prop · G103104 · 1977-12-31 00:00:00 — Denna arbetsgmpp bör samråda med jämställdhelskommittén(Ju1976:08), Arbetsgruppen, som bör innehålla representanter för arbetsmarknadensparter, bör även fl i uppdrag atl undersöka effekterna av de reglerom särskildföräldrapenning och därmed sammanhängande föräldraledighet som träder i kraftden , Om ändringar i rätten till ledighet för vård av barn ansespåkallade bör arbetsgruppen kunna föreslå sådana. En sådan uppföljning av föräldraledig-hetslagsliftningenstår i överensstämmelse med det uppföljningsarbete som bedrivs i fråga om andradelar av det arbetsrältsliga reformarbetet (jfr senast AU 1977/78:8 s, 17), Denmateriella reglering som arbetsgruppen föreslår anser jag på del hela taget välavvägd. Även om förslaget kan behöva jämkas på enskilda punkter, bl, a, medavseende på möjligheterna att genom kollektivavtal anpassa lagreglerna tillsärskilda branscher och arbetslagargrupper, kan det enligt min mening läggastill grund för lagstiftning. Jagövergår nu till det närmare innehållet i förslaget om en vidgad rätt lillledighet för vård av barn m. m, Rättentill ledighet för vård av barn bör i enlighet med de regler som f n, gälleromfatta såväl hel ledighet som deltidsledighet med bevarad anställningstrygghet.Rätlen till hel ledighet i samband med barns födelse kommer enligt de fr, o, m,den gällande reglerna vanligtvis atl upphöra då barnet är sexmånader. Härefter kan vardera föräldern uppbära särskild Prop.1977/78:104 32 För ensamstående föräldrar gäller denna rätl . Vid en utvidgning av rätten till hel ledighet finner jag i likhetmed arbetsgruppen alt del nu är lämpligt alt knyta an till den i del statligacirkuläret angivna åldersgränsen , Detla har ocksågodtagits av fiertalet remissinstanser. Denna rätt lill hel ledighet bör varafrislående från ersättningsreglerna i föräldraförsäkringen. Härutöver börförälder ha rätt till hel ledighet under tid då hel föräldrapenning eller helsärskild föräldrapenning ulgår, dvs, bl, a, under lid före barns födelse samtunder tid då ersättning utgår för vård av barn, vars ålder överstiger ett ochett halvt år, t, ex, i samband med adoption, Ifråga om rätt till dellidsledighel kommer fr, o, m, den 1 januari 1978huvudsakligen alt gälla att förälder kan förkorta den dagliga arbetstiden lill hälfteneller till tre fjärdedelar av normal arbetstid under tid då särskild föräldrapenningutgår, Detla kommer vanligtvis att innebära att vardera föräldern kan förkortaarbetstiden med hälften eller med en fjärdedel och med ledigheten föriagd fram lill dess barnet harfyllt eller lill den senare lidpunkt då barnet har avslutat sitt förstaskolår. Arbetsgruppenföreslår all rätten att förkorta arbetstiden lill tre fjärdedelar av normalarbetstid utvidgas till att omfatla rill dess barnet har fyllt åttaår eller lill den senare lidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Avremissinstanserna uttalar TCO och /SR atl det vore lämpligt atl även i detlasammanhang knyta an till bestämmelserna i del statliga cirkuläret och låtasådan ledighet las ul fram lill dess barnet har fyllt , A andra sidanunderstryker bland de remissinstanser som företräder arbelsgivarinlressenSvenska arbetsgivareföreningen (SAF) och hantverks-och industriorganisalion(SHIO) att en rätt till förkortning av arbetstiden av det slag och denomfattning som arbetsgruppen har föreslagit skulle innebära åtskilliga problemför i synnerhet de mindre förelagen. Deproblem som kan uppstå på vissa arbetsplatser i samband med alt förälder fårvidgade möjligheter atl förkorta sin arbetstid bör enligt min mening kunnalösas av arbetsmarknadens organisationer. För detta ändamål kommer jag attföreslå regler som syftar till att underiätta en anpassning till särskildabranscher, arbetsplatser och arbetslagargrupper. Jag återkommer till den frågani avsnitt 5,7, Syftet med en möjlighet lillarbetstidsförkortning för småbarnsföräldrar är som jag har nämnt altbereda föräldrar och barn mera lid lill daglig samvaro och alt nedbringa barnslånga