prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrund behandlarjag i det följande både frågan om en sänkning av den lägsta garanteraderäntesatsen för nya bostadshus och frågan om en snabbare avtrappning avräntebidragen i beståndet. 1 fråga om den lägsta garanterade räntesatsen för nyabostadshus vill jag anföra följande. De snabba prisstegringarna i bostadsbyggandet harfrämst drabbat hus som har påbörjats . Även hus som äraktuella för igångsättning påverkas härav. Prisstegringarna har varit störstför flerfamiljshusen. Av detta skäl har regeringen höjtlåneunderlaget mer för flerfamiljshus än för småhus. Effekterna på kapitalkostnadernaav prisstegringarna blir också större för hyres- och bostadsrättshus. Det berorpå att räntan för lån till s. k. överkostnader, dvs, skillnaden mellan faktiskproduktionskostnad och pantvärdel, i hyresrättsfallet får betalas fullt ul avhyresgästerna via hyran. Detsamma gäller också i bostadsrättsfallet om lån föröverkostnaden tas upp av bostadsrättsföreningen. De som äger sin bostad kandäremot utnyttja sin rätt till avdragför skuldräntor också för överkostnadslån. Jag anser därför att det finns skälatt, när det gäller hus som har påbörjats , minska kapitalkostnadernaför enbart hyres-och bostadsrättshus. Även hus som påbörjas börenligt min mening tå sänkta kapitalkostnader. Denna sänkning bör omfatta allahus. För nybyggnad och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus bör den lägstagaranterade räntan avvägas enligt följande tablå. 1977/78:100 Bilaga16 32 Hus påbörjade Ny lägsta Sänkning år garanterad ränta, % 1977 3,6 -0,3 1978 3,4 -0,5 Till hyres- och bostadsrättshus påbörjade åren 1977eller 1978 bör därvid i fråga om nybyggnad räknas alla hus i ärenden där deegentliga byggnadsarbetena har påbörjats eller påbörjas under denna lid. Vidombyggnad bör som sådana hus räknas de för vilka del under denna lid harmeddelats eller meddelas preliminärt beslul om bostadslån eller beslut omdispens för påbörjande. Den garanterade räntan det försia året av låneliden är5 % om lånet avser ombyggnad av flerfamiljshus som ägs av låntagare som harmöjlighet att göra avdrag vid inkomstbeskattningen för del av ombyggnadskostnaderna.De ändringar av den lägsta garanterade räntan, som jag har föreslagit, börinte gälla för sådant ombyggnadslån. Det finns anledning att ytterligarestudera frågan om sambandet mellan reglema för den statliga bostadslångivningenoch skattereglerna vid ombyggnad. En sänkt lägsta garanterad ränta enligt mitt förslagsänker kapitalkostnaderna med ca /m hus och /m i 1978 årshus. De ökade räntebidragsutgifterna för dessa två årgångar kan för budgetåret1980/81, då utgifterna kan förväntas slå igenom fullt ut, beräknas till 20milj. Vid bedömningen av beloppets storiek bör beaktas att anlaletlägenheter i dessa årgångar är förhållandevis lågt. För dessa hus avser jag attsenare föreslå regeringen motsvarande förändringar av de räntetillägg som utgårför tiden mellan färdigställandet och utbetalningen av bostadslån. Beträffande småhus som bebos av låntagaren bör för hussom påbörjas molsvarande sänkning göras som för hyres- ochbostadsrättshus. För småhus för försäljning, s. k. gruppbyggen, bör därvid vidnybyggnad gälla samma påbörjanderegler som för hyres- och bostadsrättshus. Förövriga småhus skall vid ny- och ombyggnad till påbörjade hus räknasalla som meddelas beslut om bostadslån eller beslut om dispens för påbörjandeunder detta år. Den garanterade räntan bör alltså sänkas från nuvarande 6%lill 5,, Kostnaden för denna sänkning i form av ökade räntebidrag kanberäknas till ca 50 milj, kr, och belastar statsbudgeten fr,o, m. budgetåret1979/80. Ökningen av räntebidrag medför att småhusägarnasunderskottsavdrag vid inkomstbeskattning minskar i motsvarande mån. Den totalaoffentliga utgiftsökningen till följd av räntesänkningen för småhus kan motdenna bakgrund beräknas till 20-25 milj. kr. Jag vill erinra om alldenna kostnad även är en följd av dagens höga produktionsandel för småhusen. I fråga