prop · G10385 · 1977-12-31 00:00:00 — Medutgångspunkt i antalet basresurser och det beräknade elevantalet /79kan antalet veckotimmar i basresurser och förstärkningsresurser beräknas tUlföljande efter avdrag av skolledamas undervisningsskyldighet med 20 784veckotimmar. Antalet skoUedare rektorer och studierektorer har medanledning av SÖ:s långtidsbudget beräknats tUl 2 598 /79. Av SÖ:sanslagsframställning för /79 kan anmälas. För stödundervisningi svenska samt hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråkberäknar SÖ 170,5 milj. kr. SÖfinner att en fastare organisation av den pedagogiska ledningsfunktionen för rörelsehindrade elever Behovet av samordning av medicinsk behandling, sjukgymnastik samt arbetsterapeutisk,pedagogisk och social träning leder till en rad organisatoriska,planeringstekniska och administrativa konsekvenser. Även utvecklingen mot enallt större individuell integrering av de rörelsehindrade eleverna i vanligaklasser talar för en sådan fastare organisation, SÖ föreslår därför att, utövervad som följer av skolförordningen, en ordinarie tjänst som studierektor fårinrättas vid i kommun med regionsjukhus, som förstärkning avskolledningen för rörelsehindrade elever i och gymnasieskolan, SÖberäknar kostnaderna för dessa sju studierektorstjänster tUl ca . Uranslaget får vidare enligt bestämmelser som regeringen meddelat den 12 maj1977 bestridas kostnader för personell assistans åt handikappade elever iobligatoriska skolor. SÖ anser att staten bör svara för hela kostnaden förpersonell assistans. Medelsbehovet för personell assistans för budgetåret1978/79 har beräknats på grundval av kommunernas ingivna ansökningar och uppgårtill 12 milj, kr. Med hänsyn till åtgärdemas karaktär föreslår SÖ att medlenutgår som förslagsanslag, samt att anslagna medel fördelas efter kommunernasansökningar. Den ökade individualintegre-ringen av allt fler och gravarehandikappade elever bidrar tillsammans med förslaget om fullständigkostnadstäckning tUl den kraftiga uppräkningen med . tiU totalt 12milj. Påtar sig inte staten fullständigt kostnadsansvar för personellassistans för handikappade elever i obligatoriska skolor förutsätter SÖ attkostnadsfördelningen mellan stat och kommun klargörs. för bidrag till kommuner i med finskspråkigabarn, främst glesbygdskommuner i , för anskaffande av textmaterialpå tornefinska för att överbrygga språksvårigheterna. SÖ beräknar vidare . som bidrag till lägerskolor anordnade av i . SÖräknar med en ökning av medelsbehovet för bidrag tiU undervisning i brandförsvaroch olycksfallsvård med . för budgetåret1978/79. Ersättningför flyttningskostnader och resor. Statsmedel härför utgår enligt förordningen(1962: 696) om bestridande av vissa kostnader på skolväsendets område (omtryckt1962: 236, ändrad 1977: 471). På grund av ökad belastning föreslår SÖ enhöjning med 1,3 milj. kr. tUl 6,0 mUj. StatsbidragtiU de estniska skolorna i och utgår enligt regeringensförordning , Enligt dessa bestämmelser utgår statsbidrag av ett bidragsunderlag som består av dels av lärarlönekostnaden, delsbidrag för olUia arbetsgivaravgiftersom allmän arbetsgivaravgift, socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen ochfolkpensioneringen samt ATP-avgift. SÖ föreslär att statsbidraget höjs med . till , varav högst . beräknas till lärarlöneroch sociala avgifter vid de kompletteringsskolor som Estniska kommitténanordnar. StiftelsenKristofferskolan erhåller statsbidrag i enlighet med föreskriftema i förordningden , vilka i huvudsak överensstämmer med grandema för bidrag tUlde estniska skolorna. Stiftelsen anhåller liksom föregående är omstatsbidrag tUl ytterligare en klass i vardera årskursema 1012, anhåller vidare om bidrag, motsvarande , för detökade antalet studiebesök vid skolan, SÖ föreslår att en resurs på fem veckotimmarställs till skolans förfogande för detta ändamål. Vidare anhåller Stiftelsenatt bidrag får utgå till reserwikarier enligt de gmnder som gäller inom detallmänna skolväsendet, SÖ finner