prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — StatsrådetMogård har i det föregående förordat att en särskild tvåårig gymnasielinje inrättasför utbildning för sjöpersonal och driftteknikerpersonal. Enligt min meningbör högskoleutbildning på dessa båda områden ses i ett sammanhang. Detta ärnödvändigt bl. a. för att garantera ett gemensamt utnyttjande avutbildningsresurserna. Investeringskostnaderna för dessa utbUdningar ärförhållandevis höga. Förändringarna av dessa utbildningar bör också ses isamband med den nyssnämnda tvååriga i gymnasieskolan. Jag förordar motdenna bakgrund att sjöbefälsutbildningen även under nästa läsår bedrivs inuvarande former. Jag avser att senare återkomma tiU regeringen i dessa frågor. Övergångsbestämmelsernai högskolelagen utgår från att den högre sjöpersonalutbUdningen skall ingå ihögskolan (prop. 1976/77: 59 s. 57). Som jag nysshar angett kommer detta att ske . Även för tiden efterden bör det därför finnas regler för denna utbildning som avvikerfrån föreskrifterna i högskolelagen. Sådana regler bör kunna meddelas av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer. För atl det skall bli möjligt krävsatt övergångsbestämmelserna i högskolelagen ändras. Förslag lill ändring avhögskolelagen fogas till detta protokoll som bilaga 12.2. Statlig högskoleorganisation iHalmstad och Som jag haranmält i det föregående har UHÄ föreslagit att för den statligahögskoleutbildningen i och skall inrättas interimistiskastyrelser resp. den 1 juU 1978. Jag delar UHÄ:s uppfattiiing omvärdet av en lokal högskoleorganisation på dessa orter och anser att eninterimistisk styrelse bör inrättas för högskoleutbildningen på var och en avorterna . TiU denna fråga och till frågan om samniansättning avinterimsstyrelserna avser jag att i Prop.1977/78:100 Bilaga 12 393 annatsammanhang återkomma tUl regeringen. Jag räknar med att Utbildningen iHalmstad och skall ha sådan omfattning att statligahögskoleenheter då kan inrättas. Medel för nästa budgetår för de interimistiskastyrelserna har beräknats för styrelsen i under anslaget Utbildningför undervisningsyrken och för styrelsen i under anslagetRegionstyrelserna för högskolan. Anslagsfrågor m. m. I prop.1976/77: 59 redogjorde jag bl. a. för det nya anslagssystemel för högskolan som tiUämpas fr. o. m. innevarandebudgetår. Enligt detta anvisas medel till högskolan under tre grupper avanslag. Den första gruppen utgörs avanslagen till grundläggande högskoleutbUdning, nämligen fem anslag förde olika yrkesutbildningssektorernä, ett anslag för lokala och individuellalinjer och enstaka kurser samt ett anslag för bidrag till kommunalhögskoleutbildning. Den andra gruppen utgörs av anslagen till forskning ochforskarutbildning som är uppdelade fakultetsvis.Slutligen anvisas under särskilda anslag medel för vissa gemensamma ändamål, bl. a. för bibliotek och förvaltningar.Medel för en del av dessa gemensamma ändamål, bl. a. för bibliotek ochförvaltningar, anvisas också under anslagen för grundläggande utbildning samtforskning och forskarutbildning. Anslagssystemet bygger på att de enskildahögskoleenheterna inom de resursramar som beslutar om får göraavvägningar mellan direkta utbildnings- och forskningsbehov resp. behov förgemensamma fimktioner. Jag angav också att tUl /79 borde enytterligare omläggning göras genom attmedel för de vetenskapliga bibliotek inom högskolan och de delar av högskoleförvaltningarnasom f. n. bekostas under särskilda anslag, beräknas under anslagen förgrundläggande utbildning samt forskning och forskarutbildning. hadeinte någon erinran mot detta. Jag förordar nu att den angivna omläggningengenomförs. Anslagsomläggningenbör betraktas som ett arbete i flera steg. F. n. bestrids kostnader för studierenligt äldre studieordning från sektorsanslagen. Allteftersom antaletstuderande enligt äldre studieordning minskar och antalet studerande enligt nystudieordning ökar bör vissa omföringar av resurser mellan vissa sektorsanslagresp. mellan sektors-anslag och anslaget tih lokala och individueUa