prop · G10349 · 1977-12-31 00:00:00 — 4.3Skäl mot ett Inflationsskydd Motdel föreslagna inflalionsskyddet har i huvudsak följande invändningar rests.Man har menat atl inflalionsskyddet har inte önskvärda fördelnings-politiska effekler,all det minskar det allmännas inkomsler, atl närmare besked inte lämnais omvilka kompensationsåtgärder som fordras samt atl det har negativa effekler förkommunernas ekonomi. Härtill kommer en del mer tekniskt betonade anmärkningar. Enligtlänsslyrelsen i Slockholms län bör skalteystemel utformas så att ekonomisktutrymme skapas för angelägna gemensamma behov och alt det medverkar till enjämnare inkomst- och standardfördelning mellan medborgarna. Del föreslagnasystemet motverkar enligt detla. Liknande uppfattning redovisasav bl. a. en minoritet vid 1 . iSödermanlands län påpekar atl överenskomna avlalsenliga lönehöjningar ihuvudsak sker genom procentuella påslag, vilket leder lill alll störte klyftori bruttolönerna. En indexreglering skulle motverka 1977/78:49 35 denprogressiva statsskattens utjämningseffekt. i ÖsiergöUands länanser varje indexreglering inom beskailningssyslemet, var den än sätts in, varaav ondo. Indexreglering leder till ökad inflation och sätter kampen mot inflationenur spel. Den föreslagna indexregleringen utgör enligt etl hotmot stabiliseringspoliliken och har dessutom negativa fördelningspolitiskaeffekter genom att låginkomstlagarna drabbas. i menaraiidel är en viktig samhällelig uppgift atl komma till rätta med inflationen och åtempprällaoch bevara balans inom ekonomin. Delta kräver bl. a. användning av allatillgängliga medel inom finanspolitiken. Den föreslagna i ndex regleri ngenmedför här en begränsning som är ägnad atl försvåra stabiliseringspolilikenulan atl innebära några garanlier för ökad rättvisa. Enligt i Väslernorrlandslän är del en påtaglig fördel med atl även i inflationstider behållersin traditionella och grundlagsfästa uppgift atl beslula om statsskatten.Härigenom kan man vid varje sådant lillfälle beakta även fördelningsmässiga ochstatsflnansiella motiv. Åven länsslyrelsen i Kä/Tw/arti/ä/; redovisar dennauppfattning. Enligt i innebär för egenföretagareden föreslagna skatteskalan en inflationsjustering ulan grund. LOframhåller att frågan om inflationsskydd för skatteskalan endast är en del avproblemkomplexet skattetryck - nationalinkomst - välståndsfördelning. EnligtLO bör skallesyslemel vara sådanl att arbetsmarknadens parter utanslora svårigheter kan träffa uppgörelser ulan inblandning från siatens sida. Inflationsgaranlierbörfinnas inbyggda i skallesyslemel. LO förordar emellertid här en kronlalsmetodoch avvisar en indexreglering av skatteskalan. LO menar vidare atl skaltepolitiskareformer bör la sikte på att lägga de proportionella elementen i beskattningen direklpå produktionen. menar likaså all en indexreglering gynnarhöginkomsttagarna och pekar i sammanhanget också på alt konsum-tionsbeteendeiär annoriunda i högre inkomslskikt. Enligtslaiskontorel är del presenterade materialet inte tillräckligt som underiag förell beslul om inflalionsskydd. Närmare utredning om de stalsfinansiella och slabiliseringspoliriskaaspekterna saknas. Statskontoret ifrågasätter om del inte är enklare attkorrigera den enskildes statsskatt för penningvärdeförändringar vid denslutliga uträkningen av skattebeloppet. En annan administrativt enkel metod ärall variera ultagsprocenlen. RR V har granskat förslaget för att bl. a. kunnabedöma möjligheterna all löpande följa och beräkna statsinkomsterna och ävenför atl beräkna de stalsfinansiella effekterna. RRV påpekar all den föreslagnaindexregleringen f n. skulle kosta del allmänna ca . Behovel avatt finna andra finansieringskällor än inkomstskatten kommer atl bli belydande.Man anser del vara en brist atl inte olika finansieringsmöjligheter diskuteratsnärmare. Förslagel ökar också efterfrågan på stabiliseringspoliliska styrmedeloch i det sammanhanget påpekar RRV alt exempelvis mervärdeskatten får andra verkningari della hänseende än f n. En