skäligt att så sker och beräknar 20veckotimmar för ändamålet. Likaså tillstyrker SÖ en anhållan om utökning avbidragsunderlaget för det för en Waldorfskola specifUcaämnet eurytmi, SÖ avstyrker stiftelsens anhållan i vad avser resurser föradministration, planering m, m, SÖ föreslår att anslagsposten höjs med 266 000kr, till . StatsbidragtUl i utgår enligt föreskrifterna i förordning den 9juni 1977, vilka i huvudsak överensstämmer med grunderna för bidrag till deestniska grundskolorna och , Styrelsen för Hillelskolananhåller i likhet med tidigare är om bidrag med , för endeltidsstuderande sekreterare åt rektor samt med , som bidrag tillarvode åt en skolpsykolog, tUlstyrker att dessa arvoden får ingå i bidragsunderiaget,SÖ föreslår att posten höjs med , till . Ansökningarom statsbidrag har inkommit från , Söders Waldorfskolai , i och Jama Waldorfskola. SÖ finnerinte skäl tillstyrka bidrag till ytteriigare utöver Kristofferskolani . Vidarehar skrivelser med begäran om statsbidrag inkommit från följande enskUda skolorm. : Föreningen skolas vänner angående statligt stöd tUl S:tEriks katolska skola i ; Wränghede m. fl. angående statligt stöd till ; Kristna skolföreningeni angående statligt stöd till Kristna skolan i ;skolor i angående statsbidrag tiU iGöteborg; Adventistsamfundet samt styrelsen för Ekebyholmsskolan angåendestatligt stöd till Ekebyholmsskolan i ; Familjeforum m. fl. angåendestatligt stöd till alternativa skolor samt styrelsen för Franska skolanangående statligt stöd till årskurserna 1 och 4 vid Franska skolan i . Prop.1977/78: 85 har redovisat sittuppdrag att utforma riktlinjer för hemspråksträning i den allmänna förskolan. Jag vUl inledningsvis erinra om vad jag har anfört omreformeringen av skolans inre arbete samt om elevutvecklingen i denärmaste decennierna i samband med min redogörelse om för skolväsendet vissagemensamma frågor i budgetpropositionen /79 (prop. 1977/78: 100 bU.12). Som jag har anfört i samband med minaställningstaganden tUl förslagen i promemorian (Ds U 1977: 8) Förslag till nyttstatsbidragssystem för det allmänna skolväsendet förordar jag dels ett nyttstatsbidragssystem för , dels att förslagsanslaget Bidrag tUldriften av grundskolor m. m. sammanförs med reservationsanslaget Särskildaåtgärder på skolområdet i ett anslag Bidrag tiU driften av grundskolor m. m. Anslagsfördelning(beräknad total/mstnad) Beräknad ändring 1978/79 Föredraganden Bidrag till densamlade skoldagen Bidrag tillkommuner och organisationer för vissa verksamheter Ersättning förlärares flyttningskostnader och resor Bidrag til!kostnader för vissa arbetsgivaravgifter + 434 424 000 -f 11 760 000 4- 1 300 000 + 124 000 -f 1 227 600 -f301 530 000 -f 98 860 000 5 573 000 15 345 000 1 148 640 000 546 970 000 6 910 000 000 + 850 000 000 Innan jag behandlar förslagen under detta anslag vill jagkort beröra anslagets uppbyggnad. 1 avser bidrag tUl kostnaderför veckotimmar i bas- och förstärkningsresurser, I anslagsposten ingår ävendet av mig föreslagna tilläggsbidraget som ersätter vissa tidigare speciellabidrag för vissa verksamheter och anordningar. Detta har jag i det föregående (s,69) preliminärt beräknat till som beräknas på bidraget till bas- ochförstärkningsresurser. Under posten beräknas också kostnader för bidrag tiUavlöning av rektorer och studierektorer, bidrag till stödundervisning i svenskaför invandrarelever och hemspråksundervisning, undervisning på grundskolenivåför vuxna zigenare, kostnader för praktikorganisationen för lärarutbildning,kostnader för undervisning av sjuka och handikappade bam samt kostnader för nedsättningav undervisningsskyldigheten m. m. för yrkesvalslärare. 