prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — På denna punkt harkonventionen såsom kommittén anfört ett annal materiellt innehåll än 2 Spatentlagen. Den andra skillnadenhänför sig till angivandel av del patenterbara områdei. a. är regleringen ikonveniionen i delta hänseende avseväri utförligare än i patentlagen. Medutgångspunkt i dessa skillnader harpatenlpolicykommittén lagil upp frågan om en anpassning av svensk rätt tillkonventionens bestänunelser. t anslulning härtill har kommittén också behandlalspörsmålen om slopande av det övergångsvis kvarstående förbudel motproduktpalent pä livs- och läkemedel saml om en särskild reglering eflermönster av konveniionen såviii avsernyhetshindrei i fråga om hjälpmedel vid medicinska förfaranden. För all patent skallkunna meddelas påen uppfinning gäller enligl svensk rätt all uppfinningen måstebåde vara ny och ha uppfinningshöjd inle endasl i förhållande lill vad somfakliski har blivit känt före dendag dä uppfinningen patentsöks ulan också i förhållande lill innehållel itidigare här i landet gjorda palentansökningar som då ännu inle haroffentliggjorts men som sedermera blir allmänt lillgängliga. Kommittén harföreslagit all kravet på uppfinningshöjd i förhållande lill innehållel i tidigare ansökningar 1977/78:1 Dd A 175 som ännu inle har offentliggjorts skall slopas.Förstagel har godtagits av remissinstanserna, I likhet med kommittén anserjag det uteslutet all efter ell svenskltillträde till den europeiskapalenlkonvenlionen i den svenska lagstiftningen behålla en från konveniionenavvikande reglering när del gäller den grundläggande frågan vad som skallbeaktas vid avgörande av huruvida enpatentsökt uppfinning har uppfinningshöjd. Jag bilräder däiför kommitténs förslagall den svenska lagstiftningen anpassas lill konveniionen på denna punkt. När det gäller angivandetav det patenterbara områdei har konimiltén gjort en ingående jämförelse mellankonveniionen och svensk rält. Därvid har kommittén funnii all del säll på vilkel del patenterbara området anges i densvenska lagtexten i vissa avseenden skiljersig från del säll på vilket det patenterbara området anges i konventionstexten.Trots olikheierna i bestämmelsernas utformning har kommittén emellertid ansettatt det patenterbara området är delsamma enligl gällande svensk räll ochenligl konventionen. Skillnaden i bestämmelsernas uiformning är dock så slorall kommittén har ftinnit del påkallal all anpassa den svenska lagtexten tillkonveniionen i redaktionellt avseende. Om inte en sådan anpassning görs. skulleenligl kommittén kunna uppslå iveksamhel i andra fördragsslutande staterhumvida gmnderna för ogilligförklaring av europeiski patent såvilt avserSverige hell överensstämmer med vad som föreskrivs i konventionen. Enanpassning av del slag som kommittén har föreslagit innebär främsl all i tagenlas in preciseringar av del patenterbara området. Kommitténs uppfallningatt det patenterbara området är detsamma enligl svensk räll och enligl konventionendelas i allt väsentligt av remissinstanserna. Två remissinsianser anseremellertid ;ilt del i ett avseende föreligger en skillnad, nämligen såvittgäller metoder för diagnostisering. Enligt konventionen är meloder fördiagnostisering undantagna från palenlerbarhei i den mån sådan metod är avseddalt utövas på människor eller djur. Dessa två remissinsianser har framhållitall i svensk praxis patent har meddelats på vissa sådana förfaranden,exempelvis föifarande för röntgen-fotografering med användning avkontrastmedel, Enligl 1 S paienllagengäller all paleni kan meddelas på uppfinning som kan tillgodogöras industrielll. Patentlagen innehåller dockinte någon närmare precisering av del patenträtlsliga uppfinningsbegreppel.dvs. vad som menas med uppfinning som kan tillgodogöras industrielll. Somjag tidigarehar anfört har emellertid della begrepp i doktrin och praxis fått ett tämligenfast innehåll. Uppfinning ipatentlagens mening anses sålunda föreligga endast om uppfinningen har lekniskkaraktär och