prop · G103141 · 1977-12-31 00:00:00 — Flertalet länsjaklvårdsföreningarsamt länsjaktvårdares jörening och förordar all flyklskytte ingår i delmomentet skott mot rörliga mål. Synpunkterna rörande kul vapen klass 2-4 har ej mötterinran. Detsamma gäller kulvapen klass 1. Flera länsjaklvårdsföreningarifrågasätter emellertid nödvändigheten av att avlägga precislonsprovel medkulvapen klass 1. anser, med instämmande av länsjaktvårdsföreningarna,att obUgatoriskt skjutprov för personer som avser delta 1 jakt med klass 1-vapensnarast bör införas. Länsstyrelsernai , och och . ,flera länsjaklvårdsföreningar, LRF och ansluter sig till uppfattningen att 1977/78:141 12 provet bör utformas så atl innehållet blir sålättillgängligt som möjligt. Av remissyttrandena framgår vidare bl. Teoridelen bör inte göras mera detaljerad och specialinriktad än attden kan vara gemensam för alla jägare. Man måste noga beakta de avsevärt skildaförutsättningar att tillgodogöra sig teoretiska kunskaper som provavläggamahar. Frågorna i den teoretiska delen av provet får inle bli konstlade ellerverklighetsfrämmande för den praktiske jägaren. i län rekommenderar att förslaget omarbetas och förenklas innan det läggstill grund för en författningsreglering. Enligt erbjuder en turordning mellan deolika delarna av provet bl. a. stora pedagogiska fördelar. iGöteborgs och län vill för sin del rekommendera all teoriprovet föregårdet praktiska provet. Övriga remissinstanser har ej framfört erinringar motförslaget. anser att ett alternativ med tidsbegränsadeprov hade varit önskvärt för att snabbare få en förbättrad kvalitet på landetssamtliga jägare. i anser att giltighetstiden föravlagt prov bör begränsas till . Övriga remissinstanser har inte anförtnågra erinringar mot förslaget i denna del. 4.3 Utarbetande av underlag för provkonstruktion och prov Lantbruksstyrelsen har intet att erima mot föreslaget sättalt ta fram kursmaterial. Styrelsen anser dock atl en expert på djurskydd ochen expert på livsmedelshygien bör ingå i redaktionsgrupperna. iKronobergs län understryker viklen av all jägarorganisalionerna får medverka iden slutiiga utformningen av såväl de praktiska som de teoretiska provensuppläggning och innehåll. Liknande uppfattning framförs av länsstyrelserna iVärmlands och samt LRF. Enligt förbundet bör en representantför "medeljägarna" ingå i expertgrupperna. Den organisation somföreslås för framtagande av material m. m. anser Svenska Jägareförbimdei varakraftigt överdimensionerad. Förbundet föreslår ytterligare samråd inom enreferensgrupp som ytterligare preciserar de allmänna riktlinjerna förjägarexamen, utarbetar översiktligt förslag lill del praktiska provets olikamoment m. m. I sammanhanget betonar förbundet, liksom länsjaktvårdsföreningarnaoch Jägarnas Riksförbund-Landsbygdens Jägare, att en mycket lång erfarenhet avutbildnings- och provverksamhet finns inom organisationerna. Sedan ett antalår tillbaka finns även kurspaket inom centrala avsnilt av jakt- och viltvården.Vunna erfarenheter och befintligt material bör kunna utnyttjas vid framtagningav provmaterial, vilket medför besparingar såväl kostnads- som tidsmässigt. Remissinstanserna tillstyrker eUer lämnar utan erinrannaturvårdsverkets förslag att del upprättade materialet bör prövas under enförsöksperiod i vissa län. 1977/78:141 13 4.4 Produktion och distribution av kursmaterial fömtsätter attundervisningsmaterial i ekologi, naturvård, artkunskap etc, produceras i samrådmed andra organisationer och myndigheter som förelräder dessa ämnesområden. och länsjaktvårdsföreningarna bör kursmalerialproduk-tionenvara fri och kursmaterialets utformning och innehåll styras av de anvisningarsom ger beträffande provels InnehåU och kravnivå. Vissa länsjaklvårdsföreningaranser atl inte skall godkänna utan endast kunna rekommenderakursmaterial. LRF framhåUer all produktion av läromedel bör kunna ske genom jägarorgani-sationema. 