prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Inom ramen för glesbygdsverksamheten har ett stortantal försök genomförts på olika områden av det sociala servicefältet.Tidigare år har försöken i storutsträckning gällt verksamhet i form av t. ex, lekskola, snöröjning, färdtjänst, hårvård, fotvård, matdistribution,boendemiljö m, m. Försök har ocksågjorts med elektrifiering genom lokala elverk för avlägset belägna fastigheter där äldre människor bor.Försöksverksamheterna har i flera fall avslutatsgenom alt reguljärt statsbidraginförts till huvudmännen förverksamheten. I andra fall har investerings- och staribidrag från detta anslag medverkat till all verksamheten kommit igång i mindre orter och sedan kunnattas över heli av kommun och lokala föreningar m. fl. Bland de projekt som har föttbidrag från anslaget kan nämnasförsök med olika former fören decentraliserad fritidsverksamhet för såväl äldresom barn och ungdom. Vidare har olika modeller prövats för uppsökande verksamhet och i samband därmed enändamålsenlig organisation aväldreomsorgen. Glesbygdens särskilda problem när det gäller rehabilitering har också beaktats. Ett annatomfattande projekt är försöken med övergripandesocial serviceplanering i ett antal mindre kommuner. För försöksverksamheten har utgåttsammanlagt drygt 50 milj, kr, i bidrag till etl 60-ial kommuner och sexlandsting. Anslaget bör för nästa budgetår räknas upp med2,9 milj. kr, till 21,4 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att lillForsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet för /79 anvisa ell reservationsanslagav . Anslaget bör för nästa budgetår förasupp med , för all ge utrymme för ökat stöd tillpensionärsorganisationer. Jag hemställer all regeringen föreslår att lillExtra utgifter för /79 anvisa etl reservationsanslag av530 . Prop.1977/78:100 Bilagas 23 B.Allmän försäkring m. m. Huvuddelen av det svenska socialförsäkringssystemet ärsamordnat inom den allmänna försäkringen, som omfattar folkpensionering, allmäntilläggspensionering (ATP) och sjukförsäkring (inkl, tandvårdsförsäkring ochföräldraförsäkring). Den allmänna försäkringen kompletteras av enarbeisskade-försäkring och en delpensionsförsäkring. Den allmänna försäkringens ekonomiska omfattning ökarkraftigt , både absolut och relativt i förhållande lill den totalasamhällsekonomin. Försäkringens växande roll i samhällsekonomin belyses avföljande sammanställning. Denallmänna försäkringens andel av bruttonationalprodukten (BNP) och den privatakonsumtionen. 1960 1965 1970 1975 1977' försäkring 4,2 10,2 21,4 47,2 68,3 BNP till marknadspris 72,2 113.2 170.8 286,9 350,3 Försäkringeni 96 av BNP 5,8 9,0 12,5 16,5 19,5 Transfereringar från för säkringen lill hushållen 3.7 7,0 13,9 34,2 51,0 Totalprivat konsumtion 43,3 63,9 92,1 149,5 187,9 privat konsumtion 8,5 11,0 15,1 22,9 27,1 De belopp som betalas ut från den allmänna försäkringenmotsvarar alltså omkring en Ijärdedel av den totala privata konsumtionen ilandet. Det innebär en fördubbling avförsäkringens andel. Ökningen förklaras främst av de successiva höjningaravfolkpensionsbeloppen som skett , ökningen av antaletpensionärer med ATP liksom den allmänna ökningen av antalet pensionärer. Vidarehar sjukförsäkringen byggts ul i flera avseenden. med denna utbyggnad av försäkringensomfauning har det skett en förskjutning av finansieringen i riktning mot ökadavgiftsandel i form av socialförsäkringsavgifter från arbetsgivarna. Tidigareavgifter från löntagarna har slopats och statens kostnadsandel har minskat.Kostnaderna för ATP och arbeisskadeförsäkring har redan från början helt finansieratsgenom arbeis-givar- resp, egenförelagaravgifter. 1977/78:100 Bilaga 8 Beräknade kostnader och finansiering för den allmännaförsäkringen (inkl.föräldrq/orsäkring) samt/or delpensionsförsäkringen och arbetsskadefor-säkringen.Milj. 11,75' 'Minskas till -141 genomränteintäkier. 