leknisk effekt saml är reproducerbar. De väsentligasteavgiänsningama av det patenträtlsliga uppfinningsbegreppet följer av kravet påteknisk karaktär. På grund av delta krav anses upptäckter, vetenskaptigateorier och rena anvisningar för det mänskliga Prop.1977/78:1 Dd A 176 inlellekiel ftilla ulanfördelpalenträllsliga uppfinningsbegreppet. Som exempel på sådana anvisningar harnämnts bl.a. vissa undervisningsmetoder, metoder för skrift, syslem förstenografi eller bokföring, meloder för reklam saml regler för spel.penningsystem och stadsplaner. Vidare anses della krav innebära alt metoder förbehandling av människokroppen och levande djurs kroppar normall faller uianfördel palenträllsliga uppfinningsbegreppel. Under senare lid har fiågan huruvidadatorprogram omfattas av uppfinningsbegreppet varit föremål förregeringsrällens prövning. Daiorprogram som sådana har därvid ansetts vara av ihuvudsak samma karaklär som anvisningar för del mänskliga intellektet och därför inle patenterbara somsådana. Om man bortser fiån vadsom sagls om metoder för behandling av människor och djur har de begränsningarav del palentiällsliga uppfinningsbegreppelsom anses gälla i svensk räll sinamotsvarigheler i de exempel som ges i den europeiska palenlkonvenlionen på vadsom inle är en uppfinning i konventionens inening. I konveniionen nämns ocksåsärskilt konstnäriiga skapelser bland undantagen. Del torde emellertid varafullständigt klart alt konslnärliga skapelser som sädana enligt svensk rällinle anses ha leknisk karaktär. Vad gäller metoder förbehandling av människokroppen och levande djurs kroppar anses i svensk räll att lake- och operationsmetoder inte i någotfall är patenterbara, Däremoi är rättsläget i övrigi inle helt klart på dettaområde. Patent har sålunda meddelats på förfarande för rönlgenfoiograferingmed användning av kontrastmedel. Ett sådani förfarande är givelvis avsett attutövas på bl. a. människor. Konventionens bestämmelser är något strängare ivad avser behandling i sjukvårdssammanhang. Enligl konventionen är sålundameloder för kirurgisk eller terapeutisk behandling saml meloder fördiagnostisering alttid undantagnafrån palenlerbarhei, om de är avsedda att utövas på människor etter djur. Som framgår av vad jag nuhar sagl skulle en avgränsning av det palenlrältsliga uppfinningsbegreppelefler mönster från konveniionen för svenskl vidkommande i huvudsak inte innebära annal än en kodifiering avgällande doktrin och praxis. En sådan anpassning av den svenska lagstiftningenlill konvenlionstexten har. som kommittén framhållil. väsentliga fördelar vidett svenskl tillträde till konveniionen. Enligl min mening även ett värde i sig som ett bidrag till ett förenhetligande av grundläggandebeslämmelser i europeisk patenträtt. En fullständig anpassning av svensk rätttill konventionen såvitt avser det palenträllsliga uppfinningsbegreppet skulleinnebära en viss inskränkning i fråga om möjligheten att få patent på metoderför behandling av människor och djur. Diagnosmelo-der avsedda all utövas direklpå människors och levande djurs kroppar skulle sålunda komma alt falla uianfördel palenlrältsliga uppfinningsbegreppel. Enligt min mening kan någrabetänkligheter knappast anföras mot en anpassning av svensk räll lill konventionenpå denna punkt. 1977/78:1 Dd A 177 diagnosmeloder bör enligl min mening inlebetraktas annorlunda än läke-och operationsmetoder. Till följd av vissaytterligare föreskrifler i I S patentlagen är emellertid det patenterbaraområdei någol mindre än del skulle vara om del bestämdes enbart av detpalenträllsliga uppfinningsbegreppel. Sålunda undantas från palenlerbarheiuppfinning vars uinyitiande skuttestrida mot goda seder eller allmän ordning. Vidare föreskrivs all patent inlefår meddelas på växlsorler etterdjurraser eller väsentligen biologiskt förfarande för framslällning av växtereller djur. Från den senare föreskriften görs dock del undantaget att patenlfår meddelas på mikrobiologiskt förfarande och als-ler av sådant föifarande.Dessa