4.5 Administration och organisation - ansvarsfördelning RÅ ifrågasätter om inle de arbetsuppgifter som föreslåsankomma på de regionala jägarorganisalionerna bör fullgöras både av och Jägarnas Riksförbund-Landsbygdens Jägare. Liknande synpunkterframförs av statskontoret saml länsstyrelserna i och län.Statskontoret anser att länsstyrelserna bör ges ett regionall tiUsynsansvar.RRV framhåller bl. a. att erhåller en myndighetsutövande funktion utan atl ha klar ställning som myndighet varför andraorganisatoriska lösningar bör övervägas närmare, t. ex. att regional ellerlokal myndighet får ansvaret för kompelenspröv-ningen. Liknande synpunkterframförs av i . i länframhåller bl. a. alt den ansvarsfördelning som tillämpas skall gällaäven kompelensprovel saml föreslår all så slor del som möjligt av verksamheten- administrativt och organisatoriskt - sker i Svenska jägareförbundets regi.Länsstyrelsernas organisationsnämnd och i anslutersig till inställning atl länsstyrelsema inte bör beröras avkompetensprovets införande och drift. a.atl inte skall ansvara för de ekonomiska rutiner som måsteutarbetas för provet. I stället bör varje organisation svara för sin del av denekonomiska planering som utförs i lokala och regionala organisationer. skulle utöva tillsyn över de regionala och lokalaorganisationerna och deras verksamhet medför delta enligt förbundet antingenatt dessa organisationer får två överinstanser med de komplikationer detla kanmedföra eller all jägareförbundet skulle nödgas lämna ifrån sig denbeslutanderätt över verksamheten som stadgemässlgl och enligt normal förenlngsrällsllgpraxis tillkommer förbundet. Liknande synpunkter framförs av skilda länsjaklvårdsföreningaroch lånsjaklvårdares förening. Jägarnas Riksförbund-LandsbygdensJägare kan inte acceptera förslag om provens praktiskagenomförande. förslag ger, enligt Jägamas Riksförbund-LandsbygdensJägare, Svenska jägareför- 1977/78:141 14 bundet totalt monopol på utbildning och utfärdande av kompelensbevis.Med förslag återstår enligt förbundet endast atl lägga nerverksamheten vid förbundets utbildnings- och skytteanläggningar, varav många ärnybyggda och av högsta internationeUa klass. De båda jägarorganisationema börenligt förbundet på lika viUkor och i frivUligl samarbete genomföra utbildningsarbetet.Härför bör likvärdiga bidrag utgå. Skulle tidigare ställningstagande avriksdagen lägga hinder i vägen bör frågan om jaktens administration ochorganisation tas upp till övervägande och lösas innan frågan om jägamtbUdningoch kompelensprov avgörs. Statskontoret ifrågasätter lämpligheten av attnaturvårdsverket skall svara för auktorisation av examinatorer och föreslår altuppgiften i stället delegeras tUl länsstyrelserna. Svenska Jägareförbundetliksom länsjaktvårdsföreningarna finner det naturligt att polismyndigheticn allemativtlänsstyrelsen auktoriserar examinatorerna. Även i län.Jägarnas Riksförbund-Landsbygdens Jägare och anser att polismyndigheten bör auktorisera examinatorer. Statskontoret stäUer sig tveksamt tUl inrättandet av nyapersonregister och föreslår alt registrering bör ske hos polisen i samband medatt vederbörande söker licens för jaktvapen. i ifrågasätterom inte centralt eller regionalt datorstöd skulle kunna utnyttjas förregistrering av genomfört kompetensprov. Liknande synpunkter framförs avJägarnas Riksförbund-Landsbygdens Jägare. tillstyrkernaturvårdsverkets förslag och framhåller atl det bör vara varje lokaljaktvårdssammanslutning obetaget att på lämpligt sätt registrera och arkiveraprov. Remissinstanserna lämnar i allmänhet den i förslagetangivna tidsplanen utan erinran. och flera lämsjaktvårdsföreningarframhåller att tidsplanen bör kunna hållas om produktionen av prov- ochkursmaterial förenklas. Vissa länsjaklvårdsföreningar anser liden för knapp medhänsyn till det omfattande förberedelsearbetet lokall och regionalt. Statskontoret ställer sig tveksamt lUl förslaget atlinrätta en särskild projektiedarljänsl på heltid inom förutvecklingsarbetet. En permanentning av tjänsten som föreslås synes Intemotiverad då huvuddelen av insatsen torde vara av engångskaraktär. och länsjaktvårdsföreningarna anser alt personalförstärkningarregionall och lokalt inom förbundet är en absolut fömtsättning för provens Prop.1977/78:141 15 genomförande.Sveriges länsjaklvårdskonsulenlers förening anför liknande synpunkter. Statskontoretanser atl kostnaderna för kompelensprovel i sin helhet bör bäras av jägarna.