prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningarna har starktstrukit under vikten av utbildningsåtgärder, konstaterar UHÄ och flerahögskolor, såväl vad beträffar bibliotekspersonal och dokumenlalisler somteknisk personal och olika användargmpper. vid Chalmerstekniska högskola anser alt utredningarna ägnat alltför lite utrymme ål användamndervisning.Högskolestyrelsen vid högskolan i poängterar särskilt behovet avforskningsanknytning. Vad gäller fort- och vidareutbildning påinformationsförsörjningens område är det så alt det operativa organet här ihelt övervägande grad är högskolan i . Högskolestyrelsen ser med viss oropå inrättandet av ett organ utanför högskoleorganisationen med de tunga uppgifterinom utbildningsplaneringen som utredningarna föreslår att delegationen skages. Högskolestyrelsen erinrar om att det är en viktig uppgift för högskolemyndigheternaatt initiera och planera utbildning. Bl.a. FBR, FRN och SINFDOK anser däremot att den föreslagna delegationen bör fåuppgifter motsvarande forskningsrådens, således med ansvar för övergripandeoch långsiktig planering i likhet med vad utredningarna har föreslagit. SINFDOKframhåller att den stipendiatverksamhet som rådet bedrivit varit en givandemetod alt höja landets kompetens i fråga om systemutveckling ochinformationsutgivande. Enligt SINFDOK:s mening bör stipendiatverksamhelenfortsätta och vidareutvecklas efter 1977/78:114 48 handi enlighet med aktuella behov av kompetensuppbyggnad och problemlösning.Delegationen bör också ha möjlighet atl liksom forskningsråden inrättasärskilda forskartjänster, som kan placeras vid högskoleanslutnainstitutioner. Utredningamaförefaller enligl SACOjSR vara väl medvetna om vikten av UtbUdning. /SRanser dock inte alt av betänkandet framgår del angelägna i att den meratraditionella delen av biblioteksverksamheten tUl-försäkras resurser förforskning och utveckling, t.ex. vid högskolan i , där forskamtbildning börkomma till stånd. /SR vill gärna se all fasta forskartjänster inrättas vidnågot eller några bibliotek. Mångaremissinstanser har kommenterat frågan om utbildning, utveckling och forskningpå delta område och samtliga är eniga om att en stark satsning här är avstörsta betydelse. 2.2,4.1Synpunkter på ansvarsfördelning m.m. Dengrundläggande principen för informationsförsörjningen bör enligt utredningarnaäven i fortsättningen vara ett decentraliserat system men med ett centraltorgan för planering och samordning samt slöd till forskning och utveckling.Flertalet remissinstanser biträder utredningarnas förslag till principiellorganisationslösning med en delegation med tillhörande nämnder och kansli åena sidan samtett nationalbibliotek å den andra. bibUoteket (KB) harnoterat utredningamas uttalande att del kan bli aktuellt att ånyo prövaansvarsfördelningen inom informationsförsörjningen sedan närmare erfarenhetervunnits av den nya organisationen. Någraremissinstanser anmäler viss tveksamhet när det gäller delegationenskompetensområde. Enligl SACOISR:s mening inger det viss oro att ett organutanför högskoleorganisationen får de tunga uppgifter inom utbildningsplaneringensom utredningarna föreslår att delegationen skall ha. Delegationenskompetensområde i förhållande till högskoleväsendets organ mäste nogadefinieras, anser /SR. tar upp samma spörsmål och önskar iklarhetens intresse få fastslaget att delegationens mandat inte berörarkivområdet. Utredningarnatar avstånd från alt ett nationellt planeringsorgan skall ha ansvar förnationell service i operativ drift, vilket skulle göra planeringsorganettungrott. kan instämma i att planeringsorganet inte ionödan skall belastas med ett direkt utförandeansvar. Att därmed frånhända sigstyrningen av operativ nationell service, vilket skulle bli resultatet omutredningens förslag förverkligades, förefaller lantbruksuniversitetetolämpligt. Detta är anledningen lill att anser att bl.a.de delar av och som har nationell servicekaraktär, liksom nationalbiblioteketi sin helhet bör