämnde nåddeländerna under Paris-förhandlingarna samförstånd om en viss samordning av sinainsatser. I enlighet härmed borde stödet utgå i form av statskrediter med enlöptid av 7 till och med amorteringsfrihet under de första åren.Räntesatsen skulle vara marknadsrelaterad. Vidare förutsattes att lånen skullevara obundna till portugisisk import från resp. långivare och lämnas utansärskild säkerhet. För att betalningsbälansstödet skulle komma att ingå som ettmeningsfullt element i en åsyftad stabilisering av den portugisiska ekonominförklarade sig berett att i samråd med IMF utarbeta ett ekonomisktstabiliseringsprogram. Motbakgrund av denna överenskommelse, som jag i princip ansluter mig till, börSveriges bidrag lämnas i form av en statskredit. Då hälften av kreditenfinansieras med biståndsmedel bör villkoren dock bli förmånligare för Portugalän vad som gäller för de flesta andra länders insatser. Självfallet kan denärmare villkoren fastställas först efter förhandlingar med . Jag avseratt låta genomföra förhandlingarna så att krediten kan börjautbetalas under innevarande kalenderår. Prop.1977/78: 35 7 Jagföreslår sålunda att regeringen inhämtar bemyndigande att träffakreditavtal med den portugisiska regeringen i överensstämmelse med de riktiinjersom jag har förordat. När det gäller debetalningstekniska arrangemangen har förklarat sig beredd attfungera som regeringens ombud. Uppdraget avses bl. a. innebära att riksbankenöppnar ett konto för den portugisiska och gör utbetalningarna avkrediten. Vidare skulle under kreditens löptid ha att motta räntoroch amorteringar. Eftersom ett sådant uppdrag ligger inom normalaverksamhet torde bemyndigande i detta avseende inte behöva inhämtas.Allteftersom skulden återbetalas skall medlen fördelas på investeringsanslagetresp. biståndsmedlen enligt en avräkningsplan som får fastställas inom ekonomi-och utrikesdepartementen. Principen för denna plan bör vara att i första handinvesteringsanslaget gottskrivs med inflytande amorteringar och en marknadsmässigtberäknad ränta. Amorteringen av biståndsmedlen påbörjas sålunda först efter detatt investeringsanslaget har återbetalts till fullo. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. bemyndiga regeringen att ihuvudsaklig överensstämmelse med vad jag har förordat träffa ett kreditavtalmed , 2. tiU Kredit IiU påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 under fonden förlåneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.