1977/78: 85 113 3 beräknas bidrag till kommuner för personell assistans, bidrag tUlkommuner i med finskspråkiga bam för anskaffning av speciellahjälpmedel samt bidrag tUl lägerskolor anordnade av Riksförbundet finskaföreningar i , Ändamåletmed övriga anslagsposter framgår av sammanstäUningen. Anslagetkommer enligt föreslagna bidragsregler att under /79 belastasmed dels slutreglering av det aUmänna driftbidraget för /78 enligtförordningen (1958: 665) om statsbidrag till driftkostnader för det allmännaskolväsendet, dels förskott på anslagsposten 1 vilket motsvarar av detbeslutade statsbidraget för /78. Vidare belastas anslagetav kostnader för bidrag tUl verksamhet enligt anslagsposterna 25. Förberäkning av anslagsbehovet enligt anslagsposten 1 för /79måste en uppskattning göras av det allmänna driftbidraget /78 på grundval av de senast kända faktiskabidragskostnaderna för /77. Enligt från länsskolnämndemainhämtade uppgifter uppgick det allmänna driftbidraget inkl. statsbidraget tUlskoldirektörer avseende /77 till 5 108,4 milj. kr.Bidragsunderlaget för motsvarande ändamål uppgick enligt samma uppgifter till5 071,5 milj. kr. Slutreglerings-belopp och förskott för postema 1, 68 kanfastställas med utgångspunkt i dessa uppgifter. 1917in Beräknadändring 1978/79 Anslag 6 910 000 000 4-626 000 000 -1-850 000 000 Dentotala kostnaden för veckotimmar i bas- och förstärkningsresursen beräknar jagtill 5 066 mUj, kr. vid ett genomsnittligt veckotimpris om . För schablontiUäggetkan den totala kostnaden beräknas tUl 345,5 mUj, kr. Förstödundervisning i svenska samt hemspråksundervisning och studiehandledning påhemspråk beräknar jag för nästa budgetår 206,5 milj. kr. SÖhar föreslagit att en särskild pedagogisk ledningsfunktion för rörelsehindradeelever inrättas vid i kommun med regionsjukhus. Jag har i prop.1977/78: 100 bU. 12 i samband med min anmälan av vissa gemensamma frågor förskolväsendet anmält att jag har för avsikt att föreslå regeringen att enkommitté tUlsätts för översyn av den framtida integrationen av handi- 8 1977/78.1 saml. 1977/78:85 1,4 kappadeelever i det allmänna skolväsendet och härmed sammanhängande frågor. Jag ärmed hänvisning härtUl inte beredd att tillstyrka SÖ:s förslag om inrättande aven särskild pedagogisk ledningsfunktion för de rörelsehindrade eleverna. Förbidrag till den samlade skoldagen har jag beräknat 12 milj, kr. Jag har därvid räknat med en femårig genomförandeperiod. /68 utgår statsbidrag tUl personell assistans för vissa handikappadeelever i obligatoriska skolor (prop. 1967: 1, bil. 10 s. 133, SU 1967: 8, rskr.1967: 8). Genom beslut har regeringen meddelat bestämmelser förverksamheten innevarande budgetår. Bestämmelserna innebär bl. a. att drygthälften av statsbidraget fördelas mellan kommunerna av SÖ med utgångspunkt iantalet grundskoleelever i resp. kommun . Den andra delenfördelas till kommunerna efter behov. SÖ har begärt att frågan om vem somskall stå för kostnaderna för personell assistans utreds. Vidare har SÖberäknat medelsbehovet för fullständig kostnadstäckning till 12 milj, kr. Jagavser att låta frågan om kostnadsansvar och utformning av personell assistanstill handikappade elever i den obligatoriska skolan ingå i arbetsuppgifternaför den av mig tidigare nämnda kommittén för översyn av integration avhandikappade elever i det allmänna skolväsendet. /79 beräknar jag ytteriigare , för personellassistans. Jag kommer senare att föreslå regeringen att större delen avbidraget till personell assistans tilldelas kommuner med särskUt stortmedelsbehov för sådant ändamål. För bidragtill kommuner i med finskspråkiga barn för anskaffande avspeciella hjälpmedel för att överbrygga språksvårigheter räknar jag med totalt50 . för nästa budgetår. För bidrag till lägerskolor anordnade av Riksförbundetfin sk a förenin g ar i räknar jag med ytterligare . för1978/79. Vidmin beräkning av förstärkningsresursens storlek har jag inberäknat medel förbidrag tUl undervisning i brandförsvar och olycksfalls vård. Några särskUdamedel kommer därför inte att utgå. Pågrund av ökad belastning räknar jag med ytterligare . för ersättning för flyttningskostnader och resor (4). Jaghar under Skolväsendet Vissa gemensamma frågor i prop, 1977/ 78: 100 bU, 12berört den översyn av enskilda skolors ställning i skolväsendet som f, n,pågår inom . Fr, o, m, Ln-nevarandc