finansieras och därmed styras av det nationellaplaneringsorganet. Endast därigenom kan tillräckliga garantier Prop.1977/78:114 49 skapas föratt den fördel svenska informationsväsendetnödvändiga nationella servicen kan ges utan att ett centralt organ behöversöka vinna inflytande över andra myndigheters interna anslagsprioriieringar.Skulle det av utredningen förordade alternativet komma att genomföras anserlantbruksuniversitetet atl nationalbibliolekets nationaldokumentära uppgifteroch nationella serviceuppgifter bör föras in under delegationen. uttrycker samma tveksamhet inför denföreslagna uppdelningen av ansvaret och hävdar utifrån egna erfarenheter att enmycket nära samverkan mellan operativa och utvecklande instanser är en förutsättningför framgångsrik verksamhet. Rekiorsåmbeiet vid universiteiei i Uppsalatillstyrker i och för sig utredningarnas förslag men framhåller att detföreligger en klar risk för att den föreslagna delegationen får mycket småmöjligheter all påverka del operativa av de centrala uppgifter som skall vilapå och andra organ i ett decentraliserat möns-ler.Rektorsämbetet anser att det varit lyckligare om utredningarna förordat ettämbetsverk med dels planerande och samordnande fiinktion. dels en operativavdelning med uppgift att fullgöra de funktioner som enligt förslaget skallutföras av . Universiieisbiblioiekei vid iUmeå förordar också att ett tungt centralförvaltningsorgan enligtutredningamas alternativ ell skapas. SINFDOK som tillstyrker utredningarnas förslag om endelegation, har beträffande förslaget om att integrera ansvaret för forsknings-och utvecklingsarbete (FoU) i delegationen kommit till den slutsatsen attdenna lösning endast kan komma i fråga på vissa villkor. Det första är attorganisatoriska eller budgettekniska föreskrifter förebygger en utarmning avdelegationens FoU-resurser. Ytterligare förutsättning är att delegationen gessådana befogenheter och medel atl den får möjligheter att samordna informationsförsörjningeni landet. Uppfylls emellertid ej dessa förutsättningar anser SINFDOK att FoU-ansvaretpå området skall anförtros ett jämsides med delegationen inrättatforskningsråd. Fakultetsnämndernavid medicinska fakulteterna vid universiteten i och Göteborg samtFöretagarföreningarnas förbund är de enda remissinstanser som avstyrkerinrättandet av den föreslagna delegationen. i Lundanser del viktigare att skapa en adekvat litteraturservice för medicinskaforskare medan medicinska fakultetsnämnden i anser att de frågor somen delegation skulle ha kan handläggas inom UHÄ. avvisar tanken på en särskildorganisation för statsfinansierad informationsbearbetning med hänvisning tillatt befintliga informationskanaler i stället bör ytterligare utvärderas ocheventuellt förbättras. Förbundet anser att den tekniska informationsförsörjningenpä det centrala planet hör hemma hos STU med vilket organ dagensföretagarföreningar redan har ett väl utvecklat samarbete. Föreningen teknisk information framhåller att en viktigtyp av teknisk 4 1977178. 1977/78:114 50 information är den som krävs för användning, drift ochunderhåll av tekniska produkter. Föreningen föreslår att den blivandedelegationens instruktion utformas så, att även denna form av informationsverksamhetges möjlighet att hos delegationen söka stöd för utvecklings-, försöks- och utbildningsinsatser. SCB ställer sig positiv till utredningarnas förslag menanser att delegationens uppgifter inte bör omfatta system av typfaktadatabaser. SCB finner vidare benämningen "delegation för informationsförsörining"olämplig. Den är enligt verkets uppfattning alltför generell och blir därigenommissledande. Med hänsyn till den betydelse utredningarna tillmäter en ändamålsenligarestatistik föreslår SCB att verket så snart fömtsättningar finns ges i uppdrag atlgöra en översyn av statistiken rörande de vetenskapliga biblioteken och dentill dessa knutna informations- och dokumentationsverksamheten samt att medelhärför tilldelas verket. 