ytteriigare avgränsningar av det patenterbara områdei har sina direklamotsvarigheler i den europeiska palenlkonvenlionen. Mol bakgrund av vad jagnu anfört bilräder jag kommitténs förslag all begränsningarna i patentlagen avdet patenterbara området skall vara desamma som i den europeiskapalenlkonvenlionen. Kommittén föreslår vidareall del nu gällande förbudel mol produklpalenl på livs- och läkemedel upphävs.Förslagel har vunnil anslutning från flertalet av de remissinsianser som yttratsig i frågan. Kooperativa förbundel och , har emellertid motsatt sig att förbudet upphävs , ivart fall såviii gäller livsmedel. Dessa remissinsianser har förordai allSverige vid ett tillträde till den europeiska patenlkonventionen begagnar sigav den reservationsmöjlighet som konveniionen ger för all under så lång lid som möjligt kunna bibehålla förbudel. Somjag lidigare har nämntfår europeiski patent meddelas på alster som är livs- eller läkemedel. Fördragsslutandestal kan dock genom all avge reservation uppnå att sädana produktpatent underen övergångstid av tio eller, under vissa förutsättningar, högst intefår rättsverkan i den slalen. 1 proposiiionuttalade föredragande departementschefen all det från samhälletig synpunkt intefanns något hållbart skäl för förbud mot produklpalenl på livs- och läkemedel.Eli sådani förbud borde enligl hans uppfallning dock behållas underenövergångslid till dess alt motsvarande förbud avvecklades i andrainduslristaters patenllagsiiftning. Inte heller jag anser det från samhälleligsynpunkt finnas skäl för att upprätthålla ett förbud mot produktpalent på livs-och läkemedel. Liksom när det gäller andra patent finns bestämmelser som germöjligheter till ingripande om produktpalent på livs- eller läkemedel skuttemissbrukas, t.ex. patenttagens bestämmelser om tvångslicens. Jag vill ocksåpåpeka att omfattningen av den ensamrätt som en patenthavare har kaninskränkas enligt konkurrensbegränsningslagstiftningen. Vad angår utvecklingeni andra tänder bör märkas alt marknadspatentkonventionen inte medger någonreservation mot den europeiska patentkonventionen i fråga om produktpalent på 12 1977178. Prop.1977/78:1 Dd A 178 livs- och läkemedel. I den proposition medförslag till ändrad palenltag-stiflning som har lagts fram i Danmarkförordas också all del övergångsvis gällande förbudet mot sådana produklpalenlupphävs, Mol bakgrund av vad jag nu har sagt anserjag tiden mogen all förSveriges del upphäva förbudel mol produklpalenl på livs- och läkemedel. Om delta förbud nu upphävs är det inleaktuellt för all avge reservation mol den europeiskapatenlkonventionen såvitt avser giltigheten av sådana produktpalent. Den europeiskapatenlkonventionen innehåller, som jag förut har nämnt, en beslämmelse enligtvilken meloder för kirtirgisk eller terapeutisk behandling saml metoder fördiagnoslicering är uteslutna från del patenterbara området i den mån de är avseddaall utövas på människor eller djur. I konveniionen föreskrivs emellertid altalster som är avsedda att användas vid sådana meloder kan palenteras. Dellagäller enligl konventionen särskill i fråga om ämnen och blandningar. Sålundakan exempelvis en operationsteknik inle palenteras men väl ett instrument somär avsett all användas vid sådan teknik. All paleni på sådana alster kanmeddelas enligl gällande svensk rätt torde det inle råda något tvivel om. Konveniionen innehälleremellertid också en bestämmelse av innebörd att del eljest gällandenyhelskravel inle uteslutermöjlighelen att få patent på känt ämne eller känd blandning för användning vidsådana medicinska metoder som inle själva är patenterbara. Villkoret är dockatt användningen av ämnet eller blandningen inle förut är känd inom någonmetod av det slag som det här är fråga om, dvs. metoder för kirurgisk ellerterapeutisk behandling eller metoder för diagnoslicering som är avsedda attanvändas på människor eller djur. Kommittén har förestagit att samma regleringskatt införas i svensk rätt. Förstaget har inle mött någon erinran