dagliga vistelsetider i daghem och familjedaghem. Jag är med hänsyn lillde effekter en sådan deltidsledighet kan fä på arbetsmarknaden f n. inte bereddatt föreslå atl ledigheten får tas ut som rekommenderas i detstatliga cirkuläret. Det torde vara under förskoleliden och under det förstaskolåret som behovet av sådan deltidsledighet är mest framträdande. Motbakgrund av det anförda föreslår jag atl föräldrar ges rätt atl för vård avbarn förkorta arbetstiden till tre Prop.1977/78:104 33 fjärdedelarav normal arbetstid till dess barnet har fyllt eller till den senaretidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Den föreslagna åldersgränsenkommer därigenom atl överensstämma med vad som fr, o, m, den 1 januari 1978kommer att gälla för ledighet i samband med uttagande av den särskilda föräldrapenningen.Rätten till deltidsledighet bör gälla så länge det i familjen finns barn eller barn som inle har avslutat del första skolåret, 1 likhet med denföreslagna rätten till hel ledighet bör rätten lill dellidsledighel gälla friståendefrån föräldraförsäkringens ersättningsregler. Förälder bör dock ha kvar rättenatt förkorta arbetstiden till hälften under lid då föräldrapenning ulgår försådant ändamål, 5.3Ledighetens uppdelning på perioder Helledighet kommer enligt de regler som gäller fr, o, m,attutgå i samband med barns födelse. Härefter skall särskildföräldrapenning kunna tas ul av varje förälder.Genom det föreliggande förslaget utsträcks rätten till hel ledighet så länge enfamilj har barn under . Denna fristående rätt lill ledighetger föräldrar möjlighet att föriänga den tid som de kan vara hemma och vårdabarn för att därefter återgå till anställningen. Den lid som föräldrar önskarvara hemma i samband med barns födelse är naturiiglvis myckel varierande, 1 ivåförälderfamiljerär båda föräldrarna i sin egenskap av arbetstagare berättigade till ledighetoch de kan härigenom avlösa varandra i vården av barnet eller varalediga . Möjlighet bör därför finnas för föräldrarna alt efler egenbedömning besluta om hur de själva önskar vårda barnet på heltid innande återgår lill förvärvsarbetet. Föräldrarnasbehov av kortare perioder av hel ledighet, t, ex, vid barns sjukdom, ärtillgodosett genom nuvarande rätt till ledighet för tillfällig vård av barn.Den nu föreslagna frislående rätten lill hel ledighet bör betraktas som ettkomplement till sexmånadersledigheten i samband med barns födelse. Uttaget avden utvidgade helledighelen föreslås därför i likhet med nu gällande ledighetbli begränsat till ett visst anlal perioder. Denföreslagna fristående rätlen till förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelarskall som jag har nämnt tillgodose föräldrars och barns behov av ökad dagligsamvaro, även under det första skolåret, och minska barns långa dagligavistelselider i daghem och familjedaghem. Det framstår därför inle som något förstahandsiniresseför familjen all denna ledighet tas ul i många, korta tidsperioder. Denutvidgade rätten lill arbetstidsförkortning kan skapa betydandeplaneringsproblem på arbetsplatserna om den leder lill många och oftaåterkommande skiften i arbetstiderna. För att begränsa de problem som kanuppkomma på arbetsplatserna finns flera sätt all reglera uttaget av dellidsledighel,sätt är atl föreskriva en viss minsta tid för dellidsledighel. Härigenomblir förändringarna på arbetsplatserna inte av alltför kortvarig karaktär.Vidare understryker en sådan regel att huvudsyftet med deltidsle- 3 1977/78. 