budgetår utgår statsbidragtill de estniska skolorna i och , Kristoffer- 1977/78: 85 115 skolansamt enligt nya bestämmelser som regeringen har meddelat den 9juni 1977, Statsbidrag utgår av ett bidragsunderlag som består av av lärarlönekostnaden samt bidrag tUl allmän arbetsgivaravgift,socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen och folkpensioneringen samt ATP-avgift.Jag är f. n, inte beredd att biträda vad SÖ har föreslagit i sinanslagsframställning /79 beträffande en utökning av bidragsunderlagetför och , Med hänvisning till pågående översyn avde enskUda skolomas ställning är jag vidare inte beredd att förorda någonändring i gäUande bestämmelser om rätt att inrätta och driva enskilda skoloreller att nu förorda någon utökning av antalet statsbidragsberättigade skolor. Sådanaenskilda statsunderstödda skolor till vilka bidrag utgår ur detta anslag samtprivatskolor, för vilka privatskolförordningen (1967: 270) gäller, saknar f. n.möjligheter till statsbidrag för hemspråksundervisning av invandrarbarn.Kommun bör vara skyldig att i den utsträckning önskemål härom framförs ochefter överenskommelse med enskUd statsunderstödd skola eller sådan privatskolasom avses i privatskolförordningen anordna undervisning i hemspråk ochstudiehandledning på hemspråket för eleven vid sådan skola och fårföljaktligen inräkna dessa elever vid beräkningen av bidraget tillhemspråksundervisning. Jagvill erinra om vad jag har anfört i årets budgetproposition (prop. 1977/78: 100bil. 12) under anslaget UtbUdning för undervisningsyrken om försöks- och demonstrationsverksamheten(FoD-verksamhet) inom lärarutbildningen. Jag förordar således att den nuvarandeFoD-verksamheten avvecklas. Jag räknar därför med att vakanta särskildaordinarie lärartjänster inrättade för FoD-verksamheten inte återbesätts fr. o,m, , Vidare bör de sex särskilda studierektorstjänsterna inom FoD-verksamhetenavvecklas fr, o, m, . Jagövergår nu tUl att behandla vissa frågor rörande s k o 11 e d a r-organisationen i . Nuvaranderegler för skolledare och biträdande skolledare i finns i skolförordningens12 kap. Antalet rektorer i en kommuns grandskola bestäms efter ettintervallsystem, baserat pä omfattningen av kommunens grundskola enligt 1 kap.7 § skolförordningen. Arbetsområdet för en rektorstjänst fastställs avskolstyrelsen och redovisas i kommunens organisationsplan. Antaletrektorstjänster är således en direkt följd av omfattning ikommunen. Studierektorstjänst i inrättas däremot för varje rektorvars arbetsområde enligt organisationsplanen omfattar ett visst antal poäng.Antalet studierektorstjänster bestäms av omfattningspoängen i varje enskiltarbetsområde. Studierektors tjänstgöring kan endast förläggas tUl ettarbetsområde för rektor, vUket uppnått erforderligt antal poäng. Kariong:S, 115, rad 16 Står: är skyldig Rättat tiU: bör vara skyldie 1977/78: 85 dasten studierektor får ha tjänstgöringen föriagd till varje sådant arbetsområde. Somjag har betonat är det av central betydelse att det lokalaansvarstagandet för skolans verksamhet ökas samt att resurserna för dennaverksamhet kan fördelas selektivt efter behov. Denna utgångspunkt bör gällaäven för organisationen av ledning. I propositionen (1975/76: 39)om skolans inre arbete förordades åtgärder vilka syftade till en betydandeutökning av skolledarresursen i grandskolan. De ändrade reglerna för beräkningav omfattningspoängen, vUka trädde i kraft , har också medförten avsevärd utökning av antalet skolledare. Vidare har skolledamasundervisningsskyldighet reducerats genom förordningen omundervisningsskyldighet för skolledare i m. m. Ipropositionen om skolans inre arbete m. m. uppmärksammades också vissaolägenheter med nuvarande regelsystem för inrättande av tjänster somskolledare och biträdande skolledare i mot bakgrund av de ändradearbetsformer, den friare resursanvändning och den utvidgade samverkan med övrigkommunal verksamhet, föreningsliv och samhälle som i övrigt förordades ipropositionen. Föredraganden anförde