prop · G103133 · 1977-12-31 00:00:00 — 1975/76:158 NU 1977/78:133 13 1975/76:48, rskr 1975/76:290, SFS 1976:224). Hypoteksbankensgrundfond höjdes (prop. 1975/76:63, NU 1975/76:16, rskr1975/76:134, SFS 1975:1355). Den höjdes då med 200 milj. kr. till 600 milj. kr. Stadshypotekskassan har i skrivelse till regeringenhemställt om en höjning av grundfonden med . till 7 mUjarder kr. Avskrivelsen framgår att beloppet utelöpande obligationer den 31 oktober 1977uppgick till ca . Kassan hade inte kunnateffektuera redan beviljade låneansökningar på ca 8,6 miljarder kr.Låneanspråken beräknas bli minst lika stora som . Kassananser därför att dess upplåningsmarginal är otillräcklig. För att skapamöjligheter för kassan att fullgöra sin uppgift bör därför grundfonden nuhöjas. Remissinstansema har inte haft något att invända mot kassans förslagatt höja grundfonden till . Jag delar uppfattningen att stadshypotekskassansupplåningsmarginal är otillräcklig och att den föreslagna höjningen avgrundfonden är befogad. Jag förordar sålunda atl stadshypotekskassans grundfondhöjs från . Hypoteksbanken har hemställt om en höjning av bankensgrundfond med 300 milj. kr. till 900 milj. kr. hade bankenutelöpande obligationer till ett nettobelopp av ca 4870 milj. kr. Vid en fortsattökad obligationsupplåning kommer banken under år 1979att nå gränsen för tillåten upplåning. Banken uppger att den har för avsikt atlhos begära vidgad möjlighet till obligationsupplåning. Utvecklingenpekar på ett behov av att ge hypoteksbanken möjlighet till obligationsupplåningutöver vad grundfonden f. n. medger. Som skäl för en höjning med 300 milj. kr.har banken angett att lagändringar med alltför täta mellanrum bör undvikas. Remissinstanserna har inte invänt mot den föreslagnahöjningen av hypoteksbankens grundfond. Jag finner i likhet med hypoteksbanken att en höjning avbankens grundfond nu bör ske. 1 fråga om storieken av höjningen godtar jagbankens förslag. Detta ger banken ökad rörelsefrihet och underlättarplaneringen av verksamheten. Jag förordar därför att hypoteksbankens grundfondhöjs till 900 milj. kr. I delta sammanhang vill jag i likhet medriksbanksfullmäktige konstatera att de nu förordade höjningarna av grundfondemavidgar endast den formella möjligheten till obligationsupplåning. Upplåningensfaktiska storlek bestäms genom den emissionskontroll som utövar iöverensstämmelse med den allmänna kreditpolitiken. Jag övergår nu till att behandla frågan om kraven på landshypoteksföreningarnasreservfonder. Enligt gällande regler skall landshypoteksförenings behållnaårsvinst avsättas till en reservfond. Denna skall uppgå till lägst ett beloppsom svarar mot I % av föreningens skulder. Prop.1977/78:133 14 föreningen inte kan uppfylla detta krav, skallreservfonden i vart fall tillsammans med bankens och övriga föreningarsreservfonder uppgå till lägst ett belopp som svarar mot av bankens skulder. Hypoteksbanken har hemställt om en lättnad i kraven påreservfond hos landshypoteksförening. Föreningarnas reservfonder i förhållande lillderas skulder har genomsnittligt sjunkit . Tvä av de tioföreningarna kunde inte uppfylla det primära kravet attreservfonden skall uppgå till minst I % av skulderna. De sammanlagda reservfondernaför föreningarna var vid utgången av 1,29, 1,26 resp. avutlåningen. De nu gällande reglerna om fondavsättning infördes år1970. I motiven uttalades bl.a. (prop. 1969:171 s. 5354) att landshypoteksinstitutionensmöjligheter att i begränsad omfattning belåna egendom inom den s. k. fria sektomställde krav på en strängare fondtäckning än om sådan belåningsmöjlighet intehade förelegat. Hypoteksbanken hävdade redan då alt fondavsättning inte varmotiverad för de krediter som lämnades med statlig garanti. De beslutadekraven ansågs emellertid som en lämplig avvägning mellan de olika synpunktersom kunde läggas på fondkravsfrågan. Hypoteksbanken uppger nu att utlåning inom den s. k. friasektorn inte har ägt rum. Kravet på fondavsättning