prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — De skattehöjningar i fråga om drivmedel och på vissautiandsresor som kommer att föreslås har närmast till syfte att påverkakonsumtionens inriktning och att nunska påfrestningarna på bytesbalansen. Atttotalbugetens saldo inte desto mindre ökar väsentligt för kalenderåret 1978sammanhänger med den låga tillväxttakten i ekonomin, med de omfattandestödinsatser av industripolitisk och arbetsmarknads-politisk natur somlågkonjunkturen och vårt ekonomiska läge nödvändiggjort samt med ökadeskatteutbetalningar tUl kommunema. De budgetmässiga kostnaderna för deindustripohtiska satsningarna kan beräknas tiU ca 6,5 miljarder kr.Inom arbetsmarknadspolitiken motsvarade enbart det sysselsättningsprogram, somregeringen redovi- 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 49 sade en satsning på ca 2miljarder kr. Utan dessa åtgärder hade situationen på arbetsmarknaden idagvarit betydligt, allvarligare. En rad företag skulle ha tvingats lägga ned medty åtföljande mänskliga och samhällsekonomiska förluster. ÅtskiUiga orter medett enda dominerande företag skulle ha drabbats. En omfattande kapitalförstöringoch förlust av industriell kapacitet skulle ha uppkommit. De satsningar det härär fråga om bör alltså i stor utsträckning betraktas inte söm utgifter utansom investeringar i bibehållen produktionskapacitet inte minst föråterställande av jämvikten i bytesbalansen Den prognos för utvecklingen som jaghär har redovisat innehåller såväl negativa som positiva inslag. Den ekonomiskaåterhämtningen kommer inte att gå snabbt. Också torde en vissnedgång i industriproduktionen komma att ske. En uppgång i bostadsbyggandet väntas dockkomma till stånd. Liksom väntas en nedgång i den privatakonsumtionen. Detta är en följd av en åtstramning med sikte på konsumtionen somär nödvändig för att första hälft återställa jämvikten ibytesbalansen. A andra sidan kannu en uppgång i exporten fömtses. Nedgången i totalproduktionen borde ocksåkunna brytas trots att en fortsatt lageravveckling veikar starkt dämpande påindustriproduktionen. Under loppet av 1978 bör de senaste årens negativautveckUng på nytt vändas uppåt. Prisstegringarna torde bli lägre än ,då de beräknas ha uppgått till . Därvid bör observeras att en betydande deldärav beror på de långsiktigt stabiliserande åtgärder statsmaktema vidtagit höjda indirekta skatter och nedskrivning av kronans värde. Att denprivata konsumtionen drabbas av åtstramning sammanhänger inte blott med detstabiliseringspolitiska kravet att begränsa importen och föra över resurser tiUexportsidan utan också med den snabba ökning som skett i fråga om denkommunala konsumtionen. Den beräknas uppgåtill såväl 1977 som 1978 eUer tiU ,ett belopp som bör jämföras med den beräknade minskningen av den privatakonsumtionen, dvs. En väsentligt större återhållsamhet ifråga om kommunala utgiftsökningar framstår som oundgängligen nödvändig underkommande år för att bereda utrymme för en rimUg utveckling av den privatakonsumtionen. Debalansproblem och krisföreteelser som vårt land nu har att bekämpa framträddeplötsligt och kom överraskande för många medborgare. Vårt folk har länge levti övertygelsen om att fortsatt välståndsutveckling var någonting en gång föralla givet. beroende av skeendet i omvärlden har än en gångbekräftats. Det beror nu i hög grad på oss själva, på vår beredviUighet ochförmåga att ta itu med problem, hur snabbt vår ekonomiska hälsa skall kunnaåterställas. De regeringspartier som för 15månader sedan övertog regerings- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 50 innehavet iopposition ställdes inför uppgiften att angripa de svåra problem densvenska ekonomin drabbats av. Den snabba ökningstakten beträffande såväl privatsom offentlig konsumtion måste dämpas. En hård prioritering måste ske även ifråga om olika angelägna reformkrav. Stark återhållsamhet måste under några årprägla samhällsutvecklingen. Det säger sigsjälvt att en sådan omläggning av den ekonomiska politiken kräver förmåga