linjer ochenstaka kurser göras. Vid denanslagsberäkning som redovisas i det följande under resp. anslag har statsrådetMogård och jag beaktat de omföringar som jag nu har nämnt. Vi har härvid ihuvudsak följt UHÄ:s förslag. Den anslagsomläggning som gjordes tiU innevarandebudgetår måste delvis grundas på förhandsberäkningar av /77. har beslutat om justeringar påvissa punkter mot bakgrund av det verkliga utfallet under föregående budgetår 1977/78:100 Bilaga 12 394 1977/78: 25, UbU 1977/78:11, rskr 1977/78: 61). Vid medels-beräkningarna för nästa budgetår har dessajusteringar beaktats. Införanslagsomläggningen förutskickade jag att de omfattande beräkningar som lågtill grund för omräkning från gamla anslag tiU nya kunde behöva jämkas. bemyndigade med anledning däravre-regeringen, eller den myndighet regeringen i sin tur bemyndigade, att övergångsvismedge överföringar mellan anslag i statsbudgeten och mellan anslagsposter somhade underställts . Detta bemyndigandehar regeringen utnyttjat under innevarande budgetår i samband med fördelningenav de medel som haranvisat på tilläggsbudget I med anledning av den ökade tillströmningen till högskolan inom området med fritt tillträde. Jaggör den bedömningen att även under nästa budgetår omföringar av dennaart kan behövas. Regeringen bör därför föreslå att lämna ett motsvarandebemyndigande för /79. Innevarande åranvisas under anslaget Vissa kostnader i samband med högskolereform särskildamedel för stöd- och innovationsåtgärder inom den grundläggandehögskoleutbUdningen. I riktlinjerna för den nya högskolan ligger bl. a. att denenskUda högskoleenheten har frihet och ansvar för atl utforma utbildningen.Däri ligger givetvis också en skyldighet att kontinuerUgt se över utbildningenoch förnya den. En sådan process bör normalt ske inom ramen för de resurser somstår till högskoleenheternas förfogande. Medel för stöd- och innovationsåtgärderskulle därför fördelas på de enskilda högskoleenheterna. Jag anser emeUertidatt i avvaktan på erfarenheter av hur den nya organisationen arbetar vissamedel för stöd- och innovationsåtgärder övergång.svis bör föras upp undersärskilda anslagsposter under sektorsanslagen och fördelas av UHÄ. Motsvarandebör ske under anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser,varvid dock medlen på samma sätt som för anslaget i övrigt bör fördelas avregionstyrelsema. Dessa medel bör användas för insatser utöver vad högskolornasjälva kan göra. 1 prop.1976/77: 59 uttalade jag, att jag räknar med att UHÄ i sitt utvärderingsarbeteockså analyserar hur anslagssystemet inom högskolan fungerar. Jag tänkte dåinte enbart på anslagssystemet i snävare mening utan överhuvud på frågan om hurhögskolemyndigheter på skilda nivåer planerar, budgeterar och i efterhandgranskar sin verksamhet. I det föregående har jag också berört frågan om dedelvis nya förutstt-ningar som gäller genom införandet av del nyaanslagssystemet. Detta skapar ett behov av en mera utpräglad dialog i budgetprocessenmellan riksdag och regering och högskolemyndigheterna. Jag har sökt utformamina ställningstaganden i de föregående avsnitten som ett led i en sådanbudgetdialog. Inte minst i ljuset av det nu avslutade budgetarbetet på grundvalav högskolemyndigheternas förslag till anslagsframställningar anser jag detangeläget att ytterligare diskutera hithörande spörsmål. 1977/78:100 Bilaga 12 395 UHÄ har anmältatt ämbetet avser, att följa utvecklingen av anslags-systemet i skUdaavseenden. UHÄ har därvid pekat på behovet av riyå typer av planeringsunderlag,bl.a. som en grund för järiiförelserav kostnaden för olika utbildningar. UHÄ arbetar också med ett projekt som syfiar tih att stimulera framväxten av enmera'systematisk verksamhetsvärdering inom högskolan. Av tradition, delvis också av andra skäl, harhögskolemyndigheterna begränsat redogörelse och analys av egenverksamhet nästan uteslutande til! dettillfälle som ges i de årliga förslagen tUl anslagsframställningar. Detär naturligt, att en rad frågor som myndighetema på detta sätt tar