2.2.4.2 En delegation för informationsförsörjning Delegationen skall enligt utredningarnas förslag bestå avtio ledamöter representerande allmänintressen, användarinlressen och näriiggandeområden. Många remissinstanser anser sammansättningen av delegationen intefullt tillfredsställande. Inte bara LO, TCO och SACOISR reagerar mot att frågan ompersonal-företrädare i delegationen lämnats öppen utan också åtskilliga andraremissorgan påtalar att representanter för löntagarorganisationerna bör varamed i delegationen. Däribland är lantbruksuniversUetet, FOA, KB, SAB samt bibliolekskollegietvid i . UHÄ framhåller att det är av betydelse att såväl högskolani allmänhet som de kunskaper och erfarenheter som finns vid de vetenskapligabiblioteken blir företrädda i delegationen och i de expertorgan som kan kommaatt knytas till den. Även FBR och talar för att devetenskapliga biblioteken representeras i delegationen. för skogs-och jordbruksforskning finner det välmotiverat att en representant för lantbmksuniversitetetingår i delegationen. SACOISR föreslår också att högskolan i med enrepresentant deltar i den föreslagna organisationskommitténs arbete, samt atlen representant för högskolan i ingår i delegationen. vid humanistiska fakulteten vid universiteieii anser att chefen för det föreslagna bör ingå somledamot i delegationen. Även KB förespråkar alt blir representerati delegationen. , som i sitt remissvar hävdat att delegationensansvarsområde även skulle omfatta museifrågor, föreslår att delta även böråterspeglas i sammansättningen av delegationen och utformning av nämndema. Kommunförbundeiå sin sida förutsätter att en företrädare för kommunema kommer att ingå idelegationen antingen som representant för allmänintressena eller för användarintressena. 1977/78:114 51 SABdelar utredningarnas uppfattning att avnämarrepresentanter och representanterför allmänintressena bör bilda majoritet inom delegationen. Föreningenifrågasätter dock om inte företrädare för yrkesutövare och personalorganisationeräven bör ingå i delegationen och om inle denna i så fall bör utökas någotutöver de föreslagna tio ledamöterna. Även KB finner det svårt att begränsaantalet ledamöter lill tio. 5AFpåpekar att delegationen, om den skall fylla de uppgiflersom utredningen fömtser,bör spegla både expert- och avnämar/allmäninlresse. Som en lösning vill SAFföreslå att de föreslagna nämndernas och arbetetsgrup-pernas ordförande ellerannan utsedd representant ingår i delegationen eftersom delegationen är deninstans som inom det föreslagna systemet skall fatta beslut på samtligasvägnar. Även KB kan tänka sig en sådan lösning för att få till stånd enkoppling mellan nämnderna och delegationen. Förespråkarnaför den tekniska informationsförsörjningen intar en något annan hållning än de hittillsredovisade remissinstanserna när det gäller förslagen om delegationenssammansättning. STU delar utredningarnas uppfattning alt användar- ochallmänintressen bör få en stark ställning i delegationen. Däremot anser inte STUatl representanter för närliggande områden eller kanslichefen bör ingå idelegationen. STU föreslår att delegationen får högst sju representanter medmajoritet för användar- och allmänintressen. Industrin bör ha minst tvårepresentanter varav en från mindre och medelstor industri och en från störreoch forskningsintensiv. ÄvenSINFDOK, SCF, TLS och föreslår samma starka representationfrån industrins sida som STU. Stark representation för industrin i delegationenoch dess rådgivande organ framstår för SINFDOK som särskilt befogad med härisyntill att delegationen föreslås sortera under utbildnings- och inle underindustridepartementet. Somrepresentant för den forskningsinlensiva svenska läkemedelsindustrin villLäkemedelsindustriföreningen att det vid val av representanter till delegationenskall tillses att minst en av ledamötema kan företräda läkemedelsindustrinsspeciella problem. Remissinstansernaställer sig i princip positiva till utredningarnas förslag om nämnder och arbetsgrupperknutna lill