prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Ur detta anslagbekostas fortbildning av skolledare, lärare samt personal av olika kategorierför skolans elewårdande verksamhet m. fl. Verksamheten bedrivs till störredelen av länsskolnämnderna samt av sådana fortbildningsavdelningar som avses iförordningen (1977: 536) om fortbildningsavdelningar. Övrig fortbildningbedrivs under () direkta ledning eller avlärarorganisationer m. fl. Beräknad ändring 1978/79 1 305 000 30 406 000 28 057 000 + 330 000 + 5 759 000 + 1 849 000 + 65 000 + 3 749 000 + 1206 000 + 7 938 000 + 5 020 000 1Tjänsterna som språkassistent bör fr. o. m. inte återbesättas vidvakans. Anslagsframställninghar, förutom av SÖ, avgivits av organisationskommittén (U1970:60) för högremusUtutbildning (OMUS) med . SÖ framhållerinledningsvis att tyngdpunkten i fortbildningsverksamheten under budgetåret1978/79 koinmer att ligga inom två långsiktiga projekt, skolledarutbildningenoch personallagsutbildningen. Båda projekten hänger nära samman med detutvecklingsarbete som pågår på skolans område med anledning av reformeringen avskolans inre arbete. SÖ betonarvikten av en uppföljning av projektverksamheten med avseende dels påutbildningens innehåU och organisation, dels utvecklingen av formerna för stödoch stimulans åt det lokala utvecklings- 1977/78:100 Bilaga 12 229 I den senare typen avuppföljning ingår även samordningen av de båda projekten inbördes ochsamordningen av projekten med övriga formerav lagutbUdning. Som exempel nämner SÖ lagutbildningen i samhällsorienterandeämnen, jämställdhet och internationell förståelse, samlevnadsundervisning samt fortbildning enligt alkoholpoUtiska utredningensförslag. Dessa fortbildningsinsatser bör ses som viktiga stödinstrument i detlokala utvecklingsarbete som skolledarutbUdningen och personallagsutbUdningensyftar tiU att initiera. En annanstödfunktion för det lokala utvecklingsarbetet är det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet. SÖhar under innevarande budgetår startat en försöksverksamhet med merasystematisk samverkan mellan forsknings- och utvecklingsarbete ochfortbildning. Denna samverkan bör, enligt SÖ, utvidgas. Utöver nu nämnda projekt nämner SÖ särskUtfortbUdningsinsatser avseende undervisningen i naturorienterande ämnen,främst på låg-och mellanstadiet, samt fortbildning för lärare som undervisar invandrarbarni svenska. FortbUdning bör även erbjudas gymnasieskolans lärare, vilka intedeltar i personallagsutbUdningen. Särskilt angelägen är den s. k. särskUdafortbildningen. SÖ anser detviktigt att också lärare inom högskoleutbildning får fortbUdning. SÖ:s förslag tillmedelstilldelning för /79 innebär i huvudsak följande. Pris- och löneomräkning . O-alternativet skulle, enligt SÖ, innebära en reduktion avanslaget med . SÖ:s löneomräkningför den fasta personalen uppgår tUl . En minskning av personalenbedöms som orealistisk med hänsyn till delsgällande lagstiftning på arbetsmarknaden, dels möjUgheterna att genomförafortbildningsverksamheten. Skall personalorganisationen bibehållas, måstemedlen för den egentliga fortbildningsverksamheten beskäras med ,vilket innebär att väsentiiga delar av skolpersonalens fortbildning måsteutgå, begränsas eUer uppskjutas. Införandet av undervisning i engelska på lågstadiumhar medfört att såväl lågstadielärare som ett ökat antal mellanstadieläraresöker resestipendium för studier i engelska. SÖ finner det synnerligenangeläget att ytterligare medel till resestipendier ställs till förfogande(+50 000 kr. Lärarorganisationer m. fl. erhåller ur fortbildningsanslagetbidrag tiU huvudsakligen medverkandekostnader i samband med fortbildning avlärare och övrig skolpersonal. Ett ökat antal organisationer har anordnatsådan fortbildning som SÖ finner värdefull. SÖ anser att medlen för dettaändamål bör räknas upp (-. Genomförandet av olika projekt, dels redan startade, dels nya, 1977/78:100 Bilaga 12 230 förutsätter ett centralt planerings-och uppföljningsarbete oberoende