prop · G103185 · 1977-12-31 00:00:00 — Överbefälhavaren påpekar att huvuddelen av de tekniskabefattningarna kan anses vara stridande och att det bör övervägas ytterligareom flygtekniker och flygverkmäslaryrkena bör öppnas för kvinnor. Därför är detlämpligt att stegvis öppna tekniker- och mästarområdet för att bl.a. få erfarenheterav kvinnors reaktioner i den relativt påfrestande arbetsmiljön. Beredningen anser all kvinnor inte bör anställas som tmpputbildareinom ramen för den första etappen med hänsyn till uppgifterna i krigsorganisationen. Chefen för flygvapnet anför att det också i framtidenkommer att finnas behov av att grundrekrytera yrkesbefäl för markstridstjänsl,däribland trupputbildare. Med hänsyn till de uppgifier som trupputbildarna hari krigsorganisationen borde rekryteras bland män som har genomgått vämpliktsutbildning.Om det nuvarande trupputbildarfacket skulle avvecklas och ersättas med ett nyttfack för motor- och räddningstjänst anser chefen för flygvapnet atl särskildaåtgärder måste övervägas när det gäller att utnyttja kvinnligt befäl urstridslednings-, sambands- och teknikerfacken för utbildning av värnpliktiga. Överbefälhavaren anser atl redan kända fakta talar mot attkvinnor anställs som stridsflygare och menar att den av beredningen föreslagnafortsatta flygmedicinska forskningen på området inte får prioriteras föreandra angelägna forskningsbehov. Chefen för flygvapnet, ochFolkpartiets kvinnoförbund biträder beredningens uppfattning att frågan om flygtjänslför kvinnor måste utredas ytteriigare innan kvinnor kan utnyttjas i befattningarsom är förenade med flygtjänsl på krigsflygplan, transportflygplan Prop.1977/78:185 40 Chefen för flygvapnet är beredd attmedverka till att man gör vissa undantag så att kvinnliga meteorologer skall kunnamedverka i väderflygningar i fred. anser att de flygmedicinskafaktorerna bör utredas ytterligare och påpekar att det är styrelsens erfarenetatt även om genomsnittsvärdena för fysiska och psykiska egenskaper hos män ochkvinnor varierar, har värdena en betydande spridning. Denna uppfattning delas av kommittén för att utreda frågorom jämställdhet mellan män och kvinnor, m,m. som anser att man vid rekryteringav flygförare borde kräva att den sökande skall fylla vissa minimikrav snarareän att generellt utesluta kvinnor från dessa befattningar. Frågan om kvinnor som har grundrekryterats till något avflygvapnets markfack skall kunna gå över till befattningar inom försvaretsintendentkår på samma villkor som män har enligt SACOISR behandlats väl enkeltav beredningen. Frågan bör i stället prövas gemensamt för hela försvarsmaktenoch inte i samband med behandlingen av flygvapnet. Chefen för marinen bedömer att det finns möjligheter begränsad plutonsofficersutbildning för kvinnor inom intendenturtjänsten. 4.4 Civilmilitära yrken m. m. Remissinstanserna har inte kommenterat BKF:s synpunkter påtandvårdspersonalens anställnings- och krigsplaceringsförhållanden. Som tidigarehar redovisats innebär dessa att beredningen utgår från att all tandvårdspersonalpå lokal nivå kommer att beredas anställning som civila tjänstemän inomfolktandvården när försvarets tandvård förs över till folktandvården. Beredningenanser vidare att tandläkare också i fortsättningen bör kunna krigsplaceras idepåer. Beredningens förslag beträffande läkare, veterinärer ochinstruktions-sköterskor stöds av , arbetsmarknadsstyrelsen.Folkpartiets kvinnoförbund. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund och Husmodersförbundethem och samhälle. Överbefälhavaren kan godta BKF:s förslag rörande läkare ochveterinär som övergångsform tills fullgod utbildning kan anordnas. Även biträderberedningens förslag och anser det väsentligt med hänsyn tillrekryteringsproblemen att kvinnor inte utestängs från läkarbefattningarna inomförbandssjukvården. Institutet delar också uppfattningen att kvinnliga läkarebör få möjlighet att genomgå utbildningen till värnpliktig läkare. 