under remissbehandlingen.Däremot ifrågasätter en remissinstans, . om kommittén,när den bedömt behovet av lagstiftning, har utgått från en riktig uppfattningom gällande rält på denna punkt. Föreningen har sålunda ansett att kommittén isina uttalanden ger intryck av att det enligt svensk rätt är möjligt att fåpatent på ett fömt känt ämne, avsett för en bestämd ny användning. Föreningenhar hävdat att detta inte överensstämmer med svensk praxis. I sådana fall börenligt föreningen patent meddelas på den nya användningen av alstret och intepå alstret som sådant. Skulle användningen i princip vara utesluten frånpatentskydd, bör enligt föreningen något patent inle meddelas. Somjag har sagtanserjag att patenterbarhetsvillkoren i svensk rätt bör vara desamma som i deneuropeiska patentkonventionen. 1 likhet med kommittén anserjag därför altsvensk rätt bör anpassas till konventionen i fråga om möjligheten att fåpatenl på medicinsk användning av kända ämnen eller blandningar. När del gälter den frågasom har väckts av patentombudsföreningen vill jag anföra följande. Enliglkonventionens ordalydelse lorde europeiski pa- 1977/78:1 Dd A 179 lent på ämne eller blandning såsoin hjälpmedelvid meloder av ifrågavarande slag komma att meddelas i form av produktpalentvars skyddsomfång är begränsat lill den användning som anges i patentkravet.Detsamma börenligt min uppfattning gälla i fråga om patenl meddelade av densvenska patentmyndighelen i dessa fall. När det gäller frägan huruvida patenl.som avser känt ämne eller känd blandning i viss användning, i övriga fall skallmeddelas i form av användningsbundet produklpalenl eller i form av patent päanvändning av produkten synes den förhäiskande meningen vara att endasl patenlpå användning bör meddelas när uppfinningen gäller ell förut känt ämne elleren förut känd blandning. Jag kan iprincip ansluta mig till denna uppfattning. Den svenska patentmyndighelen bördock i delta hänseende beakta den praxis som utvecklas vid del europeiskapatenlverket. I patentlagen finns intenågon bestämmelse rörande patentskyddels omfattning för patenl som avseralster, s.k. produktpalent. Enligtultalande av föredragande departementschefen proposition (prop.1966: 40 s. 71 f.) ansågs emellertid de allmänna patenterbarhetsvillkoren ipatentlagen leda till att patent på en kemisk förening kunde gälla endast inomde användningsområden som angivits i palcnikraven och andra områden som förfackmannen kunde anses närliggande i förhållande lill dessa. I propositionenframhölls i sammanhanget att det inle var uteslutet all annan kunde påvisa nyaanvändningsområden av ell ämne och erhålla självsiändigl patent på användningav ämnet inom dessa områden. Vid bestämmande av gränsema för användningsområdensom kan anses läckta av patentet borde emellertid enligl vad dåvarandedepartementschefen vidare framhöll inle anläggas ett alllför snävtbetraktelsesätt, utan den som hade uppfunnit ämnet och påvisat dess praktiskanytta borde ges en rimlig marginal. Ifråga om hilhörande ämnen borde del dessutom vara tillåtet all ange flera olika användningsområden ulan altuppfinningen därmed skutte anses oenhetlig. Till slut framhölls all det fickankomma på praxis all ytterligare precisera gränsema för patentskyddet i defall som avses. Någon närmare reglering i lagtexten av denna fråga syntesenligl departementschefens mening knappasl lämplig eller möjlig. Enligtdepartementschefens ultalande skulle alltså de allmänna palenierbarhelsvillkorenmedföra alt patentskyddet för alster som är kemisk förening äranvändningsbundet. Delsamma lorde i princip gälla för andra als-ler. t de avpatenlverket utfärdade palentbeslämmelseina har tagils in en föreskrifi all omuppfinning avser ell alster, t.ex. en kemisk produkt, användningen skatt angesi patenlkravet, om den inte klart framgår av de Prop.1977/78:1 Dd A 180 egenskaper hos alstret som har angivits ipatenlkravet (3 S punkt 3 andra slyckel). Efiersomsamarbetskonventionen inte behandlarmateriell patenträtt, berörs spörsmålet