prop · G10357 · 1977-12-31 00:00:00 — Vid rangordningen har därför utgångspunkten varit attmöjligheterna fill alternativa skyddsåtgärder bör prövas innanöversvämningsrisken ges en avgörande betydelse vid bedömningen av Hällaprojekfef. Remissutfallet i korthet Remissbehandlingen av SOU1974: 22 Utredarensbedömning delas av fiskeriintendenten i mellersta distriktet, domänverket.Vattenvärnet, LRF (), fritidsfiskarna och Kommittén förRädda . Enligt domänverket skulle 100 ha skogsmark samt områdetsvärde från rekreationssynpunkt gå förlorade. LRF framhåller att Hälladammenskulle lösa problemen för jordbruket men att skälen emot bedöms så starka attförbundet inte erinrar mot rangordningen. Flera remissinstanser påpekar atfHällaprojektet inte borde ha hänförts till någon klass så längeöversvämningsfrågan inte klarlagts. Det gäller lantbruksnämnden i Kopparbergslän. Det är ocksåvanligt att man infe är beredd att ta stäUning utan att översvämningsfrågannoga utretts. Denna innebörd har remissvaren från i Kopparbergslän samt och kommuner. antyder att detkan finnas skäl fill en placering i lägre klass med hänsyn till skyddet motöversvämningar. kommun anser att frågan om översvämningsskydd noga börutredas och ansluter sig i övrigt fill utredarens bedömning. Remissbehandlingen av Ds Jo 1976:8 Översvämningsskydd i . (Se även avsnitten 2.4 och 4) Enligt statens industriverk tyder utredningen på att detfinns alternaUv tUl Hälladammen för att hindra översvämningar. Verket anserdock att utredningen behöver kompletteras för att man ska kunna bedöma vilketalternativ som är bäst med beaktande av samtliga samhällsintressen. Liknandeåsikter framförs av statens planverk och kammarkollegiet. Fleraremissinstanser förordar en kombination av åtgärder såsom rensningar, invallningaroch förutseende samhällsplanering framför en utbyggnad av . Det gällerSveriges fältbiologiska ungdomsförening, Sveriges insjöfiskares centralförbundoch . , i , . kommun, , länsstyrelserna iVästmanlands och län, och fiskeriintendenten i mellerstadistriktet. Vattenvärnet och avstyrker utanatt ange alternativa åtgärder som skydd mot översvämningar. Det gäller i huvudsakäven fritidsfiskarna, som även avstyrker rensningar i för fisket viktigaforsar. i avstyrker med motiveringen att Prop.1977/78: 57 170 man från naturvårdssynpunkt bör undvika åtgärder som kanytterligare minska flödena i nedre . För en utbyggnad av talar , Vattenregleringsföretagens samarbetsorgan (),, domänverket, lantbruksstyrelsen,lantbruksnämnderna i och samt statensvattenfallsverk. Skälen för utbyggnad av HäUa är främst att det skuUe medföraett bättre skydd för hela . i anser att utredningenfunnit överlägset andra lösningar. tar dock infe sfällningmed hänsyn till bl. a. beslut i energifrågan. anseratt , i jämförelse med alternativa åtgärder, skulle innebära bättreförhållanden. Dock anser att vägskadorna är relativt små och attdenna fråga bör tillmätas relativt liten betydelse vid en bedömning av HäUa. ()framhåller betydelsen av en bättre prognostisering av flödena.Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) betonar atf sysselsättningsplanering m. m. börske, i händelse av utbyggnad, i nära samråd med arbetsmarknadsmyndigheterna.Enligt länsarbetsnämnden i torde rekryteringen vid en utbyggnadi huvudsak få ske regionalt. Om byggs vore det därför frånsysselsättningssynpunkt fördelaktigt med en fortsatt utbyggnad av ,detta för atf underlätta avvecklingen av den arbetsstyrka som Hällaprojektetskulle kräva. 