av att genomförandet sker regionalt/lokalt.Planeringsarbetet inbegriper också förhandlingar med berördapersonalorganisationer, vUket medför kostnadsökningar (+110 000 kr. De språkassistenter som arbelar inom lärarfortbildningenförväxlas ofta med andra infödda kommunalt anställda lärare som under kortaretid undervisar elever i . SÖ föreslår därför att beteckningenspråkassistent ersätts med språkkonsulent. SÖ räknar med att personallagsutbildningen kommer att startaunder innevarande budgetår. Efter överläggningar har fastställts att utbildningenskall omfatta som fördelas på minst två perioder och förläggs tUlterminstid. UtbUdningen kan emeUertid organiseras i full utsträckning först fr.o. m. /79 eftersom den beslutade samordningen medskolledarutbildningen (jfr prop. 1976/77: 100, bU. 12 s. 247 och 252, UbU1976/77:25, rskr 1976/77:293), enligt SÖ, innebär att skolledarutbUdningen inomett rektorsområde skall vara avslutad innan personallagsutbildningen inomområdet påbörjas. Genom att utbildningen begränsas och eftersomgenomförandet kommer att ske regionalt efter riktlinjer som fastställs efterförhandlingar blir kostnaderna lägre än under innevarande budgetår (130 000kr. Skolledarutbildningen skall bedrivas räknatfr. o. m. /75. I förordning har regeringenmeddelat bestämmelser för utbildningen. Under /79 beräknas 1 486skolledare från olika delar av landet delta i UtbUdningen.Kostnaderna för utbildningen inkluderar viss begränsad försöksverksamhetmed kontinuerlig fortbildning för de skolledare som genomgått basutbildningen.De ytterligare medel som bör fördelas till fortbildningsavdelningarna beräknarSÖ till . I samråd med kommittén med uppgift att öka andelen kvinnor påskolledande befattningar (U 1977: 03) planerar SÖ informations-ochutbildningsinsatser i syfte att öka antalet kvinnliga skoUedare. Kostnademaberäknas för /79 till . SÖ anser det angeläget att utbudet avfortbildning tUl gymnasie skolans lärare inte minskas på gmnd av den satsning på personal som bl. a. personallagsutbildningen innebär. HärtUl kommer behovet av särskilda fortbildningsinsatser för lärare inom den kommu nala högskoleutbildningen. Kostnadema föraUmän fortbildning för lärare i tekniska ämnen inom två- och fyraårig teknisklinje samt lärare inom sjöbefälsutbildning beräknar SÖ till . FörsamhäUsorienterande ämnen och matematiksektorn beräknas . Den allmännaoch särskilda fortbildningen för lärare i tekniska ämnen inom de tvåårigayrkesinriktade Unjema beräknas totalt kräva 1 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 12 231 Motsvarandekostnader för vårdsektorn beräknas tUl . Det senaremedelsbehovet avser även fortbildning med särskild inriktning på lärare inom högskoleutbUdning. Försektörii jordbruk, skogsbruk och trädgård beräknas , förestetisk sektor , för merkantil sektor . samt för sektornför hemkunskap och konsumtion . Kostnadsökningenför fortbUdningen av gymnasieskolans lärare uppgår därmed tUl . SÖ räknar med ökadefortbildningsinsatser på vuxenutbUdningens område ( + . En betydande del avfortbildningsbehovet gäller samtiiga lärarkategorier oberoende avskolform. Dels gäller det fortbildningsverksamhet vars inriktning är gemensamför hela skolan, såsom fortbildning inom specialpedagogikensområde, studie- och yrkesorienteringen, jämstäUd-hets- ochsamlevnadsprojekten, alkoholpolitiska frågor, elevvård, läromedelsfrågor samtcentrala insatser för samverkan mellan skola och arbetsliv. Dels gäller detsådan fortbildning som bedrivs över stadie-och skolformsgränser för att främjaen gemensam syn på arbetssätt och verksamhetsformer i skolan. Exempel på ettsådant område är den fortbildning i naturorienterande ämnen som SÖ planerar föratt stärka undervisningen i dessa ämnen, särskilt på låg- och mellanstadiet.Andra angelägna områden är moderna språk, svenska och samhällsorienterandeämnen samt projektet i skolan. Totalt räknar SÖ medatt den gemensamma fortbildningen erfordrar en uppräkning av medlen med . SÖanser att medel för de delar av