upp färgasav förslagens karaktär av plädering för ökade resurser. Jag harinledningsvis berört frågan om omprioritering av befintlig verksamhet på olikanivåer inom högskolan. Det föreligger ett klart behov av att myndigheterna kanförena ett gott hushållande med givna ekonomiska resurser med en fortiöpandeulveckling av både utbildning och forskning. Detta förutsättersäker kunskap om på vilka villkor, ekonomiska och andra, skilda verksamheterbedrivs. En annan förutsättning är att det förs en fortlöpande kritiskdiskussion om kostnadsrelationer, ambitionsnivåer och liknande förhållanden.De tekniska förutsättningarna härför har förbättrats genom införandet av detnya anslagssystemet. Enligt min meningär därför tiden nu mogen att utveckla ändrade eller nya former för hurhögskolemyndigheterna bör analysera sin verksamhet. UHÄ har beträffandemyndigheterna inom sitt ansvarsområde angett riktningen i ett sådant arbete.Jag anser det ligga i linje med vad jag nu har anfört. Som enkomplettering tiU UHÄ:s förslag till anslagsframställning, som engrundval för dem, bör nu också inom högskolesektorn införas årligenåterkommande redovisningar av verksamheten. Utgångspunkten bör härvid tas i detankegångar som jag har sökt utveckla. Som en allmän bedömning vill jagtillägga att användbarheten av de tänkta årsredovisningarna inte nödvändigtviskommer att sammanhänga med deras omfattning utan snarare med hur ändamålsenligade uppgifter är som redovisningarna kommer att omfatta. Det bör ankomma på UHÄatl avgöra formerna för och takten i arbetet. Det bör inledningsvis kiuinabedrivas på försök. Högskolemyndigheternahar inför genomförandet av högskolereformen bedrivit en omfattandeinformationsverksamhet dels öm de nya viUkoren för högskoleutbildningen, delsockså om utbudet av utbUdning. Denna information har, som jag harnämnt, verksamt bidragit till alt ute i sarnhäUet vidga kunskapema ominnebörden i re- 1977/78:100 Bilaga 12 396 Det är enligt minmening nödvändigt att inför genomförandet av en reform av denna storleksordningavsätta förhållandevis omfattande resurser för den inledande allmännainformationen om den. Så har också skett i detta fall. När reformen kommer in iett mera normalt skede bör det vara möjligt att minska resurserna för informationen.Det blir då mera angeläget att söka precisera de olika högskolemyndigheternasinformationsansvar. UHÄ har ansvaretför den övergripande informationen om högskolan samt också för en visssamordning av informationen mellan regionerna. Detta ansvar bör enligt minmening kunna fullgöras inom ramen för de ordinarie resurser för information somUHÄ har. Det är också naturligt att högskoleenheterna ansvarar förinformationen om det utbildningsutbud de planerar. Här är det emellertidnödvändigt att informationen ges någorlunda enhetliga former vid de olikahögskoleenheterna bl. a. för att de studiesökande på ett enkelt sätt skallkunna jämföra utbildningsutbudet vid de skilda högskoleenheterna. Dettafordrar en viss samordning av informationsmaterialet i fråga om både redigeringoch spridning. På regional nivå har regionstyrelserna ansvar för denna samordningoch på central nivå, som jag har nämnt, UHÄ. Jag har i det följande räknatmedel för högskoleenheternas arbete med lokal antagning. Därvid har jag beaktatbehovet av att bl. a. förstärka deras informationsverksamhet.Enligt min mening bör regionstyrelserna inom ramen för de resurser jaghar beräknat för dem kunna fullgöra sin del av de samordnande uppgifterna. UHÄ har i sinaförslag tiU anslagsframställning betonat vikten av att högskolorna hartillräckliga resurser för att möta den ökade efterfrågan på utbildning frånhandikappade studerande och för att ge denna studerandegrupp så långt möjhgtlikvärdiga studieförutsättningar som övriga studerande. Antalet svårthandikappade i högskolan har ökat. Detta ställer dock högskolemyndigheternainför allt större problem, inte minst ekonomiska. a. har styrelsen förvårdartjänst yttrat sig i frågan. Jag utgår från atthögskoleenheterna inom ramen för tilldelade medel