prop · G10379 · 1977-12-31 00:00:00 — Det finns då i regel sådant samband mellan verksamheterna att deskulle bedömts som en förvärvskälla om de drivits av samma företag, Annoriundakan fallet vara när det gäller koncernbidrag. Det får ankomma påprövningsnämnderna att bedöma om en föriustutjämning bör tillåtas el ler om detmotiagande företaget Prop.1977/78:79 12 skallbeskattas i givarföretagets kommun för större belopp än som motsvarar dessbehållna inkomst. Dåintegrationssamband inte föreligger mellan företagen, behandlas mottagna koncernbidragsom inkomst av särskild förvärvskälla i det givande företagets kommun. Endastom mottagaren har verksamhet i denna kommun och denna har gått med underskottkan kvittning av bidrag mot underskott ske kommunalt. Denkommunala beskattning av mottagande förelag som sker när integration inteföreligger får särskild betydelse, när det mottagande företagets verksamhetgår med föriust. Det räcker då inte med att koncernbidraget täcker själva föriusten.Det måste ökas så att det täcker också den kommunalskatt som påförs detmottagande företaget i givarens kommun. Dessutom måste bidraget täcka denstatliga inkomstskatt, som det mottagande företaget kan få betala på grund avökningen av bidraget. 2.2Statliga lån med villkorlig återbetalningsskyldighet Statligtstöd till företag kan utgå bl. a. som statsbidrag eller lån. Statsbidragutges i regel för vissa bestämda investeringar eller rationaliseringsåtgärder.I särskilda fall kan bidrag utgå till nedläggningshotadeföretag för att ge rådrum för överväganden om fortsatt drift eller omplaceringav de anställda. Med statsbidrag brukar jämställas vissa ränte- och amorteringsfrialån, s. k. avskrivningslån. Sådana lån avskrivs antingen successivt under ettantal år eller på en gång .sedan viss tid har förflutit från del lånetbetalades ut. Gemensamt för bidrag och avskrivningslån är att förelaget iprincip inle behöver betala tillbaka medlen. Återbetalningsskyldighet kan dockinträda i särskilda fall, t. ex. om stöd har beviljats på grund av oriktigeller vilseledande uppgift eller om företaget bryter mot villkor för stödet.Del bidrag som utgår till nedläggningshotat företag kan återkrävas om förelagetvisar överskott då bidraget utgår. Äterbetalningsskyldighetför avskrivningslån kan inträda om säkerhet för lånet väsentligt försämrasunder lånets löptid. Statligalån fungerar i första hand som komplement till lån på den ordinarie kapitalmarknadenoch täcker delar av det kapitalbehov som företagen inte kan få tillgodosett påannat sätt. Lånevillkoren och graden av risktagande varierar. Utmärkande förlånen är att de - lill skillnad mot statsbidragen -vanligen löper med ränta ochskall återbetalas enligt en från början fastställd amorteringsplan. I vissafall gäller dock att räntan under lånets första löptid efterges eller läggs tillkapitalet. Vissa organ kan också förmedla statliga lån med s. k. villkoriigåterbetalningsskyldighet. Återbetalningen av sådana lån är beroende av om det projektför vilket lån utgår resulterar i en vinstgivande produkt eller inte. Prop.1977/78:79 13 2.2.2 Vissa lån med villkorlig åierbeialningsskyldighei Påförslag av regeringen har beslutat att stöd till krisdrabbade företaginom vissa branscher skall utges i form av lån, för vilka återbetalningsskyldighetenär villkorad med hänsyn till det låntagande företagets framtida vinstutvecklingeller annan liknande omständighet. Denna låneform kan i fortsättningen ocksåkomma att användas vid stöd till förelag i andra branscher. \ del följandelämnas en redogörelse för några av de aktuella lånen. UddeholmsAB (UHB) bedriver en mångskiftande verksamhet på flera orter främst i Värmlandslän. Antalet anställda hos bolaget uppgick till 10 910.Tyngdpunkten i bolagets verksamhet ligger inom stål- och skogsindustrin. har UHB:sresultat starkt försämrats. stod det klart att bolagelsfinansiella resurser var så ansträngda att bolagets fortbestånd var i fara. Påförslag av regeringen (prop. 1977/78:25) har beslutat att ett lån på600 