prop · G10345 · 1977-12-31 00:00:00 — Destora variationerna i kapacitetsutnyttjandet med särskilt lågt utnyttjande iflera av de exportorienterade branscherna innebär att en generell expansion avinhemsk efterfrågan inte nämnvärt kan höja sysselsättningen i dessa branscher.Att föra en så expansiv politik att den övertaliga arbetskraften absorberadesfullt ut i de övriga branscherna och i den skyddade sektorn skulle genererakraftiga löneglidnings- och prisstegringsimpulser framför allt i de sektorersom alltjämt arbetar med relativt högt kapacitetsutnyttjande. När sedanproduktionen svänger uppåt igen i exportindustrin, skulle ett återförande avarbetskraften endast kunna ske med betydande tröghet, vilket skulle hämma denlångsiktiga exporttillväxten och öka inflationstrycket. Den återvinning avförlorad internationell konkurrenskraft som devalveringarna inneburit får inteförloras genom en politik som förstärker pris- och koslnadsstegringsimpulserna.Sverige kan inte i sitt nuvarande utsatta läge med stora bytesbalansunderskottförsitta några möjligheter när det gäller att stabilisera kostnads- ochprisutvecklingen. Efterhand har det framstått alltmera klart att det inte kommer att vara möjligt attåterställa utrikesbalansen till 1980 vilket uppställdes som mål i 1975 årslångtidsutredning. Det svenska näringslivets försämrade konkurrenskraft underde i förening med en relativt hög inhemsk efterfrågenivå har letttill en väsentligt kraftigare försämring av handels- och bytesbalansän vad som ansågs troligt för ett ä . Derelativa prishöjningarna 1975 och 1976 på svensk export motsvarades av enungefär lika stor marknadsandelsförlust. Värdemässigt ökade därför exporten iungefär samma takt som världshandeln i löpande priser under dessa år. Vid desamband som råder mellan prisökning och 1977/78: 45 12 exportvolymblir dock förlusten av exportvolymtillväxten väsentligt större änrelativprisökningen. Marknadsandelsförlusterna fortsätter således även sedanhöjningen av relativpriserna upphört. Detta har lett till en kraftig försämringi handelsbalansen . Den svenska exporten av bearbetade varor beräknas 1977inte öka alls medan marknadstillväxten inom OECD-området beräknas uppgå till4,. Föratt hejda fortsatta marknadsandelsförluster och för att återvinna förlorademarknadsandelar var det nödvändigt att genom devalveringar av den svenska kronanskapa förutsättningar för en relativ sänkning av exportpriserna i utländskvaluta. Det finns klara indikationer på att svenska företag efter devalveringenhar sänkt sina exportpriser. Det gäller t. ex. massaindustrin som kraftigtsänkt dollarpriserna på bl. a. sulfatmassa. Även från många andra företag harrapporterats prissänkningar och ökad förmåga att konkurrera om nya order. Konjunkturinstituteträknar med att importpriserna stiger med 1977 och exportpriserna med7 %. Hela denna 3-procentiga försämring av bytesförhållandet är dock inte eneffekt av devalveringen och det ökade utbudstrycket som åtstramningen av deninhemska efterfrågan medfört. Starkt stigande priser på vissa importeraderåvaror t. ex. kaffe har också medverkat till försämringen i bytesförhållandet.Varje procentenhet med vilket bytesförhållandet försämras ökar underskottet ibytesbalansen med . Endevalvering som leder till en sänkning av exportpriserna i förhållande tillimportpriserna får till en början en negativ effekt på bytesbalansen.Bytesbalansunderskottet innevarande år beräknas av uppgåtill . På lite blir dock effekten en lägre importoch en högre export än vad som annars blivit fallet. För1978 beräknar att handeln inom OECD-området förbearbetade industrivaror växer . Marknadstillväxten, beräknad som envägd tillväxt av den beräknade importen hos avnämarländer, harantagits uppgå till . Den svenska exporten kan med beaktande av såväl dekvardröjande negativa effekterna av tidigare relativprishöjningar och depositiva effekterna av relativprissänkningar räkna medviss återvinning av marknadsandelar. Exporten av bearbetade varor torde därföröka . Totaltsett skulle den svenska exporten öka när hänsyn tagils till råvaruexportensutveckling samt en förutsedd kraftig nedgång i fartygsexporten. Ungefär 4,5 procentenheters skillnad mellan export- ochimporttillväxt i kombination med en drygt 3-procentig försämring ibytesförhållandet betyder att förbättringen i handelsbalansen endast uppgårtill något mer än 1/. Genom fortsatt växande underskott i tjänste-och transfereringsbalansen bl. a. som följd av stigande räntor på utlands- 1977/78: 45 13 skulden kommer det samlade bytesbalansunderskottet 1978 enligt konjunkturinstitutetatt uppgå till . räknar med elt sämre utfall av utrikeshandeln änvad regeringen angav i samband med devalveringen förklarasfrämst av en mera pessimistisk bedömning av den internationella efterfrågan. Detär viktigt att betona den stora osäkerheten i kalkyler av delta slag. Erfarenhetsmässigtär prognoser rörande bytesbalansutvecklingen behäftade med stora svårigheter.Den svaga utvecklingen av den privata konsumtionen, lageravvecklingen inomhandeln och industrin samt fallande investeringar kan sammanlagt leda till enlägre importökning än vad har förutsett. Ökningenav turislneltot kan också bli mindre med hänsyn till den svaga utvecklingen avhushållens reala inkomster och effekten av devalveringen. Det är därför enligtmin bedömning sannolikt att underskottet i bytesbalansen kan bli något mindreän vad förutser. Nedgångeni svensk industris hemmamarknadsandelar är i sig ett allvarligt men mindreuppmärksammat inslag i den svenska ekonomins utveckling. Importbenägenheten harallmänt sett stigit mycket starkt men varitsärskilt markant . Delvis är detta ett utslag av den ökade internationellaspecialiseringen som följt av liberaliseringen av handeln. Den höga imporlbenägenhetenbetyder alt efterfrågetrycket får ett större negativt genomslag på bytesbalanseni än övriga industriländer. Exporten måste vid den nu rådande högaimportbenägenheten växa utomordentligt snabbt för att skallåtervinna jämvikt i bytesbalansen. Med hänsyn till de svårigheter som kanförutses att åstadkomma den långsiktiga höga exporttillväxt som krävs måsteökad uppmärksamhet riktas mot den importkonkurrerande industrins möjlighet atthävda sig. Demindre och medelstora företagen har traditionellt varit starkare inriktade påhemmamarknaden. Regeringens politik att skapa rimliga arbetsbetingelser för demindre företagen innebär en förstärkning av den importkonkurrerande industrin.Ett bättre tillvaratagande av de inhemska resurserna och ökad hushållning medenergi och råvaror är också ett led i en begränsning av importen. Det är docksjälvfallet viktigt att slå fast starka försvar för en fortsattliberalisering av världshandeln. Uppgiftenatt successivt åstadkomma ett överskott i vårt varuutbyte med utlandet måstehuvudsakligen falla på den producerande industrin. Det är därför ett väsentligtsamhällsintresse att industrins konkurrens- 1977/78: 45 14 kraftstärks och att dess kapacitet ökar så att den kan åstadkomma dennödvändiga balansförbättringen. Omstruktureringen av svensk industri frånvikande till expanderande branscher och företag kommer att långsiktigt krävastora kapitalresurser. Denna grundläggande uppfattning motiverar de åtgärdersom har satts in för att stimulera industrins kapacitetsuppbyggnad. Deinformationer som föreligger i form av enkäter o. dyl. pekar mot attindustrins investeringar skulle minska kraftigt både och nästa år.Konjunkturinstitutet beräknar nedgången till och för 1978.Anledningen är främst att företagen mot bakgrund av den långsammainternationella konjunkturåterhämtningen, det svaga konkurrensläget, den storalediga kapaciteten och den svaga finansiella ställningen inte har motiv ochmöjlighet att investera. Föratt så långt det är möjligt stimulera näringslivets investeringsaktivitet harregeringen beslutat att helt frisläppa investeringsfonderna förkonjunkturutjämning för byggnads- och maskininvesteringar i hela landet. Förbyggnadsinvesteringarna kommer fonderna att vara öppna fram