1, (SOU 1974: 22 s. 146) Energi, GWh,/är Undantag från den i huvudsak höga värderingen avVästerdalälven är bl. a. 1 som ligger i direkt anslutning till det befintiigakraftverket i och endast berör måttliga bevarandeintressen. Samtliga instanser som yttrat sig angående Iföreslår en flyttning av projektet till rangordningens klass 3 tillsammans medprojekten Prop.1977/78: 57 171 Det gäller Malungskommun. Vattenvärnet och Kommitténför rädda . H - , (SOU 1974: 22 s. 146)(II,I, II, ) Energi, GWh/år De föreslagna utbyggnaderna är av begränsat värde från kraffsynpunkt.Projekten i mellersta berör områden med mycket stora ochsamverkande bevarandevärden. Älvsfräckans läge i landet och dess godaåtkomlighet är därvid också av betydelse. kommun, fritidsfiskarna och KommUtén för ansluter sig till utredarens bedömning. Vattenvämet anger strömflskefvara i särklass och avstyrker utbyggnad. och riksantikvarieämbetetförordar klass 4 för projekten. framför i sitt yttrandeatt en större förståelse för kulturmiljöemas rekreativa värden skulle hamotiverat klass 4 och betecknar området som ett omistligt kulturlandskap. Eldforsen, , (SOU 1974: 22 s. 146) Energi, GWh/år Inverkan av tillbyggnadsprojekten måttlig- Prop.1977/78: 57 172 Kommitténför Rädda anför att en eventueU utbyggnad inte får göras så att dämningsgränsenhöjs inom samhälle. Kvarnholsforsen- Fänforsen, (SOU 1974: 22 s. 149) Energi, GWh/år Deföreslagna utbyggnaderna är av stort värde från kraffsynpunkt. En utbyggnad germöjligheter till kortfidsreglering och bättre effektutnyttjande i den förenadeälven ner till sjön . De förtjänster projekten har från kraftsynpunkt haremellertid inte kunnat förhindra en hög värdering. En utbyggnad står i konfliktmed starka motstående intressen. Såväl vetenskapliga som rekreaUonsmässigaaspekter är här tungt vägande som eft bevarande för bygdens ochlokalbefolkningens del är viktigt. Älvsträckans läge och åtkomlighet är av storbetydelse. Gagnefskommun betecknar en utbyggnad av Fänforsen som förödande för landskapsbildenoch negativ för friluftslivet. En torrläggning av Fänforsen skulle innebära attden omfattande bebyggelse som finns längs forssträckans norra strand förlorar ivärde och attraktivitet. Lantbruksstyrelsenpåpekar konflikten med jordbruksintresset. i länanser, beträffande projektet med reglering, att ävenen måttlig höjning av vattennivån skulle ge betydande skador för jordbruket.Samma åsikt framförs av LRF () som dessutom anser att detfinns risk för ökad frost- och dimbildning. Förbundet kräver att en opartiskutredning tillsätts för att utreda konsekvenserna av en utbyggnad. Negativatill en utbyggnad är även Vattenvärnet, , fritidsfiskarna, riksantikvarieämbeteioch KommUtén för Rädda . Vattenvärnet betonar konsekvenserna förvetenskaplig naturvård och rekreation av en utbyggnad av . ,och anser attprojekten bör placeras i klass 4. KommUtén för Rädda motiverarsitt förslag med bl. a. följande: en dämning av By- 1977/78: 57 173 sjön skulle skada kommuns enda friluftsbad avbetydelse. Höjning av grundvattennivån medför enligt kommittén att nyakyrkogård blir oanvändbar. Vidare menar kommittén att lantbruksnämndens täckdikningsförefagi skulle spolieras vid en permanent högvatten-nivå. Fritidsfiskarna vill haKvarnholsforsen i klass 4 och Fänforsen i klass 3b. Kraffindustrin genom Svenska kraftverksföréningen talarför en placering av