höjning av mervärdeskatten leder Prop.1977/78:49 36 nämligentill en efterföljande sänkning av den direkta skatten. RRV pekar även på attkonstruktion med basbelopp får vissa administrativa konsekvenser. a. atl skiktgränserna i skalleskalorna uttryckta i kronor inte blir kändaförrän omkring . Enligt RRV kan det vissa år vara svårt all lidigareprognoslicera förändringar i basbeloppet även så sent som i början av hösten.Del innebär alt budgetarbetet liksom underlaget för den skaltepolitiskadebatten måste bygga på prognoser med visst inslag av osäkerhet. Även RRV:sberäkningar över statens inkomster, budget- och prisprognoser försvåras vid enindexreglering. Fleraremissinstanser menar även all förslaget drabbar kommunerna på sådant sätt atl slalenmåste ge kompensation för skattebortfall. sammanhänger med att ävengrundavdraget föreslagits bli inflationsskyddal. De instanser som tar upp dennafråga förutsätter att kommunerna får särskild kompensation. länsstyrelserna i Slockholms,, och samt . RR V har beräknat alt inilialeffeklenpå skaiteborifallei för kommunerna försia året då utbetalningarna av kommunalskatlemedelsker enligt del nya systemet , blir ca . Dennärmare utformningen av den inflationsskyddade skalleskalan har kritiserats ivissa hänseenden. a. att skikten i skalan, liksom grundavdraget, av praktiska skälmåsle avrundas lill jämna hundratal. Samma önskemål framförs från flera länsslyrelsersaml Föreningen . Likaså påpekas från flera håll atl enindexreglering av grundavdraget - som godias av flertalet instanser som yttratsig härom - påkallar en översyn av åtskilliga andra gränser på molsvarandebelopp som f n. finns i skatte- och taxeringssystemet. Enminoritet vid länsslyrelsen i anser atl även skallereduktionenredan nu bör omfattas av inflationsskyddet eftersom densamma utgör ettkomplement till grundavdraget. Denföreslagna anknytningen lill basbeloppet för november året före inkomståretgodtas av bl. a. i , /SR, Näringslivetsskattedelegation, SHIO och . RSV framhåller att förslagel idenna del medför all liden blir myckel kort för skattemyndigheterna att framställakällskattetabeller. De arbetsgivare som beräknar källskatteavdrag datamässigtmåste fä besked i sådan tid all programändringar kan göras. I fråga omsjömansskatten uppkommer särskilda svårigheter att ordna så att tabellerna ärtillgängliga ombord vid beskattningsårets ingång. Man bör därför välja oktobermånads basbelopp i stället för novembers. Även i länföreslår della, bl. a. med hänsyn lill församlingarnas budgetarbete.Kammarrätten i och RR V 1977/78:49 37 anseratl konsumentprisindex (KPI) är lämpligare som utgångspunkt vid en indexreglering.RRV förordar KPI för september månad och menar att anknytning till basbeloppetmedför onödiga irappslegseffekter. RRV ifrågasätter också om inte vissaspärregler bör byggas in i sysiemel för alt begränsa automatiken i inflalionsskyddet,della för alt t. ex. undvika att en engång-sinflation fortplantar sig ochförstärks i en senare lidsperiod. Länsstyrelseni anser alt del föreslagna inflalionsskyddet inte återspeglar denaktuella prisutvecklingen och ifrågasätter mot denna bakgrund basbeloppetslämplighet. Basbeloppels spärtegel kan medföra en ryckigare kompensalionsnivå.Enligt länsslyrelsen bör man utreda möjligheterna alt införa nya index som direklavpassas lill ell inflalionsskydd. Lokalaskattemyndigheien i Slockholm påpekar alt del föreslagna sysiemel kommer altmedföra krav på ökad service från allmänhelens sida och betonar bl. a. behovelav information. i framhåller alt enindexreglering av bara skatteskalan och grundavdraget inte lorde medföra någranämnvärda tekniska problem, bortsett från beräkningar-t. ex.beräkning av lidigare års taxeringar eller förhandsberäkning av slullig skatt.Men om inflalionsskyddet utsträcks till alt omfatta övriga fasta belopp i skallesyslemelbefarar man atl avsevärda svårigheter kan uppkomma inte bara förtaxeringsnämnderna och skalleadminislralionen i övrigi ulan även för deskallskyldiga. Den enligt länsslyrelsen kanske