t. o. m. den 31mars 1979, medan sluttidpunkten för maskininvesteringarna har satts till den31 . För att ge största möjliga stimulans ges företagen rätt tillsåväl ett 10-procentigt investeringsavdrag som en möjlighet att utnyttja invesleringsfondsmedlentill . F. n. får företagen inget avdrag och får endast använda maximalt av fonderna för av investeringskostnaderna. Regeringen har dessutombeslutat att med vissa begränsningar förlänga giltighetstiden för det 25-procentigainvesteringsavdraget och det 10-procentiga investeringsbidraget förmaskininvesteringar t. o. m. utgången av . De motordrivna fordonenomfattas inte av denna förlängning. För dessa kan dock under vissaförutsättningar stöd utgå för leveranser som sker under det första kvartalet1978. Regeringen är också beredd att pröva ansökningar om fondutnyttjande förexportfrämjande åtgärder i positiv anda i enlighet med de möjligheter som dennuvarande lagstiftningen ger. Det är självfallet så att dessa ålgärder kan fåen mera betydande genomslagskraft först då framtidsbedömningarna förefterfrågan blivit mera positiva. Det torde dock vara möjligt att begränsa deninvesteringsnedgång som antagit . Man bör dockhålla i minnet att även vid den nu förutsedda investeringsnivån fortsätter industrinsporduklionskapacitet att öka. Bostadsinvesleringarnahar utvecklats svagare än beräknat . Regeringen har genomfrämst kraftiga höjningar av lånetaket senast väsentligtunderlättat en expansion av bostadsbyggandet. Enligt regeringens bedömningfinns det skäl att räkna med en högre igångsättning än denkonjunkturinstitutet antagit (48 000 lägenheter). Målet är en fortsatthöjning av bostadsbyggandet . För att spara energi i det befintligabostads- och lokal- 1977/78: 45 15 beståndetkommer regeringen att lägga fram ett omfattande stödprogram för energibesparandeåtgärder. Föratt förhindra att växelkursändringen skulle ge upphov tillen prishöjande spiral införde regeringen ett allmänt prisstopp som gällde t. o.m. Även i anslutning till växel-kursjusleringen ,inför höjningen av mervärdeskatten, gällde allmänt prisstopp den 7aprilden . Dekorla prisstopp som regeringen har använt sig av har ingått somkomplement till andra stabiliseringspolitiska medel. Det har varit särskiltangeläget att förhindra att växelkursändringarna leder till omotiveradeprishöjningar. Sådana prishöjningar som är en direkt följd av att importvarorblir dyrare är dock oundvikliga. De kan också ses som en avsedd konsekvens avväxelkursförändringen, vilken syftade till alt göra svenska varor merakonkurrenskraftiga i förhållande till utländska varor. Ett allmänt prisstoppbör tillämpas , om inte risk för ogynnsamma effekterskall uppslå. Särskilt måste hänsyn tas till de konsekvenser av ett prisstopp iform av konkurrensbegränsande producentsamarbete eller minskade incitamenttill investeringar, som verkar pris- och kostnadssänkande. Sedanåtgärder vidtagits inom växelkurspolitiken för alt återge näringslivet dessinternationella konkurrensförmåga bör successivt prisutvecklingen bli lugnare.När det allmänna prisstoppet löper ut kommer emellertidäven fortsättningsvis att bedrivas en mycket intensiv prisövervakning för attförhindra omotiverade prishöjningar. Jag vill också understryka attprisstoppet på baslivsmedel är i kraft även efler den 31 oktober 1977.Regeringen har vidare givit statens pris- och kartellnämnd i uppdrag att inomramen för en mycket intensiv prisövervakning särskilt observera och kartläggavissa omständigheter i företagens prissättningspohtik. Det gäller dels närpriserna höjs på varor som tillverkas i företag där löneutvecklingenöverskrider vad som har överenskommits i avtal, dels när prishöjningar sker föratt "kompensera" för volymminskningar i försäljningen. Det gällerockså när det står klart att prishöjningen inte motiveras av inträffadekostnadshöjningar utan i stället är en följd av företagets förväntningar omkommande kostnadsökningar. I fall av denna karaktär bör nämnden fortlöpandehålla regeringen informerad. Detbör starkt understrykas att alla parter i samhället har ett ansvar förkostnads- och därmed prisutvecklingen. Framgången i kampen mot prisstegringarnaar enligt min mening framför allt beroende av hur kostnadsstegringarna kanbemästras. 