om avtrappningen av räntebidraget är, som jagtidigare har nämnt, ett grundläggande syfte med bostadspolitiskabeslut att utjämna kapitalkostnaderna mellan hus som har uppförts vid skildatidpunkter. Detla syfte bör alltjämt gälla och bör läggas till grund förändringar i 1977/78:100 Bilaga16 avtrappningsreglerna.Avtrappningstakten måsle således avvägas med hänsyn till byggprisstegringen.Jag förordar därför att räntebidragen för alla hyres- och bostadsrättshusavtrappas från , För att uppnå en jämförbar kapitalkostnadsökning efterskatt för småhus som bebos av låntagaren förordar jag att räntebidraget fördessa hus avtrappas från den , Genom de föreslagna ändrade avtrappningsreglerna, somockså bör gälla i fråga om basränta för hus med räntelån, minskar den tid dettar för den garanterade räntenivån att nå nuvarande marknadsräntenivå från 31till för hyres- och bostadsrältshus och från 19 till för småhus sombebos av låntagaren, I sammanhanget villjag erinra om att beräkningarna i prop, 1974:150 (s, 407) utgick från atträntebidragen skulle upphöra efter ca 23 resp, . En ökad avtrappning avräntebidragen enligt vad jag har förordat kan beräknas minska utgifterna förräntebidrag /81 med ca 140 milj, kr, vid i övrigt oförändradeförhållanden. De ändrade reglerna för avtrappning av räntebidragleder till en genomsnittlig höjning av kapitalkostnaderna i förhållande tillnuvarande avtrapp-ningsregler med ca ,/m- och år fr, o, m, ,Förslagen påverkar således inte kapitalkostnaderna . Deförslag som jag nu har lagt fram innebär, om de genomförs, en kraftig stimulansför nyproduktionen av hyres- och bostadsrättshus som rimligakostnadsrelationer mellan olika årgångar av hus tryggas även . Jag gårnu över till förslag som rör räntebidrag. Bostadsstyrelsenhar tagit upp frågan om garanterad ränta vid uthyrning av småhus. Dengaranterade räntan för småhus som skall bebos av låntagaren ärsom har nämnts , Önskar låntagaren hyra ut huset krävs medgivandeav länsbostadsnämnden. Är uthyrningen permanent skall bosladslåneandelen sänkasfrån av låneunderlaget. Enligt sänks samtidigtden garanterade räntan från 6 till . anser att nuvarandebestämmelser medför omotiverade ekonomiska fördelar för låntagaren. Dengaranterade räntan bör därför inte sänkas vid permanent uthyrning av småhus somär avsett att bebos av låntagaren. Småhus som ägs av fysisk person schablonbeskattas iallmänhet oavsett om ägaren bor i huset eller hyr ut det, omuthyrningsverksamheten inte är yrkesmässig, I dessa fall är det inte motiveratmed olika lägsta garanterade räntesatser beroende av om låntagaren bor i huseteller hyr ut det. Jag förordar därför i fråga om bostadslån till enskild person för småhus att den garanteraderänta (6 eller ) som gäller när huset bebos av låntagaren skall tillämpasäven vid uthyrning, om inte denna är yrkesmässig i den meningen att denföranleder att låntagaren beskattas enligt den s, k, konventionella metoden. Idet senare fallet bör den garanterade räntan bestämmas enligt vad som gällerför hyreshus i allmänhet. 3 Riksdagen1977/78. Prop.1977/78:100 Bilaga 16 34 har även tagit upp frågan omräntebidrag till mindre ombyggnader av småhus med ett låneunderlag på högst . För lån till sådana ombyggnader gäller vissa särskilda regler som bl.a. innebär att räntebidrag inte utgår. föreslår nu atträntebidrag bör utgå utan hänsyn till någon lägsta beloppsgräns. Med hänvisning till vad jag kommeratt anföra underanslaget IV: 12. Lånefonden för bostadsbyggande i anledning avbosladsstyrelsens förslag att höja nämnda låneunderiagsgräns till högst . kan jag inte biträdaförslaget. har för /78 beräknatmedelsbehovet till 2 820 milj. kr. För /79 räknar styrelsen medett anslagsbehov av 3 115 milj. kr. Med hänsyn till bl.a. konverteringar förlån enligt äldre bostadslånekungörelser och tillde senaste årens koslnadsstegringar med åtföljande höjningar av lånetaket förstatliga bostadslån räknar jag med elt medelsbehov för budgetåren 1977/78 och1978/79 på inemot 2900 milj. kr. resp. ca 3 345 milj. kr. De