milj. kr. med villkoriig återbetalningsskyldighet skall lämnas till UHB (AU1977/78:18, rskr 1977/ 78:86). För lånet avses gälla i huvudsak följandevillkor. a) Lånetställs till bolagets förfogande som en räntelösfordran, .som efter beslut av regeringen utbetalas allteftersom bolaget behöverlånemedel för sin verksamhet. Till framställning om utbetalning skall fogasyttrande av investeringsbanken. b) Lånetlöper fast årlig ränta på utbetalat belopp för utbetalning.Upplupen ränta läggs vid utgången av varje kalenderår till det då för lånetgällande kapitalbeloppet. Ränta efter nämnda procentsals räknas därefter på detsålunda uppkomna sammanlagda beloppet av kapital och ränta(ränta på ränta), med iakttagande av vad nedan sägs under punkterna c) och d). c) Bolagetfår när som helst erlägga upplupen ränta, helt eller delvis, och amortera pålånet. d) Amortering ochräntebetalning skall i övrigt påbörias under det år då bolaget beslutar om utdelning till aktieägarna. Avser styrelsen att föreslå bolagsstämman sådan utdelning, skall bolaget uppta överläggningar med investeringsbanken om hur stort belopp som bolaget skall eriägga i sådan betalning. Därvidskall beaktas att betalningarna till staten inte får vara till förfång för bolaget,innebärande att hänsyn skall tas till sådana faktorer som rimlig soliditet,utdelningspolitik etc. med beaktande av bolagets långsiktiga utveckling.Resultatet av överläggningarna skall av bolaget och banken gemensamt anmälas tillregeringen. Kan bolaget och banken inte enas om betalningens storiek, skall deolika ståndpunkterna anges i anmälan. Regeringen beslutar om betalning och ombeloppels storiek. e) Bolagetsstyrelse skall verka för att en av regeringen föreslagen representant kommer att ingå i bolagets styrelse från ordinarie bolags- 1977/78:79 14 stämman1978 och så länge någon del av lånet kvarstår ogulden. Om det framläggs förslagtill bolagsstämman om val av styrelsesuppleanter, skall styrelsen verka för attantalet blir minst två och ätten av suppleanterna utses enligt förslag avregeringen. OSå länge någon del av lånen kvarstår ogulden far bolaget inle utan regeringensmedgivande överlåta för verksamheten väsentlig del av sina tillgångar. Grundenför regeringens bedömning skall vara huruvida de bankmässiga förutsättningarnaför lånets återbetalning väsentligen försämras genom överlåtelsen. Tillframställning om sådan överlåtelse skall fogas yttrande av investeringsbanken. g)Skulle bolaget träda i likvidation eller försättas i konkurs eller om förhandlingarom offentligt ackord inleds, skall staten äga bevaka och erhålla betalning förlånet jämte upplupen ränta i den mån likvidaiionsöverskott föreligger. Sedanår 1975 befinner sig världens stålindustri i en djup konjunkturnedgång. Denallvarliga kris som till följd av detta har drabbat den svenska handelsslålindustrinhar förvärrats av att dennas konkurrensförmåga i förhållande till andra ländersstålindustri alltmer har försämrats . Mot denbakgrunden har representanter för industridepartementet, ,(), och () fört förhandlingar om alt bilda ett nytt företag. (), som skall överta tillgångar hänföriiga till AB:s, NJA:soch handelsståls- och gruvrörelser samt fortsätta att drivadessa rörelser. Syftet är att möjliggöra sådana strukturella förändringar attett konkurrenskraftigt och lönsamt stålföretag skapas med möjligheter attfortleva . En förutsättning för samgåendet är att staten lämnar SSABfinansiellt stöd genom s. k. rekonstruktions- och sirukturlån. Rekonstruktionslånelskall uppgå till högst . och ställas till förfogandeunder (rekonslruklionsperioden), För lånet avses gälla ihuvudsak följande villkor. SSABäger efter beslut av regeringen för varje räkenskapsår ,för vilket bolaget redovisar ett negativt resultat efter planenligaavskrivningar, finansnetto och fastighetsskatter, lyfta ett belopp sommotsvarar nämnda resulal. Beloppet får lyftas i samband med bokslut. Om - inbegripet reviderad budget - utvisar att negativt resultat kanförväntas för visst räkenskapsår, har bolaget rätt att å conto lyftamotsvarande belopp. Skillnaden mellan budgeterad och faktisk föriust regleras ianslutning till bokslutet. Utbetalatlånebelopp skall löpa utan ränta efter utbetalningsdagen.Förtiden härefter utgår ränta med 9 1/. Upplupen ränta som intebetalats vid utgången av ett räkenskapsår läggs till det kapitalbelopp på vilketränta beräknas. Bolaget har rätt au när som helst helt eller delvis återbetalasåväl utestående del av lånet som upplupen ränta. 