delegationen. LO, TCO och SACOISR påtalar även här liksom bl. a. KBoch vikten av att personalinflytandet i nämnder och gruppersäkerställs. Delegationenbör, menar RRV, kunna inrätta nämnder och andra arbetsgrupper av den typ som fömtsesi förslaget, men dessa bör inte bilda en permanent organisation utan inrättasoch avvecklas på initiativ av delegationen. DFE är inne på samma linje ochmenar att ett anlal beredningsgrupper eller arbetsgrupper skall kunna knytas tilldelegationen på det sätt delegationen finner lämpligt. för skogs- ochjordbruksforskning tillstyrker också utredningens förslag om atl permanentaämnes- eller branschvisa arbetsenheter inrättas och förutsätter attrepresentation från lanlbmkssektorn kommer att finnas i relevanta nämnder och arbetsgmpper. Prop.1977/78:114 52 FOA konstaterar att utredningens förslag beträffande olikanämnder knutna lill delegationen är preliminärt och finner ej anledning att gånärmare in pä denna fråga. FOA vill dock understryka viklen av atl frågorbeträffande dels myndighetsbibliotek, dels utbildning tillmäts stor betydelsevid utformningen av nämndorganisationen. VTI och KB anser all indelningen i nämnder bör ske efterrent funktionella gmnder och atl berörda parter bör få möjlighet att påverkanämndorganisationens utseende, innan slutiigt beslut fattas om dem. anser alt museerna har en sä vitalbetydelse som informationscentraler i utredningens anda alt museerna bör vararepresenterade i vissa av de föreslagna nämnderna. Museet undrar i likhet medkulturrådet om del inle finns skäl att överväga alt knyta en särskild nämndför museiområdet till delegationen. De remissinstanser som företräder industri och näringslivsåsom STU, SINFDOK och förespråkar kraftfullt att industrioch näringsliv bör vara väl representerade i nämnder och arbetsgrupper. Kontakt-och forskningssekretariatet vid högskolan i fäster stor vikt vid attindustrin får en stark representation, såväl för slor- som småindustri. Nämndenför induslrifrågor bör tillföras resurser så atl man kan tillfredsställa demindre och medelstora företagens behov, hävdar sekretariatet. i (SIS) stöderförslaget med permanenta nämnder med speciell kompetens på olika områden. SIShar ett starkt intresse att vara representerad i flera av dessa nämnder för attinom respektive verksamhetsområde främja standardisering. TLS och Induslriförbundel förordar nämnder som företräder användarintressenaframför alternativet med nämnder för bestånds-, referens- ochkommunikationssystem, vilket enligt TLS strider moi den helhetssyn påinformationsförsörjningen, som i övrigt markerats i betänkandet. Med tanke på atl de olika nämndernas verksamhet i mångaavseenden kommer atl överlappa varandra vill TLS kraftigt understryka vikten avatt nämndemas arbele samordnas, lämpligen av kansliet, på ett rationellt sätt. pekar i detta sammanhang på den rollsom bl. a. de regionala utvecklingsfonderna kan spela för atl förbättra ochsystematisera spridningen av information lill mindre och medelstora företag.Viss samordning av sådan verksamhet bör enligt verket kunna ske via denföreslagna delegationen. Med hänsyntill den byråkratiskt tungrodda organisationen med åtta experlnämnder och arbetsgmppersom föreslås under delegationen vill anmäla tveksamhet. Avsamma skäl ställer sig/luma-nistiska sektionsnämnderna vid iGöteborg frågande till förslaget med rådgivande nämnder. Synpunkter ochinformationer kan enligt nämndema inhämtas på ett mindre formaliserat sätt, t.ex.genom redan befintliga organ eller särskild expertis. Endast en remissinstans. , anser attförslaget om 1977/78:114 53 ellanlal rådgivande nämnder inte bör förverkligas. Den föreslagna delegationenbör enligt nämndens mening, i stället för att byggas ut med ett omfattande nätav särskilda nämnder, på lämpligt sätt söka hålla kontakt med redan existerandeorgan och med andra experter. För särskilda behov torde tillfälliga arbetsgmppereller kommittéer vara en lämpligare - och mindre byråkratiserad - metod attlösa delegationens