som tidigare berederhandikappade utbildning. Jag anser att reglema inom högskolans anslagssystemför ersättning till handikappade studerande bör ses över. Jag avser att senareåterkomma till regeringen i denna fråga. Vidare vUl jaghär ta upp frågan om skydd för frivilliga försökspersoner i forskningsverksamhet. Sedan den 1januari 1975 gäller att den som skadas i direkt samband med hälso- och sjukvårdeUer efterlevande till sådan patient har rätt till ersättning förbehandlingsskada. Den närmare regleringen har skett i ettpatientförsäkringsavtal meUan sjukvårdshuvudmännen och ett särskiltförsäkringskonsortium. Regeringen har för, sin 1977/78:100 Bilaga12 397 delträffat ett motsvarande avtal med konsortiet avseende viss av staten bedrivenhälso- och sjukvård. Patientförsäkringen täcker även skador vid sådantforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs som ett led i sjukvården.Försäkringen gäller däremct inte forskning som sker utan samband med huvudmännenshälso- och sjukvård och som avser frivilliga försökspersoner. Sådanforskningsverksamhet bedrivs vid både kliniska och teoretiska institutionerinom högskolan samt även vid andra forskningsinstitutioner, t. ex. vidarbetarskyddsstyrelsen. Jag vUl erinra om att forskningsverksamhet av deltaslag inte bedrivs utan tillstånd av särskilda s. k. etiska kommittéer. Självfallet måste de som frivUligt ställer sig tillförfogande i forskningsverksamheten och därmed gör en väsenthg samhällsinsatstUlför-säkras ett fullgott skydd vid. Mot bakgrund av attforskningsverksamheten bedrivs vid olika slags institutioner och under olikastatliga huvudmän måste en övergripande och praktisk lösningeflersliävas. Jag anser att staten bör förbinda sig att vid skada i dessa fallanalogt tillämpa patientförsäkringen, dvs. utbetala den ersättning somkonsortiets skadenämnd skulle ha ansett skälig om skadefallet hade omfattatsav försäkringen. Jag förordar sålunda att skyddet för frivilligaförsökspersoner löses pä det sätt som jag nu har angivit. Jag har under anslagen i det följande beräknat ettnettotillskott på . för 10 personliga tjänster avseende dels sådanatjänstemän som i samband med myndighets utlokalisering garanterats fortsatt anställningi (s. k. NOM-garanter), dels andra tjänstemän som tjänstgör vidhögskoleenheterna men under innevarande budgetår uppbär lön från b!, a. medelsom står tiU statens personatoämnds förfogande. Härvid har jag beaktat attinnehavare av andra personliga tjänster helt eller delvis har lämnat dessatjänster. Sammanfatlning av budgetförslag för högskoleutbildningoch forskning Mina förslag i det följande till anslag kan för den grundläggandehögskoleutbildningen sammanfattas i följande tabell. Medelför grundläggande högskoleutbildning /79 Ändamål milj. kr. Utbildningför tekniska yrken 379 Utbildning för administrativa, ekonomiskaoch Utbildningför kultur- och informationsyrken 146 Lokalaoch individuella linjer och enstaka kurser 209 1977/78:100 Bilaga12 398 Av de totalt . som jag föreslårför grundläggande högskoleutbildning avser drygt 40 milj. kr. ändamål tiUvilka medel inte har anslagits tidigare. I sammanhanget bör nämnas de ca 30milj. som genom beslut om tilläggsbudget I för innevarandebudgetår tillförs den grundläggande högskoleutbildningen och som således intetidigare har beräknats i statsbudgeten. För förstärkning av biblioteksresurserna vidhögskolorna i / , /, /, ,, , , /och beräknar jagsammanlagt 1 milj. kr. under anslagen Utbildning för tekniska yrken. Utbildningför administrativa, ekonomiska och sociala yrken och Utbildning förundervisningsyrken. Denna förstärkning avser den samlade statligahögskoleverksamheten på resp. ort. Mina förslag till anslag såvitt avser medel somdisponeras av högskoleenheterna för forskning och forskarutbildningsammanfattas i följande tabell. Medelför forskning och forskarutbildning /79 Ändamål milj. kr. Samhällsvetenskapligafakulteter 1)0 Av totalt 945 milj. kr. för fasta resurser förforskning och forskarutbildning vid högskoleenheter utgör ca 13 mUj. Härav avser 