attmed fasthet och målmedvetenhet lösa grundläggande problem. Den förutsätterockså medvetande i vida folkgrupper om de uppoffringar som krävs på kort siktför att lägga en grund för en långsiktig återhämtning av vårt lands ekonomi.Under det gångna året har insikten om vidden av våra svårigheter ökat. Denallmänna förståelsen har breddats för de insatser som måste göras. De första stegenhar tagits i en dylik återuppbyggnadspolitik. Som ett led i strävandena attstabilisera kostnads- och prisutvecklingen har åtgärder vidtagits för attbegränsa den privata köpkraften. Även om de innebär en påfrestning i nulägettorde de under loppet av 1978 och 1979 komma att successivt medverka till enpåtaglig förbättring i den svenska ekonomin. Steg har tagits och ytterligareinsatser kommer att ske för att stärka det svenska näringslivetskonkurrenskraft och tekniskt industrieUa kapacitet. Den anpassningsförmåga somkännetecknat svensk industri talar för att dessa strävanden skall leda tillåsyftat resultat. Även i nuvarande hårda internationella konkurrensläge harvåra industriföretag visat sig kunna på betydelsefulla områden väl hävda sig ikonkurrensen med tekniskt och ekonomiskt starka utländska företag. Den begränsning iden privata konsumtionen som måste ske med hänsyn tUl vår samhällsekonomi bör betraktas mot bakgrunden av att de enskildahushållens konsumtion och realt disponibla inkomster inte oväsentligt stigit. De uppoffringar som krävs av deaktivt verksamma gmpperna syftar också till att garantera gjorda åtagandengentemot pensionärer, mot barnfamUjerna och mot människor som förlorat ellerriskerar att förlora sin sysselsättning. Ytterst är det alltså fråga omsamhällssolidaritet i vidaste mening. En redovisning förallmänna pensionsfondens fjärde foiidstyrelses verksamhet kommer påsamma sätt som skedde beträffande redovisningen för (regeringens skrivelse 1976/77: 78) att lämnas i skrivelse tiU såsnart som fondstyrelsen i enlighet med 24§ reglementet (1959: 293) angående aUmänna pensionsfondens förvaltning har överlämnat förvaltnings- och revisions- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 51 berättelser tUl regeringen. Detbelopp som enligt reglementet kan överföras till fjärde fondstyrelsensförvaltning får uppgå tiU högst . 1975/76: 100 bU. 1 och108, NU 34, rskr 174, SFS 1976: 98). Fondstyrelsen har i skrivelse tUlregeringen anhållit om ytterligare medelstilldelning istorleksordningen 750 milj. kr. Ärendet bereds f. n. inom ekonomidepartementet. Till regeringsprotokollet i dettaärende bör fogas såsom Bilaga 1: Preliminär nationalbudget . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att godkänna deallmänna riktlinjer för den ekonomiska poUtiken som jag har förordat i detföregående. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 52 Bruttonationalproduktensutveckling i vissa länder och länder- Försörjningsbalans för 19761977 14 Statens inkomster och utgifter 19761978 35 FinansieUt sparande i denoffentUga sektorn 19761978 37 Finansiellt sparande 19761978 37 Finanspolitiska effekter 19751978 38 Försörjningsbalans för 19761978 42 Bytesbalans för 19761978 42 10. 1977/78:100 BUaga1 Finansplanen BiL 1 Preliminär nationalbudget Den preliminära nationalbudgetenför 1978 som härmed läggs fram är utarbetad inom ekonomidepartementet ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållits frånfackdepartement och olika verk och institutioner. Vidare har utredningsrådethörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för nationalbudgetens utformningoch bedömningar. Nationalbudgeten består av tvådelar. I den första delen, kapitel 1, sammanfattar ekonomidepartementet detekonomiska läget och konjunk-turutsiktema. Den andra delen, kapitel 29,behandlar utvecklingen inom olika områden mera i detalj. Kapitlen 3 Utrikeshandeln, 6 Deenskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9 Kreditmarknaden harsammanstäUts inom . Institutet har även sammanställtavsnitten om gmvor, mineralbrott och tUlverkningsindustri samt skogsbruk ikapitel 4. Av ett bihang som följer efter kapitel 9 framgår även i tablåformvilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet resp.konjunkturinstitutet. Vidare redovisas prognostal för olika delsektorer enligtekonomidepartementets och bedömningar. Ansvaret för bedömningen av ekonomi 1978vUar på ekonomidepartementet där arbetet med nationalbudgeten letts avstatssekreteraren och departementsrådet . 