prop · G10399 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessa arbetsgrupper har hög kompetens och ettstort ansvar. Samma instanser borde nu ulan principiella betänkligheter kunnaanförtros att välja ut ett antal svenska böcker för presentation utomlands iöversatt form. Utredningen föreslår alt ett försök skall göras under enfemårsperiod med översättning av ca 15 svenska böcker till engelskaeller eventuellt i särskilda fall till annat världsspråk. Urvalet av vilkaböcker som skall översällas bör göras av . Förslag bör kunnaframföras från olika intressenter. I första hand bör översättningarna avseskönlitterära böcker som har kommit ut i . Kostnaden för varje översättning uppgår till ca . och kostnaden för hela projektet alltså till ca . om året.Översättningarna bör publiceras i stencilerad form. Stödet skulle göra det möjligt för svensk litteratur attnå bl. a. de utländska förlagens lektorer och konkurrera om förlagens intressepå gynnsammare villkor än . Vid femårsperiodens slut skulle ett bretturval ur den svenska efterkrigslitteraluren finnas tillgänglig på ettvärldsspråk för utländska förlag, tidskrifter, studenter, forskare och andrasom av språkskäl inle kan ta del av denna litteratur. Spridningen av de översatta manuskripten bör ske genomnormala förlags- och författarkontakter, genom och andraintresserade organisationer eller myndigheter. De manuskript som inle finnerförläggare bör kunna komma till nytta vid skandinaviska avdelningar inomutländska universitet, för litteraturvetenskap etc. Den praktiskahandläggningen av stödet med kontakter med översättare etc. bör skötas avSvenska institutet. Prop.1977/78: 99 36 3.6 Kreditstöd till förlag Litleralurstödsulredningen framhåller alt publiceringen avlitteratur i växande omfattning är beroende av att ett antal mindre förlag gesmöjligheter att verka under ekonomiskt betryggande förhållanden, dvs. arbetaoberoende av ekonomiska konjunkturer, kredilrestriktioner etc. I det nuvarandestatliga kreditslödet till förlag måste den sökande själv sörja förkreditmöjligheterna inom del reguljära kreditväsendet, vilket innebär att definansiella konjunkturerna kan få en styrande effekt vad avser de mindreförlagens existens. Den kullurpolitiska aspekten präglar syftet medkreditstödet men i den praktiska hanteringen har ekonomiska bedömningar,individuella lånemöjligheter etc. varit helt avgörande. Utredaren föreslår att en särskild statlig garantifond om5 milj. kr. Beslut om kreditstöd bör fattas av nämnd förlitteratur och bibliotek efler hörande av statens industriverk som svarar förden ekonomiska bedömningen. Kreditstödet lill nystartade förlag bör ha formen av startkapitalsom lånas ul mot låg ränta, på goda lånevillkor och mot en inte alltför högtställd säkerhet. I undantagsfall bör finnas möjlighet atl bevilja femårigaavskrivningslån, där möjligheter till avskrivning prövas . Även för devanliga lånen bör finnas möjlighet lill avskrivning. Vad gäller kreditstöd till existerande förlag föreslårutredaren atl den nuvarande statliga kreditgarantin förbättras så att den kanuppgå till av lånebehovet. Om bankkrediter ändå vägras bör hamöjlighet alt bevilja lån lill löpande verksamhet enligl sammat principer somför lån till nystartade förlag. Vidare föreslås att staten till förlag somtill stor del är finansierade med lån skall kunna lämna stöd i form avräntesubventioner förslagsvis som mellanskillnad mellan aktuell räntenivå och . Det råder en bred enighet bland intressenterna på lilteralurom-rådetom behovet av kraftfulla åigärder för slöd till den existerande fackbokhandeln.Ett utgivningsslöd till den seriöst syftande litteraturen är angelägel men blirverkningslöst om en stor del av böckerna inte kommer ut lill bibliotek ochbokhandel, betonar utredaren. Standardskillnaden på bokhandelsområdet förefaller vara sloräven mellan befolkningsmässigt