2 Minskas till -203 genom ränteintäkter. ' Andel av pensionsgrundande löneunderiagel. Förändringar inom försäkringen m. m. Utvecklingen inom pensionsområdet under de senareåren har kännetecknats av mycketomfattande och kostnadskrävande reformbeslut. sänktes den allmänna pensionsåldern från 67till som ökade ochförbäurademöjigheter till röriigpensionsålder mellan 60 och 70 års ålderinfördes. hade folkpensionens grundbelopp höjts från av basbeloppet för ensamslående pensionäroch från 140 till 155 96 av basbeloppet för makar tillsammans. (Basbeloppet för är .) Vidare har de ålderspensionärer som har låg eller ingen ATP tillförsäkrats årligastandardförbättringar i form av pensionstillskott som höjs med 4 96av basbeloppet. F. n. utgör pensionstill-skotlen av basbeloppet och höjs till dess pensionstillskotten tillsammans med ev. ATPuppgår till garanlinivån avbasbeloppet för alla ålderspensionärer och änkor. Förtidspensionärer med ingen eller låg ATP ärtillförsäkrade dubbla pensionstillskott,vilket f n. innebär av basbeloppet eller , utöver folkpensionens grundbelopp. Detta tillskottökar åriigen med 8 96 av basbeloppet lill dess garantinivån uppnås. Prop.1977/78:100 Bilagas 25 Genom indexregleringen av folkpensionen och ATP ärpensionärerna tillförsäkrade en automatisk kompensation för de allmännaprisökningar som inlräffar under årel. Pensionärerna intar i detla avseende ensärsiällning jämfört med många andra grupper i samhällel. En hell ny pensionsform genomfördes dådelpensionsför-säkringen trädde i kraft.Genom delpensioneringen kan anställdasom är trappa ner sill förvärvsarbete genom attövergå lill deliidsarbete i kombinalion med delpension. Därigenom kan den somså önskar få en mjuk övergång från arbete lillålderspension. Reformen som varil ikraft i 1 1/har resulterat iatt ca 34 000 personer beviljats delpension.Riksförsäkringsverket har till regeringen redovisat de hittillsvarandeerfarenhelerna av delpensionsförsäkringen samt lämnat förslag bl.a, beträffandeegna företagares möjligheter att ansluta sig lill delpensionssystemet. Verkelsrapport remissbehandlas f n. infördes nya regler förhandikappersättning, som ersatte tidigare invaliditelsersältning ochinvalidiletstillägg. Genom handikappersättningen har fiera handikappade föttmöjlighet lill ersättning för vårdinsatser och merkostnader på grund avhandikappet. har på regeringens uppdrag redovisaterfarenhelerna av den praktiska tillämpningen av de nya reglerna saml lämnatvissa förslag lill vidgade möjligheter lill handikappersättning. Verketsrapport har remissbehandlats. Jag kommer i det följande all på grundval avverkels utredning föreslå åtgärder för all säkerställa att reformen för dentillämpning som avsågs när den beslutades och även föreslå en viss utvidgningav ersättningsreglerna. De föreslagna åtgärderna beräknas medföra enkostnadsökning med 10 milj. kr. De kommunala bostadstilläggen lill folkpensionärerna utgör ett viktigt komplement tillpensionen. Bostadstilläggens belopp, som fastställs av kommunerna, har iallmänhet ökat år från är och förbättrat möjligheterna för de äldre till en godbostadsstandard. Omkring folkpensionärer har kommunaltbostadstillägg. Fr. o.m, har folkpensionärermöjlighet att även fö slatskommunalt bostadsbidrag (se inledningen lillC-avsniltel) om delta ger högre bidrag än del kommunala bosladslilläggel.Anslag till dessa bostadsbidrag redovisas under bosladshuvudtiteln. Del fortsaita utredningsarbetet inom pensionsområdelsker i huvudsak inom pensionskommittén. Kommittén har under hösten 1977överlämnat betänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m, m. 1 betänkandetbehandlas bl. a. frågor om värde- och standardsäkring av pensionsförmånernasamt om införande av enhetligare regler för beräkning avsocialförsäkringsavgifter. Kommilléns förslag har remissbehandlats och övervägsf. n. inom . fortsätter sitt återstående arbete, som i huvudsak avser en allsidig översyn av frågorna omefterlevandepensioneringens framlida utformning. 