projekten i klass 2. Motiven för detta torde enligtkraftverksföreningen framstå klarare då den lämpliga dämningshöjden för Kvarnholsforsennärmare utretts. , (SOU 1974; 22 s. 149)' Energi, GWh/år Utredarens bedömning Inverkan av projektet blir måttlig. Remissutfallet i korthet kommun har inget atterinra mot en utbyggnad, Djurjorsen, (SOU 1974: 22 s. 149) Energi, GWh/år Älvsträckans läge och ätkomlighet är av stor betydelse.Motiven för bevarande gäller dock främst älvsträckan uppströms . ' Utbyggnad pågår, efter Ullständ av vattendomstol. 1977/78: 57 174 kommun är negativ fill utbyggnad och betecknarprojektet som förödande för landskapsbilden och negativ för friluftslivet. Klassningenfrån rekreafionssynpunkt är enligt kommunen för låg beroende på ett alltfördåligt underlagsmaterial. Fritidsfiskarna vill flytta projektet fiU klass 3b. For.shiivud - Domnarvet, (SOU 1974: 22 s. 149) Energi, GWh/år Utredarens bedömning redovisas ej särskilt. anger Forshuvud och Bullerforsen somteknik-och arkitekturhistoriskf intressanta anläggningar, vilket skullemotivera en placering i klass 2. , (SOU 1974: 22 s. 153) Energi, GWh/är isas ej särskilt. Kommunerna längs nedre , , , ,, , och , ser inga nämnvärda hinder motutbyggnad. Lillfors, (SOU 1974: 22 s. 153) Energi, GWh/år Prop.1977/78: 57 175 Utredarens bedömning redovisas ej särskilt. Sala, , , , och Gävlekommuner instämmer i utredarens bedömning men förutsätter att den arkitekturhisfo-risktintressanta kraftverksbyggnaden bevaras samt att hänsyn tas till möjligheternaatt befara älvsträckan nedströms kraftverket med mindre båtar. kommunhar ingen erinran mot projektet. anser att den teknik-och arkitekturhisforiskt intressanta kraftverksbyggnaden motiverar enplacering av projektet i klass 2. , (SOU 1974: 22 s. 153) Energi, GWh/år 62 Utredarens bedömning redovisas ej särskilt. Sala, , , , och Gävlekommuner samt insfämmer i utredarens bedömning menförutsätter att hänsyn tas UU den nuvarande kraftstationens teknikhisfo-riskaintresse och fill de medeltida grundläggningar som finns nära forsen. Vidarekräver kommunerna att man ordnar så att mindre båtar kan passera kraftverket.LRF () befarar atf det kan bli fråga om att något sänka , vilketskulle få negativa effekter för landskapsbilden och jordbruket. En sådan avsänkningavstyrks av förbundet. Tyttbo- Gy.singe, (SOU 1974: 22 s. 153) Energi, GWh/år 1977/78: 57 176 Projekten skulle, om de aktualiserades, beröra den sistaför kraffända-mål outnyttjade delen av ett större sammanhängande och värdefulltnatur-komplex. Det har från såväl vetenskaplig naturvårdssynpunkt som rekreationssynpunktsynnerligen höga värden. Utredningen flnner def därför vara av högsta angelägenhefsgradatt den resterande outbyggda delen av det mycket värdefulla området i nedreDalälven bevaras. Enigheten kring projektens placering i högsta skyddsklassär stor. Läns-styrd.serna i Upp.sala, och instämmeri utredarens bedömning, liksom också Sala, , , , Älvkarlebyoch kommuner, lantbruksnämnden i , länsarbetsnämnden iGävleborgs län, i län, , , LRF genom länsförbundet iGävleborg samt fritidsfiskarna. i anför bl. a. att enhöjning av Färnebofjärden med bara allvarligt skulle påverkatorrläggnings- och odlingsmöjligheterna. i län påpekari sitt yttrande att betydelsen av området kring nedre Dalälvenytterligare styrkts genom att det klassificerats som primärt rekreationsområde.Skog.svårdsstyrelsen i framför att en utbyggnad p. g. a. deflacka