aUvariigaste olägenheten gällersvårigheterna för de skattskyldiga atl själva beräkna och kontrollera sinaskatter. Behovel av informations- och utbildningsinsatser förulses bli mycketomfattande i samband med övergång lill en mera allmän i ndex reglering avskattesystemet. Åriigaomläggningar av inkomstskatten har kommit all prägla 1970-lalels skattepolitik.Dessa omläggningar har haft karaktär av provisorier med syfle atl kortsiktigt molverkade slora skalleskärpningar som den höga inflationstakten i förening progressivitel eljest automatiskt skulle medfört. Inte minslhar omläggningarna varit inriktade på all underlätta avtalsförhandlingarna påarbetsmarknaden. Enligtregeringsförklaringen skall en mer varaktig skaltereformgenomföras. Den skall bl. a. innehålla sänkta marginalskatter i vanligainkomstlägen, inflationsskydd i skattesystemet och åtgärder för att hållatillbaka de kommunala skattehöjningarna. Tre stora utredningar har i uppdrag atlskapa underiag för beslut om en sådan reformering av skattesystemet. skatteulredning(Fi 1972:02) ser över skallesyslemel för fysiska personer. Förelagsskatleberedningen(Fi 1970:77) har motsvarande uppgift belräffande beskattningen av förelag. 4 1977/78. Prop.1977/78:49 38 miskaulredning(Fi 1976:06) utreder kommunernas ekonomi. Utredningarna samarbetar iden mån uppdragen berör varandra. De kommer atl slutföra sitl arbete,varefter betänkandena skall remissbehandlas. Statsmakternasbeslul i anledning av utredningarnas förslag kan tidigast fattas under år 1978och reformerna successivt träda i kraft med början . En mer begränsadskatteomläggning måsle emellertid genomföras redan för eftersom ellbibehållande av gällande regler skulle ge hell oacceptabla resultat. Delkortsiktiga syftet måste liksom i de senaste årens omläggningar främst vara attmotverka inflationens effekter på skatteuttaget och atl underiätta de kommandeavtalsförhandlingarna. är del emellertid också lämpligl all inledadel mer långsikliga reformarbetet i vissa hänseenden. Dengrundläggande principen för inkomstbeskattningen är atl skallen skall fördelasmellan inkomsttagarna efler bärkraft; den s. k. skalteförmågeprin-cipen.Riksdagens beslut om progressiviteten i skatteuttaget är etl uttryck för dennaprincip. Desenaste årens snabba penningvärdeförsämring haremellertid i hög grad skärptmarginalskatterna genom all inflationen fört upp skaltebelalama i alll högrenominella inkomstskikt. Ölägenheterna med denna effekt är uppenbara.Löntagarna har på grund av progressionen vid varje lönerörelse varit tvungna atlbegära stora nominella löneökningar enbart för all kompensera prisstegringar.Löneökningarna har i sin lur drivit på inflationen ytteriigare osv.Avtalsrörelserna har härigenom försvårats. Frånfördelningspolitisk synpunkt leder inflationen lill att beskattningen får andraverkningar än som avsetls. Genom att högre skall las ul på nominella inkomslhöjningar,som inte ökar individens köpkraft ökar inflationen del reella skattetrycket. Enligttilläggsdirektiv har skatteulredning hafl iuppdrag all med förtur lägga fram förslag om inflalionsskydd för skatteskalan.I delbelänkandet (SOU 1977:18) har uiredningen redovisat silt förslag som fömtomden statliga skatteskalan avser även grundavdragen. Innebörden är atl skalans skiklgränseroch grundavdragen automatiskt anpassas till penningvärdels förändring genom enanknytning lill basbeloppet enligt AFL. Frågan om ett inflalionsskydd även förandra delar av skallesyslemel kommer alt las upp i utredningens slutbetänkande. Åtskilliga remissinstanser tillstyrker ettinflationsskydd enligt vad utredningen föreslagit. Flera instanser avstyrkerdock förslaget eller anser atl frågan bör las upp försl sedan skalleulredningarnaredovisat hela sitt arbete. Från etl anlal instanser kommer erinringar avteknisk natur mol den föreslagna utformningen av inflalionsskyddet. Somjag framhållit är det regeringens uppfattning alt ell automatiskt verkande inflalionsskyddbör införas i skattesystemet. Endast därigenom ges en garanti för