arbetsuppgifter anser språknämnden. Utredningarnasförslag om medelsramar som skall ställas till delegationens förfogande detförsta verksamhetsåret (sammanlagt 13,4 milj. samt resurserna i allmänhetpå informationsförsörjningens område kommenteras direkt eller indirekt av ettstort antal remissinstanser, som samtliga förordar kraftigaresursförstärkningar. Flertalet menar också alt framgången av den föreslagnareformen på informationsförsörjningens område helt är beroende av om ytteriigaremedel kan ställas till verksamhetens förfogande. IVAvill framhäva att det är viktigt att den föreslagna delegationenssjälvständighet gentemot andra myndigheter kan hävdas. 1 förhållande till utredningarnasförslag vill IVA förorda atl delegationen tilldelas en vidare beslutsfunktion.Enligt IVA kan detta endast ske genom en förstärkt medelstilldelning, vilketstärker delegationens status. EnliglSlNFDOK:s bedömning kommer de föreslagna medlen till FoU och försöksverksamhetej att vara tillräckliga för att genomföra ens merparten av det avutredningarna föreslagna programmet. Detta finner SINFDOK allvarligt eftersomden framtida utvecklingen av en effektiv informationsförsörjning i ihög grad är beroende av ett stabilt faktaunderlag. Ett sådant faktaunderlagkan endast erhållas genom kvalificerade och samordnade studier av brukarbehovoch möjligheter att tillfredsställa dessa, hävdar SINFDOK. Det viktigaste kravet påinformationsförsörjningens område är enligt TLS i dagens läge en kraftigförstärkning av de ekonomiska resurserna. Svenskt biblioteksväsen har enligt TLSunder , med hänvisning lill framtida vinster med LlBRIS-systemet, fåttvidkännas en kraftig reell nedskärning av resurser genom att bokinköpsanslageninte ens höjts i takt med inflationen, än mindre med priserna, och genom attantalet nya tjänster kraftigt begränsats. TSL hävdar att kunskap utgör enproduktionsfaktor som kommer att bli allt väsentiigare för svensk industrisutveckling. De resurser som satsas på informationsförsörjning bör alltså ses iett övergripande näringspolitiskt sammanhang. Den föreslagna statiigasatsningen på metoder att nå kunskap om ny teknik förefaller helt marginelljämfört t. ex. med motsvarande statliga satsningar för att rädda sysselsättningvid företag med passerad teknik. TLS hemställer att en översyn görs avekonomin för hela den framtida dokumentförsörjningen. VTIförordar att den i belänkandet gjorda fördelningen av insatser mellan å enasidan FoU och å andra sidan övrig verksamhet torde få omprövas till förmån förde . 1977/78:114 54 () påtalar forskningsbibliotekens vanskliga ekonomiskaläge. Den vetenskapliga informationsförsörjningen kan ej främjas bättre, anserHSFR, än genom en kraftig uppräkning av inköpsanslagen till biblioteken. ABAtomenergi menar atl medelsbehovet för delegationen förefaller avsevärt underdimensioneratoch ej står i överensstämmelse med utredningarnas uttalade målsättning attvidta kraftfulla åtgärder för att samordna och förbättrainformationsförsörjningen. EnligtFBR:s mening är de föreslagna medelsramarna alltför snävt tilltagna ochinnebär i realiteten ingen nämndvärd resursförstärkning för in-formationsförsörjningsområdet.FBR anser att en omorganisering av den stora omfattning som föreslås, för attbli meningsfull måste följas upp med avsevärda ekonomiska insatser. 2.2.4.3Informationscentralerna vid och tekniska högskolan iStockholm Samtligainstanser som yttrar sig om utredningamas förslag om ansvarsfördelning ochfinansiering av de olika uppgifter som ingår i informationscentralernavid (vid Kl) och tekniska högskolan (IDC vid KTH)tillstyrker utredningarnas förslag. Vadgäller informationscentralernas operativa verksamheter föreslår utredningarnaatt dessa finansieras via den ordinarie budgeten eller genom avgifter i ställetför som via medel avsedda för forskning och utveckling. Statskontoretoch RRV delar utredningarnas uppfattning i denna fråga. Statskontoret vill idetta sammanhang hänvisa också lill RRV:s förvall-ningsrevisionella