reformer som jagkommer att behandla under anslaget IV: 12. Lånefonden förbostadsbyggande samt övriga utgifter under anslaget, vilka är obetydliga iförhållande lill de beräknade utgifterna för räntesubventionerna, har intepåverkat anslagsberäkningen i någon större omfattning. Jag förordar att anslaget för /79anvisas med 3 345 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat i fråga om lägsia garanterade rän tesatser och upptrappning av dem, 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om räntebidrag vid uthyrning av småhus i vissa fall, 3. till Räntebidrag in. m. /79 anvisa elt förslagsanslag av 3 345 OOOOOO kr. 1976/77Ulgift 45 079840 1977/78Anslag 75 000000 1978/79Förslag 75 000000 Från anslaget bekostas utgifter för eftergift avhyresföriustlån enligt förordningen (1976:260, ändrad 1977:167) omhyresföriustlån. T.o.m. /75 har eftergift av lån belastatfonden för oreglerade kapilal-medelsföriuster. Ansökningar om eftergift m. m. prövas avbostadsstyrelsen. I de fall låntagaren gör anspråk på avvikelser från de iförordningen om hyresförlustlån intagna bestämmelserna är det regeringen somfattar beslut. 1977/78:100 Bilaga 16 35 Under /77 beviljades ansökningarom eftergift av hyresföriustlån till ett belopp av 55,2 milj. kr. Totalt har intill utgången av nämnda budgetår beviljats 144,3 milj. kr. i sådana eftergifter. Antalet outhyrda lägenheter har minskat undersenare år men då hyresnivånsamiidigt har stigit räknar med att hyresförlustlån i kronor räknat kommer att lämnas ungefär i sammaomfattning som tidigare år.Erfarenheterna tyder på att av hyresförlustlånen kommeratt efterges. Under dessa förutsättningar beräknar styrelsen utgiften för eftergifter till ca 75 milj. kr. för såväl innevarande budgetårsom /79. föreslår, i syfte att förenklaoch rationalisera handläggningen,att styrelsens beslutanderätt i frågor som rör ränte- och amorteringsfrihet avhyresförlustlån flyttas till länsbostadsnämnderna den . Beslutanderätten i fråga om förskott påhyresförlustlån bör enligt styrelsen flyttas frånregeringen tilllänsbostadsnämnderna. Antalet tomma lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus har minskat alltsedanår 1974. Nedgången har varit påtaglig. Dennaförbättrade uthyrningssitualion påverkar emellertid på kort sikl inte denpressade ekonomiska situationen för berörda bostadsföretag. Jag kommer att under anslaget IV: 12.Lånefonden för bostadsbyggande närmare redogöra för situationen påbostadsmarknaden och de allmännyttiga företagenssituation. I det sammanhanget kommer jag alt förorda atthyres-föriustlångivningen, som omfattar hyresförluster uppkomna ,får omfatta även hyresförluster som uppkommer . Utbetalningarna av hyresförlustlån, som sker frånanslaget Lånefonden förbostadsbyggande, beräknar till ca 250 milj, kr, under vartderaav budgetåren 1977/78 och 1978/79, Under /77 utbetaladesca 287 milj, kr, i hyresförlustlån. Beträffande lån,som redan har beviljats för förluster , sammanlagt ca 956 milj, kr,, har beslut om eftergift enligtbestämmelser som anges i förordningen (1976: 260) om hyresföriustlån meddelatsför lån som uppgår till ca 395 milj.kr. Härav har statens eftergift utgjortca 177 milj. kr. medan resten har fallit på bostadsföretagens ägare i form av inlösen av hyresförlustlån. I samband medeftergift beviljas räntebefrielse fram lill inlösningstillfållet. Räntebefrielse har därutöver, utan samband med eftergift, beviljats förhyresföriustlån som uppgår till ca335 milj. kr. I ärenden som avser eftergift, räntebefrielse och senareläggningav amortering beslutar i normalfallen . I de fall låntagaren gör anspråk påavvikelse från de regler som gäller för normalfallen beslutarregeringen. Prop.1977/78: lOO Bilaga 16 36 har regeringen tagit ställning till fleraansökningar från kommuner som har anstikl om eftergift av hyresförlustlän medstörre belopp än som följer av normalrcglcma. Enligt dessa regler, somåterfinns i förordningen om hyresförlustlån, beviljas eftergift när låntagarenshyresföriustlån sammanlagt