prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Det vilarnämligen på handelsstatistikens uppgifter och tar aUtså inte hänsyn tiU deleveranser som skett från svenska utlandslager och direkt till köpare iutlandet. Då utlandslagren beräknas ha kraftigt reducerats under loppet av 1977bör alltså den verkliga avsättningen ha varit högre. Fortfarandeunder 1977 förekom en betydande konkurrens från framför allt billignordamerikansk massa på den västeuropeiska marknaden. Detta kom att medföraytterligare prisjusteringar nedåt för massaprisnivån . Även desvenska företagen sänkte sina priser , sannolikt medmotiv att så långt som möjligt undvika ytterligare marknadsförluster iVästeuropa. Prisutvecklingen för antyder att de svenskaföretagen i varierande omfattning utnyttjade devalveringen till attsänka massapriserna i utländska valuta. Utöver nedskrivningsprocenten förekomdessutom ytterligare nedjusteringar av exportpriserna. Avvecklingen av de storamassalagren har till stor del skett genom leveranser till utomeuropeiskamarknader. Leveranspriserna på dessa partier kom att ligga lägre änleveranspriserna tUl-Västeuropa. PrisutveckUngen innebar således atthandelsstatistikens exportprisindex sänktes tUl 1977. Produktionenav avsalumassa kom med hänsyn tiU leverans- och lager-utveckling att kraftigtdras ned tiU en historiskt sett mycket låg nivå. Inte harproduktionen varit så låg inom svensk avsalumassaindustri.Kapacitetsutnyttjandet sjönk och blev endast igenomsnitt . Bedömningarnaför 1978 visar på en något gynnsammare marknads- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan »4 tUlväxtför massa i . Avgörande blir givetvis utvecklingen av denvästeuropeiska pappersproduktionen samt dess förmåga att generera en ökadmassaefterfrågan. Lagren hos de västeuropeiska bruken bedöms emeUertid vara påså pass låg nivå att relativt blygsamma produktionsökningar väntas kunna fådirekt effekt i form av ökade massainköp. Den svenska exportkonkurrensförmågankan också anses ha stärkts som en följd av nedskrivningen av den svenskakrönkursen, även om denna konkurrensfördel i viss utsträckning reducerats sedanaugusti 1977 till följd av den fortsatta deprecieringen av dollarn.Utvecklingen av dollarkursen är dock avgörande ur såväl konkurrens- som intäktshänseende.Resultatet av den inledda lageravvecklingen är ocksågivetvis betydelsefull för exportutsikterna. Målet är här inställt på enavveckling av överlagren . Avvecklingen väntas delvis ägarum med hjälp av leveranser tUl marknader utanför . Anledningen tiUdetta torde vara en strävan från de svenska exportörernas sida att så långt sommöjligt undvika ytterligare prisjusteringar nedåt i . Denovan skisserade utvecklingen väntas medföra en exportökning på i volymfrån 1977 tiU 1978. Exportpriserna bedöms i stort sett ligga stilla underförsta halvåret, och förutsättningarna för prishöjningar under andra halvåretväntas bli direkt avhängig av hur pass framgångsrikt lagerawecklingen kommeratt kunna ske. Medde bedömningar som gjorts för leverans- och lagerutvecklingen väntasproduktionen stiga i volym tiU 1977. ökningen väntas ihuvudsak äga rum . Kapacitetsutnyttjandet skulle därmedöka något jämfört med , om än utnyttjandegraden alltjämt förblirpå en otillfredsställande låg nivå. Skogsavverkningarnasjönk främst som följd av det minskade råvarubehovet inommassaindustrin. Förbrukningen av massaved sjönk således sågtimmerförbrukningen något mindre. Även massavedsimporten minskade, medanimporten av sågtimmer kom att öka. Därmed sjönk den totala mndvirkesimportenknappt . Exportleveranserna av rundvirke sjönk kraftigt med närmare 36 %från 1976 tUl 1977, huvudsakligen som en följd av den minskade efterfrågan frånnorsk massaindustri. Med denna utveckling av förbrukning och leveranser drogsde totala skogsavverkningarna ned i volym . Härvid kom ävenrundvirkeslagren att reduceras, vUket dock uteslutande var ett resultat av enneddragning av massavedslagren. Produktionsprognosernaför skogsindustrierna indikerar en ökad