1977/78:79 15 betalaränta och att göra återbetalning uppkommer för bolaget under är då bolagsstämmanbeslutar om utdelning till aktieägarna. Betalningen skall uppgå till sammabelopp som den beslutade utdelningen. Betalat belopp skall i första hand ansessom betalning av upplupen ränta under det räkenskapsår då utdelningen blirtillgänglig till lyftning. Regeringen kan dock medge att ränte- ochåterbetalning får ske med lägre belopp än som sagts. Utbetalat lånebelopp kan,om inte annat anges första gången lånet tas i anspråk, avskrivas avutbetalat belopp vid utgången av andra kalenderåret efter det kalenderår undervilket utbetalningen skedde. Lånebelopp, inklusive ackumulerad ränta, som ejhar återbetalats vid utgången av det nionde kalenderåret efter det kalenderårunder vilket beloppet utbetalades, kan avskrivas i sinhelhet. Om bolaget träder i likvidation eller försätts i konkurs skall statenäga rätt till betalning för oavskriven del av lånet efter bolagets övrigafordringsägare. Påförslag av regeringen (prop. 1977/78:47) har beslutat om tidsbegränsadeåtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin (NU1977/78:30, rskr 1977/78:84). a. har beslutats att statliga lån skall kunnages till företag inom dessa branscher, S. k. investeringslånskall enligt propositionen kunna ges för investeringar som är en förutsättningför eller en följd av strukturförändringar. Lånevillkoren bör anknyta tillmotsvarande villkor för nuvarande lokaliseringslån till industrin vilket bl. a.innebär att räntebefrielse och anstånd med avbetalning kan medges. I de fall dåde förändringar som måste genomföras är av särskilt genomgripande natur börhela eller del av lånet kunna lämnas med villkorlig återbetalningsskyldighet.Låntagaren bör som beslut fattas om lånet kunna erhålla beskedhuruvida villkoriig återbetalningsskyldighet kan komma att medges. Hur stor delav lånet som skall ges med villkorlig återbetalningsskyldighet bör görasberoende av det ekonomiska resultatet av verksamheten och bör därför bedömasmot bakgrund av den mera långsiktiga resultatutvecklingen i företaget.Slutgiltigt beslut i frågan bör fattas tidigast dä eventuell räntebefrielseoch/eller amorteringsanstånd upphör och senast efter beslutet om lånet. Vidare föreslås ipropositionen att lån skall kunna lämnas i de fall då man kan förvänta attförluster blir oundvikliga intill dessstrukturomvandlingen medför förbättrad lönsamhet. Om särskilda skäl föreligger,bör sådana lån helt eller delvis kunna ges med villkorlig återbetalningsskyldighet. Ensärskild delegation skall inrättas med uppgift att bl. a, besluta i låneärendena.Den totala lånesumman som skall ställas till förfogande avses uppgå lill 700milj. Härav avser 450 milj. kr. investeringslån och 250 milj, kr. län föratt finansiellt överbrygga inledande föriustår. Prop.1977/78:79 16 2.2.3Gällande beskattningsregler för bidrag och lån Bestämmelserom den skattemässiga behandlingen av statsbidrag finns i anvisningarna till 19 Skommunalskattelagen (1928:370), KL. Bestämmel-sernii infördes är 1973 (prop,1973:190, SkU 1973:71, rskr 1973:359, SFS 1973:1098) och innebär i huvudsakföljande. Utgårstatsbidrag till näringsidkare för hans näringsverksamhet är bidraget inte skattepliktigintakt, om bidraget har använts för att bestrida kostnad för vilken avdragsrättinte föreligger vare sig direkt som omkostnad eller i form av årligavärdeminskningsavdrag. Har bidraget däremot använts för att bestrida sådankostnad som är på en gång avdragsgill vid taxeringen utgör bidragetskattepliktig