1977/78:185 41 , m.fl. stöderberedningens uppfattning att det är angeläget att all medicinalpersonalinordnas i medicinalkårens personal- och utbildningsplanering oavsettkategoritillhörighet. anser också att den personalsom inte har fullgjort värnpliktstjänstgöring bör få miljö- ochledarskapsutbildning efter anställning. Även receptarier, apotekstekniker,laboratorieassistenter m.fl. bör utbildas på materiel och organisation som ärspeciell för försvaret. påpekar att BKF:s förslag rörande medicinalpersonalockså bör gälla bl. a. läkare inom inskrivningsväsendet och värnpiiktsredo-visningen. 4.4,2 Flygledare Överbefälhavaren och chefen för flygvapnet tillstyrkerberedningens förslag rörande kvinnliga flygledare och instämmer i att ocksåkvinnor skall kunna anställas som reservofficerare. Detta gäller ocksåFolkpartiets kvinnoförbund, Försvarets ratlonaliseringsinsitut anser attluftfartsverket bör ge flygtrafikledningspersonalen sådan utbildning attpersonalen kan utnyttjas för uppgifter inom både freds- ochkrigsorganisationen. Därmed fullföljs principen för totalförsvaretsorganisation att ansvar för en verksamhet i fred medför ansvar för motsvarandeverksamhet i krig. uppnås att den kvinnliga trafikledningspersonalenfår samma utvecklingsmöjligheter som den manliga. Vid en sådan ordning behövsknappast reservofficerare för flygtrafikledning. Skulle sådan rekrytering ändåske. har institutet inte något emot alt också kvinnor antas somreservofficerare. stöder BKF:s förslag och påpekar attverkets personalhantering skulle underlättas om möjlighet skapas att krigsplacerakvinnliga flygledare i vissa befattningar vid krigsförband. När det gällerreservanställning anser luftfartsverket liksom beredningen atl chefens förflygvapnet behov av flygledare i krigsorganisationen bäst tillgodoses genomatt även kvinnor utbildas och anställs som reservofficerare. Det bör inte finnasnågra hinder för flygledare atl oberoende av kön placeras vid militärt förbandunder förutsättningen att flygvapenchefens krav på personalen är tillgodosedda.Om personal som önskar placering vid militärt fredsförband, inte genomgårutbildning till reservofficer bör den efter viss kompletterande utbildningkunna användas i krigsorganisationen. Mot denna bakgrund skulle man inte behövagranska vilka befattningar för värnpliktigt befäl som kan användas tillbefattningar för alternativt värnpliktig eller civil med motsvarandeutbildning. föreslår vidare att kvinnliga flygledare fårmöjlighet att genomgå i princip den utbildning som ges på linje A vid . Med anledning av beredningens förslag att flygledarassistenterskall få 1977/78:185 42 möjlighet att genomgå vidareutbildning till flygledarekonstaterar luftfartsverket atl goda möjligheter redan finns inomutbildningssystemet. Överbefälhavaren menar att rekrytering av kvinnligameteorologer måste anstå t. v. i avvaktan på ställningstagande tillmeteorologernas status m. m. i den nya befälsordningen. Chefen för flygvapnet, försvarets rationaliseringsinsitutoch anser liksom BKF attsamtliga befattningar i fredsorganisalionen för meteorologer kan öppnas förkvinnor. Eventuellt måste flygspanarutbildningen för kvinnor enligt chefen förflygvapnet anpassas av flygmedicinska skäl. Kvinnor bör kunna krigsplaceras isådana befattningar vars innehavare inte måste genomföra väderflygningar ikrig. Chefen för flygvapnet anser att meteorologerna bör behålla sin civilmilitäraställning. Samma uppfattning har meteorologiska och hydrologiska institutsom vidare påpekar att utbildningen av militära och civila meteorologer i höggrad är integrerad när del gäller den fackmässiga utbildningen. Meteorologulbildningeninom flygvapnet kompletteras dock med bl. a. grundläggande militär utbildning,flygspanarut-bildningoch operationell utbildning. meteorologiska och hydrologiskainstitut anser inte atl det är motiverat med en ytterligare samordning av utbildningenberoende på att vädertjänstens arbete är olika inriktat. Överbefälhavaren anser att BKF:s förslag om rekrytering m.m.av kvinnliga