prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — För de flesta människor är radion och televisionenomistliga när det gäller alt skaffa information om de dagsaktuella händelserna.Radio och TV initierar och stimulerar debatt och spelar därigenom en centralroll för opinionsbildningen i samhället. Men programmen ger också underhållningoch förströelse. De skapar nya intressen och ger kunskaper och kulturupplevelser. Etermedierna har i dagens samhälle en sådan spridning ochgenomslags-kraft att det blir en ytterst viktig angelägenhet vilka principeroch arbetsvillkor som skall gälla för verksamheten. har del i vårtland funnits en bred uppslutning kring uppfattningen atl radio- och TV-verksamhetenskall anförtros åt ett företag i allmänhetens tjänst som inom ramen förallmänna riktlinjer får arbeta fritt och självständigt. I 1966 årsrundradioproposition (prop. 1966: 136), där riktlinjerna fördel nu gällanderadioavtalet drogs upp, beskrev föredragande statsrådet de principer som måsteligga till grund för ett sådant system. Han framhöll att etermedierna måsteställas fria i förhållande till såväl politiska som kommersiella intressen.Friheten måste förenas med "en medveten strävan tillobjektivitet och saklighet i del samlade programutbudet och innefattamöjligheter för olika åsikter och meningsriktningar att komma till tals". 1977/78:91 153 Enligt min mening är det självklart atl denna grundsynskall vara vägledande för radio- och TV-verksamheten också i framliden och atlden bör vara utgångspunkt när avtal skall träffas för den period som börjar den1 . Någon ändring av de grundläggande principerna för radio- och TV-verksamhetenär således inte aktuell. (U 1974:08) har i sitt betänkande (SOU1977:19) Radio och TV 1978-1985 lagt fram förslag om radions och televisionensfortsatta utveckling. Två problem har stått i förgrunden i utredningens arbete,nämligen radio- och TV-verksamhetens organisation samt dess roll i ett kulturpolitisktsammanhang. Inför den nya avtalsperioden är det av flera olika skälbefogat atl överväga förändringar av organisation. som bestämdes avsåg i betydande utsträckning en verksamhetsom skulle komma till och byggas ut. I något fall framhölls försökskaraktären iden ordning som infördes. När nu verksamheten är utbyggd och erfarenheter harvunnits är det motiverat atl aktualisera ändringar och förbättringar. Det finnsvidare starka önskemål, uttalade från många olika håll, att öka den regionalaproduktionen av radio- och TV-program och att stärka distriktens ställning inomradio- och . Det har därför funnits anledning att pröva omdessa ambitioner kan uppnås inom ramen för nuvarande organisation. Det viktigaste skälet till alt det kan behövas enförändring av organisationen är dock all nya verksamhetsformer har utvecklats.Etermedieverksamheten omfattar betydligt mer än de allmänna sändningarnaav televisions- och radioprogram över riksnätet. Produktionen av utbildningsprogramhar ökat och en omfattande lokalradioverksamhel har tillkommit. i dolterbolagsform som dessa verksamheter har fåll kan betraktassom provisorisk i avvaktan på en mer genomgripande prövning avorganisationsfrågorna. Radions och televisionens kulturpolitiska roll har kommiti förgrunden genom det reformarbete som bedrivits på kulturområdet de senasieåren. Strävandena i detta arbete har bl. a. varit all nå ul medkulturaktiviteter till olika delar av landet och till grupper som tidigare inlehar deltagit i kullurlivet. En annan viktig ambition har varit atl finna nyavägar för en konstnärlig och kulturell förnyelse. 