den gemensamma fortbildningen inom specialpedagogikens område som utgörs av kurser för föräldrar till synskadade och/eller hörselskadade bam samt undervisning i tecken språket fortsättningsvis bör beräknas under anslaget Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader i stället för under förevarande anslag (. För fortbildning av studieförbundenscirkelledare planerar SÖ ett större utbud av korta kurser . Kostnaderna för cirkelledar- fortbUdningen beräknas totalt till . För fortbildningen av lärare inom grundutbildning för vuxna och av lärare som undervisar invandrarbarn i svenska föreslås . SÖ beräknarkostnaderna för fortbildning av hemspråkslärare tiU . Medelsbehovetför fortbUdning i av i verksamma finska lärare beräknas tUl . SÖ föreslår att försöksverksamhet med motsvarande fortbildning medinriktning på t. ex. läs- och skrivsvårigheter anordnas i ochGrekland till en kostnad av . Dessafortbildningsinsatser, vilka av SÖ sammanfattas som fortbildning av lärareinom invandrarundervisningen, medför en kostnadsökning som uppgår tillsammanlagt . 1977/78:100 Bilaga 12 232 15.Fortbildningsavdelningarna bör enligt prop. 1916/11: 100 (bil. 12 s. 254, UbU1976/77: 25, rskr 1976/77: 293) ses som en utvecklingsresurs för skolan,varvid skolans egna problem i ökad utsträckning kan bUda utgångspunkt för såvälfortbildning som forskning. Fortbildnings-avdelningarna bör i sin verksamhetkunna fungera dels som initiativtagare till, dels som förmedlare avforsknings- och utvecklingsarbete. För att pröva oUka praktiska former för ettnärmande mellan forsknings-och utvecklingsarbete och fortbildning startar SÖunder innevarande budgetär försöksverksamhet i tre regioner. En fömtsättningför en vidareutveckling av denna samverkan är att fortbildningsavdelningarnakan stödja och stimulera utvecklingsarbetei vilket såväl fortbildnings- som forskningsinsatser förenas. För dettaändamål erfordras särskilda icke projektbundnamedel som avdelas ur såväl anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet som fortbildningsanslaget och som disponeras avfortbildningsavdelningarna. En sektor förregionalt/lokalt utvecklingsarbete och samverkan mellan forsknings- ochutvecklingsarbete och fortbildning bör upprättas vid samtiigafortbUdningsavdelningar. Verksamheten fömtsätter ökad samverkan med berördalänsskolnämnder och de lokala skolmyndigheterna. Kostnaderna urfortbildningsanslaget beräknas till . per fortbildningsavdelning,totalt . För länsskolnämndernas kurser, konferenser och studiedagar m. m.beräknar SÖ inga ytterligare medel. Länsskolnämndernas kostnader för deltagare och utbildarlag inomskolledarutbUdningen beräknas öka (+200 000 kr. Den hittiUs bedrivna fortbUdningsverksamheten förpryo-hand-ledare bör, enligt SÖ:s uppfattning, vidgas tiU att omfatta aUaformer för samverkan mellan skola och arbetsliv. Den försöksverksamhet medförändrad arbetslivsorientering i som startas under innevarandebudgetår och som beräknas pågå , bör ligga till grund för fortbildningunder 1978/79. Denna fortbUdning bör vara en uppgift för såväl de regionala somde lokala planeringsråden för samverkan mellan skola och arbetsliv. Deytterligare medel som behöver tillföras uppgår till . FortbUdningen i humanbiolögi för lärare i biologi och i viss utsträckningskolsköterskor beräknas slutföras under /79 (-. De medel som disponeras under iimevarande budgetår för utbUdningav SIA-informatörer erfordras inte för /79 (-. SÖ anser att särskUda medel bör anslås för en riksomfattandeutbildning av lokala elevfunktionärer som ett led i att ge eleverna bättreförutsättningar att påverka sin skolsituation. Utbildningen bör vara gemensamför samtiiga statsbidragsberättigade organisationer och 1977/78:100 Bilaga 12 233 organiseras av länsskolnämnderna enligtutbildningsplaner som utarbetas av SÖ i direkt samverkan med organisationerna.Kostnaderna för funktionärsutbUdningen beräknas till 1 milj. kr. I likhet med vad SÖ föreslår för elevorganisationernas del bör enriksomfattande