all de fördelningspoliliskaavvägningar som uttryckts genom 1977/78:49 39 riksdagensbeslul om skatteskalan blir beslående lills beslul fattas om en ändradavvägning. Endast därigenom kan den framtvungna och av alla parter beklagadeårliga sammankopplingen av löneförhandlingar och beslut om skatlejusteringarbrytas. Endasl därigenom kan skatteskalan ges del mått av varaktighet som krävsföratt arbetsmarknadens parter skall kunna överblicka konsekvenserna av ettflerårigt löneavtal. Endast därigenom kan också debatten om förändringar iskalleskalan föras i sådana termer atl medborgarna får en klar och rättvisandebild av den reella innebörden av olika skalleförslag. Beslulom ett inflalionsskydd för den statliga skatteskalan kan också enligt minmening fattas redan nu ulan all föregripa de vidare utredningsförslagen. Däremotbör frågan om ett infiationsskydd också för grundavdragen anstå i avvaktan påen samlad prövning av de förslag som rör kommunernas ekonomi. Även i övrigi börskalleomläggningen för utformas så alt den inte binder statsmakterna ideras kommande ställningstaganden. Denskatteomläggning som jag nu kommer alt föreslå innefallar en justering avskalan för den statliga inkomstskatten. I överiäggningar med arbetsmarknadensparter har den närmare utformningen av denna diskuterats. Marginalskallesänkningenblir störst i de inkomslskikt där de stora löntagargrupperna befinner sig.Därutöver ges skallelättnad genom att den särskilda skattereduktionen på 250kr. och medges alla inkomsttagare i stället för som medbegränsningar i fråga om bl. a. inkomstens art och storiek. Genom all densärskilda skattereduktionen utnyttjas på detta sätt kan gmndavdragen nu lämnasoförändrade. Inte heller påverkas del kommunala skatteunderlaget. Denskatteskala som fastslås för inflalionsskyddas så alt en automatiskuppräkning av skiktgränserna med hänsyn till penningvärdets förändring kommer lillstånd i fortsättningen. Detla böremellertid ske på ett någol annat sätt ängenom den anknytning till basbeloppet enligt AFL som skatteutredningenföreslagit. Jag återkommer i del följande lill den lämpliga konstruktionen i dellaavseende. 1fråga om folkpensionärerna bör skatteomläggningen förår 1978 sikta mol all närmaskattereglerna för denna kategori lill dem som gäller för inkomsttagare iaktiv ålder. Del sker genom all även pensionärerna fär del av den lidigareberörda särskilda skallereduktionen på . som det extra avdragetreduceras någol. Denna lösning innefattar också en förmån för kommunernaeftersom deras skatteunderlag ökar genom all de exlra avdragen blir lägre. Densärskilda skatten för ombordanställda, sjömansskatten, är bestämd bl. a. genomanknytning lill den stadiga inkomstskatten. Mina förslag lill sänkningar av denstatliga inkomstskatten inkomsler bör leda lill alt sjömansskallenjusteras på motsvarande sätl. Likaså bör även sjömansskallen omfattas av inflalionsskyddet.Den rent tekniska utformningen Prop.1977/78:49 40 häravkräver emellertid ytteriigare överväganden. Jag avser därför all ta upp sislnämndafråga i ell senare sammanhang. Genomden föreslagna omläggningen kan de samlade skatteinkomsterna beräknas bli ca 5500 milj. kr. mindre än de skulle blivit om oförändrade regler tillämpats.Genom alt folkpensionärerna nu också kommer i åtnjutande av den särskildaskattereduktionen ökar emellertid bortfallet av statlig inkomstskatt med ca250 milj. kr. därutöver medan kommunalskallen genom de minskade exlra avdragenökar i samma mån. På grund av eflersläpningsef-fekierna vid utbetalningen av kommunalskallemedleninnebär della emellertid inte någon ökad utbetalning från statsverket tillkommunerna . Det finns därför tid all ta in även denna effekl ide samlade övervägandena om nivån på de statliga överföringarna till kommunernapå gmndval av kommunalekonomiska utrednings förslag. Jag vill dock betona alljämförelsen med skatteinkomsterna om oförändrade regler tillämpats är i höggrad hypotetisk. Grundläggande är ju del faktum alt del inte sedan många årvarit möjligt för stalsmaktema