7,2 milj. kr. en allmän basresursförslärkning. Medlen för grundläggande ulbildning och forskning ochforskarutr bildning kommer vid bifall till mina förslag att fördelas på enheteri huvudsak i enlighet med följande tabeU. Medelför grundläggande högskoleutbildning (GU) och forskning och forskarutbildning(FFU), milj. kr. Högskolan för lärarutbildning i 1977/78:100 Bilaga 12 399 Mitt budgetförslag innebär att totalt inärmare 3,8miljarder kr. ställs till förfogande för högskoleutbildning och forskning nästabudgetår. Fördelningen av detta belopp framgår av följande tabell. Medelför forskning och högskoleutbildning inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde Ändamål , milj. kr. grundläggande högskoleutbildning 1 764 forskning och forskarutbildning' 945 , FoU för högskolan 18 . lokalkostnader 487 centrala och regionala myndigheter 55 övrigt 11 Forskningsråd m. m. och statens psykologisk pedagogiska bibliotek 25 1977/78:100 Bilaga 12 400 Förforskningsråden inklusive forskningsrådsnämnden förordar jag i det följande attsammanlagt ea 299 mUj. anvisas för nästa budgetår vilket med ca 29 milj. kr. överstiger de belopp som har anvisatsöver statsbudgeten för innevarande budgetår. Lokalkostnaderna för högskolanavser lokaler för såväl forskningens som utbildningens behov av lokaler. Tilldessa lokalkostnader kan läggas statens bidrag tiU driften av kommunalaundervisningssjukhus, vilka täcks över huvudtitel. För år1978 beräknas dessa bidrag uppgå till ca 340 milj. kr. och avser huvudsakligenersättning för kostnader upplåtna för den medicinska utbUdningen ochforskningen. Med hänvisningtiU vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår delsatt 1. antaga inom upprättat förslag till lagom ändring i högskolelagen (1977: 218), 2. antaga inom upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1977: 218) om obligatoriskastuderande-sammanslutningar, 3. antaga inom upprättat förslag tiU lagmed bemyndigande att upphäva föreskrifter om skyldighet att tillhöra särskildstuderandesammanslutning, 4. besluta att i fr. o. m. skall finnas deåtta högskoleenheter för konstnärlig utbildning som jag har angivit, 5. bemyndiga regeringen att vidtaga de åtgärder som fordras förkonstfackskolans inordnande i högskoleorganisationen i , 6. bemyndiga regeringen att besluta om omföringar mellan anslagenför högskolan m. m. i enlighet med vad jag har förordat, 7. godkänna vad jag har förordat om skydd för frivilligaför-sökspersoner, 8. i övrigt godkänna de rikthnjer för utbUdning och forskning somjag har angivit. 1977/78:100 Bilaga 12 Centrala och regionala myndigheter för högskolan m. m. Universitets- och högskoleämbetet: Förvaltningskostaader 1976/77 Utgift 123 242 120 1977/78Anslag 36 989 000 1978/79 Förslag 37 237 000 Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) är central förvaltningsmyndighet för de statligahögskoleenheterna med undantag för lantbruksuniversitel. UHÄ ärdessulom central förvaltningsmyndighet för de övriga myndigheter som regeringenbestämmer. Inom UHÄ finns sju byråer, nämligen tre för utbildning ochforskning, en för forskning och utvecklingsarbete inom högskolan, en för budgetoch basresurser, en för central antagning samt en för förvaltningsfrågor. InomUHÄ finns dessutom ett revisionskontor. För UHÄ gäller förordningen (1976: 702)med instruktion för universitets- och högskoleämbetet. Beräknad ändring 1978/79 Vissa utgifter för antagning a) Datamaskintid och stans- b) Övriga expenser -fl 332 000 -2 179 000 -1-2 909 000 Vidberäkning av O-alternativet behandlar UHÄ förevarande anslag och anslagetUniversitets- och högskoleämbetet: Utredningar m. m. tillsammans (1 870 000kr.). Den del som hänför sig tiU förevarande anslag beräknar UHÄ till 770 000kr., innebärande en minskning av reseverksamheten (.) samlinformationsverksamheten (-. 