1 1977/78.1 saml. Prop.1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen I.l Konjunkturutveckling och ekonomisk politik Industriproduktioneni har minskat . Vid utgången av 1977 torde den medca understiga produktionen vid slutet av 1974. med denna svagaproduktionsutveckling har konsumtionen ökat mycket starkt. I synnerhet gällerdetta för den offentliga konsumtionen. Exporten har gått dåligt ,både på grund av den internationella lågkonjunkturen och därför att Sverigeförlorat marknadsandelar. Successivt harinvesteringsverksamheten blivit aUt svagare. Underskotten ibytesbalansen har ökat stadigt . Vårt land har i aUt störreutsträckning lånat från utlandet för att kunna håUa den inhemskaefterfrågetillväxten så hög att arbetslösheten inte ökar. 1977 blev det år dåde ekonomiska svårighetema i vårt land kom att "blomma ut". Underdetta år fick också omfattande ekonomisk-politiska I detta kapitel presenteras ekonomidepartementetssammanfattande bedömning av det ekonomiska läget och avkonjunkturutsikterna. 1 de följandekapitlen 2 t. o. m. 9 redovisas mera ingående utvecklingen inom olika områden. Diagram1:1 Industriproduktionen i och OECD-området 19721977 1/ # / y / / / / / II / Ii 1/ 1972 1973 1974 1975 1976 1977 Källor:Ekonomidepartementet, och . 1 Preliminär nationalbudget 3 åtgärder sättas in för att rättatill obalanser i ekonomin och för att vända utvecklingen. Orsakerna tillde ekonomiska problemen får sökas bakåt i tiden. De kraftiga oljeprishöjningarna kom när den internationeUakonjunkturkurvan hade börjat vända nedåt. De högre oljepriserna verkadestarkt köpkraftsindragande och kom att medverka till att lågkonjunkturen i vår omvärld 19741975 blev djupare ännågon lågkonjunktur sedan1930-talet. Sammantaget för stagnerade BNP 1974 ochminskade 1975. Det var endast i ett fåtal mindre länder somregeringarna satte in stimulerande åtgärder för att motverka det kraftigaefterfrågebortfall som prishöjningen på olja gav upphov tUl. Ett av dessaländer var . Här hade konjunkturförloppet blivit stadigt uppåtriktatunder loppet av 1973 och alla de stora riksdagspartierna var eniga om attekonomin behövde stimtderas 1974 för att motverka effektema av de högreoljeräkningarna. Genom att redan före oljekrisen befann sig i ettuppåtgående konjunkturskede kom därför 1974 för oss att bli ett uttalathögkonjunkturår. Skillnaden mot omvärlden var slående. Den filosofi somlåg bakom besluten om stimulanser i vår ekonomi 19741976 var den att vi skulleförsöka "hoppa över" den internationeUa lågkonjunkturen. Vi haderedan i utgångsläget en annan rörelseriktning för ekonomins utveckling och detborde vara möjligt att genom stimulanspohtik hålla sig kvar med en så högintern efterfrågan att denna kunde ersätta de tillfälUga exportförlusterna ochdärmed säkerställa en hög sysselsättning.Kostnaderna för denna politik när det gäUer bytesbalansen skuUe täckasså snart den internationella efterfrågan fick ordentlig fart igen. Vårexportindustri skulle då också vara redo att haka på uppgången, dels genom attlagerproduktion i större omfattning än annars kunde pågå fram tiU dess, delsdärför att den sedvanliga nyrekryteringen vid en konjunktumppgång intebehövdes. Personalstyrkan skulle hållas kvar även under lågkonjunkturen. Denna strategiför den svenska ekonomiska politiken förutsatte att konjunkturuppgångeninternationellt skulle få ordentlig fart i vart fall . Vidare fickpris- och kostnadsutvecklingen i vårt land inte avvika markant från den i våraavnämarländer, särskilt inte från den kostnadsstegring som kom att inträffa iländerna i den s. k. valutaormen. Ingen av dessa båda fömtsättningar kom attuppfyllas. Kostnadsutveckhngeni