stränderna kan komma att påverka stora skogsarealer. Untra, , (SOU 1974: 22 s. 153) Energi, GWh/år redovisas ej särskilt. Utredarens bedömning accepteras av Sala, , ,, och kommuner, men de förutsätter att hänsyn tas till 1977/78: 57 177 kraftstationernas arkitektoniska och teknikhistoriskavärde. Denna synpunkt framförs även av ochriksantikvarieämbetet. Ämbetet anser dessutom att detta värde motiverar enplacering i klass 2. Kommunerna förutsätter vidare att man vid en eventuell utbyggnadav Untra inte förändrar forsområdefs karaktär. , fiskeriintendenteni mellersta distriktet och understrykerbetydelsen av att förutsättningarna för fisket nedom kraftstationinte försämras. Fiskeristyrdsen framhåller denna älvsfräcka som ettriksintresse, där för svenska förhållanden ett unikt fiske efter havsvandrande laxartadfisk bedrivs. Sträckan bör enligt flskeri-styrelsen ovillkorligen skonas frånextrem korttidsreglering. Fiskeriintendenten betonar starkt att en eventuellombyggnad av infe fär medföra rensningar av älven nedströmskraftverket. (SOU 1974: 22 s. 138) (Omfattar projektenSträngforsen och Klarabro) Energi, GWh/år Älven är, med undantag av den sträcka som omfattar detberömda meanderloppet och den långa forssträckan mellan och ,helt utnyttjad för kraftändamål. Även dessa avsnitt är dock påverkade ochkommer i än högre grad att bli det fr. o. m. då den redan tillåtnakorttidsregleringen från fas i bruk. De föreslagna utbyggnaderna. och Klarabro,anges vara värdefulla från kraffsynpunkt. ger förutom mycketkraft även möjlighet till ökat uttag av korttidseffekter i . Som framgår av rangordningen har utredningsmannen fäst belydandevikt vid de argument för bevarande av övre som framlorts, För båda deaktuella projekten och Klarabro gäller atf en utbyggnadskulle spoliera viktiga bevarandevärden. Emellertid har utredningsmannen funnitskäl atf i rangordningen markera det faktum 12 1977/78. Prop.1977/78: 57 178 att har större fördelar från kraftsynpimkt,som en utbyggnad av Klarabro skulle förorsaka något större skador änen utbyggnad av . Del främsta motivet för en hög värdering fränbevarandesynpunkt av och Klarabro är det redan nu stora, och avallt atf döma växande, intresse från rekreationssynpunkt som riklas mot denlånga forssträcka som berörs av de båda projekten. Vidare bör hänsyn tas till atfden outbyggda sfrömsträckan är den enda kvarvarande reproduktions-lokalen påsvenska sida för klarälvslaxen. Dessa skäl talar lör att den aktuella älvsträckanbör bedömas i ett sammanhang. Utredningsmannen har, vad gäller del berömda meanderloppet,vid sin bedömning utgått från att tillfredsställande garantier för skydd avdetta under alla förhållanden skapas. (ombud iVärmland), Arbetsgruppen , kuUiirhistoriska förening,och Sällskapet för naturskydd i KrisUnehamntalar för att älvsträckan skall undantas trän utbyggnad. Samma innebörd harremissvaren från och fiskeriintendenten i östra distriktet.Friluftsfrämjandet, vat-lenlagsuiredningen, Vailenvärnet, Svenska kanotförhundeioch fritidsfiskarna, vilka föreslår en uppflyfining fill klass 4 i denslutliga rangordningen. Från fiskesynpunkt framhävs älvens betydelse som reproduk-tionsomrädeför lax och öring. i anser att utredningen närmareborde ha redogjort för konsekven.serna för lax- och öringbestånd.Liknande synpunkter framförs av . Övriga argumentför bevarande är främst älvens betydelse i outbyggt skick för turism och frUuftsliv.Torsby kommun