om produktskyddels omfattning inle iden konventionen, t den europeiska patenlkonventionen anges inte uttryckligenom skyddet för produktpalent är användningsbundet etter oinskränkt, dvs. medförskydd mot varje länkbar användning av produkten. Del är dock klart att delunder utarbetandet av konveniionen förutsattes all europeiski patent åtminstonesåviii avser kemiska föreningar skullekunna medföra oinskränkt produktskydd. följer enligl vissas uppfallningockså molsäliningsvis av en föreskrifi i artikel 167.2.a av innebörd allföi'dragsstu-lande stat under en övergångstid inlebehöver tillerkänna eui-opeiskl patent rättsverkan i den slalen lill den delpatentet ger ett skydd som avser kemiska produkter, livsmedel eller läkemedelsom sådana. Patentpolicykommitténpåpekar all frågan om omfattningen av skyddel för produklpalenl diskuleradesingående under förarbetet litl nordiska patentlagar (NU I963:6s. ItOff.prop.1966:40 s. 71 f). Denna fråga, vilken enligt kommittén har särskild betydelsesåvitt avser kemiska föreningar, livsmedel och läkemedel, togs upp därför allde nordiska patentkommittéerna föreslog att det lidigare förbudet mot patentpå sådana produkter skulle upphävas. betänkandeföreslog de nordiska paientkommitiéema att de nya patentlagarna borde grundaspå principen om oinskränkt produkt-skydd. Kommittéerna ansåg sålunda att ellsyslem med användningsbundet produktskydd ofla skulle vålla praktiskasvårigheter när det gällde all göra en rimlig avgränsning av palentskyddet.Vidare skulle man enligt kommittéerna lätt kunna komma i det lägel attpatenthavaren inle kunde hävda sin patenträtt på grund av den osäkerhel somförelåg när del gällde att avgöra för vilken användning alstret i ett visslfall såldes. Dessulom åberopade kommittéerna att principen om ett oinskränktproduklskydd i praxis tillämpades i och samt att dennaprincip kunde förväntas bli införd i det planerade systemet med europeiskapatent. En av den norska kommitténs medlemmar uttalade sig dock titt förmån förett användningsbundet produktskydd. Titt denna uppfallning anstöt sig vid remissbehandlingenbl. a. de nordiska industriförbunden. Enligt dessa förbund borde man i vartfall avvakta utvecklingen i andra industriländer innan ett oinskränktproduktskydd infördes i de nordiska länderna. Efter remissbehandlingen av betänkandetogs frågan om patent- 1977/78:1 Dd A 181 skyddets omfattning vid produklpalenl upp lillförnyade överväganden vid nordiska depariementsöverläggningar. Vid dessaöverläggningar nåddes enighet om att produklskyddet borde varaanvändningsbundet. Någon ändring av den lagtext som hade föreslagils i 1963 årsbelänkande gjordes dock inte. Vid överläggningarna uttalades i slättet all deav de nordiska kommittéerna föreslagna allmänna patenterbarhetsvillkoreninnebar all produklskyddet var användningsbundet. t proposition anslötsig, som förul nämnls. dåvarande departementschefen lill denna mening. Patenlpolicykommitténkonstaterar att utvecklingen , då den nordiska palenllagsliftningenantogs, har gått i riktning mot ell oinskränkt produklskydd. Principen om ettoinskränkt produklskydd tillämpas numera i åtskilligastörre industriländer, t.ex. . De nordiska tänderna lorde sålunda enligl kommittén nuvara i slorl ensamma bland industriländerna all tillämpa ett användningsbundetproduklskydd. Kommittén anmärker all frågan om produktskyddels omfattning livligt har diskuterats i åtskilliga länder och särskilt iFörbundsrepubliken . sedan produktskydd för kemiska föreningar infördesdär i samband med en revision av den tyska patentlagstiftningen år 1968.Kommittén anföratt den tyska patentlag-sliftningen visseriigen inleuttryckligen anger huruvida palentskyddet vid produktpalent skall vaiaanvändningbundet eller oinskränkt men att det efter ett domstolsavgörande ihögsla instans torde få anses klarlagt all principen om oinskränktproduklskydd skatt tillämpas (avgörande av Bundesgerichtshof ifallet "Imidazoline", berört i Ge-werblicher Rechlsschulz undUrheberrechl 1972 s. 541 och