rund-virkesförbrukning med under1978, med en något starkare ökning för massaved än för sågtimmer. Exporten avrundvirke väntas öka medan importen antagits ytterligare sjunka.Rundvirkeslagren beräknas Tabell4: 2 Försörjningsbalans för rundvirke 19761978 Fastmått utan bark (barr- och lövträ) gående år, 1 000 kbm -13,0 -3,0 -22,0 -2,5 -8,0 -12,5 -39,0 -6,5 -4,5 -8,5 -12,5 Under de förutsättningar som angivits skulleavverkningsvolymen behöva öka med tUl 1978. Järn-och stålverkens efterfrågdäge förblev utomordentligt svagt även omen förbättring kunde skönjas under senare hälften av året till följd avstigande exportorderingång. Orderstockarna som reducerades drastiskt underloppet av 1976 oeh början av 1977 kom därvid att stiga något. De omfattade dockendast ca och var därmed klart lägre än sedan1964. Exportleveransernasteg emellertid inte obetydligt eller med räknat i volym mellan1976 och 1977. Uppgången torde dock i viss utsträckning kommit till stånd genomutförsäljning av produkter som normalt inte exporteras i motsvarandekonjunkturskede. Särskilt svagt utvecklades exporten till samt tillÖsteuropa och medan avsättningen kunde öka i och iCECA-länderna på kontinenten. Vidare noterades en betydande exporttillväxt tillvissa länder utanför och . Devalveringen leddetill en viss sänkning av exportpriserna räknat i utländsk valuta. Räknat iinhemsk valuta kom däremot exportpriserna att öka mdlan hdåren 1976och 1977. Leveransernatill hemmamarknaden, som föll under loppet av 1976, reducerades markant under1977. Stålkonsumtionen minskade nämligen högst väsentligt främst som en följdav vikande produktion inom verkstadsindustrin och varven. skedde ettkraftigt omslag till lagerneddragning inom verkstadsindustrin och igrossistiedet medan la- 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 86 gerneddragningeninom varven intensifierades. Tillförseln av stål till den svenska marknaden komhärigenom att minska drastiskt. Konsekvenserna av efterfrågebortfallet blevdock mest uttalade vad gäller importen som i volym räknat decimerades medomkring 1976 1977. De svenska producenterna kunde således återvinna någotav sina kraftigt förlorade marknadspositioner.Produktionsinskränkningarna inom stålverken var, betydande under Årsgenomsnittet1977 kom att ligga lägre än med en produktionstakt som var lägre än under . Genom produktionsneddragningen kunde vä sentlig reducering av stålverkens lager av färdigvaror och varor i ar bete ske. Motbakgrund av bedömningen i det internationella avsnittet om en svagt stigandeinternationell investeringsvUja beräknas stålverkens leveranser tillexportmarknaderna visa en måttiig ökning . Här har kalkylerats med enuppgång på i volym , innefattande fortsattalagerrensningsaffärer. Den något stabilare marknad som förutses torde medgevissa prishöjningar uppskattningsvis meUan 1977 och 1978. Deninhemska stålförbrukningen förutses minska ytterligare 1977 Produktionsnedgångeninom verkstadsindustrin beräknas dock bli begränsad som stålförbrukningen inom byggnadsverksamhe ten stiger. En fortsatt minskning av förbrukar- och grossistledens stål lager kan påräknas ske. Lagerreduceringen förutses dock bli svagare än varför dess negativa inverkan på efterfrågan försvagas. Stålbehovet på den svenska marknaden skulle därigenom komma att bli i stort sett oförändrat 19771978. Då den svenska stålindustrin förut ses ytterligare kunna återtaga marknadsandelar 1978 väntas stålimpor ten återigen minska. Minskningen har skattats tiU i vo lym 19771978. Lagerreduceringeni producentledet kommer säkerligen att bli betydande även 1978. Räknar man meden lagerminskning av en sådan storleksordning att större delen av överlagren äravvecklade ger den ovan skisserade leveransutvecklingenutrymme för en produktionsökning . Uppdragningen väntas dock inte blistarkare än att den genomsnittliga produktionsnivån 1978 ligger omkring 4 %högre än 1977 ärs. Huvuddelenav ickejärnmetallverkens produktion går i form av insatsleveranser tiU deninhemska industrin och ca 