i föreningarna bör därförkunna lättas. Några förluster i föreningarnas utlåningsverksamhel har inleförekommit, i vart fall inte . Hypoteksbanken återkommerdärför med förslaget att vid beräkningen av kravet på landshypoteksförenings reservfondfrån föreningens skulder skall avräknas ett belopp som svarar mot av föreningenlämnade lån med statlig garanti. Landshypoteksföreningarnas sammanlagdaupplåning var 4385 milj. kr., varav ca 550 milj. kr.utgjorde garantilån. Vid remissbehandlingen har riksbanksfullmäktige inte haftnågot att erinra mot hypoteksbankens förslag. Bankinspektionen har däremotansett sig inte kunna tillstyrka förslaget. Inspektionen hänvisar till att möjlighetemastår kvar till belåning inom den s.k. fria sektorn, med det högre risktagandesom den innebär. Enligt inspektionen bör i stället förvaltnings- och fondbidragenfrån låntagarna höjas. För egen del vill jag i denna fråga anföra följande. Inom landshypoteksinstitutionenskaU bildas reservfonder för att trygga borgenärema, dvs. obligationsinnehavarna,mot förluster. Reservfonderna kommer också institutionen till godo genom att deskapar förtroende för denna och gör det möjligt att till fördelaktiga villkorlåna upp medel för verksamheten. Från vissa synpunkter kan det därför varadiskutabelt att sänka ambitionen när det gäller fondemas uppbyggnad. Avgörandebör emellertid vara vilka risker för förluster som kan vara förknippade med institutionensverksamhet. När de nu gällande reglerna om fondavsättning beslutades var enviktig förutsättning för den avvägning som kom till uttryck ireservfondskraven att landshypoteksinstitutionen hade möjligheter att belånaegendom inom den s. k. fria sektorn. Denna utlåning ansågs stäUa Prop.1977/78:133 15 kravpå en strängare fondtäckning, vilket uppvägde det förhållandet att viss utlåningskedde med statlig garanti. Eftersom möjligheten till utlåning inom den s, k,fria sektorn inle utnyttjas talar detta för att kraven på landshypoteksföreningarnasreservfonder kan mildras något ulan risk för obligationsinnehavarna och föratt landshypoteksinstitutionens solida ställning kan sättas i fråga. Medförebild i de kapitalläckningskrav som gäller för bankerna kan nämligen med foghävdas att kapitaltäckning eller fondavsättning inte behövs för de lån somlämnas med statiig garanti. De lån av sådant slag som kan komma i fråga förföreningarna är lån med statlig garanti till jordbrukets yttre och inrerationalisering. Jag anser alltså i likhet med riksbanksfullmäktige att rescrvfondsreglemaför landshypoteksförening bör ändras i enlighet med hypoteksbankens förslag.Lättnaderna i kraven på landshypoteksföreningarnas reservfonder grundar sig påatt föreningarna inte har utnyttjat möjligheterna till belåning inom den s.k.fria sektorn. Jag utgår från att bankinspektionen kommer att följa utvecklingenav landshypoteksföreningarnas resei-vfonder. Skulle kreditgivning inom den s.k.fria sektorn komma lill stånd i någon nämnvärd grad, kan inspektioneninom ramen för sin tillsynsverksamhet föreslå åtgärder för att förstärka reservfonderna. Deav mig förordade höjningarna av grundfonderna för stadshypotekskassan och för hypoteksbankenförutsätter ändringar i 13 § SL och 27 § LL. Ändringen i fråga om kravet på landshypoteksföreningsreservfond förutsätter ändring i 59 § LL. Jaghemställer alt regeringen föreslår delsalt antaga inom ekonomidepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1968:576) om KonungariketSveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar 2. lag om ändring i lagen (1970: 65) om Sverigesallmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar 3. bemyndigafullmäktige i att utfärda två ga rantiförbindelser, en på . att utgöra kassans grundfond i stället för den nuvarande förbindelsen på . och en på 900 milj. kr. att utgöra hypoteksbankens grundfond i stället för den nuvarande förbindelsen på 600 milj. kr. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag föredraganden har lagtfram.