1977/78:100 Bilagas 26 Socialförsäkringsuvgiften till ATP har fastställls t, o, m, , har lagl fram förslag omavgiftsuttaget ,Verket har även lagl fram förslag om avgifterna lill arbeisskadeförsäkringen undersamma period. Förslagen remissbehandlas f. n.Avsikten är all proposition i dessafrågor skall läggas fram tillriksdagen . Flera grundläggande förändringar isjukförsäkringssystemet genomfördes den1 , Del gällde främst omläggningen till höjd och beskattad saml ATP-grundande sjukpenning och införandel aven allmän tandvårdsförsäkring.Därefter har de genomförda förändringarna i sjukförsäkringens förmånsregler framför allt gäller ersättningarna vid läkarvård och andra former av sjukvård. (Föräldraförsäkringenbehandlas under C-avsnittet,) Efter överiäggningar mellan socialdepartementetoch 1977 en överenskommelse om nya regler för sjukförsäkringensersättningar till de offentligasjukvårdshuvudmännen , Överenskommelsen har redovisats för (prop. 1976/77:116, SfU 1976/77:28, rskr 1976/77:297). Fr. o. m. den 1januari 1978 för sjukvårdshuvudmännen93 kr. i ersätlning från sjukförsäkringen för varje läkarbesök i öppen vård. får las ul ipatientavgift. De nya ersättningsreglerna innebär en ökad samordning mellan den offentliga öppenvården och motsvarande vård meddelad av vissa friståendevårdinstitutioner. Sjukvårdshuvudmännensluter vårdavial med dessa institutioner och för därefter ersättningfrån sjukförsäkringen som om vården meddelats av huvudmannen själv. Ersättningen för sjukvårdande behandlingar, dvs,hemsjukvård, sjukgymnastik,distriktssköterskevård m. m., uppgår lill . Patientavgift för tas ut med högst . Antalet ersattabehandlingar har ökat kraftigt. Framför allt har en snabb utveckling skett av hemsjukvården,en vårdform som är avstor betydelse för de äldre och somi dessa fall utgör etl goil allernaiiv lill omhändertagandeinom den slutna sjukvården. Genom denna ersätiningsform kan sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. fö ersättningmed upp lill . och patient i hemsjukvård ompatienten får behandling . När en försäkrad vårdas på sjukhus betalarsjukförsäkringen en vårdavgifl på 30kr, perdag till sjukvårdshuvudmannenfr, o, mden . För som den försäkrade vårdas på sjukhusgörs ett avdrag från hanssjukpenning med samma belopp. Avdraget för dock uppgå lill högst en tredjedelav sjukpenningens belopp och den återstående sjukpenningen skall alltid uppgå lill lägst . En översyn pågår inom socialdeparte-meniei av reglerna för uttag av vårdavgifter vid långtidssjukvård. 1977/78:100 Bilagas 27 Ersättning utgår också lill sjukvårdshuvudmännen för sjuktransporter med . per invånare och år,Hjälpmedelsersätining ulgår med . per invånare och år. Av hjälpmedelsersäliningen används , per invånareoch år för all finansiera verksamheten vid handikappinstitutet.Institutet drivs fr, o. m. den 1 januari1978 gemensamt av staten och sjukvårdshuvudmännen. De höjda ersättningarna till de offentliga sjukvårdshuvudmännen för åren 1978och 1979 innebären ökning av sjukförsäkringens kostnader med ca 940 milj,kr. För läkarvårdsom meddelas av privatpraktiserande läkare betalar patienten en avgift som vanligen är . betalarsedan ersättning direkt lill läkaren med belopp enligt taxa som fastställs avregeringen. Fr, o. m. har öppnats möjlighet även för heltidsanställda läkare inom den offentligasjukvården, som bedriver privatpraktikpå sin fritid, att ansluta sig lill sjukförsäkringen. Fr, o.m.den 1 april 1977 har införts ell nytt ersäiiningssyslem för behandling hos privatpraktiserande sjukgymnaster.På motsvarande sätt som vidprivailäkarvård betalar patienten en enhetlig patientavgift,som f n. är 15 kr.per behandlingstillfölle. Sjukgymnasten får dämtöver en ersättning från sjukförsiikringen som varierar beroende påbehandlingens omfatlning. Sjukförsäkringen innefattar också den allmännatandvårdsförsäkringen. Den omfattar alla försäkrade och under enövergångsperiod även försäkrade . Alla barn och ungdomar har rätt till avgiftsfri tandvård genom landstingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringen ersäiier koslnaderna förtandvård enligt tandvårdstaxan med50 % , och med 75 %av kostnader . samt förförebyggande åtgärder och vissa avtagbara proteser. Nämnda beloppsgräns fordan högre ersättningsnivån 75 96har varil oförändrad sedan tandvårdsförsäkringen infördes. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen bör beloppsgränsen höjas lill , fr. o, m, den . Regeringen har beslutat tillsällaen pariamentarisk kommitté för alt göra en översyn av tandvårdsförsäkringen.Kommittén skall bl. a. se över detgällande programmet för utbyggnaden av folktandvården. Den skall också uireda möjligheterna att åstadkomma enbättre regional balans i tandläkarlillgången,I samband härmed skall den undersöka behovet av fortsatt reglering av etablering av privatpraktiserande tandläkare.Frågan om barnens anslutning lill tandvårdsförsäkringen skall, i enlighet medregeringsdeklarationen, behandlas avkommittén. Vidare skall möjligheterna prövas all underlätta deladministrativa arbetet. A rbelsskade/Örsäkrlngen En ny lagom arbetsskadeförsäkring irädde i kraft och ersatte lagen om yrkesskadeförsäkring. Till skillnad från denna omfattar dennya 1977/78:100 Bilagas 28 lagenäven uppdragstagare och egenföretagare. Arbeisskadeförsäkringen träder in vid skada som leder lill inkomstbortfall. I princip ulgår full ersätlning för inkomstbortfall lill den som drabbas av skada i sill arbete. Den nya lagen anknyter lill de principer som gäller för invalidiletsbedöm-ning inom den allmänna försäkringen. Del ärdärigenom den faktiska nedsättningeni den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genom förvärvsarbete sombestämmer livräntans storlek. Livräntan vid arbetsskada skall i princip utgöra skillnaden mellan deninkomst som den försäkrade kan antas ha haft om han inte hade skadats och deninkomst som han trots skadan kan beräknas få. Fr, o, m, den gäller också en ny lagstiftning om ersättning vid skador för värnpliktiga, deltagare iräddningstjänst och intagna på anstalter m. fl. Bestämmelserna i denna lagstiftning anknyter i allt väsentligt lillarbetsskadelagen. skedde vidare en uppräkning av etl stort antal äldre yrkesskadelivränlor. Administration m. m. har antagit regeringensproposition /78:20 med förslag om en ny besvärsorganisation försocialförsäkringen. Del innebäratt försäkringsrådet och riksförsäkringsverketsbesvärsavdelning den ersätts av tre regionala försäkringsrätter,förlagda till , och , De nya reglerna innebärbl. a. att försäkringskassorna får ökade möjligheter att själva ändrafelaktiga beslut. inrättas ensärskild enhet hos med uppgift att verka för en likformigoch rättvis rättstillämpning och bevaka det allmännas intresse i besvärsmål hos försäkringsrätterna och försäkringsöverdomslolen. Jag beräknar i del följande medel förde nyaförsäkringsrätterna liksom för den nya enheten vidriksförsäkringsverket. En pariamentarisk kommitté har lillsattsför all utreda frågan om utformningenav ADB-sysiemen för den allmänna försäkringen under 1980-lalet. Kommittén skall, mot bakgrund av behovet av ADB-kapacilet för denallmänna försäkringensadministration, belysa olika tekniska lösningar i organisatoriska, personella och ekonomiskaavseenden. En utgångspunkt för utredningensarbete är härvid au de regionalpolitiska effekterna av lokaliseringen av riksförsäkringsverkels tekniska byrå lill skall bevaras i största möjligautsträckning. Prop.1977/78:100 Bilagas 29 Antalet folkpensionärer och kostnader förfolkpensionerna framgår av följande sammanställningar. kappersättning m, m,' ' Handikappersättning inkl, vårdbidrag och barniillägg, 2 Beräknat, Utvecklingen påverkas till stor del av sänkningen av pensionsåldern lill 65 är Av det här redovisade materialet framgår alt anialeipersoner med olika förmåner inom folkpensioneringen ökat successivt sedan1960-ialeis början. Detta sammanhänger framförallt med den fortlöpandeförändringen av 1977/78:100 Bilagas 30 befolkningsstrukturen,vilken föll till följd all anialei ålderspensionärer ökat. Men även reformer inom folkpensioneringssystemethar bidragit till denna utveckling, t.ex. vidgade möjligheter tillförtidspension. Vidare innebar sänkningenav pensionsåldern från 67 lill fr, o. m. en kraftigökning av