intäkt. Återbetalas bidrag som har upptagits som intäkt, får denskattskyldige göra avdrag för det återbetalade beloppet. Hurstatsbidrag använts för att anskaffa tillgång, för vilken anskaffningskostnadenfår dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, skall som anskaffningskostnadanses endast så stor del av kostnaden som inte täcks av bidraget. Omstatsbidrag som har använts på detta sätt återbetalas, får tillgångensavskrivningsunderlag ökas med det belopp som har återbetalats, dock med högstdet belopp varmed bidraget påverkat beräkningen av anskaffningskostnad. Har statsbidrag använtsför anskaffning av lager utgör bidraget skattepliktig intäkt. Vid tillämpningav 41 S KL och anvisningarna till nämnda paragraf skall å andra sidan den delav lagret för vilken anskaffningskostnaden har täckts av bidraget intemedräknas vid värdesättningen av tillgångarna. Resultatet av dessa regler bliratt bidraget beskattas i takt med att lagret avyttras. Återbetalas statsbidragsom har använts för att anskaffa lagertillgångar, får den skattskyldige avdragför det återbetalade beloppet. Tillgångurnas anskaffningsvärde skall då ansesökat med det återbetalade beloppet. Enligtuttrycklig föreskrift skall bestämmelserna om statsbidrag ha motsvarandetillämpning pä statsbidrag i form av s. k. avskrivningslån. I förarbetenaunderströks att dessa lån i praktiken var att jämställa med kontantbidrag (prop.1973:190 s, 12). Bortsettfrån vad som gäller i fråga om avskrivningslån föranleder mottagande ochåterbetalning av lån inte i sig några beskattningsåtgärder. Uppburet lånebelopputgör således inte skattepliktig intäkt och återbetalning av kapitalskuld ärinte avdragsgill (20 S KL). Avdrag medges för ränta på lånat kapital. Harkapitalet nedlagts i rörelse, anses räntan som driftkostnad i rörelsen. 1 dettafall är räntan avdragsgill under det beskattningsår, på vilket räntan belöper,oberoende av om den betalas kontant eller läggs till kapitalet (41 S KL). Vadnu har sagts gäller även statliga lån med villkoriig återbetalningsskyldighet.Om ett sådant lån efterskänks, torde det efterskänkta beloppet utgöraskattepliktig intäkt under förutsättning att de lånade medlen har använts förkostnader som är avdragsgilla på en gång eller i form av årliga värdeminskningsavdrag(jfr. 1973:41 s. 129). Prop.1977/78:79 17 Bestämmelserom förlustutjämning mellan olika beskattningsår finns i förordningen (1960:63)om rätt till föriustutjämning vid taxering för inkomst (prop. 1960:30, BeU1960:10, rskr 1960:131, SFS 1960:63). Bestämmelserna, som är tillämpliga bådepå fysiska och juridiska personer, innebär i korthet följande. Omskattskyldigs verksamhet lämnar underskott, som inte kun skattemässigtavräknas mot överskott av annan verksamhet, får underskottet utnyttjasunder senare år som föriustavdrag (1 och 2 S). Som förutsättning för rätt till föriustavdraggäller att den skattskyldige var skyldig att avlämna självdeklaration för föriuståretsamt att deklarationsskyIdigheten faktiskt har fullgjorts. Rätten till föriustavdragbortfaller om föriusten för förluståret inte uppgår till . Vid denkommunala taxeringen medges dock förlustavdrag om den sammanlagda förlusten i olikakommuner uppgår till . (2 S). 1princip omfattas samtliga förvärvskällor av rätlen lill föriustutjämning. Undantaghar gjorts för underskott på fastighet och rörelse i utlandet samt för realisationsföriust(punkt 2 av anvisningarna till 2 S)- Realisationsförlust kan dockenligt punkt 4 av anvisningarna till 36 S KL i vissa fall avräknas mot senareårs realisationsvinster. Vidbestämmande av förlusten får även andra allmänna avdrag än underskott iförvärvskälla beaktas, dock med undantag för förvärvsavdrag enligt 46 S 3 mom.KL. Procentavdrag enligt 45 S KL får ej heller inräknas i förlustavdrag(punkterna 2 och 3 av anvisningarna lill 2 S). Vidden kommunala taxeringen begränsas rätten till föriustavdrag så till vida attunderskott i viss förvärvskälla får utnyttjas senare år endast för avräkningmot överskott i förvärvskälla i samma