anser att bevarandevärdena måste anses större än samhällsnyttanav en utbyggnad, som menligt skulle påverka rekreationsmöjligheterna. Länsstyrelseni anser att älvsträckan bör undantas från utbyggnad med hänsyntill principerna i den fysiska riksplaneringen, de marginella krafttillskottenoch de höga bevarandevärdena. En förutsättning för fortsatt satsning påturismen i norra är, enligt , att man inte berövarälvdalen de attraktioner som finns, främst landskapets särpräglade utseendemed forsarna och fisket. En utbyggnad kan vidare, enligt länsarbetsnämnden iVärmlands län, inte motiveras av sysselsättningsskäl. En utbyggnad tillstyrks av kommun och kraffindustringenom . Kraffindustrin anser att utredningen tagitalltför stor hänsyn till synpunkler rörande naturvård och rekreation. Den laxsom leker på svensk sida är enligt kraftindustrin fåtalig, medan det på norsksida. framför allt ovan Lutufallef, finns utmärkta möjligheter Prop.1977/78: 57 179 för naturlig återväxt. Vidare anses kanotsporfen ha fåttalltför stor betydelse vid utredningens bedömning. Norra betydelsesom rekreationsområde är inte i så hög grad beroende av älven och sommarturismen. meteorologiska och hydrologiska institui iSMHl)anser att en utbyggnad skulle få positiv inverkan pä nu rådande isdämningsförhållandenoch detta skulle enligt institutet kunna motivera en lägre klass. Enligl kommun bör i första hand Strängsforsenbyggas vid en eventuell fortsatt utbyggnad av , medan Klarabro bör undantasfrån utbyggnad. Värsjö, (SOU 1974: 22 s, 142) Energi, GWh/år Utredningsmannen har vid sin bedömning utgått från att tillfredssfällandegarantier skapas för skydd av del berömda meanderloppet. Fiitidsfiskarna, (ombud iVärmland) och Arbetsgruppen motsätter sig utbyggnad, fritidsfiskarnaoch Arbetsgruppen med hänsyn till områdets betydelse för turismoch friluftsliv, de mänga goda fiskevatten och de säregna naturavsnitt, bl. a. kanjonpartier,som där finns. i är inte beredd att ta sfällningutan en noggrannare prövning av projektet. Tvekan finns också hos kommunsom "i yttersta nödfall" kan tillstyrka en utbyggnad. och Munkforskommuner anser att en utbyggnad kan tillåtas. ,Letten, (SOU 1974: 22 s. 143) Effekt, , GWh/år Prop.1977/78: 57 180 Kraftvärdering Vetenskaplig naturvård Kulturminnesvård Utredningsmannenhar förutsatt att def berömda meanderloppet inte skadas. Vissaremissinstanser berör när det gäller de eventuella konsekvenserna förjordbruket. kommun avstyrker utbyggnad fiU dess närmare studier hargjorts av konsekvenserna för jordbruket. i länanför atf en utbyggnad framtvingar förstärkning och höjning av de somanlagts skydd mot översvämning. Om detta utförs torde, enligtlantbruksnämnden, inga negativa effekter för jordbruket uppstå. Torsbyoch kommuner tillstyrker utbyggnad, den förra med tvekan. Prop.1977/78: 57 181 Sammanfattning av Älv-kraft-miljö. Slutrapport från forskningsprojektVattenkraftutbyggnadens miljöeffekter. beviljade den 24 juni1974 ett anslag för att starta en utredning rörande vattenkraftutbyggnadensmiljöeffekter. beslutade kraftintressenterna genom Centrala driftledningen(CDL) att stödja projektet genom att svara för hälften av kostnaderna.Projektledare har varit professor vid naturgeografiskainstitutionen vid och biträdande projektledare fil. kand.Agneta vid samma institution. Vid sidan av projektledaren harprofessor vid svarat för det biologiskaämnesområdet och professor vid för detsamhällsvetenskapliga. Projektets