har varit avsevärt snabbare än såväl i våra avnämarländer igenomsnitt som i det viktigaste "ormvaluta-landet" FörbundsrepublikenTyskland. De totala lönekostnaderna i ökade med sammanlagt för1975 och 1976, mot i . Priserna på svenskaexportråvaror ökade mycket snabbt 19731975 och bidrog därigenom starkt tilldet högt uppdrivna vinstläget . Detta kom att bidra till de storalöneökning- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 4 ama 19751976, vilka i sin turföranledde kraftiga prisökningar på exportprodukter i allmänhet. Storaandelsförluster skedde på exportmarknaderna.ProduktivitetsutveckUngen i industrin blev successivt allt svagare.Detta sammanhänger bl. a. med att arbetsmarknadspolitiken efter hand alltmerbetonade vikten av att håUa kvar arbetskraften inom företagen, även närefterfrågan dämpades. Arbetskraftskostnaderna per producerad enhet kom därförsammantaget att öka med mer än iFörbundsrepubliken . Följden blev självfallet att vår internationellakonkurrenskraft påverkades i negativ riktning. Svenska exportvaror blev heltenkelt för dyra i förhåUande tiU konkurrenternas varor. Förutom den relativtsett snabbare kostnadsutvecklingen i torde också det högreefterfrågeläget i vårt land ha bidragit negativt till utvecklingen avrelativpriserna och exportförsäljningen. Jämfört med konkurrenterna fanns detstörre möjligheter att sälja på hemmamarknaden och det förefaller troligt attsåväl marknadsföring allmänt som en mera aktiv prispolitik utnyttjades i högregrad av konkurrenterna. Sammanlagt kom andelsförlusterna för bearbetade varorpå exportmarknaderna inom OECD-området att uppgå tiU inte mindre än 16,5 %19741976. Den andrafömtsättningen för att överbryggningspolitiken skulle lyckas infriades inteheller. Visserligen kom konjunkturuppgången igång , först i Förentastaterna och sedan successivt på den europeiska kontinenten, men den brötsredan under sommarhalvåret 1976. Flera faktorer samverkade tUl dennautveckling. Kapacitetsutnyttjandet var fortfarande mycket lågt i flertaletindustrUänder efter den djupa lågkonjunkturen och investeringarna visadedärför inga tecken på att komma igång. Menockså konsumtionstiUväxten mattades av. Av stor betydelse var saimoliktden allmänna syn på expansionstakten som flertalet samlats kring:det gäUde att håUa tillväxten under sådankontroU att inflationen inte återigen tiUfördes bränsle. ÄtskUUga länderbedrev också en restriktiv politik i syfte att förbättra utrikes-balansen. Motslutet av ökade expansionstakten åter, men den kom att falla tillbaka igenframåt . var detingen ordentiig kraft i den internationeUa tiUväxten. Det äregenthgen bara i som en återhämtning har skett efter recessionen 19741975.1 haruppgångsfasen bUvit ryckig och långsam. Totalt för hela OECD-områdetblev tiUväxten 1977, i blev den . Under loppet av årethar produktionstiUväxten aUmänt blivit svagare, Industriproduktionen har totaltför OECD-ländema sålunda inte visat någon ökning från ochi är det fråga om en direkt minskning. InvesteringsvUjan var allmänt mycket svag; därtiU bidrog den svagaefterfrågan, kapacitetsreservema och den fortfarande i många län- Bostadsbyggandet som i motsvarande konjunkturfasbrukar aktiveras starkt har bara blivit expansivt i . I mångaländer verkar stora reserver av outhyrda lägenheter bromsande pånyproduktionen. Den privata konsumtionen utvecklades svagt, bl. a. åtminstoneunder en stor del av året tillbakahåUen av den ekonomiska politiken. Den svaga internationeUa efterfrågeutveckUngenledde tiU att världshandeln ökade med i volym mot 12 %1976. Löne- och prisstegringstakten komhärvid att dämpas i förhåUandevis ringa grad. Löneökningarna iOECD-området blev för industriarbetare , eller bara någon procentenhetlägre än 1976. Konsumentpriserna kom i genomsnitt att öka , eUerlika mycket som . Visserligenvisade prisstegringstakten en uppbromsning under loppet av 1977, men en viktigförklaring härtiU är en gynnsam prisutveckling för livsmedel, i huvudsakföranledd av goda skördar. Det kan Ugga nära tiU hands att påstå