atl tillämpa ell års inkomslskalleskalaoförändrad även etl följande år. För alt inte utvecklingen i fråga omhushållens disponibla inkomsler och utfallet i avtalsrörelserna skulle blifullkomligt oacceptabel har justeringar av inkomstskatten måst genomföras sominneburit all den automatiska skatleskärpningen till följd av inflationenmotverkats. Enligtlidigare modell har lältnadema i fråga om inkomstskatten kombinerats medhöjningar av olika arbetsgivaravgifter som formellt ökat slalens inkomster medsamma belopp. Någon sådan höjning är inte aktuell för , ulan de 5 500miljonerna är en nettoram för omläggningen. Del finns därför anledning allerinra om att, trots avgiftshöjningarna, inte heller de lidigare omläggningarnavarit lotalfinansierade i den meningen atl de samlade skalle- och avgiftsinkomsternablivit desamma som de skulle blivit vid oförändrade regler. Hade så varit fallelskulle omläggningarna tett sig skäligen meningslösa för arbetsmarknadensparter, som ju förutsatts avräkna avgiftshöjningarna från det tillgängligautrymmet för löneökningar. 1själva verket uppnåddes emellertid även genom de tidigare omläggningarnareella skattelättnader i förhållande lill vad oförändrade regler skulle inneburit.Genom alt avgiftshöjningarna förutsatts reducera kontanllöneök-ningarna harbasen för såväl den statliga som den kommunala inkomstskatten blivit mindre äneljest. Det totala inkomstskatieutlagel har alltså -fortfarande jämfört medutfallet om reglerna varit oförändrade - minskat inte bara med lättnaden lillföljd av ändringarna i skalleskala m. m., ulan också genom alt deskallepliktiga inkomslerna blivit mindre. Den senare effekten har därvid kommilatl iräffa såväl slalen som kommunerna. Jämfört med dessa lidigare omläggningarinnebär alltså den nu föreslagna lösningen för för kommunema en klarfördel. Effektenpå del samlade skatte- och avgiftsuttaget av all arbetsgivaravgifts-ökningardelvis ersatt kontanta löneökningar är mycket kraftig. Prop.1977/78:49 41 marginellainkomstökningar del här är fråga om lorde den sammanlagda statliga ochkommunala skallesatsen i genomsniti ligga vid . Därtill kommer altockså underiaget för arbetsgivaravgifterna blir mindre. Sammantaget innebär delatl den totala marginaleffekten kan uppskattas till inemot 2/3. En omläggningav lidigare slag innefattande t. ex. en inkomst-skattelättnad om 4,5 miljarderkr. och en lika stor höjning av arbetsgivaravgifterna skulle alltså innebäraen nellominskning av det samlade skalle- och avgiftsuttaget om ca 3 miljarder krOmvänt kan man schematiskt beräkna all den nu föreslagna omläggningen för år1978 innebär samma skattelättnad som en omläggning enligt lidigare modell meden brutloram om . Viddenna jämförelse framstår tydligt att regeringen genom den föreslagna omläggningengår mycket långt i strävandena all genom inkomslskaltelätlnader underiätta förarbetsmarknadens parter atl nå löneavtal med rimlig effekt i fråga om dedisponibla inkomslerna. De samlade skatlelättnaderna går också någol utöver vadsom kan uppskattas motsvara kompensation för den automatiska skalleskärpninginflationen eljesl skulle inneburit för . En viss real skattesänkning lordedärför bli resultatet. Effekternapå statsbudgeten av omläggningen har för /78 beaktats inom anslagelför oförutsedda utgifter. I fråga om / 79 fär de på sedvanligtsätt beaktas vid inkomstberäkningen. 5.2Skatteskalans utformning m. m. Somjag lidigare sagt bör skatteomläggning utformas så all den blir eltsteg i del mera långsiktiga reformarbetet enligt de rikllinjer som iregeringsförklaringen. Huvudinslagen bör vara marginalskattelällnader i de inkomslskiktdär de stora löntagargrupperna befinner sig och elt automatiskt verkandeinflationsskydd för skatteskalan. Man bör i övrigt sträva efler minsta möjligaingrepp i de beslående reglerna för all inte föregripa statsmakternas meralångsikliga ställningstagande. Mol bakgrunden härav föreslår jag en slatsskalteskalaav följande innebörd för . Den nuvarande skalan anges som jämförelse. 