1/3 av produktionen finner avsättning påexportmarknaderna. Deninhemska förbrukningen av ickejärnmetaller som insatsvaror itiUverkningsindustrin minskade 19751976 som en förstärkning avutiandsefterfrågan medförde en ökning av exportvolymen. Reviderad nationalbudget 1978 87 Dettaresulterade i att produktionsvolymen drogs upp med 19751976. Den inhemska efterfråganfortsatte att minska 1977 och minskningen blev relativt kraftig på grund avbetydande produktionsneddragningar inom tillverkningsindustrin - främstverkstadssektorn vilket medförde att insatsleveranserna sjönk påtagligt.Däremot blev förstärkningen av utlandsefterfrågan oväntat kraftig ochexportvolymen ökade 17 1/19761977. kunde ennedtrappning av färdigvarulagren påbörjas, vilket för helåret resulterade i enminskning av ickejärnmetallverkens totala lager. Efterfrågeökningen frånutlandet svarade sålunda för en fortsatt produktionstillväxt 1976 1977,beräknad tiU . Den inhemska efterfrågantorde upphöra att sjunka då en viss förbättring emotses inomtillverkningsindustrin. Exportvolymen beräknas fortsätta att öka om än i någotreducerad takt. Därmed skulle en viss produktionsökning kunna påräknas även19771978. Verkstadskonjunkturenförefaller ha passerat ett bottenläge och en försiktiguppgång kan nu skönjas. Orderingången från exportmarknaden har varit på uppåtgåendesedan mitten av 1977 och kunde en rejäl uppgång iexportieveranserna registreras. Orderingången från hemmamarknaden har däremotlegat på en mycket låg nivå återspeglande såväl näringslivetssom hushållens starkt minskade efterfrågan på verkstadsprodukter. Inköpen avmaskiner föll med 19761977, som hushållens inköp avverkstadsprodukter minskade helt och hållet en följd av den starkaminskningen av nybilsinköpen 1977. minskade importen avverkstadsprodukter . tappade de svenska producenternai ovanligt stor utsträckning marknadsandelar till importen. Importutvecklingenunder innebär att dessa förluster bromsats upp markant . Exportvolymen har minskatpraktiskt taget oavbrutet . Genom den uppgång som kom tillstånd fjärde kvartalet 1977 begränsades minskningen mellan helåren 1976 och-1977 till 3 %. Det var framför allt exporten tUkVästeuropa som sköt fart motslutet av fjolåret, så att exporten dit för kom att överstiga'export. Exporten till ökade stadigt , ochdärmed kom en yiss uppgång till stånd meUan helåren 1976 och 1977. Det var dockenbart exporten av andrå verkstadsprodukter än bilar, som ökade. Bilexportentill rhinskade starkt 1976 och . Den steg sedansnabbt , men för helåret kom bilexporten tUl Nordamerikaändå att bli.avsevärt mindre än . Nedgången i verkstadsexporten19761977 var framför allt hänförlig tiU den starkt minskade exporten på övriga 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 8 Tabell 4: 3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukterexkl. gående är, ; milj. kr. -8,1 -0,6 -9,1 -8,9 -8,5 -3,6 -0,2 -12,8 -8,2 -8,0 -6,5 -2,9 Lagerförändring i handeln (milj. -2,6 -0,4 -5,3 -4,9 -1,4 -0,1 -8,5 -3,6 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjning:ba-lansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlig et med mönstret för tidigareavvikelser. länder, framför allt då OPEC-länderna. Exporten dit tordeha minskat med inemot i volym trots en kraftig uppgång mot slutet av1977. Även till övriga råvaruländer minskade verkstadsexporten kraftigt19761977. Också till minskade exporten mellan helåren 1976 och1977, men under loppet av fjolåret kunde likväl en försiktig uppgång noteras.Exportpriserna steg med 1976 1977, dvs. långsammare än under 1976och framför aUt 1975. Den svaga efterfrågan och de exceptionellt stora lagren avfärdigvaror och varor i arbete ledde till att produktionsvolymen successivtanpassades nedåt . Produktionsneddragningen tycks ha gått såpasssnabbt att man urider senare delen av 1977 lyckats hejda den tidigare starkatiUväxten av framför allt färdigvarulagren. Enligt produktionsindex skulleproduktionen ha minskat med 1 1/19761977. Produktionen beräknas då somsumman av