uppgår till av taxeringsvärdet för byggnaderexkl. Eftergift beräknas på grundval av ett belopp sommotsvarar lånet minskat med dels vinstutdelning, dels av det taxeradebyggnadsvärdet såvida inte sådan minskning har gjorts i samband med tidigarebeslul om eftergift. Av elt sålunda reducerat lån efterges om lånet avserbostadsrättsförening. Avser lånet enskilda eller allmännyttiga företagefterges normalt . Eftergift i det senare fallet sker på villkor attlåntagaren inlöseråterstående del av lånet med kapitaltillskott som inte är förenat medåterbetalningsskyldighet. Det innebär beträffande kommunala och allmännyttigaföretag att kommunerna i praktiken får inlösa den del av lånet som inteefterges av staten. Flera kommuner har eller har haft problem med tommalägenheter. För en del av dessa kommuner kan kravet på inlösen vid eftergift avhyresförlustlån för allmännyttigaföretag medföra ekonomiska problem. Det är emellertid inte rimligt att statenefterger någon större del av hyresförlustlånen än f n. Den grundläggandeansvarsfördelningen mellan stat och kommun för bostadsförsörjningen bör liksomhittills innebära ett i huvudsakdelat ekonomiskt ansvar. Systemet med hyresförlustlån och eftergift av sådanalån får inte bli ett allmänt kommunalekonomiskt stöd. Det finns dock anledningatt i viss omfattning bedöma behovet av eftergift med ledning av grunderna försystemet med skatteuljämning. Mot denna bakgrund förordar jag attföljande regler skall gälla vid eftergift av hyresförlustlån i kommunala ochallmännyttiga bostadsföretag. Liksom f. n. bör huvudregeln vara att staten och kommunerna vid eftergift avhyresförlustlån delar ansvaret likaför den del av hyresföriustlånet som återstår sedan reducering har skett medeventuell vinstutdelning och av taxeringsvärdet. Det medför ipraktiken att kommunen även fortsättningsvis får lösa in den del av lånet somsvarar mot nämnda reducering. För de kommuner som staten ger extraskatteutjämningsbidrag för bör statens eftergiftsdel vara . Dekommuner som här avses är de som har fått extra skatteutjämningsbidrag för år1978 i enlighet med regeringens beslut . Motsvarande reglerbör gälla för kommuner som får extra skatteutjämningsbidrag för såsnart beslut härom har fattats. Eftergiftsdelen bör kunna vara också närextra skatteutjämningsbidrag inte utgår. Som förutsättning bör i detta fallgälla att den kommunala delen, uttryckt som summan av eventuell tidigare inlösenoch aktuell inlösen, svarar mot en beräknad utdebitering på mer än 50öre och kommunen har en sammanlagd utdebitering som överstigergällande medelutdebitering i riket. Som villkor för eftergift i båda dessa fall bör, liksomnu gäller vid eftergift , föreskrivas att företaget inom sex månadermed kapitaltill- 1977/78:100 Bilaga 16 37 skottsom inte är förenat medåterbetalningsskyldighet för bostadsföretaget löser in det lånebeloppsom staten inle efterger. Beslut i ärenden enligt dessa regler bör fattasav bostadsmyndigheterna. Bostadsstyrelsenhar i syfte att förenkla ärendehandläggningen föreslagit att beslutanderätten i ärenden som avser förskottoch eftergift i normalfallenflyttas från regeringen resp. till länsbostadsnämnderna. Jag kommer vid minbehandling av byggadministrationsutredningens förslag att allmänt ta upp frågor om decentralisering avbeslutanderätten. Enligt minmening bör den här redovisade ordningen kompletteras för att underlätta för vissa kommuner att inlösa sin del av lånebeloppet. Har eftergift av lån till allmännyttigt företag medgetts börregeringen efter ansökan av kommunkunna pröva om kommunen skall behöva lösa in sin del av företagets hyresförlustlån eller om inbetalningenbör fördelas . Finner regeringen att en inlösen är alltför betungande bör återståendelånedel helt eller delvis få övertas av kommunen som ett särskilthyresförlustlån som dock intebetalas ut till kommunen. Innebördenhärav bör anses vara att koiu-munen använder lånet för att lämna företaget ettbidrag som svarar mot lånet. Detta särskilda hyresförlustlån bör löpamed ränta och