1 alla dessa avsenden harradion och televisionen naturiiga uppgifter. Filmen, teatern, bildkonsten ochmusiken kan genom radio och TV bli tillgängliga för en verkligt stor publik.Etermedierna kan på ell aktivt sätt spegla det nya och intressanta som sker påt. ex. teater- och musikområdena i livaktiga kulturcentra liksom den bredakulturverksamhet som bedrivs runt om i landet. Det finns starka skäl för attradions och televisionens kulturpolitiska uppgifter skrivs in i avtal och allverksamheten tillförs resurser som gör det möjligt för radio och TV all spelaen mer aktiv kulturpolitisk roll. Vid utarbetandet av de riktlinjer som jag vill förorda förradio- och TV- Prop.1977/78:91 154 verksamheten under nästa avtalsperiod har fyra nyckelordvarit vägledande: integritet, kvalitet, mångfald och decentralisering. Radio- och TV-verksamhelen måste kunna bedrivas fritt ochoberoende. Organisationen måste utformas så att företagen garanteras integriteti förhållande till alla slags påtryckningar utifrån. Kravet på teknisk och programmässig kvalitet får inteeftersättas i en verksamhet med sådan spridning som radions och televisionens.Det är av central betydelse att etermedierna får sådana resurser och sådanamöjligheter atl planera på lång sikt att kvalitetskraven kan upprätthållas. Programproduktionen måste präglas av mångfald. Detta kanske t. ex. genom redaktionernas självständighet i arbetet och genom attmedverkan utifrån främjas. Mångfalden främjas på ett verksamt sätt också genomdecentralisering. Det är angeläget att utvecklingen inom alla delar av vårtland speglas i programmen och att företrädare för alla landsändar får kommatill tals. De frågor som radioutredningen har behandlat berör ettmycket stort område. Utredningen har också lagt fram en lång rad olika förslag.1 många fall har dessa bemötts positivt av remissinstanserna. I många enskildafrågor har jag därför kunnat följa radioutredningen när det gäller att förordariktlinjer för radions och televisionens fortsatta utveckling. I vissa gmndläggande organisationsfrågor har utredningendock mött en mycket stark kritik och det har därför varit nödvändigt att idessa fall finna andra lösningar än de som utredningen har förordat. Valet harstått mellan att göra vissa förändringar inom ramen för nuvarande organisationoch att med vägledning av bl. a. remissopinionen utarbeta ett nytt alternativ.Jag har valt den senare möjligheten. Televisionens utbyggnad har dominerat Radiosverksamhet under den gångna avtalsperioden. Därmed har också televisionensarbetsvillkor präglat hela organisationen. För nästa avtalsperiod gäller detalt skapa en organisationsform som medger att samtliga verksamhetsgrenar-television, riksradio, lokalradio, utbildningsradio - får möjligheter attutvecklas jämsides och på sina egna villkor. Enligt min mening bör detta kunnaske på bästa sätt om riksradion och televisionen liksom lokalradion ochutbildningsradion organiseras i var sitt företag. Under ett gemensamt moderbolagskulle det alltså - på det sätt som jag kommer att utveckla närmare i detföljande - finnas fyra jämställda dotterbolag för televisionen, riksradio,lokalradio och utbildningsradio. En sådan organisation ger en hög grad avsjälvständighet åt radio- och TV-företagets olika enheter och skapar goda fömtsättningarför mångfald i programproduktionen. Den garanterar dessutom, genom den samladekoncernledningen, att företaget kan bevara sin integritet i förhållande tillpolitiska och kommersiella intressen. Den nya organisationen bör i sinahuvuddrag kunna vara genomförd till den . Inför en ny avtalsperiod är det angeläget inte bara atlskapa goda Prop.1977/78:91 155 utvecklingsmöjligheter för den verksamhet som redan harbyggts upp utan också att ta initiativ för att främja den fortsattaetermedieutvecklingen. Vårt sätt att utnyttja medierna måste ständigt ställasunder debatt och det är angeläget att vi tar till vara de nya möjligheter somden tekniska utvecklingen skapar. Enligt min mening bör ett utredningsarbete ometermedieverksamheten komma till stånd på två nya områden. Jag tänker i förstahand på de möjligheter som finns att sända radio och TV inom mycket begränsadegeografiska områden. Jag återkommer senare till riktlinjerna för utredningsarbeteoch praktiska försök beträffande s. k. särskild ljudradio och TV, ellernärradio resp. när-TV som jag föredrar att kalla verksamheten. Det är enligt min mening också nödvändigt att i ensärskild utredning närmare