flygingenjörer på marklinjen måste anstå t, v. i avvaktan på attställning tas till dessa kategoriers status m. m. i den nya befälsordningen.Kvinnliga ingenjörer kan inte antas på flyglinjen med hänsyn till kraven påkontinuerlig avancerad flygning och gällande flygmedicinska bedömningar. Chefen för flygvapnet, försvarets rationaliseringsinsitutoch stöder beredningens förslag alt samtligabefallningar för flygingenjörer på marklinjen öppnas för kvinnor. Chefen förflygvapnet biträder uppfattningen att flygingenjörema bör behålla nuvarandecivilmilitära ställning. Skulle en ändrad kategoritillhörighet övervägas,boren ändring ske i riktning mot militär status. 4.5 Kameral- och förplägnadsfunktionerna Överbefälhavaren, chefen för marinen och chefen för flygvapnetavstyrker BKF:s förslag som innebär atl samtliga befattningar förkameralchefer 1977/78:185 43 öppnas för civil vidareutbildad personal utom i de fall dåen yrkesofficersutbildning är direkt nödvändig med anledning av att ett stort mobiliserings-ochkrigsplanläggningsansvar är knutet till befattningen. I första hand hänvisastill att behovet är stort av befattningar för äldre militär och civilmilitärpersonal på olika nivåer. Överbefälhavaren påpekar också att det från ekonomisksynpunkt är att föredra att utbildad militär personal får dessa befattningar istället för att man vidareutbildar civil personal. Försvarets civilförvaltning, försvaretsrationaliseringsinstitut, . ochFolkpartiets kvinnoförbund stöder beredningens förslag. vill sätta i fråga om man inte enklast ger civilanställdatillträde till kameralchefstjänsterna genom att tjänstema görs civila. pekar på att kvinnor redan nu utför motsvarande arbetsuppgifter itjänster med civil anställningsform. a. att civilbefattningsutbildning och anställningstid måste jämställas med militär omkvinnomas befordringsmöjligheter skall öka reellt. och försvarets rationaliseringsinsituthänvisar till den studie om förplägnadsfunktionen inom försvarsmakten som genomförsinom materielverket och tar inte ställning till BKF:s förslag om vidgat ansvaroch bättre befordringsmöjligheter för köksföreståndare. och llusmodersförbundet hem ochsamhälle tillstyrker beredningens förslag. 4.6 Befattningar i driftvärn Chefen för armén, rikshemvärnschefen, försvaretsmaterielverk, . Hemvärnets centrala förtroendenämnd,, ochSveriges kvinnliga bilkårers riksförbund tillstyrker i stort beredningensförslag, som innebär att kvinnor på försök får möjlighet att placeras ibefattningar för menig vid vissa verks och myndigheters driftvärn. uppger att verkets erfarenhetav kvinnors insatser i också de fysiskt mera ansträngande tjänstegrenarna inomverk-skyddsutbildningen är mycket goda. De enstaka moment inom driftvämetsverksamhet som är fysiskt ansträngande bör därför inte utgöra hinder förkvinnor att delta i driftvämet. Hemvärnets centrala förtroendenämnd förklarar sig bereddatt medverka till att BKF:s förslag rörande driftvämet kan genomföras. Nämndenframhåller att kvinnor liksom män bör genomgå en individuell prövning fö- Prop.1977/78:185 44 re beslut om antagning. Utbildning av kvinnor för tjänst idriftvämet kommer enligt nämnden att bli dyrare än för män som har fullgjortsin grundutbildning enligt vämpliktslagen. Beredningens uppfattning att maninte skall bilda några speciella kvinnoförband delas av nämnden. De som arbetarpå samma arbetsplats bildar ett förband. Nämnden anser att kvinnorna föreplacering i driftvämsförband bör gå igenom en utbildning som motsvarar den somges till frikallade vämpliktiga. Nämnden anser också att del skulle varapraktiskt och inte få negativa konsekvenser att utsträcka bestämmel-sema attockså omfatta de kvinnor som ingår i hemvärnsmusikkårema. är positivt till BKF:sförslag men framhåller att förslaget om kvinnor i driftvärnet kan påverka B-hemvärns-lottornasställning negafivt. Farhågor att frågan om denna personals med-lemsskap i enfrivillig försvarsorganisation kompliceras ytterligare har framförts. B-hemvämspersonalensservicefunktion