jämförbara kommuner. En undersökning avfackbokhandelns standard i olika delar av landet bör göras såväl vad gäller dentotala lagerbredden som beträffande sammansättningen av utbudet. Prop.1977/78: 99 37 Utredaren berör olika presenterade modeller för stöd till bokhandeln.Den i betänkandet Statligt litteraturstöd av J. och C. O. Josephsonpresenterade modellen för stöd till bokhandeln leder enligt utredaren tillmindre önskvärda effekter. Stimulansen för lagerbreddning blir med kopplingen lillårsinköpen generellt sett mycket ojämnt fördelad. Boklådor, vilkas lagerökninghar en relativt liten kulturpolitisk effekt, kommer att gynnas i betydligthögre grad än boklådor på orter som behöver men har små möjligheter attåstadkomma en lagerbreddning. Utredaren framhåller vidare, atl staten inle börträda in och ta på sig en betydande del av bokförlagens nuvarande funktionsersältninglill boklådorna. Del vore dock en fördel om förlagen på eget initiativ lade omsystemet med funktionsersättning, så att det gynnar mindre men kvalitetsinrikladeboklådor. har föreslagit ett bokhandelsslödsom innebär att varje bokhandel skulle få ett slöd baserat på det antallitteratur-stödda titlar som tas hem i minst två exemplar. För varjeextra exemplar upp till fem skulle stödet öka. Enligt utredaren leder troligeninte systemet till den positiva effekt förslagsställarna hävdar. Den preliminäramålsättningen för ett bokhandelsstöd kopplat till litteraturstödet bör varaatt alla boklådor tar hem åtminstone ett exemplar av varje stödd titel.Lagerhållning av mer än ett exemplar är inle rimlig med hänsyn lill möjlighetenatt utnyttja Seeligs reordersystem. När det gäller stödda titlar, som är lättaatt sälja, behövs ingen stimulans för atl hålla fler exemplar i lager,framhåller utredaren. Utredarens förslag lill bokhandelsstöd innebär att ettlagerstöd och ett prestationsstöd skulle införas. Stödet syftar till att gestödda titlar ett stöd även i distributionsledet samt alt bevara och förbättralagerhållningen i detaljhandeln. Varje bokhandel eller bokförsäljare vars lager av A-böckeruppgår till minst 3 000 titlar bör få ett 1 a g e r s t ö d, som står iproportion till lagerhållningen. Villkor för stöd bör vara att boklådornaårligen genomför en inventering, vars resultat tillställs ,varefter stickprovskontroller kan ske. För atl gynna lagerökningar i boklådorpå orter med dålig bokförsäljning bör antingen ett avtrappningssystem införas,som innebär alt stödet per titel blir något högre för de mindre boklådorna,eller medel avsättas för riktade selektiva insatser. 3 milj. kr. bör anslås somlagerslöd, vilket bör möjliggöra ett stöd på meUan 1 och . per titel ilager. Vidare bör varje bokhandel eller bokförsäljare, somårligen inköper minst ett exemplar av minst 200 lilteraturstödda titlar, få ettprestationsstöd relaterat lill del sammanlagda antalet inköptalitteratur-stödda titlar. Stödet avses kunna utgå även till försäljningsställenutanför den egentliga fackbokhandeln. Enligt utredaren kan man överväga attinföra bestämmelser om proportionerna mellan litleralurstödda och Prop.1977/78: 99 38 icke stödda titlar i inköpen, så all bokförsäljare medsammanlagt stora inköp ställs utanför stödet om andelen icke litleralurstöddatitlar är mycket liten. Stödet bör beräknas med hjälp av uppgifter från , Pressens samdistribution AB (Presam) samt enskilda förlag. Utredarenföreslår att 4 milj. kr. anslås som prestationsstöd, vilket bör möjliggöra ettstöd på . per inköpt stödd titel. Bokhandeln bör uppmanas attinte överskrida cirkaprisel på de lilteraturstödda titlarna. Om bokhandeln ialltför slor utsträckning överskrider de rekommenderade priserna, bör övervägasatt införa ett absolut prisvillkor i samband med lager- och prestationsstödet. Utredaren framhåller att det föreslagna stödet börinföras möjligt, parallellt med det inrättade kreditstödet