belysa frågan om hur vi i vårt land skall utnyttjanya tekniska möjligheter att sända textinformation till TV-mottagare. Text-TV-tekni-ken,som innebär att enstaka textrader eller hela textsidor sänds via etern, ökarbl. a. möjligheterna att komplettera TV-program med text. Det s. k. view-data-systemet,eller data-TV, har betydligt större informationskapacitet. Sändningen sker medhjälp av telefonkabel och informationen lagras i datorer. Systemet öppnarmöjligheter för en omfattande tvåvägskommunikation via bildskärm. I utredningsarbetetbör diskuteras användningen av båda dessa tekniker. De tekniska landvinningar som kan åstadkomma den mestgenomgripande förändringen av radio- och TV-verksamhetens villkor görs på salellit-omrädel.Satellitsändningar kan bli aktuella för svenskt vidkommande endast om det gåratt få till stånd ett nordiskt samarbete kring ett satellit-projekt.Diskussioner om ett sådant samarbete har pågått men ännu är det intemöjligt att dra några säkra slutsatser om vilka resultat som kan komma atluppnås. Det är fu nordiska samarbetsprojekt som skulle få så påtagligapraktiska konsekvenser för de enskilda människorna som ett saielliisamarbeie. De riktlinjer för radio- och TV-verksamheten under nästaavtalsperiod som jag vill förorda har av naturliga skäl utformats utan hänsyntill satellit-frågan. Av allt atl döma kommer det först en bit in på 1980-taletatt finnas förutsättningar atl bedöma vilka krav som ställs på organisation ochverksamhet till följd av en eventuell satellitanvändning. Det är främst motdenna bakgrund som jag vill förorda att de avtal som avser radio- och TV-verksamhetenfrun den tecknas för en sjuårsperiod. Jag förutsätter alt detnordiska radio-och TV-samarbetet fortsätter och stärksoavsett hur satellitfrågan löses. 4.2.1 En nv organisation fiir radio och TV Eit genomgående drag då det gäller etermediernasutveckling i 1977/78:91 156 sedanmitten av har varit strävandena atl skapa flera enheter med storsjälvständighet i programfrågor. Det bärande motivet har varit attdecentralisera beslut och att säkra mångfald i programfrågor. Beslutetatl införa den nuvarande organisationen för med dess starkaframhävande av tanken på en stimulerande tävlan mellan självständigaprogramenheter inom samma företag är viktigt i detta sammanhang. De skäl som i1966 års riksdagsbeslut anfördes mot att verksamheten skulle bedrivas avsjälvständiga företag var av praktisk och inte principiell natur. Som skäl motfristående TV-företag anfördes kostnadshöjningar som inte skulle uppvägas avprogrammässiga eller andra fördelar, svårigheter att uppnå en rimligsamordning av programsättningen och svårigheter att skapa en slagkraftig ochsjälvständig distriktsorganisation. Ett viktigt led i utvecklingen var ocksåbeslutet 1975. En majoritet av remissinstanserna stödde 1969års radioutrednings förslag att lokalradioverksamheten skulle bedrivas utanförSveriges Radio. Regering och riksdag stannade dock för attlokalradioverksamheten borde bedrivas av ett dotterföretag till SverigesRadio. Ett viktigt skäl härför var att man ville finna en lösning som varneutral i förhållande till de alternativa organisationsförslag som man dåväntade kunde bli resultatet av radioutredning. I den dåvaranderegeringens proposition angavs som en möjlighet alt lokalradion i framtidenskulle kunna bli ett helt fristående företag. Lokalradioföretaget fick egensändningsrätt genom överlåtelse av ensamrätt. Ävenbeslutet att bilda är betydelsefullt isammanhanget. föreslog, under hänvisning till attutbildningsradions uppgifter i väsentliga avseenden skulle komma att avvikafrån , att verksamheten skulle bedrivas av en från SverigesRadio fristående stiftelse, som skulle ges egen sändningsrält. Flertaletremissinstanser tillstyrkte detta förslag, och den dåvarande regeringenföreslog i sin proposition att utbildningsradion skulle bedriva sin verksamheti form av en fristående stiftelse med egen sändningsrätt. beslötdock att utbildningsradion skulle bedrivas av ett dotterbolag