1977/78:104 34 dighetenfrämist är att kontinueriigt låta föräldrar och barn få mer tid tillsammans.Ett annat sätt är att i likhet med vad som gäller tillåta en uppdelning avledigheten på endast ett begränsat antal perioder per tidsenhet, tredjesätt atl reglera uttaget av deltidsledighet är atl kräva en sådan underrättelsefrislatl arbetsgivaren i förväg ges tid att möta uppkommande problem. Väljerman att reglera ledighetsullaget genom angivande av en viss minsta tid för deltidsledighelenuppkommer problem vid fastställande av . Oavsett vilken minsta tid somväljs, kommer denna att för vissa arbetsplatser vara onödigt lång somden för andra arbetsplatser kommer att vara helt otillräcklig för planeringenav arbetet, 1stället kan uttaget av dellidsledighel begränsas lill ett visst antal perioder.Härigenom skapas ingen garanti för att ledigheten inte tas ut under mycket korttid, A andra sidan bör en begränsning av antalet ledighelsperioder per tidsenhetmedföra att arbetstagaren planerar ledigheten och inte förbrukar periodantaletpå korta ledigheter. Enligtvad som har sagts tidigare skall den fristående rätlen till förkortning avarbetstiden till tre fjärdedelar kunna användas av en förälder så länge han ellerhon har barn . Skäl finns därför all reglera ledigheten så atl deninte förorscikar alltför stora problem på arbetsmarknaden som föräldrarnasbehov av denna ledighet tillgodoses. Inomden föreslagna lidsramen för förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar avnormal arbetstid ryms även den tid under vilken särskild föräldrapenning kan ulgåför sådant ändamål. Varje förälder kan la ul sådan föräldrapenning fördeladöver eller i vissa fall . Den särskildaföräldrapenningen skall enligt prop, 1976/77:117, förutom att tillgodose föräldrarnasmöjligheter att få bättre tid att umgås med sina barn, även tillgodoseintresset av en bättre kontakt mellan föräldrarna och samhällets barnomsorg.Den skall även kunna användas om föräldrar vill vara lediga i samband med barnsskolstart. Den särskilda föräldrapenningen skall således tillgodose flera olikabehov. Med hänsyn härtill torde ett införande av en viss minsta lid för sådanledighet innebära en försämring av rätten till ledighet under den lidersättning utgår. En särreglering för dessa fall skulle emellertid blisvåröverskådlig och otymplig att praktiskt tillämpa. För att reglerna skall bliså enkla som möjligt utan atl någon försämring sker av den nuvarandeföräldraledigheten och med beaktande av de behov som deltidsledighelen skall fyllaföreslår jag i likhet med arbetsgruppen att deltidsledigheten, på samma sättsom föreslås beträffande heltidsledigheten, skall få las ul under endast ettvisst begränsat antal perioder. Inomföräldraförsäkringen finns också rätt till halv föräldrapenning. Arbetstagarensrätt till ledighet uppdelad på visst antal perioder bör vara oberoende av omledigheten tas ut som hel, halv eller fjärdedels ledighet. Antalet perioder börinte heller vara beroende av om arbetstagaren uppbär ersäUning från föräldraförsäkringeneller inte. 1977/78:104 35 Arbetsgruppenhar föreslagit atl ledigheten, oavsett om den tas ul som hel ledighet eller somdeltidsledighet, skall få delas upp på två perioder per kalenderår. Vissaremissinstanser har ansett en sådan uppdelning alltför långtgående medan andraanser den otillräcklig. För egen del anser jag, med hänsyn till de skildaändamål som ledigheten är avsedd för, att en regel som medgav endast en periodper kalenderårskulle vara otillräcklig, A andra sidan skulle en uppdelning avledigheten på fier perioder än två per kalenderår kunna leda till alltför slorasvårigheter på vissa arbetsplatser. Jag finner därför arbetsgruppens förslagväl avvägt och förordar att en uppdelning får göras på två perioder perkalenderår för all ledighet, Atl avtal kan träffas om ytteriigare uppdelningåterkommer jag till i det följande. Jag villpåminna om alt någon begränsning av antalet ledighetsperioder inle finns isamband med föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Härigenom tillgodosesi huvudsak behovet av korttidsledighel. Enligtgällande regler har den arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighetskyldighet atl anmäla detta till arbetsgivaren en månad före ledighetensbörjan. För ledighet i samband med tillfällig vård av bam är underrältelsetidenen vecka. Beror ledigheten på sjukdom gäller över huvud inte någon underräiielseiid.Genom alt ledigheten enligt del föreliggande förslaget kan utsträckas till atlgälla och även delas upp i två perioder per kalenderår kan