studie om SINFDOK(1977), där del bl. a. konstaleras att det finns anledning att se överrelationen mellan taxeinkomslerna och bidragen för att inte SlNFDOK:s medel tillforsknings- och utvecklingsstöd fortlöpande skall bli bundet till viss verksamhet. SINFDOKtillstyrker finansieringsförslaget under fömtsättning att adekvata resurserställs till förfogande. SINFDOK anser i likhet med utredningarna allinformationscentralerna måste bli en resurs för hela landet men då mästeinformationscentralerna ges organisatoriska och ekonomiska möjligheter attfylla de nationella uppgifterna. Även TLS yrkar på atl IDC och får resursersom motsvarar de uppgifter de båda centralerna förväntas fylla. MFRsvarade från början för tillkomsten av den medicinska dokumentationscentralen.Huvuddelen av dess verksamhet har lämnat forsknings-och utvecklingsstadiet.Det är helt i linje med rådets uppfattning att huvudansvaret för verksamhetenbör åvila . I detta sammanhang önskar rådet framhålla attrådets anslag till medicinska informationscentralen för projektet/78 är ett slulanslaginnebärande alt rådet ej är berett bevilja ytterligare medel Prop.1977/78:114 55 förprojektet i dess nuvarande utformning. Rådet vill dock understryka denutomordentliga vikt det fäster vid medicinska informationscentralens fortsattaverksamhet och utveckling. Miljödatanämndenvill i sammanhanget poängtera att båda dessa informationscentraler spelar enroll när det gäller toxikologisk informationsservice med inriktning pämiljöområdet och hälsoaspekter. Fakulieisnäinndenvid KTH tillstyrker att kostnaderna för IDC vid KTH förs över till KTH pä dessordinarie anslag och förordar liksom rekiorsåmbeiet vid KTH att en särskildanslagspost las upp för den externa verksamheten. Vad gäller avgifter förolika tjänster hävdar överbibliotekarien vid KTH att företagsekonomiskasynpunkter inte utan vidare kan läggas pä biblioteks- ochdokumentationsverksamhet och anser del överhuvudtaget svårt all värderaeffekterna av förbättrad tillgäng pä vetenskaplig information. Altsammanföra och bibliotek anser kan ha vissafördelar men tycker att landet borde ha råd att hålla sig med en specialenhetav MIC:s typ. liksom rektorsämbetet och överbibliotekarien vid Kl påtalarvikten av alt Kl erhåller resurser för i erforderlig utsträckning vid enövergång till ett nytt finansieringssystem. Överbibliotekarien vid Kl delarutredningens uppfattning att en närmare institutionell samordning mellan KIBoch börövervägas. En utredning i denna fråga pågår inom Kl. Flertaletinstanser tillstyrker förslaget om att KB omorganiseras till ett nationalbibliotekmed de uppgifter som utredningarna anger, så bl. a. siais-kontorel, RRV, KB,UHÄ, kuUurrådet, MFR, LO, TCO och SAB. KB tillstyrker även utredningarnasförslag om att bör ha benämningen , medhänvisning till att detta bättre anger uppgifter och även anslutertill internationell praxis. UHÄerinrar om statsmakternas beslut att universitetsbiblioteket i i fortsättningenskall svara för informationsförsörjningen till utbildning och forskning viduniversitetet. BIDOK:s förslag innebär, menar UHÄ, att en klar åtskillnad nukan göras mellan nationalbibliolekets och universitetsbibliotekels uppgifter.En överföring av uppgifter och resurser från KB till universitetsbiblioteketbör sålunda nu komma till stånd i enlighet med den fastställdagränsdragningen. författarförbundanser, mot bakgmnd av de ställningstaganden som tagits om att viduniversitetet i skall överta servicen till utbildning och forskningvid , att BIDOK undvikit att behandla kärnfrågan i avgränsningenmellan KB och universitetsbiblioteket, och att förslaget behöver omarbetas.Förbundet hävdaratt KB:s nuvarande samlingar under överskådlig framtid kommeratt vara absolut oundgängliga för humanistisk och samhällsvetenskapligforskning i stock- Prop.1977/78:114 56 holmsregionen.Det ärenligt förbundet av yttersta vikt att ges möjlighetall även i fortsättningen fungera som forskningsbibliotek för kulturliv,forskning och massmedia i .