målsättning kan kort sammanfattas i trepunkter: Attsammanställa och utvärdera vår kunskap om vattenkraftutbyggnadensmiljöeffekter med hänsyn till såväl naturvetenskapliga som kultur- ochsamhällsvetenskapliga synpunkter. Att sökaprecisera vilka miljöelement och miljöeffekter ,som är de mest väsentliga ochatt ange metoder för deras värdering och inbördes sammanvägning. Att föreslåprogram för undersökningar och inventeringar och ange särskilt angelägnaforskningsuppgifter. Det existerar fortfarande väsentliga luckor i vårtvetande, trots ett rikligt material. I syfte att komplettera kännedomen omutbyggnadens miljöeffekter beslöts atf ett vattendrag skulle väljas ut förspecialstudier. Efter noggrant övervägande utvaldes för dennafall-studie. Resultaten av studien av och data från den allmännamaterial-sammanställningen har samlats i en serie underlagsrapporter. Projektets slutrapport kan ses som ett försök fill enövergripande analys av vattenkraftutbyggnadens miljöeffekter. Den bygger iviktiga avsnitt på det nyssnämnda underlagsmaterialet men behandlar iåtskilliga avseenden problem också utanför dettas räckvidd. Rapporten har i sinhelhet författats av , som är ansvarig för värderingar och åsikter.I rapporten påpekas inledningsvis att den svenska vattenkraftens utbyggnadsgradär hög internationellt sett. av den ekonomiskt utbyggnadsvärdavattenkraften är utnyttjad. Motsvarande siffra för (utomSovjetunionen) är , för och för hela världen endast ca 15 %.Rapporten ger exempel på drastiska effekter som kan uppträda vidvattenkraftutbyggnad i andra klimat-miljöer. I eft internationeUt perspektiv ärmiljöeffekterna i relativt måttUga, vilket har flera orsaker:vattendragens och därmed också 1977/78: 57 182 projektens dimensioner är relativt små i , klimatetär fuktigf-tem-pererat utan utpräglade extremer, de geomorfologiska processernakontinuerUga men ganska långsamma, växt- oeh djurliv väl anpassade till denfysiska naturmiljön, näringsliv, bebyggelse och social struktur moderna menbyggda på långvarig tradition. A andra sidan uppträder ändå påtagligamiljöeffekter som fordrar speciell uppmärksamhet. I princip krävs självfalletlika stor hänsyn tUl miljön här som i varje annat klimatområde. Väsentligt äratt bedömningen av effekterna vilar på en grundlig kännedom om det dynamiskalandskapet, om hur ingrepp och åtgärder i detalj ändrar förutsättningarna förlandskapets utveckling och om vilka miljöeffekter som dessa ingrepp ochåtgärder medför. Samtliga led måste vara kända i kedjan dynamisk miljö yttreingrepp miljöelfekter. De hydrologiska och geomorfologiska förloppen länkarsamman älvdalarnas och sjösystemens olika delområden. Älvdalarna fungerar ock,säsom växt- och djurgeografiska spridnings- och kommunikationsvägar. Blandviktiga älv- och strandfyper med samhöriga biotoper behandlas särskilt fall-och forsslräckor, brink- och ravinlandskap, meanderiopp, översvämningsmarker,flätade fåror och deltaland. Med bilden av det levande naturlandskapet sombakgrund skildras effekterna av de vanligaste ingreppen och åtgärderna påfysisk miljö (klimat, vatten och mark) och på levande miljö (vegetation,djurliv och ekologisk balans). Framställningen avslutas med en tabellarisksammanfattning av utbyggnadens effekter på naturmiljön i olika typmiljöer:regleringsmagasin, älvmagasin, nedströmssträckor och byggnads- ochanläggningsplatser. I rapporten diskuteras också förutsättningarna för