20 000- 25 000 25 000- 30 000 30 000- 35 000 55 OOO- 60 000 60 000- 65 000 65 OOO- 70 000 75 000- 85 000 Somframgår aV tabellen sänks marginalskatten för de storalöntagargrupperna. I tekniskt hänseende bör den beskattningsbara inkomsten iskatteskalans olika skikt uttryckas i basenheter som lätt kan anpassas lillpenningvärdeutvecklingen. Jag återkommer till denna fråga i del följande. Föratt tillgodose bl.a. låginkomsttagarna bör lättnaderna genom den ändrade skalankompletteras med förmåner genom ändringar av andra regler. Nära till handsligger en höjning av grundavdraget. En ändring av della avdrag kan emellertidföregripa de kommande uiredningsförslagen och påverkar dessulom kommunernas skatteunderiag.Som jag sagt förul bör därför denna metod inte väljas. I stället bör densärskilda skattereduktionen göras förmånligare. F.n. förekommer två slag av skattereduktion. Ensamslående skaltskyldig med barnunder och gift skaltskyldig vars make saknar slatiigt taxerad inkomslmedges skatiereduklion med . Gift skallskyldig med make vars taxerade inkomslunderstiger . får skattereduktionen av skillnaden mellan 4 500kr. och makens taxerade inkomst. Skattereduktion avräknas mot vissa skatteroch avgifter, dock inte mot bl. a. statlig förmögenhetsskatt, ATP-avgift ellerandra socialförsäkringsavgifter. Denna skattereduktion avser all differentiera skatteutlagetmed hänsyn till olika försörjningsbörda och civilstånd. Bestämmelserna häromfinns i 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272), UL. Prop.1977/78:49 43 Härutöverfinns en s. k. särskild skattereduktion. Den tillkommer skallskyldiga medinkomst understigande . En avtrappning sker sedan när inkomsten liggermellan . I delta skikt avtrappas skattereduktionen med10 % av skillnaden mellan . och den taxerade inkomsten. Somytterligare förutsättning för rätt lill särskild skallereduktion gäller all denskatlskyldige har arbetsinkomst, att han är minsl och att han inte uppbärfolkpension. Denna skattereduktion är enbart avsedd som en skattelättnad förlåginkomsttagare. Beslämmelserna i detta hänseende finns i 2 >; 5 mom. I fråga om den särskildaskaltereduktionen föreslårjag dels atl reduktionens belopp höjs från . till400 kr., dels alt reduktionen medges oavsett den skallskyldiges ålder- ochinkomstförhållanden. Reduktionen bör alltså utgå med . till inkomsttagareoavsell inkomstens arl och storlek. Del sammanlagda resultatet av ändringarnaav skalan och den särskilda skattereduktionen ger enligt min mening en lämpligavvägning av skatteomläggningen för inkomsttagare i aktiv ålder. Höjningen avbeloppet har avpassats främst med hänsyn lill den föreslagna skalleskalan.Genom att avskaffa avtrappningen vinner man också den fördelen alt de f n.besvärande marginalskatteeffektema för inkomsttagare i skiktet 36 000 - 38 500kr. I övrigi börskattereduktion med . medges efter samma regler som f. n. Reduktionenskall alltså vara individuell vilket bl. a. innebär alt makar skall ha rält sin skattereduktion. Bosättning i riket av någon del av beskattningsåretkrävs. Vidare skall reduktion fä avräknas mol samma slags skatter och avgiftersom . Mina förslag i fråga omskalleskalan och den särskilda skattereduktionen föranleder ändringar i 10 v? lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , och 2 i 5 mom. samt 4 Jj 1mom. De individuella effekternaav den föreslagna skatteskalan och den höjda särskilda skaltereduktionenframgår av följande tabeller. Tabellerna avser skaltskyldig ulan förvärvsavdragoch skattereduktion med . Tabellerna bygger vidare på en kommunalutdebitering på 28:50. inkomst , kr. Jagär medveten om att de kommunala utdebiteringsökningarna förår 1978 kan väntasbli slora. För människorna i mänga kommuner kommer därför den samlade inkomslskatlelättnadenår att bli mindre än som framgår här. I några fall kan det t. o. m. länkasall lättnaden hell uteblir. En så snabb ulbyggnad av verksamhelen somkommunerna nu genomför fär emellertid oundvikligen dessa följder förskatteuttaget. [977/78:49 -2,0 -2,0 -7,02 -5,0 -5,0 -8,0 -5,0