amorteras inom högst . Den ordning i fråga om särskilt hyresförlustlånsom jag nu har förordat bör fåtillämpas även i de fall eftergift har medgetts under förutsättning att kommunens aktuella inlösen svarar moten beräknad utdebitering med mer än . De av mig föreslagna ändrade grunderna föreftergift av hyresförlustlån bör fåtillämpas efter beslut och avse inneliggande ärenden. Det bör ankomma på regeringen att närmare angegrunderna för prövning av behovet av särskilda kommunalahyresförlustlån. Efter samråd med chefenför budgetdepartementet vill jag redan nu anmäla följande riktlinjer. Till grund för prövningen bör ligga enbedömning av kommunens ekonomi.Hänsyn bör tas till de ekonomiskainsatser som kommunen har gjort föratt stödja berörda kommunala och allmännyttiga bostadsföretag eller tillandra åtgärder inom bostadsförsörjningens ram som har vidtagits i syfte att underlätta för bostadsföretagen att lösaproblemet med tomma lägenheter. De av mig föreslagna ändrade grunderna förhyresförlustlån innebär sammanfattningsvisföljande. Eftergift av hyresförlustlån sker liksom när summanav beviljade hyresförlustlån uppgår till av taxeringsvärdet för byggnadernaexkl. Eftergift får beviljas när extra skatteutjämningsbidrag utgår till kommunen eller samt när summan av kommunens inlösen av hyresföriustlån svarar mot en beräknad kommunalutdebitering med mer än ochkommunen har en sammanlagd utdebitering som överstiger gällandemedelutdebitering i riket. 1977/78:100 Bilaga16 38 prövningkan kommuner i de fall allmännyttiga eller kommunala företag har fått eftergiftmed få fullgöra sin inlösen genom att kommunen helt eller delvis övertarbetalningsansvaret förden del som staten inte efterger. Motsvarande ordning kanfå tillämpas också när eftergift har luedgetts om kommunens aktuellainlösen svarar mot en beräknad utdebitering med mer än . Avslutningsvis tar jag upp anslagsbehovet /79. Medelsbehovel för eftergifter kan inte beräknas med säkerhet. Jag biträder emellertid, medutgångspunkt i hittillsvarande omfattning av långivning och eftergifter,förslag om ett i förhållande till innevarande budgetåroförändrat anslag av 75 milj. kr. Jagheiuställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de av mig förordade ändringarna i grunderna för efter gift av hyresförlustlån, 2. till Eftergift av hyresföriustlån för /79 anvisa ett förslagsanslag av . Viss bustadsförbattrlngsverksamhet m. m, 1976/77Utgift 215 496003 1977/78Anslag 265 00001)0 1978/79Förslag 190000000 Från anslaget bekostas utgifter för förbättringslån iden mån de är ränte-och amorteringsfria, bostadsanpassningsbidrag samt -övergångsvis -vinterbidrag som har beviljats före och bidragtill ombyggnad av bostadslägenheter, det s,k,initialstödet. Också utgifter för information till allmänheten rörande lån-och bidragsgivningen bekostas från anslaget. Bestämmelserna om förbättringslån finns i kungörelsen(1962:538) om förbättringslån (omtryckt 1976:789, ändrad 1977:336), Lån utgårför förbättring och i vissa fall uppförande av bostad för åldringar,handikappade m, fl, samt under vissa förutsättningar för förbättring av annanbostad. Lånet får vara räntefritt och stående intill ett belopp av , per lägenhet, när det avserpersoner , handikappade m, fl, i en- eller tvåfamiljshus, och intilletl belopp av , i övriga fall. Enligt kungörelsen utgår förbättringslån till ombyggnadeller annan förbättring av bostad även för den som tillhör befolkningsgruppsom lever under särpräglade förhållanden. Härmed avses bl, a, samer och sådanafjäll-bor som med hänsyn till sina levnadsbetingelser kan jämställas med samer.Förbättringslån kan också enligt särskilda av regeringen meddelade bestämmelserundantagsvis utgå för att uppföra en- eller tvåfamiljshus av enkelbeskaffenhet inom Västernorriands, , och Norrbottenslän. Såsom villkor för lån till dessa nybyggnadsförelag gäller att bostadsbehovetinte lämpligen kan tillgodoses på annat sätt. Prop.1977/78:100 Bilaga 16 39 avserfast bostad åt same i något av de nämnda länen fär