1977/78: 45 16 Finanspolitikenkommer att bli mycket stram . Det krävs för alt den i slutet avaugusti vidtagna devalveringen skall bli framgångsrik. Statens finanspolitikmåste utformas med utgångspunkt i kraven på att bryta trenden mot ökandeunderskott i utrikesbelalningama och på att dämpa prisstegringarna. Påden statliga budgetens utgiftssida innebär kravet på stramhet en mycket starkåterhållsamhet med nya utgiftsåtaganden. Även sådana kostnadskrävande reformersom framstår som utomordentligt angelägna måste uppskjutas tills det ekonomiskautrymmet för dem kan skapas. Tvåområden som har ett direkt samband med den nuvarande konjunktursvackan kräveremellertid särskilda insatser. Det gäller för det första saneringen avkrisbranscher som stålindustrin, textil- och konfektionsindustrin och varven.Det gäller för det andra sysselsättningspolitiken där regeringen genom siltnyligen presenterade arbetsmarknadspolitiska program satsat ytterligare ca 2miljarder kr. för att möta riskema för en växande arbetslöshet. I takt med attlönsamheten i industrin förbättras och riskerna för arbetslöshet minskar avsesdessa särskilda insatser minska i omfattning. Även vid en mycket restriktivprövning av nya utgiftsåtaganden kommer statens budgetunderskott 1978 att bliväsentligt högre än 1977 på grund av de stora insatserna på det arbetsmarknads-och industripolitiska området. Påden statliga budgetens inkomstsida medför kravet på stramhet attskatteomläggningen 1978 måste utformas så att den privata konsumtionen hållsinom de snäva ramar som hänsynen till de stora underskotten i bytesbalansenkräver. Regeringen kommer att föreslå en omläggning av statligaskatteskalan som innebär att skatteuttaget blir . lägre än detskulle ha blivit om 1977 års skatteskala inte ändrats. Justeringenav skatteskalorna har tillkommit efter överläggningar med arbetsmarknadensparter. Beroende på den ekonomiska utvecklingen kan ytterhgarefinanspolitiska åtgärder bli nödvändiga. Regeringenkommer också att framlägga förslag om ökat stöd tillbarnfamiljerna. Denoffentliga konsumtionen ökar kraftigt både 1977 och 1978. Det är främst denkommunala verksamheten som är expansiv. Den kommunala konsumtionsvolymenberäknas av öka 19761977 och mellan1977 och 1978. Enligt kommunalekonomiska utredningen (KEU) krävs envolymexpansion på för att upprätthålla oförändrad ambitionsnivå,klara del av beslutade programmet för utbyggnaden av barnomsorgen ochfullfölja de fastställda planerna för långtidssjukvårdens utbyggnad. Även omosäkerheten är stor vid beräkningen av den expansionstakt som krävs 1911 US: 45 17 föralt klara de prioriterade områdena, står det helt klart att konsumtionsutvecklingenligger över vad som långsiktigt är förenligt med det samhällsekonomiskautrymmet. Enligtden överenskommelse som träffades mellan regeringen och kommunförbunden är det "nödvändigt att kommunerna gör en översyn av sina flerårsplaneri syfte att uppnå en till det samhällsekonomiska utrymmet bättre anpassadvolymmässig ökningstakt". Regeringen beslöt vid denna överenskommelse attföreslå att ge kommunerna ett bidrag på 720 milj. kr. för attbehovet av höjningar av de kommunala skatterna skulle begränsas. Regeringen harvidare tilldelat 28 kommuner extra skatteutjämningsbidrag med ett sammanlagtbelopp av 97 milj. kr. Dessutom måste beaktas den lättnad som sänkningen av deallmänna arbetsgivaravgifterna innebär för kommunerna. Dekommunala skattehöjningarna beräknas av bli ca 1,90 kr.per skattekrona 1978. Medelutdebiteringen skulle då bli . Höjningen motsvarar ca . i från hushållen indragnaskatter och innebar också att marginalskatten höjs med . Bytesbalansunderskottetinnebär att det totala sparandet i den svenska ekonomin är för litet.Sparandets fördelning på olika sektorer 1976 1978, såsom det