Även RRV anser all provet bör helt finansieras med avgifter och inte medstatliga medel. i och LRF kan inte tillstyrka attmedel ur länsälgskadefonderna tas i anspråk eftersom dessa medel behövs för attersätta älgskador på gröda. Enligl bör examinandenbetala kostnaden för eget kursmaterial, material som förbmkas underutbildningsskedet m.m. samt för själva examen. Medel ur jaktvårdsfonden ochälgskadefonderna bör få utnyttjas för nybyggnad och komplettering samtupprustning av provbanor, lokalhyror, utbildning av lokala och regionalafunktionärer, m. m. Allmänna medel bör enligl förbundet läcka naturvårdsverkelskostnader i anledning av verkets medverkan i förberedelser, administration ochorganisation av jägarexamen. Ibetänkandet (SOU 1974:80-81) Jaktmarker har jaktmarksutredningen i ett särskiltavsnitt behandlat frågan om kompetensprov för jägare. Utredningen har därvidföreslagit all den som vill utöva jakt bör genomgå prov som visar alt hanbesitter sådana teoretiska och praktiska kunskaper att han kan bedriva välanpassad och säker jakt samt ell meningsfullt viltvårdsarbete. Vidremissbehandlingen av jaklmarksutredningens betänkande mottogs förslaget omobligatoriskt kompelensprov för jägare genomgående positivt avremissinstanserna. Regeringen uppdrog ål atlutarbeta närmare förslag tUl anordnande av kompetensprov för jägare i huvudsakenligt de riktiinjer som föreslagils av jaklmarksulredningen. Naturvårdsverkethar redovisat uppdraget som i vissa delar utförts 1 samråd med en referensgmppmed företrädare för berörda par-ler. Målsättningen för provet bör enligtnaturvårdsverket vara att skapa en gmndläggande kunskap hos varje jägare eUerInnehavare av jaktvapen så att jakten blir mer ekologiskt anpassad och allstörre hänsyn visas viltet. En sådan kunskap bör också leda llU att jakten bällreanpassas till samhällels krav och att större förutsättningar och motivationskapas för vidareutbildning. Iövrigl innebär förslag i huvudsak följande. Kompetensprovetföreslås omfatla tre målgrupper, nämligen grupp 1. jägare som för första gångenförvärvar vapen, grupp 2. jägare som avser utöka sitt vapeninnehav samt grupp3. jägare som avser byta ul vapen som han redan betrotts Inneha. Prop.1977/78:141 16 Kravet på kompetensprov föreslås gäUa även lån av vapen. Utländska jägare som avser bedriva jakt i föreslåsundantagna från skyldigheten att avlägga kompetensprov. Innan kompelensprovel genomförs bör del enligtnaturvårdsverket prövas i vissa län. Kompetensprovetbör därefter genomföras 1 hela landet fr. o. m. . Enligl bör kompetensprovet omfatta såvälen teoretisk som en praktisk del. Det teoretiska provet bör omfatta dels ettgrundprov som skaU avläggas av samtiiga tre målgmpper, dels ett särskiltpåbyggnadsprov för den som förvärvar klass 1-vapen. Påbyggnadsprovel börutformas på sådant sätt alt en kontroll görs av de kunskaper som särskilt krävsför all få jaga älg. Del praktiska provet bör delas upp i tre olika vapenprovavseende vapengrupperna hagelvapen, kul vapen klass 2-4, dvs. vapen för jaktefter småvilt såsom rådjur, räv, fågel m. m., samt kulvapen klass 1, dvs. vapensom företrädesvis används vid älgjakt. För alla typer av kulvapen föreslås ettgemensamt precisionsprov. Därutöver föreslås ett särskilt prov för kulvapenklass 1. framhåller alt detaljutformningen av deteoretiska proven tills vidare måste anslå. Verket finner vidare det svårt att fn. ange det anlal moment som skall ingå i det praktiska provet. De teoretiskaoch de praktiska proven föreslås få avläggas i valfri ordning. Avlagt godkäntprov skall gälla tills vidare. Det teoretiska provet och materialet härför bör enliglnaturvårdsverket las fram inom ramen för