tillbokhandeln. Utredaren konstaterar, att i de förslag som läggs fram haringa medel avsatts för läsfrämjande åtgärder i egentlig mening men betonar, atlen dämpning av prisökningarna på böcker eller en prissänkning indirekt stöderbibliotekens läsfrämjande insatser, eftersom bredd och djup i bokinköpen kanbibehållas. Den indirekta generella subvention, som prisdämpningen medför, fårdock inte medföra reduktion av bibliotekens medieinköpsanslag. Etermedierna har, framhåller utredaren, storaförutsättningar att stimulera intresset för litteratur och läsning. TV är detmest genomträngande informationsmediet men insatserna har i stortsett varit dilet-tanliska. litteraturpropaganda bör inte vara formaliseradoch specialistbetonad utan i första hand vända sig till de otränade läsar-kalegorierna.Radio och TV bör som korta pausinslag kunna ha inslag som antydernödvändigheten av läsning, nödvändigheten av att vidga ordförrådet. Biblioteken bör kunna få en vidgad roll i bokförmedlingengenom att delta i bokförsäljningsledet som förmedlare av litteraturinköp.Utredaren föreslår atl biblioteken skall tillhandahålla beställningsblanketterför köp av böcker i närmaste lämpliga boklåda. Staten bör tillsammans med Presam initiera enförsöksverksamhet i syfte att undersöka, vilken verkan det redan i dagexisterande beställningssystemet via Presams återförsäljare skulle kunna fäför bokförsörjningen, främst i glesbygden, om det faktiskt utnyttjades.Försöket bör inledningsvis begränsas till ett län i Norriand. Statens åtagandeskulle vara framställning av en katalog för gratis-distribulionvia bok- och tidningsförsäljare samt bibliotek. Försöket bör bekostas med medelsom disponerar. Utredaren framhåller vidare att samhället bör satsa påbokförsörjning och läspropaganda i förskola och skola. Prop.1977/78: 99 39 3.9 Massniarknadsutgivning av barn- och ungdomsböcker Barn- och ungdomsboksmarknadens totala omfattning ochstruktur oör, enligt utredaren, att det krävs ekonomiska insatser från statenssida, som inte ter sig realiserbara, om man vill skapa en reell konkurrenssituationi fråga om massmarknadsutgivning av kvaliletslilteratur. Atl i dagens lägeskapa en särskild organisation för en sådan utgivning är därför knappastrimligt. Utredaren toreslår att ett projektstöd införs, som skallkunna gå till bokförlag med en seriös ambition att till lågt pris producerakvalitativt god litteratur för barn och ungdom och som anlitardistributionskanaler, som möjliggör en reell konkurrens med det nu dominerandemassmarknadsutbudet. Projektstödet bör kunna kompletteras med ett efterhandsstödi det fall förlag önskar lansera en viss titel som lågprisprodukt påmassmarknaden. Framgången med utgivning av massmarknadslitleratur av godkvalitet för barn och ungdom beror enligl utredaren på hur distributionen kanorganiseras. En spridning till varuhus, kiosker och annan dagligvaruhandelförslagsvis genom Presam är därvid av stor betydelse. Det vore önskvärt attgrossistkedjor, som förser livsmedelshandeln med varor, kunde intresseras föratt distribuera barn- och ungdomslitteratur. Naturligt är också atl anknyta tilldistributionen av 5-kronors-böcker genom Litteraturfrämjandet. Massmarknadsulgivningför barn och ungdom bör om möjligt vara en originalutgivning. Utredaren konstaterar all en möjlighet lUlmassmarknadsutgivning är tillskapandet av särskilda bokklubbar för barn. En bokklubbsverksamhelför barn och ungdom skulle dock ha en både negaliv och diskriminerande effekt.Verksamheten skulle i första hand nå föräldrar som redan är medvetna om barnensbehov av goda böcker. Skiktningen mellan de mera och de mindre gynnade barnenskulle öka. Mot denna bakgrund vill inte utredaren föreslå att statliga medelanslås för försök med en barnbokklubb. Utredaren föreslår att Litteraturfrämjandet får medel för atlsom experimentverksamhet komplettera sin hittillsvarande utgivning med ettantal titlar för barn och ungdom. Erfarenheterna borde kunna vara vägledandeför den fortsatta massmarknadsutgivningen av barn- och ungdomslitteratur. För samtliga åigärder i fråga om massmarknadsutgivning av barn-ochungdomslitteratur föreslås 2 mUj. som skall fördelas mellan produktions-och distribulionsslöd enligl statens kulturråds bestämmande. 