bl. a., mot bakgrund av att det i vissafall kan vara svårt att skapa naturliga arbetsområden för alla rektorer, attdet bör vara möjligt att ersätta en rektorstjänst med en studierektorstjänstutöver det antal sådana tjänster som skall finnas. hade ingeninvändning mot detta uttalande (UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367). Dennamöjlighet har efter regeringens medgivande utnyttjats av ett stort antalkommuner. Jaganser det nu nödvändigt att dels precisera begreppet rektors arbetsområde vidgrundskola, dels föreslå ändrade regler för inrättande av studierektorstjänstvid denna skolform. Enligtmin mening utgör arbetsområdet för rektorstjänst en del av den pedagogiska ochorganisatoriska ledningen av i en kommun, I normalfallet knytsarbetsområdet till ledningen av en geografiskt avgränsad del av kommunens gmndskolamen kommun är oförhindrad att sammanföra vissa för i kommunengemensamma funktioner av pedagogisk och organisatorisk karaktär tUl arbetsområdenför rektorstjänster. Omfattningen av rektors arbetsområde kan således inte aUtiduttryckas i poäng, vilket medför att det i sädana fall skulle saknas möjlighetatt inrätta studierektorstjänst. Imånga kommuner har skolstyrelserna fastställt vissa arbetsområden för rektorerpå sådant sätt att poängtalet för inrättande av studierektorstjänst vidaöverskridits medan andra områden gjorts för små för inrättande av sådan tjänst.Förhållandet har sin grand i att arbetsområdena måste anpassas dels tillgeografiska gränser, dels tUl befintliga skolanläggningars kapacitet. Denkommunala samverkan för planering av insatsema för barn- och 1977/78: 85 117 ungdomsverksamhetensom nu är under utbyggnad kan i hög grad underlättas om de berördaförvaltningarna kan ha en samordnad områdesindelning. Grundskolansområdesindelning är f. n. oftast skUd frän fritidsnämndens och socialacentralnämndens på grand av skolstyrelsens naturliga ambition att fulltutnyttja de möjligheter skolförordningen ger för inrättande avstudierektorstjänster. Dennuvarande bestämmelsen för inrättande av studierektorstjänst vid grandskolan medförsåledes betydande olägenheter. Den kan inte aUlid tUlämpas med den innebörd jaggivit rektors arbetsområde. Vidare lämnar den kommunen alltför litet utrymme dådet gäUer att bestämma vUken områdesindelning som är den bästa ur arbetssynpunkt.I en del kommuner har man t. o. m. ansett sig tvungen att faststäUa en organisationsom är administrativt olämplig, enbart för att kunna utnyttja möjligheterna attinrätta sudierektorstjänst. Detär angeläget att förutsättningar för en rationell och behovs-orienteradresursanvändning av grandskolans skolledartjänster skapas. Jag har vid minaöverväganden funnit att kommun bör förfoga över en samlad resurs förgrandskolans pedagogiska och organisatoriska ledning. Rektors- ochstudierektorstjänster bör inrättas med utgångspunkt i den totalaomfattningspoängen för gmndskolan i en kommun. Kommunen bör ges frihet attutnyttja tillkommande resurs i form av rektors- och/ellerstudierektorstjänster. Dock bör högst hälften av det totala antalet tjänster fåvara rektorstjänster. Jagavser senare att föreslå regeringen sådana ändringar i skolförordningen attvad jag nu föreslagit avseende skolledarorganisationen i kan äga tiUämpningfr, o, m. . Härigenom skapas möjligheter för en kommunalplanering av grandskolans organisation under nästa budgetår i enlighet med vadjag här anfört. Deförändringar avseende skolledning som jag nu har förordat innebärdels en betydande utökning av antalet skolledare, dels avsevärt förbättrademöjligheter att lokalt skapa en rationell och behovsanpassad skoUedarorganisationi . Riksdagenhar beslutat att avveckla den aUmänna arbetsgivaravgiften inomdet inre stödområdet och nedsätta avgiften från till i övriga delar avlandet fr, o. m. (prop. \911/: 54, SkU 1911/12,: 16, rskr1977/78:50). Regeringen har med anledning härav genom förordningen (1977: 1060)om ändring i förordningen (1958: 665) om statsbidrag tiU driftkostnader för detallmänna