redovisas ikonjunkturinstitutets höslrapport, framgår av nedanstående tablå. Institutetsberäkningar tyder på ett ökat underskott i bytesbalansen 1978, dvs. ettytterligare minskat inhemskt sparande. Denna utveckling kan bara brytas omsparandet i någon inhemsk sektor kan öka utöver vad harförutsatt i sina kalkyler. (Milj.kr.) Näringsliv, bostäder Offentlig sektor (inkl. försäkringssektorn) 12 050 -37 460 14 860 -10 550 15 130 -40 850 9 260 -16 460 16 450 -35 150 360 -18 340 Detär väsentligt att det statliga utgiftsöverskottet begränsas så långt möjligtoch att det inkomstöverskott som 1978 uppstår i den kommunala sektorn inteminskas genom en ytterligare expansion av de kommunala utgifterna. Som ett ledi en politik för alt åstadkomma ett större inhemskt sparande avser jag attföreslå regeringen att för lägga fram förslag om ökat lönsparande. 1977/78: 45 Ig Denekonomiska politiken i vårt land har varit inriktad på attöverbrygga den djupa internationella lågkonjunktur, som följde i oljekrisensspår. I vissa hänseenden har denna politik varit framgångsrik. Arbetslöshetenhar varit väsentligt lägre i än i nästan alla jämförbara länder. Överbryggningspolitikenhar emellertid skapat allvarliga problem främst därför att den bidrogtill att pris- och kostnadsstegringarna i blev snabbare än iomvärlden. visade sig den påräknade konjunkturåterhämtningenutomlands att bli svagare än beräknat. Vårasvårigheter har främst tagit sig uttryck i växande underskott i handels- ochbytesbalansen och i ett däremot svarande ökat behov av upplåning utomlands.Delvis utgör underskotten följder av den efterfrå-geslimulerande politik somfördes i syfte att hålla sysselsättningen uppe och varom rådde bred politiskenighet. Vår obalans i förhållande till omvärlden sammanhänger emellertid i änhögre grad med den försvagning av vår exportindustris och importkonkurrerandeindustris internationella konkurrenskraft som ägt rum till följd avatt lönekostnaderna under dessa år ökade väsentligt snabbare än i jämförbaraländer. Svensk industri har på grund härav gjort betydande förluster av marknadsandelarsåväl på exportmarknaden som här hemma. beräknasbytesbalansunderskottet komma att uppgå till . Däravmotsvarar endast ca . andel av totalaunderskott gentemot OPEC-länderna. I stort sett halva underskottet kan enligtkonjunkturinstitutets beräkningar hänföras till marknadsandelsförlusterna. Riksdagenuttalade sig så sent som för det långtidsutredninguppsatta målet att balansen i utrikeshandeln skulle vara återställd till år1980. Det måste konstateras, att ett förverkligande av detta målicke kan åstadkommas. Det skulle utsätta folkhushållet för en alltför tungbelastning och nödvändiggöra alltför stora inskränkningar i såväl privat somoffentlig konsumtion. Det bör emellertid understrykas att det kanvara förenat med stora risker att skjuta balansmålet allt för långt påframtiden. Nya starka prishöjningar på importerade råvaror kan icke uteslutas.Det land som redan i utgångsläget har ett stort underskott i sin utrikeshandelskulle därvid förvisso hamna i en utomordentligt besvärlig situation. Idagsläget har vi också problem av långsiktig och strukturell natur. De gäller ibl. a. varven, gruv-, stål- och textilindustrin. De i egentlig meninglångsiktiga strukturproblemen har förvärrats av kostnadsutvecklingen. En radföretag inom vissa branscher har drabbats av utomordentliga svårigheter. Iflera fall har omedelbara stödinsatser från samhällets sida varit nödvändigaför att rädda sysselsättningen och för att hjälpa företagen över en akut kris.