3.10 Projektstöd till författarverkstäder Den föreslagna utformningen av efterhandsstödet till bokutgivninggör det troligen svårare för s. k. självförläggare alt få stöd. Ett särskilt slödför denna kategori bör därför införas, anser utredaren. 1977/78: 99 40 Ettnät av författarverkstäder, bokmaskiner, bör byggas upp i landet med rimliggeografisk fördelning. Verksamheten bör kunna knytas till länsbiblioteken föralt utnyttja fungerande administrativa system och till centrumbildningar. Det statiigastödet bör avse initialutgifler, räntor, avskrivningar, löner till visspersonal och lokEdkostnader. Behovet av verkstäder uppskattas tUl fem stycken. Utbyggnadenav nätet med författarverkstäder bör ske i etapper. Driftkostnaderna för de existerande bokmaskinerna beräknas uppgå lill . vardera.Investeringskostnaden för en ny verkstad beräknas uppgå till 100 000 kr.Uppbyggnaden tUl fem verksläder bör kunna genomföras . Förförfattarverkstäder föreslås ett årligt anslag om 1 milj. kr. 3.11Stöd till Bibliotekstjänsts sambindning Utredarenframhåller att ett utökat aUmänt statligt stöd till folkbiblioteken är någotsom inte direkt bör knytas till lilteraturslödet. Ett stöd i anslutning tilllitteraturstödet är dock möjligt och delta skulle i så fall kunna kopplas lillden service Bibliotekstjänst lämnar biblioteken med sambindningen. Utredarenföreslår att Bibliotekstjänst erhåUer ett stöd om 1 milj. kr. till sinsambindning och speciellt då förhandsrecentionsverksamheten. Stödet bör medföraen prisdämpande effekt på böckerna i sambindningen, som säljs tUl biblioteken. Prop.1977/78: 99 41 4.1 Allmänna synpunkter på littcraturstödsutredningen I flera yttranden berörs förutsättningarna för större förändringari det nuvarande litteraturstödet. Remissinstanserna framhåller, atlutvärderingen av litteraturstödet har gjorts för tidigt och att utredaren harfått arbeta under alltför stark tidspress. Den utvärdering och detunderlagsmaterial, som redovisas, är alltför osäkert för att läggas till grundför en genomgripande förändring av del nuvarande stödsystemet, som därför medvissa smärre justeringar bör fungera ytterligare . Synpunkter idenna riktning förs fram av bl. a. , , ,, , , , TCO och ABF. Flera av de remissinstanser som ärkritiska till större förändringar finner del emellertid vara värdefullt med enutbyggnad av stödet. anser inte att det finnsnågon klarläggande analys av behovet av ett stöd till bokutgivningen.Ekonomiska och kulturella effekter av ett slöd har därför inte kunnat relaterastill ett uttalat riktmärke. Det nuvarande litteraturstödet lider också i höggrad brist på grundarbete och inträngande analyser. Enligl föreningens mening borde hela frågan omlitteraturstödets effekter och om vilka ändringar som bör genomförasuppskjutas, till dess erforderligt underlag för beslut föreligger. Del är då avväsentligt intresse, att branschekonomiska bedömningar kan beredas bättreutrymme i diskussionen än vad som varit fallet. Föreningen hartidigare gett i uppdrag åt vid Handelshögskolani atl genomföra en ekonomisk analys av förlagsbranschen, där fråganom statligt litteraturstöd också skall belysas. Resultatet av institutetsarbete beräknas vara klart för offentliggörande . Föreningenframhåller viklen av atl förlagsbranschen ges möjlighet att delta aktivt i detfortsatta utredningsarbetet rörande litteraturstöd. anser att det statligastödet på bokmarknaden har satts in utan att man har haft helt klart för sigvilka behov som är angelägnast