utbildning för funktionärerna inom hem och skolaanordnas. I denna utbildning bör även funktionärer för döva ochhörselskadade barns målsmän samt kunna delta.Vissa allmänna moment kan vara gemensamma. Dessutom bör speciella krav påutbUdning från de två senare nämnda organisationerna tUlgodoses. UtbUdningenbör organiseras av länsskolnämnderna enligt utbildningsplaner som utarbetas avSÖ i samråd med föräldraorganisationerna. Kostnaderna för utbildningenberäknas omfatta 1 milj.kr. Vikariekostnaderna i samband med arbetslivsorientering för lärarei m. m. belastar förevarande anslag, vUket innebär en starkbegränsning av antalet lärare som kan delta i sådan arbetslivsorientering. SÖupprepar sitt förslag från föregående år att vikariekostnaderna för denna gruppbekostas ur anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. på liknande sättsom för lärare i gymnasieskolan och föreslår därför endast en uppräkning avposten med . 24.Organisationskommittén (U 1970: 60) för högre musikutbildning (OMUS) föreslårför /79 att fortbUdningskurser anordnas för ca 60 lärare i denkommunala . UtbUdningen avses ge behörighet till tjänst som lärare imusik i . Kurserna, som bör omfatta minst och anordnaspå minst tre orter i landet, har av OMUSkostnadsberäknats till 600 OÖO kr. beslut (prop. 1975/76: 39, UbU1975/76: 30, rskr 1975/76: 367) om reformeringen av skolans inre arbete() innebär en ökad frihet för den enskilda skolan att besluta omskolarbetets utformning. Beslutet innebär också att ett ökat ansvar läggs påskolan att utforma den egna verksamheten på ett sätt som svarar mot lokalaförutsättningar och behov. En verkligförändring av skolan är dock inte möjlig utan att de som verkar i skolan serförändringen som nödvändig samt gör den till sin egen angelägenhet. För att enutveckling skall vara möjlig krävs vidare att skolans mål diskuteras på detlokala planet på ett sådant sätt att målen kan fungera som styrmedel förarbetet. Kunskaper och information om de villkor av t. ex. resursmässig ochorganisatorisk art som den enskilda skolan arbetar under är en annanförutsättning. Därtill kommer att utveckhngen av verksamheten måste utgå frånden situation som den enskilda skolan befinner sig i och från de problem som 1977/78:100 Bilaga 12 234 man där finner angelägna att lösa.Ansvaret för att utforma och pröva olika lösningar ligger hos dem som verkar iden enskilda skolan. En utvecklingsom bärs upp av dem som arbetar i skolan kan ta ohka på olika håll ochkräver erfarenhetsutbyte inom och utanför skolan. I detta utbyte spelar allaformer av fortbildning en väsentlig roll när det gäller att ge det stöd och denstimulans som behövs för att ett lokalt utvecklingsarbete skall komma tillstånd. Enligt min mening har också forsknings- ochutvecklingsarbetet inom skolans område en utvecklingsstödjande funktion.Forsknings- och utvecklingsarbetet, vilket jag tidigare behandlat underanslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet, bör därför utgå frånsamma principiella syn på skolans utveckling som jag här har förordatbeträffande fortbildningen. Mot denna bakgmnd finner jag det angeläget attfortbildningsverksamheten och forsknings- och utvecklingsarbetet delsnärmas till skolan, dels närmar sig varandra. För detta ändamål har jag i detföregående beräknat särskilda medel under anslaget Länsskolnämnderna (15). Den särskilda s. k.SIA-fortbildningen avser utbildning av skolledare och personallag samtstudiedagsinformation och utbildning av studiedagsinformatörer. Speciellt debåda förstnämnda utbildningarna syftar till att initiera ett lokaltutvecklingsarbete. Båda bedrivs som lagutbUd-ningar och har den gemensammautgångspunkten att verksamheten förutsätter en nära samverkan mellan skola ochföreträdare för olika myndigheter och organisationer utanför skolan. SkoUedarutbildningenoch personallagsutbildningen är två projekt som enligt beslut omskolans inre arbete skall stödja varandra och bilda en enhet.PersonallagsutbUdningen inom ett rektorsområde