kommun men inte mot överskott i annankommun (punkt 2 uv anvisningarna till 2 >;) Beräkningenuv föriustavdrag görs på grundval av den för föriuståret avgivnasjälvdeklarationen. Hinder föreligger emellertid inte mot att bestämma föriustentill högre eller lägre belopp än vad denna deklaration utvisade. Denskattskyldige är dock bunden till deklarationen såvitt gäller avdrag för värdemiskning(punkt 1 av anvisningarna till 2 S)- Föriustavdragfår utnyttjas senast det beskattningsår, för vilket taxering sker sjätte åretefter det år då taxering för förluståret ägde rum. Avdraget får fördelas överden angivna tidsperioden och får yrkas med olika belopp vid den statliga ochden kommunala taxeringen (3 S)- Förmånga svenska företag härden långvariga internationella lågkonjunkturenmedfört minskade avsättningsmöjligheter och försämrad lönsamhet. Prop.1977/78:79 18 Samtidigthar flera branscher utsatts för en allt hårdare konkurrens från utlandet. Omföretagen skall kunna fortleva, måste de ofta göra dyrbara och tidskrävunde rationaliseringuroch strukturella förändringar Att de blir i stånd till detta har väsentligbetydelse för den svenska samhällsekonomin. Företagengör stora ansträngningar för att lösa problemen och genomföra erforderliga omställningarav produktion och teknik. De har också i många fall tagit på sig ett betydandesocialt ansvar och trots det svåra lägel försökt bibehålla en högsysselsättning. Till bilden hör att omfattande stöd till krisdrabbade företaglämnas av andra företag som tillhör samma koncern. Stöd utgår bl. a. i formavs. k. öppna koncernbidrag. Nuvarande regler för den kommunala beskattningenfår emellertid i vissa fall effekter som försvårar utgivandet av sådanakoncernbidrag. Jag anser det angeläget att beskattningsreglerna ändras så attdessa effekter kan elimineras. Tillföljd av de senaste årens bristande lönsamhet saknar många företag de finansiellaresurser som behövs för att genomföra nödvändiga strukturförändringar. Omåtgärderna uteblir, kan resultatet bli driftsinskränkningar och företagsnedläggelsermed allvarliga konsekvenser för sysselsättningen. I ett sådant läge kanstatsmakterna komma att ingripa med olika stödåtgärder. Statsmakterna har ocksåbeslutat om betydande arbelsmarknadspoliiiska och regionalpoiitiska insatseroch omfattande finansiellt stöd till företag och branscher som befinner sig ikris. Stöd kan utgå bl. a. som statsbidrag eller långfristiga lån. Under senaretid har statsmakterna också funnit att stöd i vissa fall bör kunna utgå i formav lån med s. k. villkoriig återbetalnings-skyldighet. Utmärkande för dessa lånär att det lånlagande företagets återbetalningsskyldighet är beroende avföretagets framtida vinstutveckling. Även om dessa lån på en del punkterskiljer sig från vanliga statsbidrag har de ändå vissa drag gemensamma medstatsbidragen. Vid de förhandlingar som har förts om lånen har konstaterats attdet för att lånen skall få avsedda redovisningsiekniska och skattemässigakonsekvenser skulle behövas en möjlighet att vid inkomstbeskattningen behandladem på i princip samma sätt som statsbidragen. Enligt nuvarande regler kandetta dock inte ske. Med hänsyn till de starka samhällsekonomiska skäl sommotiverar lånen med villkorlig återbetalningsskyldighet och det angelägna i attlånen får avsedda effekter anser jag att en möjlighet bör öppnas alt vidinkomstbeskattningen jämställa dessu lån med statsbidrag. Idet besväriiga läge som många företag f. n. befinner sig i har även en annan beskaiiningsfrågablivit aktuell. Om ett företag redovisar underskott av vissverksamhet och inte kan avräkna underskottet mot inkomst av annan verksamhet,har företaget enligt nuvarande regler om föriustutjämning möjlighet att istället dra av föriusten under någon av de sex följande åren. Det finnsanledning anta att företag, som eller under de närmast föregående åren harredovisat sådana föriuster, inte kommer att ha möjlighet att utnyttja sin rätt tillföriustutjämning . 