ett projekt. En projektledartjänst föratt samordna projektet bör inrättas inom . Vid sidan av projektiedarenbör finnas en referensgrupp och särskild expertis. föreslås få huvudansvaret för kompelensprovel.Verket skall därvid bl. a. utarbeta riktlinjer och underiag för kursmaterial,fastställa prov, svara för den ekonomiska planeringen, auktorisera examinatorersaml utöva allmän tUlsyn av verksamheten. föreslås fåansvaret för det praktiska genomförandel av provet inom länen. Förbundet börvidare enligt förslaget bl. a. utbilda examinatorer, handledare och banpersonalsaml regionalt och lokalt svara för atl proven kan genomföras. Förbundetsuppgift bör också vara all rätta avlagda prov och utfärda bevis om avlagt kompelensprov.Registrering av de provlagare som helt eller delvis avlagt kompelensprovel börenligt ske regionalt hos vederbörande länsjaktvårdsförening. Kostnader för att ta fram kompetensprov (1978-1980) beräknas uppgå lill ca . Kostnaderna avserprojektledarens lön inkl. sociala avgifter m. m., konsulter och testverksamhet.Härutöver kommer ej närmare angivna kostnader för diverse tjänster,förbrukningsmaterial m. m. Diverse initialkostnader för produktion avprovblanketter, anvisningar för examinatorer m. m. saml banmateriel beräknasuppgå lill Prop.1977/78:141 17 Verket föreslår atl projeklledartjänsten permanentas inom verketfr. o. m. . För vissa kontorsgöromål erfordras härutöver en halvtidstjänstsom kontorist. De löpande årliga kostnadema för verksamheten sedan provetinförts har av verket beräknats tUl ca . räknat i 1977 årspenningvärde. Kostnadernaför provet föreslås av verket böra täckas genom dels avgifter som provlagarnabetalar då de avlägger prov, dels medel ur jaktvårdsfonden och länsälgskadefondernaoch dels statliga anslag. Provtagarens avgifter skall, utöver kostnaden förkursmaterial, begränsas till att gälla endasl arvoden lUl examinatorer ochpersonal vid skjutbanor. Kostnaden för provtagaren bör enligt verket inle fåbli högre än . Medel från jaktvårdsfonden föreslås i första hand fåanvändas för alt täcka kostnaderna för framtagning av kompetensprovet m. m.Medel från länsälgskadefonderna föreslås framför allt få. användas tUl atttäcka regionala malerielbehov till skjulbanor. Statliga anslag föreslås slutiigenfinanslera de kostnader som den centrala administrationen och organisationenav kompetens-provet medför. Kostnaderna för projektledaren föreslås sålunda fåläckas med medel över ordinarie stat. Den tjänst som föreslåsinrättad inom verket fr. o. m. bör enUgt förslaget Ukaså finansieras genombudgetmedel. Remissinstanserna är eniga om behovet av särskilda kompelensprovför jägare och tillstyrker allmänt verkels förslag lill mål för provet. Den avverket föreslagna utformningen av provet godtas i huvudsak avremissinstanserna. Erinringar och avvikande meningar framförs dock av någraremissinstanser. Ävenenligt min mening bör kompetensprov för jägare införas. I likhet med jaklmarksulredningenanser jag atl ett krav på goda kunskaper hos jägarna om jakt och jaktutövningkan motiveras från såväl jakt- och viltvårdssynpunkter som från allmännasäkerhetssynpunkter. Jakt-och viltvård kräver insikt i samspelet mellan viltarterna och deras miljö. Idetta ingår också krav på kunskaper om vilka förbättringar av viltets miljö somkan öka viltförekomsten i markerna och kännedom om hur sådana åtgärder kansamordnas med ett rationellt jord- och skogsbmk. För atl jakt skall kunnabedrivas på ett sätt som tiUgodoser både allmänna och enskilda intressen är detnödvändigt att varje jägare även har en grundläggande artkännedom och en välanpassad jaklleknik. får självfallet inte onödigtvis tillfogaslidande. Av stor betydelse är vidare sådana insikter i säkerhetsfrågor som kanminska riskerna för olyckor och olyckstillbud i samband med jakt. Desvenska jägarna besitter 1 regel goda jaktliga kunskaper. De utför också ett betydelsefuUtviltvårdsarbete som ofla har sin grund i ett slort allmänt naturvårdsintresse.Såsom framhållits av bl. a. jaklmarksulredningen