skulle också kunna uppfattas som ett arbete som ger lägrestatus. Trots dessa avvisas inte förslaget att kvinnor skall få ingå idriftvärnet på samma villkor som män. kvinnliga bilkårers riksförbund anser attförslaget bör vidgas till att omfatta också det allmänna hemvämet. Förbundetframhåller betydelsen av att möjligheter till frivilliga insatser itotalförsvaret behålls. Det är angeläget att medborgarna på detta sätt kan geuttryck för sin försvarsvilja. Överbefälhavaren anser att BKF:s förslag rörande kvinnligadriftvämsmän inte direkt har ingått i beredningens uppdrag. Kvinnor bör gesplats i driftvärnet ordinarie verksamhet måste upphöra på grundav fientlig påverkan. Överbefälhavaren anser inte heller alt möjligheterna tilldetta självförsvar påverkar principfrågan om kvinnor i stridande befattningar. 4.7 Svenska beredskapsstyrkan för FN-tjänst Flertalet remissinstanser däribland överbefälhavaren,chefen för armén. och kvinnliga bilkårers riksförbundstöder beredningens förslag att kvinnor på försök ges tillträde till sådanaspecialbefattningar i beredskapsstyrka för FN-tjänst där civilutbildning eller yrke är kvalifikationsgrundande. Dessa befattningar ärmilitära, civilmilitära och civila. Flera instanser påpekar vikten av att de kvinnor som skallrekryteras får lämplig utbildning och att rekrytering av kvinnor förutsätteratt FN har godtagit förslaget. kvinnliga bilkårers riksförbund sätterstarkt i fråga om den utbildning som beredningen föreslår kan anses svara motde krav som ställs när det gäller att vistas i områden där krigshandlingar kanbli aktuella. 1977/78:185 45 4.8 Yrkesinformation och praktiktjänstgöring Flera remissinstanser - bl. a. överbefälhavaren, chefenför flygvapnet, , försvaretsrationaliseringsinstitut och är positiva till beredningens förslag att den information som ges i skolornatill manliga elever angående försvaret i fortsättningen också skall ges tillkvinnliga elever. redovisar en positiv inställning tillatt flickor får möjlighet att genom olika typer av särskild studie- ochyrkesorientering (syo) få kunskaper om försvarels yrken. Information kan gesgenom undervisning, personlig vägledning, tryckt informationsmaterial ochpraktisk ar-betslivsorienlering. anför också att sammansättningen av delokala och regionala planeringsråden bör avgöras med ledning av den strukturkommunens eller länets arbetsliv har. Företrädare för försvaret bör ha möjligheteratt inom planeringsråden bidra till att syo-programmel förverkligas. Dessutom understryker viklen av att mani det fortsatta arbetet beaktar lärarnas och annan skolpersonals behov av ökadinsikt i frågor som rör försvarels verksamhet, så att eleverna kan få en allsidigoch kunnig undervisning och vägledning. Chefen för flygvapnet stöder beredningens förslag att depraktikantläger inom flygvapnet som har genomförts på försökpermanentas. Däremot anser varken chefen för armén eller chefen för marinenatt det finns anledning att nu utvidga verksamheten till de övrigaförsvarsgrenarna, vilket beredningen har föreslagit. Enligt chefen för armén måste praktikantlägren främstförbehållas den grupp som är rekryteringsbar intill dess att beslut har fattatsom anställning av kvinnligt befäl. Chefen för marinen anför att det varkenfinns behov av eller anledning att införa praklikantverksamhet inom marinenutöver den verksamhet som bedrivs genom sjövärnskåren och den frivilligabefälsutbildningen. anser att praklikantläger är effektivainstrument för att ge bredare underlag för studie- och yrkesval och tillstyrkerberedningens förslag att verksamheten utvidgas att gälla alla försvarsgrenar. När det gäller prakliktjänstgöring och praklikanlanställningredovisar flera remissinstanser en viss tveksamhet inför beredningens förslagatt kvinnor dels skall ges möjlighet att som praktikanter genomgå de första2,av grundutbildningen för vämpliktiga som har tagits ut lillbefäl (alternativ I), dels få praktikanställning under handledning för särskilda uppgifter i