1977/78:79 19 kani många fall ha betydelse för företagets fortsatta utveckling att företaget fårmöjlighet att utnyttja föriustavdraget även efter utgången av sexårsperioden.Jag anser därför att viss föriängning av förlustutjämningsperioden bör ske. Frågornaom beskattningen av koncernbidrag, den skattemässiga behandlingen av statligalån med villkorlig återbetalningsskyldighet och föriängning av förlustutjämningsperiodenbehandlas i fortsättningen var för sig. Genombestämmelserna om öppna koncernbidrag i 43 S 3 mom. KL ges i princip sammamöjligheter till resultatutjämning mellan verksamheter som bedrivs av olikaföretag inom en koncern som om verksamheterna hade bedrivits av ett endaförelag. Denna resultatutjämning blir inte alltid fullständig vid konimunaltaxeringen.Om givande och motiagande företag är verksamma inom olika kommuner, skall detmottagande företaget i vissa fall vid kommunallaxeringen redovisa hela bidragettill beskattning i givarföretagets kommun. Bakgrunden till detta är deprinciper som har tillämpats när det gäller att bestämmakommunernas beskattningsunderlag. Om ett företag bedriver verksamhet inom tvåkommuner, får underskott som uppkommer i den ena kommunen avräknas motöverskott i den andra kommunen endast under förutsättning att verksamheternaingår i en och samma förvärvskälla. Vid utformningen av reglerna om kommunalbeskattning av koncernbidrag haren utgångspunkt varit att det inte skall varamöjligt att genom bidrag mellan två koncernföretag uppnå längre gåenderesultatutjämning än som skulle ha varit möjligt om koncernföretagensverksamheter hade bedrivits av ett enda företag. Bedrivs koncernföretagens verksamhetinom olika kommuner, får i enlighet härmed det mottagande företagets underskottvid kommunaltaxeringen avräknas mot koncernbidraget endast när företagensverksamheter är så nära integrerade att verksamheterna skulle ha ansetts ingå isamma förvärvskälla om de hade bedrivits av ett och samma företag. Föreliggerinte sådan integration mellan koncernföretagens verksamheter, är det intetillåtet att kvitta det mottagande företagets underskott mot koncernbidraget. Istället skall det mottagande företaget redovisa hela koncernbidraget tillbeskattning i det givande företagets kommun. Deprinciper som jag här har redogjort för har bekräftats i en dom somregeringsrätten meddelade detla år. Målet rörde den kommunala beskattningenav koncernbidrag som ett moderbolag med koncernledande funktioner skulle lämna tillett rörelsedrivande dotterbolag. Bolagen var verksamma i olika kommuner.Regeringsrätten fann att bolagens verksamheter inte var integrerade och altdotterbolaget därför skulle beskattas för hela koncernbidraget i moderbolagetskommun. Moderbolaget ansågs inte ha rätt att undvika detta resultat genom attyrka avdrag för bidraget bara vid den statliga taxeringen. 1977/78:79 20 Denomständigheten alt det motiagande företaget beskattas kommunalt för helakoncernbidraget i de fall då integration inte föreligger kan få konsekvensersom från koncernens synpunkt är olämpliga. Utges koncernbidrag för att utjämnaföriust hos det mottagande förelaget, räcker det inte med att koncernbidragetuppgår lill ett belopp som motsvarar denna förlust. Bidraget måste ökas så attdet täcker också den kommunalskatt som påförs det motiagande företaget i givarföretageiskommun och dessutom så alt det täcker den statliga inkomstskatt som detmottagande företaget kan få betala på grund av att bidraget överstiger föriusten.Till delta kommer en annan effekt. Det mottagande företaget har rätt att vidden statliga taxeringen göra avdrag för den kommunalskall som påförs företaget.Företaget kan emellertid befinna sig i en sådan situation att det inte kommeratt kunna utnyttja avdraget. Ävenfrån samhällets synpunkt kan reglerna få olyckliga konsekvenser. Reglerna kannämligen få till följd att företagens villighet och möjlighet att göra insatserpå sysselsättningssvaga orter och minskar. Det böruppmärksammas att flera av de större industrikoncernerna i landet kan berörasav de här beskrivna beskattningseffekterna.