attpriset för den i många länder ganska hårda ekonomiska pohtiken en ökadarbetslöshet har varit för högt; framgångarna på inflationsområdet har varitför små. Under hösten1977 uppgick arbetslösheten i OECD-området tUl av arbetskraften, ellermer än 16 miljoner personer. Mer än 7 miljoner av dessa fmns i Västeuropa.Arbetslösheten i OECD-området är nu större än den någonsin var under lågkonjunkttu-en19741975. Mot denna bakgnmd harregeringarna i flera länder nu lagt fram förslag om stimulanser av denekonomiska politiken. Både i Förbtmds-republiken , ,och har åtgärder satts in . I Förenta staternabeslutades om ett stimulansprogram . Åtgärderna kommer att samverkatill att öka produktion och sysselsättning . De är i hög gradvälkomna, och kommer säkert också att behöva bli mera omfattande framöver. Utsikternaför en ökning av tillväxten 1978 i vår omvärld är annars inte särskilt ljusa. Det går således i efterhand attkonstatera att de två viktigaste förutsättningarna för överbryggningspolitikenej uppfylldes. Åtminstone vad gäller den internationella konjunkturen får emellertidkonstateras att nästan aUa prognosmakaremissade både djupet av lågkonjunkturen 1974 1975 och den "knackiga"återhämtningen 19751976. Det är emeUertid långt ifrån säkert att enkraftig internationell konjunkturuppgång hade varit tilbäcklig föratt kompensera för den stora relativa pris- och kostnadsstegringen sominträffade i och 1976. Vad somfaktiskt inträffade var att vi både realekonomiskt och prismässigt kom ur balans. Konsumtionen ökade liksomlagerhållningen. Investeringskvoten sjönk, exporten minskade ochbytesbalansunderskotten steg snabbt som produktionen minskade. Utöver den kortsiktigtbekymmersamma utveckUngen har tUlkommit 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 6 omfattande strukturella problem inomflera olika branscher, t. ex. varvs-, järn- och stål-, teko-industri.Kostnadsökningarna i har för flera av dessa branscher bidragit till attgöra problemen akuta . Regeringen harunder 1977 vidtagit omfattande åtgärder för att vända utvecklingen.Kursjusteringen följdes av en ny i början av april 1977.1 slutetav devalverades kronan effektivt mot en "korg"valutor, representerande våra viktigaste avnämarländer. Under loppet av 1977 kom därmed den svenska kronan atteffektivt skrivas ned med . Bland övriga åtgärder som vidtogs under åretkan främst nämnas höjningen av mervärdeskatten med räknat på varanspris exkl. moms från . Vidare har en rad industripolitiska satsnuigargjorts för att möjliggöra en nödvändig omstrukturering av vissa industrigrenar.Genom valutakursförändringarna har skapats möjUghet för svenska företag attdels sänka sina varupriser räknat i utländsk valuta, dels förstärka denfinansiella situationen. Relativpriset på färdigvaror har på exportmarknadernakunnat sänkas med i genomsnitt mellan helåren 1976 och 1977. Även för1977 får vi emeUertid enligt räkna med att ha förloratmarknadsandelar; för bearbetade varor till OECD-området med 4 a . Denegativa effekterna från relativprishöjningarna 1975 och 1976 väger ännu sålänge tyngre än de tillkomna prissänkningarna från devalveringen. Menför 1978 kan andelsvinster påräknas. har i sina bedömningarutgått ifrån att priselasticiteten kan skattas till 0,5 under det årrelativprisförändringen sker, 0,7 därefter, 0,4 under tredje åretoch 0,2 under fjärde året. Den långsiktiga priselasticiteten skulle följakthgenvara 1,8. Ser man på den totala exportvolymen beräknas den ha legat stillamellan 1976 och 1977. Expansionen av exportmarknaderna har i stort settmotvägts av andelsförlusterna. Kursändringarnaoch höjningen av mervärdeskatten innebär sammantagna en köpkraftsindragnmg förhushållen som kan uppskattas tUl av konsumtionsutrymmet för 1977.