till . Beslutet fattades med särskild hänvisning till behovet av att denna delav verksamheten fick samma integritetsskydd som all annan programverksamhet iradio och TV. förslag präglas av en vilja atl öka mångfalden och att ytteriigaredecentralisera besluten i programfrågor. Utredningenhar efter sin genomgång av verksamheten i föreslagit omfattandeorganisatoriska förändringar. Utgångspunkterna för förslagen har väsentligenvarit följande: - programenheternassjälvständighet bör öka och radion bör få en star kare och friare ställning i förhållande till TV, - verksamheteni distrikten bör öka och distriktens ställning bör stärkas, - enstörre andel av personalen inom bör ingå i program enheterna. Prop.1977/78:91 157 - förutsättningarna för planeringsverksamheten börförbättras. utgångspunkter har knappast kritiseratsav remissinstanserna. I synnerhet de två förstnämnda punkterna har tvärtom överiagvunnit remissinstansernas gillande. De två sistnämnda punkterna har väcktmindre uppmärksamhet. Utredningens konkreta förslag lillorganisationsförändringar har däremot väckt stark kritik på väsentligapunkter. En avgörande punkt i utredningens förslag till nyorganisation för år förändringen av TV-verksamheten. Förslagetalt de nuvarande två programenheterna, TV I och , skall ersättas med TV Sför programverksamheten i och TV R för programverksamheten i landet iövrigt har avstyrkts av en nästan helt enig remissopinion. Kritiken mot uiredningens förslag har haft flerautgångspunkter. En av utgångspunkterna har varit, att den föreslagnauppdelningen av TV-verksamheten skulle leda till övervägande nackdelar förprogrammens kvaliiet, innehåll och sammansättning. frän ren programsynpunkifinns del enligt flera remissinstansers mening ingenting som förenar distriktena ena sidan gentemot å den andra sidan. Flertalet remissinstanserfinner att det är väsentligt att de distriktsproducerade programmen ftir sammaförutsättning atl hävda sig i bada TV-kanalerna. Den föreslagna organisatoriskauppdelningen skulle kunna skapa olyckliga begränsningar i de bådaprogramenheternas möjligheter att planera sin verksamhet. Jag kan i stortinstämma i dessa synpunkter. I ett inledningsskede - medandistriktsverksamheten byggs ut - skulle TV R uppenbariigen ha de underlägsnaresurserna. På skulle situationen troligen bli den motsatta. Enfortsatt utveckling av TV efter den nu kommande avtalsperioden sker troligen idistrikten, su alt dessa tillsammans skulle fa resurser som är överlägsna demsom skulle finnas i TV S. Uiredningens förslag om alt de båda programenheternaskall samarbeta bl. a. genom alt producera program åt varandra skulle visseriigenkunna lösa problemen med bristande balans i de två TV-kanalerna. A andra sidanskulle programenheterna därigenom bli alltför beroende av varandra. På den organisatoriska sidan däremot äger, enligl minmening, utredningens förslag förtjänster. Det skulle leda till klaraförenklingar av , bl. a. genom att programenheternasställning stärks och behovet av förelagsgemensamma organ minskar. Iutredningens förslag är teknik och distrikt överförda till programenheterna ochdel borde leda till att de blir bättre integrerade i en samlad programverksamhet.Samtidigt innebär utredningens förslag krav på en fullständig inreomorganisation av de två nuvarande TV-enheterna i genomsammanläggningar av redaktioner och eventuellt bildande av nya redaktioner.Det kan i och för sig finnas behov av en sådan omorganisation för att anpassaredaktionerna till nya krav i programverksamheten. I så fall bör dockförändringarna utgå direkt från sådana krav och de bör sannolikt Prop.1977/78:91 158 genomföras försiktigt och successivt. Den totalaomläggning som utredningens förslag kräver skulle medföra problem förprogramverksamheten och också risker för betydandekostnader för genomförandet av förändringen. Mot denna bakgrund kan jaginstämma i en annan huvudlinje i remisskritiken,nämligen farhågorna för altutredningsförslaget totalt skulle leda till ökade kostnader utan