den ordinarie fredsproduktionen (alternativ2). Överbefälhavaren och chefen för flygvapnet förordar altemativI.Flera remissinstanser, dårib\andchefenför armén ochchefen för flygvapnet, påpekar att altemativ 2 skulle bli resurskrävande. Prop.1977/78:185 46 föreslår alt man bör övervägaom inte alternativ 2 bör användas också för manliga praktikanter för attundvika den oönskade effekten att kvinnor används för att lösgöra manligpersonal för mer kvalificerade uppgifter. är tveksamt tilländamålet med och behovet av en separat praktikutbildning för kvinnor.Institutet menar att likartade förutsättningar för kvinnor och män bäst skapasgenom att kvinnor som önskar komma i fråga för befålsanställning får gå igenomden föreslagna frivilliga grundutbildningen. Andra former för kvinnligrekrytering med inriktning på befälsyrken än genom den ordinarie gmndutbildningenbör inte övervägas. Beredningens förslag om praktikanttjänstgöring stöds avCenterns kvinnoförbund och , 4.9 Övergångsbestämmelser och kostnader 4.9.1 Karriärväxling för viss kvinnlig personal Chefen för flygvapnet påpekar att flera av de kvinnligatekniker och tekniska biträden i stridsledningstjänst som f.n. är anställdainom flygvapnet innehar befattningar som är avsedda för kompani- ellerplutonsofficerare. Dessa kvinnor har tillräcklig fackutbildning för denaktuella befattningen. Fackutbildningen måste dock breddas sombefäls- och militämt-bildningen måste kompletteras för att kvinnor skall kunnagå över till yr-kesbefälsanställning. Chefen för flygvapnet anför också attanställning av kvinnlig A-personal måste vägas mot aktuellt rekryteringsbehov.Om rekryteringen inom någon tjänstegren behöver inriktas mot redanbefattnings-utbildade lottor kan inte anges . Chefen för flygvapnet föreslåratt det vid beslut om kvinnligt befäl skapas särskilda utbildningsvägar förkvinnliga tekniker och tekniska biträden och för kvinnlig A-personal. Samtidigtunderstryks att lämplig ersättare måste finnas tillgänglig under riden förkompletteringsutbildningen i de fall tekniska biträden upprätthåller en va-kantbefälsbefattning. Detta medför kostnader utöver de rena utbildningskostnaderna. anför att när det gällerövergångsbestämmelser för en karriärväxling för bl. a. kvinnlig A-personalinom flygvapnet har genomförda undersökningar pekat på ett stort intressebland de tillfrågade. Enligt förbundet bör BKF få i uppdrag att ge närmareförslag om hur dessa flyglottors erfarenheter och kunskaper på bästa sätt kantas till vara vid en eventuell övergång till yrkes- eller reservanställning. Chefen för marinen betonar att kostnadema för ocheffekterna av att kvinnor får tillträde till militära befattningar böranalyseras. Prop.1977/78:185 47 nomiska situation är så allvarlig att förändringar av denart som kan komma att föreslås riskerar att "äta upp" prioriteradeprojekt. Enligt chefen för flygvapnet är beredningenskostnadsberäkningar begränsade. De särskilda kostnader som kommer att rörapraktiska arrangemang som t. ex. lokaler och personlig utrustning belyses intealls. Övergångsutbildningen av de kvinnliga tekniska biträdena medförkostnader i form av traktamenten och lön till ersättare i ordinariebefattningar. De ekonomiska konsekvensema måste därför beräknas viddetaljutformning av de olika förslagen. Det finns enligt chefen för flygvapnet inga möjligheteratt inom flygvapnets ekonomiska ram innevarande programplaneperiod frigöra demedel som behövs. De kostnadsökningar som införandet av kvinnligt befäl för medsig måste därför bestridas med medel utanför ramen. Försvarets rationaliseringsinsitut påpekar attorganisatoriska merkostnader på grund av obalans i systemet kan uppstå omsärlösningar och modifieringar för kvinnor beslutas. Utstötnings- och övertalighetsproblemkan medföra högre kostnader för administration och personal. Institutet bedömerockså att beredningens förslag kommer att medföra endast en mindre ökning avantalet sökande och att nuvarande inskrivning- och prövningsorganisalionerklarar detta utan kostnadsökningar. Inte heller förefaller det vara aktuelltmed någon utökning av kapaciteten vid inskrivningscentralerna. har inte något att erinra mot beredningensberäk-ningarav de kostnader som uppkommer vid genomförandet av förslagen. Verket anserockså att det bör vara möjligt att finna organisatoriska lösningar ochpraktiska arrangemang som minimerar kostnaderna. 