antalet ålderspensionärer. ökade antaletålderspensionärer med 170 000 varav 90 000 tidigare uppbar någon form av pensioninom folkpensioneringen. Utvecklingen av antalet pensionärer har medfört enkraftigt ökad anslagsbelastning. Deökade kostnaderna sammanhänger också med elappvisa standardhöjningar av folkpensionerna och enanpassning av pensionsbeloppen till förändringar i penningvärdet. Kostnadsökningarnaunder senare år orsakas av de tidigare nämnda reformerna som innefattar höjdagrundpensioner, sänkt pensionsålder,förbättrade handikappförmåner och höjda pensionstillskott. Av det totalaantalet folkpensionärer beräknas 970000 ha hell eller reducerat pensionstillskott, varav 810 000 ålderspensionärer. uppgår folkpensionens årsbelopp - inklusivepensionstillskott men exklusivekommunalt bostadstillägg - lill . för en ensam ålderspensionäroch till . Vid utgången av år 1978beräknas dessa belopp inklusive höjning av pensionslillskouei ha ökat med ca , för ensamstående ålderspensionäroch med ca . för pensionärspar,Årsbeloppet till en ensamförtidspensionär uppgår i januari 1978till . 1 slutet av årelberäknas delta belopp ha ökat med ca . Statens sammanlagdafolkpensionskostnader beräknas under nästa budgetåröka med 4 350 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Av kostnadsökningen avser 250 milj, kr, korrigeringförökat antal pensionärer underinnevarande budgetår, 360 milj. kr. för ökat antal pensionärer under budgetåret1978/79, 310 milj, kr. avser höjda pensionstillskott, 10 milj. kr, vidgademöjligheter all få handikappersättning, medan 3 420 milj, kr. utgör beräknadkostnad för värdesäkring av pensionerna. Anslagsbehovet för folkpensioner under budgetåret1978/79 beräknas lill 24 600 milj.kr. Koslnaderna för kommunala bostadstillägg lill folkpensionärer beräknas för samma lid lill 2 500 milj. kr. Folkpensioneringen finansieras delvis genom ensocialförsäkringsavgift som betalas av arbetsgivare och egenföretagare.Avgiften för utgör 8,3 96 av löneunderiagel. Avgiften, somtillförs sialsbudgeien, beräknas läcka 71 96 av statens kostnader förfolkpensioneringen. Allmän tilläggspensionering (ATP) ATP innefattar ålderspension av denåriiga inkomsten, uuryckl som ell genomsnitt av den försäkrades 15 bästaår i arbetslivet. Prop.1977/78:100 Bilaga 8 frånvissa äldre åldersgrupper krävs förvärvsarbete för full pension. Denåriiga pensionsgrundande inkoiiisien beräknas på inkomster som ligger mellan 1och 7,5 basbelopp, vilket för motsvarar inkomstbelopp mellan 11 800 och88 . Reglerna för pensionsåldern överensstämmer med motsvarande reglerför folkpension, ATP innefattar också förtidspension och familjepension.Tilläggspensioneringen är värdebesländig genom förmånernas anknytning tillbasbeloppet. Pensionsgrundande inkomst beräknades första gången , Antalet ATP-pensionärer och kostnadsutvecklingen förATP-utbetalningarna framgår av följande sammanställning. :1ig åriig ökning Kostnaderför A TP-pensioner, milj. kr. Av sammanställningen framgår alt ATP-pensionerna förvarje år får allt större betydelse. Av de I 312 000 ålderspensionärer och 269000 förtidspensionärer som f n, harfolkpension får671 000resp. 178 000ocksåpension från ATP, Vid ålderspensionssänkningen den ökade antaletATP-pensionärer med 116 500 varav 36 500 tidigare uppbar förtidspension. 1977/78:100 Bilaga S Utöver den anlalsmässiga ökningen avATP-pensionärerna så har även del materiellainnehållet i utgående pensioner för tillkommande pensionärer successivtförbättrats genom ökat antal intjänade poängår, I följande sammanställning redovisas antalet pensionslagare(frånseil barnpension) medATP-pension och del beräknade antalet . Av sammanställningenframgår bl. a. alt andelen ATP-pensionärer med pensioner av basbeloppet ökade från lill 51 96 . Sammanlagt 360 000 pensionärer har en ATP-pension som överstiger 90 96 av basbeloppet, dvs. ensammanlagd folk- och ATP-pension medminst , för en ensam pensionär. Ökningen av såväl antalet ATP-pensionärer som förbättringar avutgående pensioner genom ökadeATP-poäng kommeratt fortsätta under de närmast följande åren, A TP-pensioneri resp. , ATP-pensioneni % av basbeloppet/år ATP-pensioneni kr, vid basbeloppet . 