verkstadsindustrins leveranser och lagerförändring, uttryckt i fastapriser. Leveransstatistiken ger uppgift om leveranserna i löpande priser, vilkasedan räknas om tUl fasta priser med hjälp av producentprisindex förverkstadsprodukter. Mätt på detta sätt skuUe exportieveranserna ha ökat medett par procent 19761977, medan leveranserna till hemmamarknaden skulle hasjunkit med ett par procent. Som nämndes ovan sjönk exportleveranserna enligttullstatistiken med 19761977(deflatering har då skett med handelsstatistikens prisindex). Vidare tyder dekraftiga minskningarna av maskininvesteringarna och den privata, konsumtionenav verkstadsprodukter på att leveranserna till hemmamarknaden skulle ha sjunkitavsevärt mer än ett par procent. En produktionsminskning på erhålls, omman i kalkylen över produktionsutvecklingen enbart ersätter uppgifterna omexporten enligt leveransstatistiken med tullstatistikens exportsiffror(deflate-rade med handelsstatistikens prisindex), men avstår från att försökakorrigera leveransutvecklingen till hemmamarknaden. Härhar därför räknats med att verkstadsproduktionen fallit med åtminstone 5 %19761977. Enligtsenaste konjunkturbarometern steg orderingången från exportmarknaden starkareän företagen väntat sig och orderingången förutsesfortsätta stiga . Orderingången till hemmamarknadenfortsatte avta , men företagen räknar med att dennedåtriktade utvecklingen bryts . Exportieveransernaför 1978 har bedömts dels med hjälp av en enkät till verkstadsföretagen, delsmed stöd av kalkyler över utvecklingen av marknadstillväxtoch marknadsandelar för den svenska exporten av bearbetade varor. Företagen iverkstadsenkäten räknar med att öka exporten med i värde,som exportpriserna uppges stiga med 7 1/. Detta innebär alltså attexportvolymen skulle öka med 19771978. erfarenheter avenkäten visar emellertid att företagen tenderar att underskatta exportökningeni början av en uppgång för exporten. De ovan nämnda bedömningarna övermarknadstillväxt och utveckling av marknadsandelar (se exportavsnittet) pekarockså mot att en starkare exportökning skulle vara möjlig. Här har räknats meden exportvolymökning på 19771978. bedöms exportprisernastiga med 11 1/, dvs. i lägre ökningstakt än . Efterfråganfrån hemmamarknaden väntas sjunka även 19771978, om än i lägre takt än19761977. Maskininvesteringarna beräknas då minska med 6 1/och hushållensinköp av verkstadsprodukter förutses falla med . Förbrukningenav verkstadsprodukter som insatsvaror inom övriga sektorer väntas däremotminska endast obetydligt en beräknad fortsatt nedgång av industrinsförbrukning motvägs till största delen av en förutsedd uppgång ibyggnadsverksamheten. Devalveringeni augusti av den svenska kronan ledde till att importpriserna förverkstadsprodukter steg något snabbare än de inhemska priserna 19761977. Under1978 beräknas importpriserna stiga väsentligt starkare än priserna påsvensktillverkade verkstadsprodukter. Den gynnsamma inverkan härav på desvenska tillverkarnas konkur- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 90 renskrafttorde dock även i någon mån begränsas med hänsyn till tidsfördröjdamarknadsförluster tiU följd av att de inhemska priserna steg så mycket snabbareän importpriserna . Importvolymen har beräknats minska 19771978, vilket innebär att de svenska producenterna i viss utsträckningskulle vinna tillbaka marknadsandelar från importen. Vidingången av 1978 kvarstår ett stort behov hos verkstadsföretagen att reducerade exceptionellt stora lagren av färdigvaror och varor i arbete. Det har därföransetts sannolikt att företagen åtminstone hållerkvar produktionen på ungefär samma nivå som vid utgången av 1977. Därefterskulle en försiktig uppgång kunna komma till stånd en utveckling som även indikeras av verkstadsföretagen i konjunkturbarometern.Därmed skulle produktionen minska endast obetydligt meUan helåren 1977 oeh1978. Lagren av varor i arbete och färdigvaror skulle då kunna reduceras med 1500 milj. kr. priser - motsvarande ungefär hälften av