26 1977/78.1 saml. Nr 100, Bilaga 12 1977/78:100 Bilaga 12 402 Pris- och löneomräkning . Bortfall av engångsanvisning för inredning och utrustning av nyalokaler (-. Medel som tidigare beräknats under anslaget Vissa kostnader isamband med högskolereform (4-1 350 000 kr. Ökade resurser för omkostnader i samband med den centrala antagningen(4-1 068 000 kr. Medel för internutbildning (. Tjänst som byråchef i lönegrad F 25. Genomhögskolereformen har den centrala antagningen fått en väsentligt ökadomfattning. Utöver prisomräkningen beräknar jag därför ytterligare medel föromkostnader i samband med central antagning (4- ). Jag förordarvidare att vissa medel avseende utbildning av fackliga representanter ilinjenämnder m. m. som har beräknatsunder anslaget Vissa kostnader i samband med högskolereform beräknasunder detta anslag (. I övrigt räknar jagunder detta anslag inte med andra förändringar än sådana av automatisk natur.Med hänvisning tiU sammanställningen beräknar jag anslaget tih . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUniversitets- och högskoleämbetet: Förvaltningskostnader för /79anvisa etl förslagsanslag av . Universitets- och högskoleämbetet: Utredningar m. m. 1977/78 Anslag 2 600 000 1978/79 Förslag 3 174 000 Från dettaanslag bestrids lönekostnader för experter och tiUfäUig personal m. m. samtreseersättningar, publikationstryck och övriga expenser, som hänger samman medutredningar inom universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) verksamhetsområde.Under anslaget har medel beräknats bl. a. för kostnader i samband medutveckling av system för registrering av studerande och studieresultat.Anslaget tillförs medel som inflyter vid försäljning av pubUkationer sombekostas från anslaget. UHÄ föreslårunder förevarande anslag en oförändrad medelsanvisning, vilket dock innebär enrealminskning av anslaget med hänsyn till kostnadsökningarna för löner ochövriga priser. Vid beräkningen av 0-altemativetanser UHÄ att de båda anslagen 1977/78:100 Bilaga 12 Universitets- och högskoleämbetet:Förvaltningskostnader och Universitets-och högskoleämbetet: Utredningar m. m. bör behandlas tUlsammans. För detvå anslagen tillsammans beräknar UHÄ O-alternativet till -. Avdenna minskning hänför UHÄ . till förevarande anslag. Eltrealiserande av O-alternativet skulle starkt begränsa UHÄ:s möjligheter attfullgöra sin löpande utredningsinsats på den högre utbildningens område. Uppföljningenav den genomförda reformen på högskoleområdet finner jag vara avcentral betydelse. Under förevarande anslag beräknar jag medel (. )för en förstärkning av denna verksamhet. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUniversitets- och högskoleämbetet: Utredningar m. m. för /79anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78 Anslagi 7 596 000 1978/79 Förslag 8 843 000 1Anslaget Regionstyrelserna för högskoleutbildning. Regionstyrelsernaför högskolan har tih uppgift att planera och samordna den grundläggandehögskoleutbUdningen i respektive högskoleregion, främja denna utbildningsforskningsanknytning samt svara för frågor som är gemensamma för två ellerflera läroanstalter. Verksamheten regleras i förordningen (1977: 458) medinstmktion för regionstyrelsema för högskolan. Regionstyrelserna skall enligtinstraktionen inkomma tiUuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) med sina förslag tillanslagsframställningar. Beräknad ändring 1978/79 1977/78:100 Bilaga12 404 Löne- och prisomräkning . Ytteriigare lokalkostnader 227 000kr. Bortfall av engångsanvisning förinredning och utrustning (-. Ersättning till ledamöter ochsuppleanter av regionstyrelserna (. Förstärkningav medel för expenser (). i högskoleregion har i tilläggspetitum begärt medel (.) för entjänst som telefonist. Vid mina beräkningar av detta anslag har jag räknatmedel för ersättning lill ledamöter och suppleanter i regionstyrelsema (). Vidare har jag för interimistisk styrelse m. m. förhögskoleutbildningen i beräknat . Härutöver räknar jag endastmed förändringar av automatisk karaktär. Med hänvisning till sammanställningen hemsläller jagatt regeringen föreslår att tih Regionstyrelserna för högskolan för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77Utgift 5 519 520 1977/78Anslag 5 258 000