attprogrammen blir bättre. Pu en annan punkt har utredningens förslag mötts av merapositiva reaktioner från vissa remissinstanser och i den allmänna debatten,nämligen du det gäller all stärka radions självständighet och allmännaställning. Frågan om hur distrikiverksamheten inom riksradion skall organiserasi framtiden har däremot delat remissinstanserna i skilda läger. Flera remissinstanserförordar alt riksradion skall utnyttja lokalradion som sitt rikstäckande nålmedan andra anser alt riksradion liksom bör ha gemensam dislriktsorganisalionmed TV, dvs, i slorl sett samma ordning som . Motivet för dessaremissinstanser är genomgående detsamma, nämligen all riksradion avkostnadsskäl bör avstå frän en helt egen fullständig dislriktsorganisalion. Denskulle i sa fall - vid sidan av TV-distrikten och lokalradion - bli den tredjeregionala organisationen. Radioulredningens förslag atl skallfortsätta att vara moderbolag i en koncern, i vilken Lokalradio ingårsom dotterbolag, tillsiyrks av flertalet remissinstanser. Åsikterna delar sigdock i fråga om hur lokalradion skall avgränsas mot den övriga verksamheten.Åtskilliga remissinstanser förordar att lokalradioverksamheten får en mer markeratsjälvständig ställning än den har sa att den kan utvecklas enligt sinasärskilda fömlsäiiningar. Bland de nämnda remissinstanserna finns några som ärinne pä tanken atl Lokalradio redan nu eller bör göras lillett helt självsländigl förelag. Jag delar radioulredningens och ett stort antalremissinstansers uppfattning, atl del är utomordentligt viktigt altlokalradion får behålla sin självständiga ställning. Delta utesluter inle atllokalradion kan åta sig uppgifter för riksprogrammens räkning, men sådanauppgifter måste åtminstone t. v. bli begränsade. Enligt min uppfattning medfördet nuvarande förhållandet mellan moder- och dotterbolag vissa problem. Dettahänger samman med atl båda företagen bedriver programverksamhet. Frånlokalradions sida är man angelägen om att hävda sin självständighet ochföretagel ser del som naturligt att det efter en övergångstid blir heltfristående gentemot . Enligt vad jag har inhämtat har detinneburit administrativa förenklingar och därmed kostnadsbesparingar allverksamheten har kunnat organiseras i ett särskilt företag. Man har sluppitrutiner som anpassats för egen verksamhet. förslag alt Utbildningsradioskall göras till ett helt självständigt företag tillstyrks av den heltövervägande delen av remissinstanserna med motiveringen, att förelagetsverksamhet lill sill Prop.1977/78:91 159 syfte klart är skild från den övriga verksamheten, menockså med hänsyn till att utbildningsradion finansieras över statsbudgeten. Desom däremot hävdar alt skall stanna inom koncernenser häri ett skydd för utbildningsradions programmässiga integritet. För egendel finner jag det angeläget alt beakta båda synpunkterna. Av reaktionen hos remissinstansema och i den allmännadebatten i övrigt på radioulredningens förslag drar jag sammanfattningsvisföljande slutsatser. 1 fråga om TV finns det en klar majoritet mot störreorganisatoriska förändringar. och bör behållas med i stort denorganisation som finns . Det finns sympatier för atl radion skall få en självständigareställning gentemot TV för att den på egen hand skall kunna utvecklas enliglsina mediemässiga förutsättningar. Det finns ett allmänt stöd för alt programenheterna inomSveriges Radio skall få en mera markerad självständighet än de f, n. har. Det finns en nästan enhällig opinion för att SverigesUtbildningsradio skall göras till ett helt självständigt förelag. Det finns en klar majoritet för att verksamheten i övrigtskall hallas samlad i en koncem, där är moderbolag ochsvarar för TV och riksradio och där Lokalradio är dotterbolag. Jag kan alltså konstatera all del är en allmän uppfattningatl de pluralistiska inslagen i radio- och skall stärkas.Jag kan vidare konstatera att det finns ett allmänt slöd för alt flera företagskall ha rätl all sända radio- och TV-program. Beträffande utbildningsradion