denmedföra behov av längre planeringslid på arbetsplatserna. För att erforderiigaåtgärder skall kunna företas av arbetsgivaren inför den begärda ledighetenkrävs att arbetstagaren anmäler behovet av ledighet. En relativt långunderräiielseiid torde vara särskilt påkallad vid längre ledighetsperioder ochdå i synnerhet vid deltidsledighe-ler. Vidbestämmande av underrätlelseiidens längd får en avvägning göras mellan å enasidan en förälders behov av alt med relativt kort varsel kunna få ledighet, dåbehovet av sådan inte har kunnat fömtses i förväg, och å andra sidandet behov som kan finnas på arbetsplatsen av en längre planeringslid inför ledigheten. Till stor del tillgodosesföräldrars behov av icke planerad ledighet genom rätten till ledighet för tillfälligvård av barn. Jag har inle för avsikt att föreslå någon ändring av reglema fördenna rätt lill ledighet. För annan kortare ledighet synes den nuvarande underrällelsetidenpå en månad vara tillräcklig. För längre ledigheter kan det dock med hänsyn tillplanerings-, vikariats- och andra omslällningsfrågor vara nödvändigt med en föriängningav underrältelsetiden utöver en månad. Ett alternativ skulle härvid vara attbestämma underrättelsetiden lill en månad för alla kortare ledigheter och t.ex. för längre ledigheter. Mot denna lösning kan emellertidinvändas atl del då skulle finnas tre olika underrällelselider, nämligen envecka, en månad 1977/78:104 36 och delta skulle göra regelsystemet alltför komplicerat. För atlreglerna skall vara så enkla som möjligt bör därför, med undantag av ledighetenför tillfällig vård av barn, en och samma underräiielseiid gälla för allaformer av föräldraledighet. Arbetsgruppenhar föreslagit att underrättelsetiden bestäms lill . Flera remiiäsinstanservilka företräder arbelsgivarinlressen anser alt underrättelsetiden i ställetbör bestämmas . Arbetsgivaren skulle därigenom beredas störremöjlighet att kunna klara av de omställningsfrågor som är förenade meddeltidsledighet. Arbetsdomstolen och LO anser den föreslagna underrällelsetidenvara för lång och förordar att denna bestäms till en månad. Arbetsdomstolenhänvisar i detla sammanhang lill att en arbetstagares uppsägningstid enligtanställningsskyddslagen är en månad. Föregen del vill jag framhålla följande. Med hänsyn till omfattningen av denledighet som föreslås bör underrättelsetiden föriängas utöver vad som gäller.Under denna tid skall vikarialsfrågor och andra omslällningsfrågor lösas,varvid förhandlingar enligl lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet kankomma i fråga. De frågor en arbetsgivare kan ställas inför vid en begäran omdeltidsledighet torde allmänt sett vara mer komplicerade än de som inställersig i samband med att en arbetstagare säger upp sin anställning, särskilt omflera arbetstagare begär ledigt i stort sett . Vad som har sagtstalar för all underrällelsetiden borde utsträckas , inleminst som lagstiftningen skall gälla på arbetsplatser där utläggningen avarbetstiden är en komplicerad fråga. Tre månaders underräiielseiid skulleemellertid innebära en avsevärd nackdel för föräldrarna. På grund härav och dåomfattningen och behovet av de åigärder som kan erfordras inför ledigheten ärsvåra att förutse föreslår jag, i likhet med arbetsgruppen, atl underrättelsetidennu bestäms . Den föreslagna regeln är vidare dispositiv så atlarbetsmarknadens parter genom kollektivavtal skall kunna anpassa den till desärskilda förhållanden som kan råda. Visar det sig att den föreslagna lösningeninle fungerar tillfredsställande får frågan las upp i samband med den fömtberörda uppföljningen av reformen. För all underiätta arbetsgivarens planeringbör vidare föreskrivas att arbetstagaren i samband med anmälan om ledighet haratt ange hur ledigheten är avsedd att pågå. Enligtnuvarande regler finns ett undantag från underrättelsetiden på en månadnämligen om behovet av ledighet i samband med bams födelse eller adoptionföranleds av sjukdom hos den andre föräldern eller av annan omständighet somarbetstagaren inle har