bör enligt beslutet genomförasunder en tioårsperiod räknat /77 (prop. 1975/76: 39) och naturligtansluta tiU vederbörande rektors skolledarutbUdning (UbU 1975/76: 30, rskr1975/76: 367). Detta innebär en tioårig genomförandeperiod även för dentvååriga skolledarutbUdningen. () föreslog i sinanslagsframställning för /78 att skolledarutbildningen i ettgrundskoleområde av rationella skäl i princip borde vara avslutad innanpersonallagsutbildningen påbörjas. Enligt uttalande i prop. 1976/77: 100 (bU.12 s. 252) fann jag den föreslagna kopplingen ändamålsenlig. Uttalandet föranleddeingen erinran vid riksdagsbehandlingen (UbU 1976/77: 25, rskr 1976/77: 293). Tjänstemännens centralorganisationsstatstjänstemannasektion (TCO-S) har i anslutning tiU SÖ:sanslagsframställning /79 anmält att man motsätter sig att en generellregel utfärdas med innebörden att skol-ledamtbildningen inom ett rektorsområdeskall vara avslutad innan personallagsutbildningen inom området påbörjas. Kopplingen mellanskolledarutbUdning och personallagsutbildning kan 1977/78:100 Bilaga 12 235 innebäraatt det kan ta olika innan personalen inom vissa rektorsområdenfår ta del av lagutbildningen. Detta betyder i sin tur att vissa rektorsområdenkommer att påbörja utvecklingen äv det inre arbetet utan att ha nåtts avsärskilda fortbildningsinsatser. Knytningen till skolledarutbUdningen innebärockså att urvalet av skolor sker utan hänsyn till den utvecklingsberedskap somfinns i olika skolor och som jag uppehåUitmig vid i det föregående. Den samordning mellan skolledarutbUdning ochpersonallagsutbildning, varom tidigare beslutat, kan med andra ordmotverka sitt syfte att gynna utvecklingen i den enskilda skolan. Enligt minmening bör man därför kunna medge att utbildningenav personallag inte genomgående binds till vederbörande skolledaresutbUdning. Jag har /79 beräknat medel för såväl personallagsutbildningen somskolledarutbildningen i enlighet med SÖ:s förslag (8, 17). Jag har därvid ävenräknat in vissa medel för försöksverksamhet med kontinuerlig fortbildning avredan utbildade skolledare. a. motbakgrund av vad jag har anfört finner jag det angeläget att skolledarnasgrundutbildning och fortbUdning i görligaste mån samordnas medlänsskolnämndernas övriga fortbildningsverksamhet. Det ankommer på SÖ attnärmare utveckla formerna för en sådan samordning i nära kontakt medlänsskolnämnderna. Rekryteringen tilllagutbildningen borde enligt SIA-beslutet ske rektorsområdesvis och omfatta1015 personer från varje rektorsområde. Utbildningen skulle omfatta fyraveckor och inledas med en kursvecka på ferietid, underpåföljande läsår, tre dagars utvärdering påföljande sommar och på ferietid. Under innevarandeläsår skall på studiedagstid genomföras en fortbildning kring arbetssätt och arbetsformer m. m. med anledning av reformeringenav skolans inre arbete. För att förbereda denna information och fortbildningskulle enligt SIA-beslutet särskilda studiedagsinformatörer utbildas frånvarje rektorsområde. Jag vill i dettasammanhang anmäla för att jag genom en departementsskrivelse den 9maj 1977 uppdrog åt att på grundval av en i ämnet upprättadpromemoria återuppta vissa avbrutna förhandlingar med berördapersonalorganisationer om villkor m. m. vid genomgång av nämnda utbildningar. I promemorian angavs attlagutbildningen borde omfatta under terminstid och attutbUdningens uppläggning och innehåll borde anknyta till de principer för lagutbildningen,som beslutat om. Vidare skulle, enligt promemorian, utbildningen avstudiedagsinformatörer förläggas helt till läsåret i så nära anslutning sommöjligt till läsårets start . Det skulle ankomma på SÖ attbesluta om närmare riktlinjer om innehåll m. m. för ifrågavarande utbildningar.Sedan avtal träffats mellan och berörda huvudor- 1977/78:100 Bilaga 12 236 ganisationer har regeringen iförordning meddelat vissaföreskrifter om genomgång av lagutbUdning och studiedagsinfor-matörsutbildningi samband med SIA-reformen. UtbUdningen avstudiedagsinformatörer