ärden övervägande meningen alt den inte ens behöver ingå i samma koncern som denövriga verksamheten. Den ensamrätt lill radio- och TV-sändningar som SverigesRadio har haft med slöd av radiolagen blir, om opinionen skall följas,omöjlig att bevara. Då 1966 fattade beslut om den nuvarandeorganisationen av behandlades frågan om huruvida radio- och TV-verksamhetenskulle bedrivas av ett eller flera företag som en huvudsakligen praktisk fråga.Delsamma var förhållandet då besluten om lokalradion och utbildningsradionfattades. De lösningar som vid dessa tre tillfällen valdes motiverades inte medatt det skulle ligga något principiellt värde i atl ett företag ensamt har rättatt sända radio- och TV-program. Jag räknar därför med alt de förslag som jaglägger fram i det följande om att sändningsrätten skall tillkomma flera företaginte skall behöva möta några principiella invändningar, utan atl frågan - förövrigt i enlighet med radioutredningens uppfattning - får avgöras efter enbedömning av hur man bäst tillgodoser andra viktiga principer och krav. Del börtvärtom kunna råda enighet om att det är värdefullt om radio- och TV-verksamhetenbedrivs av flera från varandra fristående företag och att det är avstegen fråndenna regel som skall kunna motiveras med starka sakliga skäl. Prop.1977/78:91 160 är det uppenbart att en fri etableringsrätt inomradio och TV är en omöjlighet redan på grund av det begränsade antaletfrekvenser. Såsom konstaterades radioproposition är talet om"frihet i etern" meningslöst om därmed menas rättighet för var och enatt sända program. Staten måste därför ta på sig det slutliga ansvaret för attetermedierna i deras helhet fungerar väl och för att de får en organisation ivilken kraven på integritet, kvalitet, mångfald och decentralisering kanförenas, I den proposition som ligger till grund årsbeslut om radio och TV behandlade föredragande statsrådet i huvudsak frågan omhur TV skulle organiseras. Han konstaterade därvid alt en lösning innebärandeatt man för TV skapade två helt frislående företag skulle tillgodose syftet attuppnå självständighet och stimulerande tävlan. Del finns sålunda motiv för att TV- verksamheten skulledelas upp på självständiga företag, men jag anser att de skäl som anfördeshäremot i anslutning lill beslut alltjämt äger giltighet. Det ärenligt min mening svårt alt finna acceptabla lösningar på hur två separatatekniken-heter och dislriktsorganisationer för TV skulle byggas upp, vilketskulle vara nödvändigt om man utgår från att företagen skulle arbeta under iprincip lika villkor. Jag har därför stannat för att TV-verksamheten även iframtiden bör bedrivas inom ett samlat företag, som dock liksom nu börinnehålla två fristående programenheter. För att säkerställa den mångfald ochden självständiga ställning som programenheterna bör ha, och skulle ha också enligl1966 års beslut, krävs emellertid ett antal förändringar av den nuvarandeorganisationen av TV-verksamheten. Jag återkommer till denna fråga. Radions verksamhet behandlades knapphändigt i samband med1966 års beslut. Såväl radioulredningen som flera remissinstanser hävdar attradion i den nuvarande organisationen hamnat i skuggan av TV. Del är uppenbartatt förelagsledningen i del nuvarande ägnar huvuddelen av sinuppmärksamhet ål TV och dess problem och att delta medverkar till alt radionkommer på mellanhand. organisation är väsentligenuppbyggd på förutsättningen alt likvärdiga förhållanden skall skapas mellan detvå TV-enheterna. Det är framför allt detta, som föranlett bildandet av detstora antal företagsgemensamma organ och enheter som präglar . Del finns tendenser till att radion inom varje sådant gemensamtorgan hamnar i underläge gentemot det mera uppmärksammade TV-mediet. Enligl min mening är de praktiska och kostnadsmässigaskälen för att radio och TV skall behållas i samma företag svaga. Starka pricipiellaoch praktiska skäl talar i stället för att de två medierna skiljs åt genom attett särskilt företag bildas för vart och ett av dem.