denlageruppbyggnad som ägde rum . Denna lageruppbyggnadvar delvis oönskad och delvis frammanad av lagerstödet. Varvensorderstockar för leverans under återstoden av 1978 och senare uppgick i mars1978 tiU . i löpande priser enligt statistiska centralbyrånsvarvsenkät. Av denna orderstock beräknas fartyg tiU ett värde av 2,8 miljarderlevereras under återstoden av 1978. Återstående bestäUningar hänför sig tiUstörsta delen tUl 1979. Vid varven kommer dessutom ett antal fartyg byggda iegen regi att färdigställas . Fartygsleveransernavar till följd av tidigare utlagda beställningar alltjämt relativt höga under1977 även om de minskade påtagligt jämfört med . Framför allt var detleveranserna tiU svenska rederier som minskade, men även exportvolymen avnybyggda fartyg blev lägre 1977 än 1976. drogs lagren av varor iarbete ned, och produktionen minskade därmed med . Leveransernaunder 1978 har bedömts med hjälp åv den ovan nämnda varvsenkäten. De senasteårens mycket låga orderingång; väntas komma tiU uttryck i markant minskadefartygsleveranser . Exportleveranserna beräknas sålunda intevolymmässigt uppgå till mer än av export. Däremot beräknasleveranserna till svenska rederier öka starkt 19771978 trots att då inteinräknats fartyg byggda i varvens egen regi. får man räkna med storareduceringar av lagren av varor i arbete. Däremot sker en lagerökning i form avfartyg byggda i egen regi. Inberäknat dessa fartyg kan produktionen vid varvenväntas minska med uppskattningsvis 1977 1978. Industribranschernainom den heterogena övrigsektorn producerar huvudsakligen färdigvaror vilka tiUövervägande delen avsätts på den inhemska marknaden, i huvudsak till privatkonsumtion och som insatsvaror till industrin och byggnadsverksamheten. Entrendmässigt växande andd av sektorns produktionsresultat exporteras dock. Konjunktursituationenför övrigsektorn förbättrades . Efterfrågan från utlandsmarknadernaexpanderade under loppet av året speciellt från så attexportvolymen ökade med 1975-1976. Exportpriserna som låg stillaunder 1975, började åter stiga och prisökningen blev därigenom ca 61/19751976. Även den inhemska efterfrågan ökade främst på grund av enbetydande tiUvä.xt av både den privata och kommunala konsumtionen avövrigvaror. Dessutom skedde en betydande lageruppbyggnad inom handelsledet.Däremot verkar förbrukningen av insatsvaror inom tillverkningsindustrin haförblivit oförändrad och inom byggnadsverksamheten minskade behovet avövrigvaror på grund av de vikande investeringarna i byggnader ochanläggningar. Färdigvarulagreninom övrigsektorn steg ytterligare men uppbyggnaden var inte avsamma omfattning som 1975. Den allmänna efterfrågeökningen medförde attproduktionsvolymen åter kunde höjas 19751976. Produktionstillväxten blev dockblygsam eftersom uppgången i den privata konsumtionen främst ledde till enökning av importen som steg i volym. Avsättningslägetför övrigvaror försämrades åter . Tillväxten av exportvolymen sominleddes i slutet på 1975 bröts, och exporten sjönk andra och tredjekvartalen. En återhämtning i slutet medförde dock att exporten avövrigvaror kom att stiga med 19761977. Exportpriserna upphörde attöka men prisökningen mellan årsgenomsnitten 1976 och1977 kom ändå att uppgå till ca 8 1/. Den inhemska efterfrågan på övrigvarorutvecklades svagt 19761977. Detta innebar att avsättningen av övrigvaror förslutliga ändamål ökade endast 1 1/1976 1977. Detaljhandeln fortsatte sinlageruppbyggnad medan partihandeln minskade sin lagerhåUning av övrigvaror.Handelsledets lageruppbyggnad blev därmed måttlig jämfört med . Tillverkningsindustrinsoch byggnadsverksamhetens vikande produktionsutveckling minskadebehovet av övrigvaror för insatsleveranser. Dessutom förefaller uppbyggnadenav övrigsektorns färdig- 'Sektorn omfattar textil-, beklääiiads-, läder- och lädervaruindustri (SNI 32),trähus- och byggnadssnickeriindustri, rnöbelindustri samt övrig trävaruindustriutom sågverk (SNI 33 exkl. 33111), pappers- och pappförpackningsindustri (SNI3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNI 3419), grafisk industri (SNI342), kemisk industri, gummivaru-,: plast- och plastvaruindustri (SNI 351, 352,355, 356), jord- och stenvaruindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri(SNI 39). 