vårupplevelse av landskapet och hur landskapsvårdande åtgärder kan påverkalandskapsbilden, bl.a. vid vattenkraftutbyggnad. Vattenkraftutbyggnadernas sambandmed ekononu, näringar och fritid behandlas. Därefter redovisas en delstudieinom vattenområde med huvudsyfte att undersöka de enskildamänniskornas attityder till vattenkraftutbyggnad. De ekonomiska följderna förden enskilde har som väntat haft stor betydelse. Bland enskilda faktorer äreffekten på fisket den klart viktigaste. Förlusten av def naturliga landskapetnämns också ofta som en bidragande orsak fill människornas inställning. På långsikt anser man inte att vattenkraftutbyggnaden längs haft någonavgörande betydelse för människa och samhälle, även om den lokalt inneburitgenomgripande och ofta svåra omställningar för enskilda människor. I ett avslutande kapitel betonas, att steget ofta är långtvid vattenkraftens utbyggnad från kunskap till värdering och beslut. Det ärviktigt att man fattar beslut enligt klara principer och på tillräckligtkunskapsunderlag i fråga om de förväntade miljöeffekterna. En noggrann beskrivningoch värdering av miljöeffekterna bör ingå i projekteringen av varje störreföretag. Beskrivningen och bedömningen av de sannolikamiljöeffekterna bör 1977/78: 57 183 gesvar på frågorna: Vilka miljöelemenf, naturprocesser ochsamhällsfunktioner påverkas vid en utbyggnad? Vilka människor eller kategorier av människor ochvilka allmänna intressen berörs? Kan miljöeffekterna bedömas vara av övervägandepositiv eller negativ karaktär? Vilken styrka eller omfattning har varje enskildtyp av miljöeffekt i förhållande tUl motsvarande effekt vid liknande ingrepp iandra älvar eller på andra avsnitt i vattendraget? Vilken vikt bör en förutsedd typ av effekt tiUmätasi förhållande tiU andra miljöeffekter inom projektet? Hur utvecklas miljöeffekterna i kortsiktigt ochlångsiktigt perspektiv? Kan en negativ effekt helt eller delvis kompenserasgenom särskilda åtgärder? Föratt möjliggöra en översiktiig presentation av de viktigaste miljöeffekternahar konstruerats eft miljöeffektschema, där påverkan på de skilda miljöelementen,naturprocesserna och samhällsfunktionerna kan illu,streras genom miniafyrdiagramavseende nationella ekonomiska intressen, nationella vetenskapliga (ideella)intressen, regionala intressen, resp. enskilda människor. Enprocedur skisseras för hur de önskvärda miljöeffektundersökningarna skuUekunna inordnas i handläggningen. Denna procedur har så nära som möjligtanknutits nu gällande praxis vid vattendomstolsbehandlingen. Förslag gesockså till konkreta undersökningsprogram för studium av miljöeffekterna och fördokumentation och kontroll. Slutligen ges några exempel på angelägnaforskningsuppgifter. Detär inte möjligt att göra en sammanfattande värdering av desamlade verkningarna av vattenkraftens utbyggnad på miljö och samhälle.Verkningarna växlar med de lokala förhållandena och med åtgärdernas art ochomfattning. En viss typ av miljöeffekter kan vara dominerande i ett projekt menbetydelselös i ett annat. Varje projekt eller utbyggnadsalternativ måste därföri första hand bedömas separat för senare jämförelse med andra projekt. Vissaeffekter har dock regelbundet visat sig ha en betydande vikt i flertaletprojekt. Bland de positiva inslagen är självfallet det ekonomiska värdet av elkraffproduktionenden klart viktigaste effekten. Den stimulerande effekten på näringslivet iallmänhet är ocksä betydelsefull.