i Nordiskt Immateriellt Rättsskydd 1974 s. 349). Med utgångspunkt i att europeiska patent förSverige som avser alster i vissa fall mäsle ges ett oinskränkt produklskydd ärdet enligt kommittén efter ett tillträde lill den europeiska paientkonventionenotänkbart att i svensk rätt för moisvarande fall fortsätta all tillämpa ettanvändningsbundet produktskydd för patent som har meddelats av del svenskapatenlverket. Med hänsyn lill den ulveckling mol ett oinskränkt produktskyddsom har ägl rum förordar kommittén emellertid att principen om oinskränktproduklskydd införs i svensk rält oavsett om tillträder den europeiskapalenlkonvenlionen eller ej. Enligt kommittén bör den praxis, som kommer allutbildas vid det europeiska patenlverket vid tillämpning av denna princip,tillmätas slor belydelse i . Till skillnad mol vad somanfördes under förarbetena till 1966 års proposition anser kommittén inte attde allmänna patenterbarhetsvillkoren i patentlagen ger nägon ledning vidavgörandei av om patentskyddet vid produklpalenl enligl svenskt rält äroinskränkt eller användningsbundet. På grund härav finner kommittén det inle nödvändigl att göra någon ändring ilagtexten för att ange den föreslagna förändringen i fråga om produktskyddelsomfattning. Om en uttrycktig föreskrift ges i patentlagen att produkt- 1977/78:1 Dd A 182 patent leder till oinskränkt produktskydd, lordedel enligl kommittén vara nödvändigl att i lagtexten reglera också under vilkaförulsällningar produklpalenl får meddelas. skulle detemellertid vara förenat med slora svårigheler att i lagtext ange när enuppfinning skall anses ha sådan karaklär all palenlansökan bör leda lill patentpå produkten som sådan. Denna fråga blir enligl kommittén av slörre vikl vidlillämpning av principen om oinskränkt produklskydd än i ell system medanvändningsbundet produklskydd. En reglering av denna fråga i lagtext synesdärför kommittén inle lämplig. För all ett oinskränktproduklskydd skall kunna erhållas måste enligt kommittén krävas alt självaprodukten är en uppfinning som uppfyller patentlagens palenlerbarhelsvillkor. bl.a. kravei på uppfinningshöjd. Om produktenvisserligen är ny men uppfinningen av produkten som sådan saknaruppfinningshöjd och del endast är en viss användning av produkten som medför enny och okänd teknisk effekt, bör sökanden enligl kommittén i slällel i ett system med oinskränkt produklskydd endaslerhålla skydd för denna användning av produkten. Kommittén utlalar alt erfarenhelernafrån visar all del i ett syslemmed oinskränkl produklskydd ställs större krav på uppfinningshöjd hos produktensom sådan för alt produktpalent skall komma i fråga än vad som är vanligtenligt nuvarande nordisk praxis. Uppfinningar som inle anses ha lillräckliguppfinningshöjd i fråga om själva produkten skulle sålunda i ell sådant systemges ell mera begränsat skydd i form av patent på användning av produkten. Kommittén konstaterar idella sammanhang all den som i ell syslem med oinskränkt produktskydd fårpatent på en ny användning av en tidigare patenterad produkt blir beroende avproduklpatenlet. Detta innebärenligl kommittén i prakliken att han inle får utnyttia sin uppfinning ulan medgivandeav det äldre patentels innehavare, om han inle genom tvångslicens har fått rältdärtill. Om uppfinningen av självaalstret uppfyller kravet på uppfinningshöjd. anser kommittén att uppfinnaren iframtiden bör vara berättigad till ell oinskränkt produklskydd. även om endasten enda praktisk användning har kunnal påvisas av honom vidansökningstillfället. Genom uppfinningen ställs nämligen en förut okänd produktlill förfogande för forskning och utvecklingoch detta har enligt kommittén visal sig kunna leda till att nya användningsområdensenare påvisas. Som tidigare nämnts kan emellertid uppfinningar som avser nyaanvändningar av den patenterade produkten enligt kommittén endasl leda tittberoende patent. Kommittén framhåller attskillnaden i sak mellan ett användningsbundet och ett oinskränkt produklskyddinte bör överdrivas.