skolväsendet fastställt statsbidrag till avgiften för redovisningsåret1977/såvitt avser det inre stödområdet och till såvitt avserövriga delar av landet. Bidraget belastar /79 och beräknas påbidragsunderlaget för /78. Jag hemstäUer att regeringen föreslårriksdagen att 1.godkänna de gmnder för statsbidrag för hemspråksundervis- Prop.1977/78: 85 ningvid vissa privatskolor och enskUda statsunderstödda skolor som jag harförordat, 2, godkänna vad jag har förordat ifråga om försöks- och demonstrationsverksamheten inom läramtbildningen, 3, godkänna de riktlinjer i frågaom inrättande och placering av tjänster som biträdande skoUedare i grundskolansom jag har förordat, 4, till Bidrag tiU driften avgrundskolor m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . Regeringenansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1977/78: 85 Preliminär gruppindelning av kommunerTör beräkning avveckotimpris för resp. stadium 4 4 4 3 3 3 5 5 5 4 4 4 3 4 4 3 2 4 Kartong: S. 120, rad 7 höger spalt i tabellen Står: Skara4 4 9 Rättat tUl: 4 4 4 Prop.1977/78: 85 5 5 4 3 3 3 1 5 2 1 2 2 2 3 4 2 1 4 3 5 4 3 5 3 Prop.1977/78: 85 5 3 4 5 3 3 2 1 Propositionenshuvudsakliga innehåU ....................... j 1 Förslag tUl lag om ändring iskollagen (1962: 319) ... 4 2 Förslag tUl lag om ändring ilagen (1976:381) om bamomsorg 6 2 Nytt statsbidrag tillgrundskolan 10 2.1 Nuvarandestatsbidragsbestammclser ............ 10 2.1.1 Bidragsunderlag och allmäntdriftbidrag ....... 10 2.1.2 Handläggningsordning ........................... . 12 2.1.3 Närmare bestämmelser om klasserm, m....... 13 2.1.4 Skolenhetsbegreppet .......................... .. ]4 2.2................................................................. Förslagtill nytt statsbidrag 14 2.2.1 Utgångspunkter för nyttstatsbidrag .......... . 14 2.2.2 Förslag avseende statsbidrag i SIA-skolan . . 15 2.2.3 Förslag beträffandeförstärkningsresursens storlek och fördelning 18 2.2.4 Tidpunkt för fastställande avbas- och förstärknings-resurs 20 2.2.5 Förslag avseende beräkning avstatsbidrag .. 21 2.2.5.1 Fastställande av veckotimpris............ 21 2.2.5.2 Fastställande av tUläggsbidrag ....... . 21 2.2.5.3 Bidrag till arvoden m.m. förlärarutbildning.. 22 2.2.5.4 Andra bidrag förundervisningsinsatser m.m... 22 2.2.6 Bidrag till verksamhet underden samlade skoldagen .. 23 2.2.7 Handläggningsordning ochutbetalning av statsbidrag .. 23 2.2.8 Ekonomiska konsekvenser vidövergång till nytt statsbidrag 24 2.2.9 Undersökning avseendestatsbidrag till /75 25 2.2.9.1 Undersökningens uppläggning ........ 25 2.2.9.2 Enkätresultat ................................. 26 2.3 Remissyttranden ........................................ 33 2.3.1 Allmänna utgångspunkter ...................... 33 2.3.2 Basresurser ......................................... 34 2.3.3 Förstärkningsresurser ............................. 37 2.3.4 Ekonomiska beräkningar ........................... . 39 2.3.4.1 Veckotimpris ................................. 39 2.3.4.2 TUläggsbidrag................................. 40 2.3.4.3 Andra bidrag................................... 40 2.3.5 Bidrag till samlad skoldag ........................ 40 2.3.6 Utbetalning av statsbidrag m. m................. 41 2,3.6.1Rationaliseringsvinster .................. 41 1977/78: 85 123 2.3.6.2......................................... Tidpunktför fastställande av bas- och förstärk ningsresurser ............................. 41 2.3.7Genomförande ...................................... .. 42 2.4.1 Utgångspunkter för nyttstatsbidrag .......... 43 2.4.2 Bidragssystemets uppbyggnad ................. .. 48 2.4.2.1.................................................. Basresurser 48 2.4.2.2 Förstärkningsresurser....................... .. 58 2.4.2.3 Resursfördelning ochresursanvändning 61 2.4.2.4 Tidpunkt för faststäUande avbas- och förstärk- 2.4.3........................................................... Beräkningav statsbidraget 66 2.4.3.1 Veckotimpris ............................... .. 66