5 Föredraganden 5.1 Bakgrund Kvinnor medverkar inom både den militära och den civilasektorn av totalförsvaret. Totalförsvaret är beroende av kvinnors medverkan föratt kunna fullgöra sina uppgifter. De kvinnor som är anställda i försvarsmakten tillhör någrafå traditionellt kvinnliga yrkesområden. Vissa kvinnor har dock tekniska ochoperativa tjänster med militär inriktning. Kvinnor är undantagna från möjlighetenatt få militära och civilmilitära yrkes- och reservbefälsbefatlningar eftersomfullgjord värnplikt i form av grundutbildning är en förutsättning förutbildning och anställning. Omkring 54000 kvinnor inom den frivilligaförsvarsverksamheten har tecknat avtal för ständig eller tillfälligtjänstgöring inom totalförsvaret. Totalförsvarels personalbehov i krig tillgodoses genom ettsystem av pliktlagar. Med undantag av värnpliktslagen (1941: 967) gäller dessalagar 1977/78:185 48 för både män och kvinnor. Med stöd av civilförsvarslagen(1960:74) är 30000 kvinnor inskrivna och placerade i sjukvårdstjänst ochskyddstjänst. Enligt krigssjukvårdslagen (1953: 688) gäller tjänsteplikt upptill för alla kvinnor och män som är eller har varit sysselsattainom hälso-och sjukvården. Kvinnor som i fred utför uppgifter som är viktiga förförsvaret skall i krig fortsätta att utföra sina uppgifter och de kommer därmedatt ha stor betydelse för att upprätthålla produktionen. Frågan omatt skapa ökade möjligheter för kvinnor att få anställning inom försvarsmaktenhar behandlats i olika sammanhang . Chefen för flygvapnet ladeår 1969 fram förslag om att få anställa kvinnor i militära ocn civilmilitära befattningarvid flygvapnet. värnpliktsutredning gjorde därefier i betänkandet (DsFö 1973: 1) Kvinnor i det militära försvaret en översiktlig studie av dessafrågor. När det gäller möjlighetema för kvinnor att få anställning som befälförordade utredningen en översyn av bestämmelserna om rekrytering m.m. betänkande hade remissbehandlats. fick min företrädareår 1975 regeringens bemyndigande att tillkalla högst tre sakkunniga för attföra arbetet om kvinnan i försvaret vidare. De sakkunniga antog benämningenberedningen för det fortsatta arbetet om kvinnan i försvaret (BKF). I december1976 tillkallades ytteriigare två ledamöter och fick beredningentilläggsdirektiv. Beredningen avlämnade efter första etappen avsitt arbete ett delbetänkande (SOU 1977: 26) Kvinnan och försvarets yrken.Betänkandet har remissbehandlats. Beredningens arbete fortsätter. 5.2 Stridande och icke stridande befattningar Innan jag går in på BKF:s olika förslag vill jag ta uppbegreppen stridande och icke stridande befattningar, bl. a. med hänsyn tillden betydelse de har för beredningens fortsatta arbete. 1 betänkandet erinrar BKF om att den enligt sina direktivhar haft lill uppgift att i en första etapp arbeta med befattningar varsuppgifter inte är av stridande karaktär. Eftersom direktiven inte definierarinnebörden av begreppet icke stridande befattning, har BKF försökt avgränsa ochange dessa befattningar. Därvid har beredningen konstaterat attklassificeringen av befattningar som stridande i vissa fall utgår frånmiljöbetingelser, i andra fall från förbandens uppgifter eller befattningensfunktion och i ytterligare andra fall från en kombination av dessa faktorer.Mot denna bakgrund hävdar BKF att det inte finns någon klar gräns mellanstridande och icke stridande befattningar. BKF anför vidare all gränsen mellan stridande och ickestridande befattningar i första etappen av beredningens arbete har dragits medutgångspunkt i befälets uppgifter att leda olika typer av förband.Befattningar vid 1977/78:185 49