Åtgärder har vidtagits inom bl. Prop.1911 fIS: 45 19 varv,sjöfart och teko-industri. Ytterligare insatser kommer att erfordras inom bl.a. stålindustrin. Dentotala resurstillväxten i den svenska ekonomin har såväl som förra åretlegat under genomsnittet i jämförbara länder. En orsak härtill har varit vårasvårigheter att hävda oss på exportmarknaden. Vår ekonomi har inte fått sammadraghjälp från utlandet som . Den volymmässiga uppgången på exportsidansom nu kan förutses förväntas bidra till en successiv ökning avtotalproduktionen förhållandevis blygsam men sannolikt snabbareunder 1979. Desenaste årens långsamma totala resurstillväxt har lett till problem bl. a. vadgäller den offenthga sektorn. Den offentliga konsumtionen har vuxit betydligtsnabbare än totalproduktionen. Särskilt snabb har expansionen varit inom denkommunala sektorn. Betydande kommunala skaltehöjningar har vidtagits. Även omen något snabbare ökning av totalproduktionen leder tilllättnader härvidlag är det uppenbart, alt den offentliga sektorns expansioninte kan fortsätta i samma takt som . Ju mer den offentligaexpansionen ökar, desto mindre blir utrymmet för privat konsumtion. Det är interimligt alt den aktiva generationen i längden skall behöva räkna med enoförändrad eller sjunkande konsumtionsstandard. Tremål står i centrum för den ekonomiska politiken i nuvarande situation: alltrygga sysselsättningen, att bringa ned inflationen samt att hejda en fortsattförsämring av bytesbalansen och att successivt skära ned underskottet.Regeringens politik har utformats med ulgångspunkt i dessa mål.Mycket stora satsningar har sålunda gjorts för att värna om sysselsättningen.Åtgärderna har varit av en storleksordning som saknar tidigare motsvarighet.Beslutet att lämna den s. k. valutaormen och vidtaga nedjusteringar av densvenska kronkursen, som jag uppehållit mig vid i det föregående, har syftattill att stärka den svenska industrins internationella konkurrenskraft för attdärigenom skapa förutsättningar för den nödvändiga ökningen av svensk exportoch begränsningen av utländsk import. Devalveringarna kommer tillsammans medvidtagna åtslramningsåtgärder, bl. a. vårens höjning av mervärdeskatten, att haimportåterhållande verkningar. Omfattningenav de ekonomiska problemen och åtgärderna för alt komma till rätta med dessahar medfört att prisuppgången blir väsentligt större än vad somangavs i årets finansplan och den reviderade finansplanen. De vidtagnaåtgärderna har direkt åsyftat att påverka konsumtionen för att nå nödvändigastabiliseringspolitiska mål. Prisstegringarna exkl. effekterna av de indirektaskatterna (nettoprisindex) är lägre än 1976. Det ger goda utsikter attunder loppet av 1978 få ner inflationen till en lägre nivå än under de senasteåren. Enav förutsättningarna för att få ner inflationstakten är dock attkostnadsutvecklingen i företagen kan dämpas. För att medverka härtill 1977/78: 45 20 harregeringen föreslagit att arbetsgivaravgifterna totalt sett inte höjs under denärmaste åren. Efter hörande av parterna på arbetsmarknaden läggs vidareförslag om en skatteomläggning och om indexreglering av dennya skatteskalan. Härigenom läggs grunden för en lugn avtalsrörelse. Enytterligare förutsättning för att inflationsutvecklingen skall kunna brytas äratt stora offentliga utgiftsökningar inte omintetgör resultatet av denåterhållsamhet som krävs av löntagare och företagare. Även mångakostnadskrävande reformer som framstår som angelägna måste därför anstå tillsdet samhällsekonomiska utrymmet härför skapats. Nödvändighetenatt förhindra en ytterligare försämring av vår bytesbalans innebär att detinte kommer att finnas något utrymme för ökning av privat konsumtion vare sigi år eller . För betydande grupper kan en viss standardsänkninginträffa. Detta ställer självfallet stora krav på samhällssolidariteten.Inkomstförbättringar utöver vad den ekonomiska tillväxten ger utrymme för blirmeningslösa, eftersom de leder lill nya prisstegringar. Kostnadsstegringar somär större än i vår omvärld ökar automatiskt behovet av åtgärder för alt hållatillbaka konsumtionen. Denväxande insikten om vårt lands problem liksom det samhällsansvar som finns påden svenska arbetsmarknaden inger förhoppningar om alt vi skall kunna lösa vårasvårigheter och lägga grunden till en fortsatt välståndsökning. Ibilaga redovisas preliminära prognos för den ekonomiskautvecklingen i . Den förbättring som förutses under 1978jämfört med är förhållandevis blygsam.