1För beräknat av pensionskommittén (SOU 1977:46), ATP finansieras genom avgifter från arbetsgivareoch egenföretagare, är av denpensionsgrundande inkomsten.Riksförsäkringsverket har tillregeringen lagl fram förslag angående ATP-avgiften för liden därefter, ATP-avgiftenbetalas in lill allmännapensionsfonden (AP-fonden). 1977/78:100 Bilagas 33 förvaltningenär uppdelad på fyra delfonder med var sin fondstyrelse som förordnas av regeringen efter förslag från olikaorganisationer. AP-fonden uppgick år1965 till 7 300 milj. kr och harsedan vuxit till 31 343 milj, kr. år1970, 76 963 milj. kr. ochdrygt 117 000 milj. kr. Delpensionsförsäkringen infördes och omfattar anställda löntagare. Genom denna pensionsform är detmöjligt all trappa ner arbetsinsatsenmellan 60 och genom alt övergå till deltidsarbete i kombination med delpension, Föratt kunna fö delpensionskall man ha haft ATP-grundande inkomst av anställning under sammanlagt efter och haförvärvsarbetat under fem av de senaste tolv månadema. Arbetstiden skall ha minskat med i genomsnittminst fem limmar och uppgå till i genomsnitt minst . Delpensionen utgår av inkomstbortfalletvid övergången till deltidsarbete.Den disponibla inkomsten av deltidsarbetet tillsammans med delpensionen kan normall beräknas motsvara 85-9096 av den tidigare inkomsten vidheltidsarbete. Delpensionen är ATP-grundande inkomst och reducerar inte ålderspensionen frånfolkpensioneringen och ATP. Utvecklingen har inneburit enkontinueriig ökning av antaletdelpensionärer, som beräknas uppgå till 34 000. Under det första budgetåret reformen varit i kraft utbetalades 243 milj. kr. Delpensionensgenomsnittliga årsbelopp beräknas uppgå till 16 700kr. av delpensionerna utgår till män. Antalet delpensionärerunder slutet av innevarande budgetår beräknas uppgå till ca 38 000. Delpensioneringen finansieras genom enarbetsgivaravgift på av löneunderlaget.Kostnaderna för delpension under innevarande budgetår beräknas uppgåtill 551 milj. kr Som nämnts i det föregående harriksförsäkringsverket tillregeringen redovisat de hittillsvarandeerfarenheterna av delpensioneringen samt lämnat förslag bl. a. beträffande egna företagares möjligheter allansluia sig till delpensioneringssystemel. Sjukförsäkringssystemet omfattar helabefolkningen. Försäkringen ger rätt till dels sjukpenning vid sjukdom med 90 96 av arbetsinkomster upp till 7,5 gångerbasbeloppet (f n. ca . ), dels viss ersätlning i samband med läkarvård, tandvård, sjukhusvård, viss annansjukvårdsbehandling samt för sjukresor. Närmare uppgifteromsjukförsäkringensomfauning lämnas under anslagen B 7 och C 3. 1977/78:100 Bilaga 8 Koslnaderna för sjukförsäkringen inkl.tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringen beräknas för till 23 645 milj. kr. Kostnadsutvecklingen för sjukförsäkringen framgårav följande sammanställning (milj. 1 Moderskapshjälp före är 1974, Den kraftiga kostnadsökningen mellan åren 1970och 1975 beror främst på införandetav den beskattade sjukpenningen, tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringen . Koslnadsstegringenmellan föranleds,förutom av antalet sjukdagar och lönehöjningarnas effekt på sjukpenningbeloppen, framför allt av höjda ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för sjukvård ioffentlig regi. 1 följande tabell belyses utvecklingen av antaletsjukdagar, sjukfallsfrek-vens m. m. Antalet sjukdagar som ersätts av sjukförsäkringenpåverkades givelvis av attkarensdagarna togs bort , Antalet ersatta sjukdagar har därefter varit istort sett oförändrat och fram , då del genomsnittligaantalet sjukdagar ökade från 19,2 till 20,9, Ökningen har därefter fortsatt under åren1975 och 1976 men i något långsammaretakt. Såvitt nu kan bedömas kommer sjuktalet för au endast obetydligt översliga nivå. Enutredning pågår inom om orsakerna till de senaste årens ökning av anialei sjukdagar. 1977/78:100 Bilagas 35 Sjukfallsfrekvensen, dvs.