har det emellertid skett enförskjutning av jägarkårens rekryteringsunderlag från landsbygden tilltätorterna vilket ofta kan innebära atl 1977/78:141 18 densom vill bedriva jakt inte har samma naturliga möjligheter som tidigare altförvärva nödvändiga erfarenheter och kunskaper på jaktens område. Det är därförangelägel att jägarna tillförs kunskaper om den utveckling som sker när delgäller jaklleknik och får kännedom om de rön som görs inom viltforskningen. Ettkunskapsprov bör verksamt kunna bidra lUl atl öka jägarnas kunskaper om jakt-och vUlvård och kan hos allmänheten öka insikten om jägamas betydelse för vUt-och naturvården. Jagdelar uppfattning alt ett kompelensprov bör införas år 1981efter viss försöksverksamhet. Naturvårdsverkethar föreslagit atl samtliga jägare som avser all på något sätt förändra sittvapeninnehav eUer köpa vapen skaU omfattas av provet.Åtskilliga remissinstanser har emellertid avstyrkt förslaget om atl den somredan har ett vapen inom en viss vapenklass och som endast viU skaffa annatvapen inom samma vapenklass skaU omfattas av provet. EnUgl min mening börprovet av främst praktiska skäl i första hand inriktas på dem vars kompetensdet finns särskild anledning alt pröva. Provet bör således tUls vidare omfattadem som avser att förvärva vapen för jaktändamål eller vapenav annan vapenklass än som tidigare innehas. Del bör ankomma på regeringen attmeddela föreskrifter om vilka kategorier jägare provet bör omfatla och i vadmån utiåning av vapen bör få ske. Flertaletremissinstanser ställer sig positiva till en uppdelning av kompelensprovel ien teoretisk och en praktisk del. Även jag finner denna uppdelning ändamålsenlig. Ingen remissinstans harhaft något atl erinra mot den föreslagna uppdelningen av den teoretiskaprovdelen i ett grundprov och ett påbyggnadsprov. Jag bedömer också för egendel denna uppdelning som lämplig och praktisk. Vad gäller grundprovel harverkets preliminära förslag om vilka ämnesområden som skall ingå ikompetensprov föranlett flera remissinstanser atl framföra synpunkter påprovens innehåll och omfattning. För egen del anser jag alt jakt- och viltvård,artkännedom, lagar och författningar, säkerhetsfrågor samt djurskydd bör ägnassärskild uppmärksamhet. Jag vill understryka viklen av alt proveninte blir alllför omfattande och teoretiska. De bör utformas så att de iprincip kan vara gemensamma för alla kategorier av jägare. Delbör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer altmeddela föreskrifter om provens utformning. Remissinstanserna har intehaft något all erinra mot den föreslagna uppdelningen av det praktiska provet.Jag kan också för egen del tillstyrka vad föreslagit härom.Förslaget alt det praktiska provet för kulvapen skall utformas som ett församtliga kulvapenklasser gemensamt prov, s. k. precisionsprov, finner jagvälmotiverat. Eftersom verkels förslag i denna del måste betraktas sompreliminärt är jag f. n. inle beredd att närmare gå in på dessa frågor menförutsätter alt provet utformas 1 samråd med berörda parter. 1977/78:141 19 Praktiskt taget samtliga remissinstanser har godtagitnaturvårdsverkets förslag om all proven skall gälla tills vidare. Liksom f. n. bör dock prov för kulvapen klass 1 inte haavlagts alltför lång lid före licensansökan. förslag om ellperiodiskt återkommande skjutprov för kulvapen klass 1 avser jag alt ta upp iannat sammanhang. har ingående redogjort för hurkursmaterial för provkonslmktion och prov skall utarbetas. 