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 4: 4Försörjningsbalans för övrig industrisektor 1976- gående år, ; milj. kr. '/o resp. -1,9 -0,7 -1,5 -3,9 -8,0 -6,5 Lagerförändring i industrin (milj. Lagerförändring i handeln (milj. -2,4 -4,5 -1,4 -1,1 -0,1 -1,5 'Produktionen framkommer som saldot i balansen och avviker från statistiska centralbyrånsårsberäkningar över produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansensproduktionsförändring för prognosperioden korrigeras därför i enlighet medmönstret för tidigare avvikelser. varulagerha avstannat och påbörjades en avveckling, vilketför helåret innebar att färdigvarulagren minskade. Den svaga inhemskaefterfrågeutvecklingen medförde att även importen av övrigvaror sjönk medknappt som övrigvaruproducenterna beräknas ha dragit nedproduktionen med 19761977. Efterfrågelägetförutses förbättras något , främst tiU följd av gynnsammareavsättningsmöjligheter på exportmarknaderna. Som en följd av devalveringen ochi viss mån ökad tillväxttakt i de västeuropeiska ekonomierna väntasexportvolymen öka med ca 7 1/1977 1978. Den inhemska efterfrågan påövrigvaror kommer sannolikt att utvecklas svagt 19771978, eftersom efterfråganför inhemsk privat konsumtion väntas minska relativt kraftigt. Dessutomberäknas en minskning av handelsledets Övrigvarulager ske.TUlverkningsindustrins och byggnadsverksamhetens produktion kommer dock attväxa något, vilket innebär att behovet av övrigvaror i form av insatsvarorökar. Den påbörjade avvecklingen av övrigvaruproducenternas färdigvarulageroch lager av varor i arbete väntas fortsätta även under loppet av 1978. Ökningenav andelen importvaror i försörjningen av övrigvaror beräknas komma att dämpas19771978, som en följd av den relativprisstegring för importvaror somdevalveringen medfört. Reviderad nationalbudget 1978 93 ökningenberäknas stanna vid drygt 1/19771978. Med den inriktning som denförväntat måttliga efterfrågetUlväxten förutses få, beräknas utrymmet förproduktionstUlväxt inom övrigsektorn stanna vid ca 1/19771978. Denhelt övervägande delen av produktionen inom livsmedelsindustrin inkidryckesvcu-u- och tobaksindustrin går till privat konsumtion inom landet.Livsmedelskonsumtionen ökade med 1975 1976 och en betydandelageruppbyggnad kom tiU stånd såväl inom livsmedelsindustrin som inom handeln.Dessutom ökade exportvolymen med 9 %.EfterfrågetUlskottet riktade sig i förhållandevis hög grad mot utlandet varvid livsmedelsindustrins produktion ökade endast 19751976. Konsumtionenav Uvsmedel minskade med ca 2 1/19761977. Exportvolymen däremot ökade;efter att ha varit vikande återhämtades den kraftigtunder loppet av . Ökningen meUan årsgenomsnitten 1976 och 1977blev därmed . Livsmedelsindustrins egna lager minskade under loppet av1977 och likaså partihandelns livsmedelslager, medan däremot detaljhandelnslager fortsatte att stiga. Den vikande inhemska efterfrågan samt lagerutvecklingentvingade livsmedelsindustrin tiU en produktionsminskning med knappt 2 %19761977. Livsmedelskonsumtionenväntas fortsätta att minska 19771978, medan exportvolymen beräknas öka något.En fortsatt minskning av livsmedelsindustrins egna lager syns trolig 1978 ochlivsmedelslagren inom handeln torde också minska något. Med denna svagaefterfrågeutveckling kan produktionsvolymen inte väntas stiga 19771978. 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Efterfrågeutvecklingenunder ledde till en mycket svag utveck-, ling av den totalaproduktionsaktiviteten i ekonomin. Den inhemska efterfrågan minskade samtidigtsom exportefterfrågan förblev svag. Trots att exporten utvecklades något bättreän väntat kom exportvolymen i stort sett att stagnera jämfört med . Den totala produktionen i kom mot dennabakgrund att minska påtagligt tiU 1977.