det vara räntefritt ochstående intill ett belopp av . Är bostaden belägen i Karesuandoförsamling är högsta räntefria stående lånebelopp , Bostadsanpassningsbidrag utgår enligt bestämmelserna ikungörelsen (1973:327) om bostadsanpassningsbidrag, Bostadsanpassningsbidragetutgår för åtgärder inom och i anslutning till bostadslägenhet som behövs förall handikappad skall kunna utnyttja lägenheten på ändamålsenligt sätt. Bidragutgår med högst , men kan beviljas med högre belopp om det föreliggersärskilda skäl. Vinterbidrag beviljades enligt bestämmelserna ibostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt 1976:788, ändrad senast1977:738) och kunde i samband med bostadslån utgå för den särskilda kostnad somberäknades ha uppstått genom att byggnadsföretaget utfördes vintertid.Riksdagen har (prop, 1976/77:100 bil,16 s, 44 och 113 f, CU 1976:18, rskr 1976/77:187) beslutat att vinterbidragenskall avskaffas och ersättas av ell vintertillägg ilåneunderiaget. Initialstöd utgår enligt bestämmelserna i kungörelsen(1973: 538) om bidrag i vissa fall till ombyggnad av bostadslägenhet. Bidragutgår för ombyggnad av hus med mer än två lägenheter under förutsättning bl,a, att ombyggnaden sker med stöd av bostadslån enligt bostadslånekungörelseneller bostadsfinansieringsförordningen och att lägenheterna före ombyggnadeninte fyller kraven på lägsta godtagbara standard. Bidrag utgår för ombyggnadsom har påbörjats 31 december 1975, dock underförutsättning att ansökan har kommit in till förmedlingsorganet senast den 30juni 1975, Bidragsbeloppet utgör av den godkända ombyggnadskostnaden, dockhögst , för varje lägenhet. För beslut om räntefria förbättringslån fastställerriksdagen en ram för det löpande kalenderårel och en preliminär ram fördet närmast följande. har medgivit att sådana lån får beviljas medhögst 110 milj, kr, och 90 milj, kr, (prop,1976/77:100 bil, 16, CV 1976/77:18, rskr 1976/77:187), Härutöver har regeringen föreskrivit atl beslut omsärskilda förbättringslån för energibesparande åtgärder enligt 2 a §förbältringslånekungö-relsen, vilka lån är räntefria och stående, får /78 jämte andra lån och bidrag för energibesparande åtgärdermeddelas inom en särskild ram uppgående till 429 milj, kr. Under /77 inkom 4980 ansökningar omförhättringslån mot 5 807 under budgetåret . Under samma periodmeddelades 4561 beslut om lån, avseende 5056 lägenheter. Motsvarande antal varunder /76 resp. 5486 och 6074. Av besluten under budgetåret1976/77 avsåg 16 flerfamiljshus med sammanlagl 114 lägenheter. Den under /77 beviljade lånesummanuppgick till 101,7 milj. kr., varav 53,0 milj. kr. utgjorde räntefria lån ellerlånedelar. 1977/78:100 Bilaga 16 40 Det genomsnittliga lånebeloppet per lägenhetuppgick under /77 till , varav . utgjorde räntefritt belopp. Beslut om särskilda förbättringslån tillenergibesparande åtgärder meddelades under /77 till ettbelopp av 8,9 milj. kr. Dessa beslut avräknades mot ramen förenergibesparande åtgärder. Bostadsstyrelsenföreslår beträffande förbättringslån följande. Inkomstgrånsen anpassasårligen till förändringen avfolkpensionsförmånerna. Delta bör enligtstyrelsen kunna ske genom en uppräkning i samma takt som det s. k.basbeloppet ändras. Maximibeloppet för räntefritt stående lån anpassastill förändringarna i kostnadsläget.Uppräkning görs i samma takt som styrelsens s. k. värderingskoefficientförändras. Höjningen bör beräknas med hänsyn till värderingskoefficientens förändring under entvåårsperiod, då maximibeloppen harvarit oförändrade . Motsvarande höjningar av desärskilda beloppen för samer i de fyra nordligaste länen och i Karesuandoförsamling bör göras. Ramen för beslut om räntefria förbättringslån börfastställas till 90 milj. kr. för år1978 och preliminärt till 90 milj.kr. Bostadsanpassningsbidrag beviljades /77 till 7 095 lägenheter med ett belopp av 51,3 milj. kr.Budgetåret var motsvarandeantal lägenheter 5 581 och bidragsbeloppet 42,0 milj. kr. Del genomsnittligabidragsbeloppet per lägenhet var . under /77 och7280 kr.