1 likhet med fleraremissinstanser anser jag för egen del atl förslaget i denna del förefalleromfattande och resurskrävande. Dessa frågor bör ytterligare prövas. Såsomframgår av remissyttrandena från jägarorganisationema finns inom dessa enmycket lång erfarenhet av utbildnings- och provverksamhet för personer som villförvärva kompelensbevis för kulvapen klass 1. Vidare finns sedan ett anlal årtillbaka kurspaket som behandlar centrala avsnilt av jakt- och viltvården.Kursmaterialet har använts vid studier i studiecirklar och av enskilda. Enliglmin mening bör de vunna erfarenheterna och befintligt material kunna utnyttjasvid framtagning av provmaterial för kompelensprovel. Detla torde även medförasåväl kostnads- som tidsbesparingar. De av föreslagnaåtgärderna för framtagning av provmaterialel kan härigenom även starktbegränsas. Det bör ankomma på regeringen eller efter regeringens bemyndigandenaturvårdsverket alt efter samråd med bl. a. jägarorganisalionerna slutligtfastställa provets utformning. Jag delarverkels uppfattning att del framtagna provmaterialet bör prövas under enförsöksperiod. Härigenom kan erfarenheter samlas och såväl de teoretiska som depraktiska provens utformning utvärderas innan kompetensprovet obligatorisktinförs . Försöksverksamheten bör förläggas lill sådana län därde praktiska förutsättningarna för försöksverksamhet är särskilt goda. Provsom avlagts bör gälla även därefter. I likhet med vissa remissinstanser anser jag all kursmalerlalproduktio-nenbör vara fri. På grundval av de krav som senare kommerati fastställas skall vemsom helst, oavsett om det är någon av jägarorganisationema, studieförbund ellerenskild, kunna producera kursmaterialet. Åtskilligaremissinstanser har framfört erinringar mot den föreslagna administrativa ochorganisatoriska ansvarsfördelningen. Flera av remissinstanserna ifrågasätterom inle de arbetsuppgifter som föreslås ankomma på de regionalajaktvårdsorganen bör fullgöras av båda jägarorganisalionerna. JägarnasRiksförbund-Landsbygdens Jägare motsätter sig förslag omprovens praktiska genomförande, vilket enligt förbundet innebär att ges monopol på utbildning och utfärdande av kompelensbevis.Båda jägarorganisationema bör enligl Jägarnas Riksförbund-Landsbygdens Jägarepå lika villkor och i frivilligt samarbete genomföra utbildningsarbetet. 1977/78:141 20 Föregen del anserjag atl sakliga skäl talar för att de resurser som finns såvälinom som inom Jägamas Riksförbund-Landsbygdens Jägarebör tas i anspråk vid provens genomförande. a. de praktiska proven tordekräva att även del senare förbundels skjutbanor kan utnyttjas. 1 fråga omverksamheten med kompetensprov för kulvapen klass I är för övrigt delta förbundbehörigt atl bl. a. utfärda kompetensbevis. Enligt min mening bör båda jägarorganisalionernai samarbete svara för provens praktiska genomförande på fältet. De bör därvidpå lika villkor erhålla bidrag ur jaktvårdsfonden för den verksamhet som deutför i anledning av kompetensprovet. Vadjag nu har sagt Innebär inte att nuvarande ansvarsfördelning på jaktens områdeändras. De frågor som berör jaktens administration och organisation kommer allbehandlas av den tillsatta jakt- och viltvårdsberedningen eller i annalsammanhang. Liksomflera remissinstanser anser jag alt polismyndigheten bör utse examinatorer.Eftersom personkännedom är betydelsefull i detla sammanhang bör den lokalapolismyndigheten inom det distrikt där examinatorn skall ha sittverksamhetsområde besluta om auktorisation. Examinalor bör utses på ansökaneller förslag av jägarorganisalionerna. Dessa bör i samråd kunna besluta omoch föreslå vilken eller vilka som bör vara examinalor inom ett visstdistrikt. Vad gäller registrering av avlagt godkänt prov bör sådan enhgt minmening ske hos poUsen i samband med ansökan om licens. Även i dessa hänseendenbör föreskrifter meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. Somtidigare nämnts förordar jag atl obligatoriska kompetensprov införs i helalandet fr. o. m. . En fömtsättning härför är självfallet alt depraktiska förulsättningarna då föreligger. Någraremissinstanser anser alt kostnaderna för provet jämte tillsynen helt börfinansieras genom avgifter. Jag delar i princip denna uppfattning. Provtagarenbör själv betala kostnaden för eget kursmaterial och annat material, som förbrukasunder utbildningen. Vidare skall provtagaren erlägga avgift för själva provet.Avgiften skall täcka framför alll ersättning lill examinalor, regislreringskostnaderoch kostnader för provmaterial som förbrukas vid provtillfället.