är nu genomförd. Enligt vad jag har erfarit har bl. a.riktlinjer för sammansättningen av personallag varit föremål för förhandlingarmellan personalorganisationerna och SÖ. Dessa har slutförts. De grupper sombör vara företrädda vid sammansättningen av lag är skolledare, lärare,elevvårdande personal, förskolepersonal, kommunalt anställd fritidspersonal,övrig personal samt fortbildningskonsulent vid länsskolnämnd om sådan tjänstgörinom rektorsområdet. SÖ räknar, enUgtvad jag har inhämtat, med att 120130 lag skaU påbörja utbildningen underinnevarande budgetår. Jag förutsätter att planeringen av denna utbUdning, inkl.uttagningen av deltagare, samt genomförandet sker i nära samråd med berördalänsskolnämnder och kommuner. Det bör i dettasammanhang anmälas för att regeringen efterhemställan från SÖ beslutat medge att den kursledarutbildning om högst femdagar som föregår lagutbildning i samband med SIA-reformen får ske påterminstid. som fortbUdningen är ett ledi skolans utveckling är den för de i skolan verksamma ett led i utvecklingen avden egna yrkesrollen. Det är således också fråga om personalutbildning i vidarebemärkelse. Den faller därmed inom ramen för de områden där kollektivavtal kanträffas. Det är naturligt att regering och riksdag uttalar att vissa mål börprioriteras i fortbildningsverksamheten. Det bör ankomma på det statiiga organsom sluter kollektivavtal att beakta dessa uttalanden. FörutomSIA-fortbildningen, kring vilken jag uppehåUit mig i det föregående, viU jagför egen del särskilt betona vikten av fortbUdning i naturorienterande ämnensom ett led i att stärka skolans undervisning på detta område. Ävenfortbildningen för skolans samlevnadsundervisning samt fortbildningen imoderna språk, svenska/orienteringsämnen, och där framför allt svenska, börenligt min mening fortsätta. Detsamma gäller fortbildningen kringjämställdhetsfrågor och undervisningens internationaUsering samtfortbildningen inom specialpedagogikens område (12). SÖ har föreslagit att medel för vissfortbUdning inom specialpedagogikens område beräknas under anslagetSpecialskolan m. m.: Utbildningskostnader. Jag avstyrker dock detta förslagoch räknar även i fortsättningen medel för denna fortbildning underförevarande anslag (13). I likhet med SÖ anser jag att utbudet av fortbildningför gymnasieskolans lärare inte bör minska (10). Fortbildningenav lärare och cirkelledare inom invandrarundervisningen finner jag angelägen.Jag har dock inte beräknat medel för fort- 1977/78:100 Bilaga 12 237 bildning i ochGrekland av i verksamma lärare från dessa länder (14), Genom beslutvid riksdag (prop. 1964: 1, bil. 10, SU 1964: 45, rskr 1964: 132)knöls samtliga språkassistenter som då undervisade vid de högreläroanstalterna, med något undantag, till de dåvarande fortbildningsinstituten,vilka numera benämns fortbildningsavdelningar. Språkassistenterna har tilluppgift att ge lärarna råd, hjälp och information vid ämneskonferenser ellerenskilt. I finns fyra språkassistenter varav två i engelska, en ityska och en i spanska. I finns tre assistenter, vardera en i engelska,franska resp. tyska. I finns en språkassistent i tyska och i eni franska. Tjänstema som språkassistent fördelar sig således ojämnt såväl medavseende på fortbildningsavdelningar som språkgrupper. Jag har vid mina övervägandenfunnit att denna organisation inte är ändamålsenlig. Jag förordar därför attspråkassistenttjänstema fr. o. m. vid vakans inte återbesätts. Kostnader för sådanaåtgärder som SÖ i samråd med kommittén (U1977: 03) med uppgift att öka andelen kvinnor på skoUedande befattningarplanerar vidta för att öka antalet kvinnliga skolledare bör enligt min meningbestridas av anslaget Kommittéer m. m. under nionde huvudtiteln (9). Jag är inte bereddatt tiUstyrka den av SÖ föreslagna utbildningen av elev- ochföräldrafunktionärer (21, 22). Jag hänvisar här i övrigt tUl vad jag har anförtunder anslagen Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m.samt Bidrag till vissa organisationer.