Ändå beräknas hushåUens realt disponibla inkomster ha ökat . EmeUertidminskade den privata konsumtionen enligt de kalkyler som gjorts 1977,jämfört med en ökning på 1976. Konsumtionsutvecklingen har varitfallande under loppet av 1977 om korrigering görs för den tidigareläggning somgjordes i anslutning till höjningen av mervärdeskatten. I kalkylerna förhelåret har antagits att en viss förstärkning kommer till stånd under sistakvartalet. Det är framför allt inköpen av varaktiga konsumtionsvaror som gåtttillbaka. En sådan utveckling kunde i och för sig förutses efter den starkauppgången 1976. Mera märkligt är att konsumtionen av livsmedel minskat; mellande tre första kvartalen 1976 och 1977 . Mellan årsgenomsnitten 1976 och 1977 motsvarar detta enprisuppgång på . Den offentiiga konsumtionen fortsatte att expanderastarkt vad gäUer den kommunala sektorn (4,) medan den statliga konsumtioneni stort sett låg kvar nivå. För kommunerna innebär det att ca 40 000personer nyanställdes. Även om statens egen konsumtion låg stilla komfinanspolitiken att ge starkt positiva effekter på samhällsekonomingenom kraftiga ökningar av transfereringarna till företag och enskilda. Även investeringarna minskade tmder 1977. Totalt kombmttoinvesteringarna att minska med . Investeringar i bostäder visadeliksom 1976 en tillbakagång på i volym. Det innebär att bostadsproduktionenkommit ner på en nivå som klart torde underskrida det mera långsiktiga behovet.En indikation härpå är att antalet outhyrda lägenheter har sjunkit. Ännu in påhösten 1977 var tendensen sjunkande för igångsätmingen av byggandet av nyalägenheter. Flera faktorer har samverkat tUl denna utveckling, men mestbetydelsefulla torde ha varit den mycket starka kostnadsökningen ibyggnadsproduktionen och svårigheter att få kredittillförseln att fungerasmidigt. Mot denna bakgrund har regeringen höjt detstatliga lånetaket med för flerfamiljshus och för småhus.Igångsättningen visade klara tecken till en förbättring . Tabell1:1 Försörjningsbalansens utveckling 19741977 Procentuell volymförändring,priser -2,4 -3,3 -3,6 -2,6 -0,3 -2,0 -3,4 -6,2 -15,2 Statliga myndigheter och affärsverk -1,4 -1,8 -3,5 -9,0 -9,0 (0,6)> (-0,4)' (-2,2)' -1,3 -8,9 5',8 -0"2 -2,6 ' Lagerinvesteringarnas förändring i procent avföregående års bruttonationalprodukt. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 8 Tabell1:2 Förändring i BNP-komponenterna i procent av bruttonationalproduktenföregående är 19741978 -0,7 -0,6 -0,0 -0,1 -0,4 -0,7 -0,3 -0,4 -2,2 -1,1 -3,0 -1,3 Nettoefterfrågan från utlandet' -1,6 -0,6 -2,4 'Export av varor och tjänster ./. Import av varor och tjänster. Källor: och statistiskacentralbyrån samt beräkningar utförda inom ekonomidepartementet. Industrins investeringar beräknasha minskat 1977, efter en oavbmten ökning . StäUt i relationtiU industriproduktionens minskningar alltsedan 1974 förvånar det inte attinvesteringsverksamheten nu läggs på en lägre nivå. HärtUl samverkar de storakapacitetsreserverna, den låga efterfrågan och den pressade lönsamheten.Industrins problem redovisas i det följande. De offenthgainvesteringarna ökade sammantaget 1977, varvid kommunernasinvesteringar ökade med medan investeringama hos statiiga myndigheteroch affärsverk blev högre än . Kommunemasinvesteringsuppgång kom nedgång. Det är framför aUt denomfattande igångsättningen av dag- och fritidshem som bidragit till ökningen. Lagemppbyggnaden isvensk ekonomi blev räknat i volym större 19741976 än undermotsvarande fas i konjunkturcykeln 19691971. Det var först i början av 1977som en avtappning kom att inledas i vissa delar av industrin. Det stathgalagerstödet har självfaUet medverkat tiU att bygga upp dessa överlager, menockså företagens egna felbedömningar av den internationella konjunkturensstyrka har bidragit till denna utveckling. i sin helhet beräknas enneddragning av industrins lagerhållning med . i löpandepriser ha skett. Sammantaget för alla näringsgrenar kom den negativaomsvängningen i lagerinvesteringarna 1977 att motsvara nära 8 mUjarder kr,eUer av BNP. TUlbakagångenför den inhemska efterfrågan tUl 1977 medverkade tiU attimporten av varor sjönk 1977. Ändå kom underskottet i handelsbalansenatt öka med ca . Det beror dels på den svagaexportutvecklingen, men mera på det 1 Enligt siffrorna i handelsbalansstatistiken mednära .