kunnat råda över. Undantagsregeln fär ökad betydelse omunderrättelsetiden föriängs och bör följaktligen vara kvar. Vidare börmöjlighet finnas till ledighet i vissa andra fall, då det är uppenbart aU färälderninle har kunnat iaktta underrättelsetiden . De yUeriigare fallsom jag syftar på är främst sådana som har samband med barntillsynen och därbehovet av ledighet inte kan tillgodoses Prop.1977/78:104 37 inomramen för ledighet för tillfällig vård av barn. Enligtarbetsgruppens förslag, vilket i denna del överensstämmer med gällande regler,har en arbetstagare rätt au avbryta påbörjad ledighet. Har ledigheten varitavsedd atl pågå längre lid än en månad är dock arbetsgivaren inte skyldig attlåta arbetstagaren återinträda i arbetet tidigare än efter anmälan.Vissa remissinstanser, bl. a. SAF och SHIO, anser aU denna underräiielseiid börföriängas. Reglerom återgång i tjänst vid avbrott i ledighet finns även i lagen (1974:981) omarbetstagares rätl lill ledighet för utbildning (studieledighetslagen). Enligtden lagen är arbetsgivaren inte skyldig att låta arbetstagaren återinträda iarbete tidigare än eller, om ledigheten har varat , enmånad efler det atl arbetsgivaren fär meddelande om återinträdet. Studieledighetslagenhar i berört hänseende, såvitt är känt, inte medfört några allvariigare problemför arbetsgivarna. Såvitt jag kan förstå medför ledigheler för vård av barnknappast några andra planeringsproblem m. m. än de som uppkommer vid ledigheterför studier. Skäl att föriänga den nuvarande underrältelsetiden föreliggerdärför inte enligl min mening. Ledighetenbör enligt arbetsgruppens mening i likhet med vad som gäller föriäggas tilldag eller dagar som arbetstagare begär. Beträffande deltidsledigheten slårarbetsgruppen fast som en vägledande grundsats aU sådan ledighet normalt skallspridas över arbetsveckans samtliga dagar. Vissa remissinstanser anser all en föriäggningav deltidsledighelen lill en eller skulle ge utrymme fören mera innehållsrik samvaro mellan barn och föräldrar än en dagligarbetstidsförkortning. De anser också aU en sådan förläggning skulle minska deproblem som ledigheten kan ge upphov lill på arbetsplatserna. Jagvill än en gång framhålla att syftet med möjligheten till en förkortning avarbetstiden är all ge barn och föräldrar mera lid till en meningsfull samvaro ochatl nedbringa de långa dagliga vistelsetiderna för barn i daghem och familjedaghem.Detta mål uppnås bäst genom en daglig arbetstidsförkortning.Arbetstidsförkortningen bör därför i princip spridas över arbetsveckans samtligadagar. Endast i de fall där en sådan arbetstidsförkortning inte skulle tjänalagens syfte eller där arbetstiden är föriagd på ett sådant sätt att daglig arbetstidsförkortningär utesluten bör ledigheten tas ut på så säU att den föriäggs till viss ellervissa av arbetsveckans dagar. Jag återkommer till delta i avsnitt 5.7 och ispecialmotiveringen. I likhet med vad somkommer att gälla fr. o. m. bör frågan om deltidsledighetens föriäggningunder dagen och andra med ledigheten sammanhängande frågor lösas genomöverenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren eller genom förhandlingenligt medbestämmandelagen. I likhet med arbetsgruppen anser jag emellertid atlrätten 1977/78:104 38 tilldellidsledighel i vissa fall skulle bli skenbar om arbetstagaren genom arbetsgivarensbestämmande måste la ul ledigheten t. ex. mitt under arbetsdagen. Ett sådantförfarande skulle även kunna stå i strid med ledighetens huvudsyfte. Jagföreslår därför atl arbetsgivaren inte utan arbetslagarens samtycke skall kunnaföriägga ledigheten till annan tid än arbetsdagens början eller slut. Enväsentlig fråga vid all lagstiftning angående arbetstagares rätt till ledighetfrån anställningen är vilket anställningsskydd som bör tillförsäkras enarbetstagare som begär eller tar i anspråk sin rätt lill ledighet. Vad först angåruppsägningsskydd är det tydligt att en uppsägning eller ett avskedande somföranleds uteslutande av att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin lagligarätt till ledighet inle kan anses vara sakligt grundad. I lagen (1974:12) omanställningsskydd (anställningsskyddslagen) ges generella bestämmelser om skyddmot obefogade uppsägningar m. m. Denna lags tillämpningsområde är emellertidnågot snävare än den nu gällande lagen om rätt till föräldraledighet, ochsistnämnda lag innehåller på grund därav uttryckliga regler omuppsägningsskydd. Jag anser i likhet med arbetsgruppen att sådana regler börfinnas kvar. Enannan frågi som uppkommer i detla sammanhang är om och i vad mån en anställdsom med tillämpning av lagen förkortar sin arbetstid eller återvänder frånledighet enligt lagen bör garanteras samma eller likvärdiga arbetsuppgifter jämförtmed vad han hade före ledigheten. 1 samband härmed uppkommer även frågan om detlöneskydd som bör tillförsäkras en arbetstagare som begär eller tar i anspråkledighet enligt lagen. Enliglden nu gällande lagen om rätt lill föräldraledighet är en arbetstagare ejskyldig au vidkännas minskning av de förmåner som är förenade med anställningeni annan mån än som följer av uppehållet i arbetet. Arbetslagarens arbetsförhållandenfär inte heller försämras på grund av att arbetstagaren begär eller tar ianspråk sin rätt till ledighet. Arbetsgmppen har föreslagit att dessabestämmelser skall behållas. 1samband med remissbehandlingen av arbetsgruppens förslag har vissa remissinstanservilka företräder arbelsgivarinlressen framhållit att del ibland måste blinödvändigt att omplacera en arbetstagare som förkortar sin arbetstid. SAF harsärskilt framhållit att en omplacering till andra arbetsuppgifter kan medföraatt vissa tillägg som är förenade med de tidigare arbetsuppgifterna-skifltillägg,tillägg för obekväm arbetstid e. d.-bortfaller i samma mån som dearbetsuppgifter som betingar dem. Föregen del vill jag framhålla all rätten lill föräldraledighet självfallet måsteförenas med garantier för att en arbetstagare som begagnar sin räu inle kommeri sämre ställning än sina arbetskamrater. Däremot kan det knappast bli aktuelltatt ge en föräldraledig arbetstagare garantier som går längre än vad Prop.1977/78:104 39 somgäller för de arbetstagare som slår kvar i full tjänst. Skulle arbetsförtjänstenför dem allmänt sett minska eller skulle de på grund av en omorganisation fäändrade arbetsuppgifter är detta förändringar som också en föräldraledigarbetstagare bör få tåla. Enligtde regler som gäller inom arbetsrättens område har en arbetsgivare normalt rättatt utan uppsägning omplacera en arbetstagare om de nya arbetsuppgifternaligger inom ramen för det enskilda anställningsavtalet. Bestämmelserna i den nugällande lagen om rätt lill föräldraledighet om skydd mot försämring avanställningsförmåner och arbetsförhållanden ulgör i första hand ett skydd mottrakasserier från arbetsgivarens sida. De går emellertid längre än så. Enarbetstagare som med åberopande av de regler som träder i kraft den 1 januari1978 begär alt arbetstiden skall förkortas till tre fjärdedelar av normalarbetstid skall i första hand, med undantag för den kvantitativa minskning somföljer av uppehållet i arbetet, beredas oförändrade arbetsuppgifter Endast omdetta visar sig vara omöjligt fär arbetsgivaren omplacera arbetstagaren. Ensådan omplacering måste då ske inom ramen för anställningsavtalet. Enarbetstagare som förkortar sin arbetstid skall inte behöva vidkännas annanminskning av de förmåner som är förenade med anställningen än som står i direktproportion till ledigheten. Detta gälleräven i princip i det fall alten arbetstagaremåste omplaceras. 1 vissa fall kan emellertid en sådan omplacering medföra atltillägg såsom skifttillägg eller tillägg för obekväm arbetstid som är förenademed den tidigare placeringen bortfaller ulan att del strider motanställningsavtalet. Delsom jag nu har sagt om anställningsförmåner och arbetsförhållanden i sambandmed föräldraledighet följer i och för sig av bestämmelserna i lagen om rätttill föräldraledighet. Jag anser emellertid att detla bör komma till klarareuttryck i lagtexten .