och inte heller vilka effekter åtgärderna fårför branschens struktur i ett längre perspektiv. Litteraturstödsutredningensförslag innebär inle heller någon radikal lösning av branschens problem.Resonemangen speglar de tankegångar som finns inom branschen, men den kortautredningstiden har, enligt föreningen, inte medgivit de metodiskaundersökningar och fördjupade branschekonomiska studier som borde ligga tillgrund för ett stöd till bokmarknaden. Förslaget att 17 milj. kr. skall ges tillförlagen och 7 milj. kr. Prop.1977/78: 99 42 handeln framstår lör föreningen som en felprioritering, eftersomförlagen f. n. inte synes vara i behov av stöd, medan däremotbokhandeln har problem bl. a. till följd av den snabba expansionen avförsäljningen via bokklubbar. Det är vidare beklagligt, anser föreningen, attutredaren fått så vaga direktiv beträffande studiet av behovet av stöd tillbokhandeln. Tidsperspektivet föi" genomförandet av reformer på litteralurområdet diskuteras av . finner alt en fullständig reform av alla delarav litteraturstödet i ett sammanhang kan bli svår att genomföra bl. a. med hänsyntill de avvikelser från utredarens förslag som rådet föreslår. I så fall kundevissa delar av stödet bearbetas ytterligare. Väsentliga delar av reformpaketet måste dock enligt rådetsmening beslutas . Sålunda bör ulgivningsslödel utvidgas till att omfattafacklitteratur redan fr. o. m. nästa budgetår. Ett förändrat och förstärkt slödlill barnlitteratur bör också genomföras. Delsamma gäller införande av ettprojektstöd till särskilt kostnadskrävande utgivning. Vidare bör det av föreslagna stödet lillpresentation av svensk litteratur i ullandel inrättas. Den pågåendeförsöksverksamheten med läsfrämjande åtgärder för barn och ungdom börforisätta. Ett stöd till författarverkstädcr/bokmaskiner bör också genomförasfr. o. m. nästa budgetår. Viklen av att de statliga insatserna på litteratur-områdetomfattar både produktion och distribution liksom även läsfrämjande åtgärderframhålls av bl. a. /SR, , aUmänna biblioteksförening,, , , Förbundet och StudieförbundetVuxenskolan. framhåller atl del är avgörande för enstatlig litteraturpolitik, att man inte enbart stöder produktionen ochdistributionen av böcker. De läsfrämjande åtgärderna är väsentliga. Skolan,massmedier, bibliotek, bildningsförbund, folkrörelser m. m. har här ansvarsfullauppgifter, som kräver myckel stora, bl. a. pedagogiska, insatser och betydligtstörre ekonomiska resurser än vad som f. n. ges genom litteraturstöd. Denstatliga litteraturpolitiken måste uppfattas som ett av många inslag i en meromfattande kulturpolitik, för vilken insatserna på den s. k. konsumentsidan ärdet avgörande och mest krävande. framhåller att i debatten omhur den svenska litteraturen skall främjas dominerar frågor om slöd lill produktionoch distribution medan man däremot i mycket mindre omfattning diskuterar hurläsintresset skall kunna öka. Stöd lill produktion och distribution avlitteratur är meningslösa om man inte ser lill att folk stimuleras att blibokläsare. Atl konkreta förslag lill läsfrämjande åtgärder saknas i förslagen,ser studieförbundet som en brist och efteriyser Prop.1977/78:99 43 förslag till utformning av och stöd till en kampanj, därstudieförbunden får en central funktion. Liknande synpunkter förs fram av TCO..ABF och Förbundet . Frågan om en bibliotekslag berörs i några yttranden. Enligt /SR:s bedömning är de kommunala biblioteken debästa distributionskanalerna för nyutgiven litteratur. Den ojämna standarden ibiblioteksservicen gör emellertid alt framför allt människor i glesbygd har småmöjligheter att komma i kontakt med böcker. En lagstiftning, som garanterar en grundslandardför folkbiblioteken, vore därför enligt organisationens uppfattning den bästaformen av litteraturstöd och den skulle dessutom ha en läsfrämjande effekt. konstaterar attsvårigheterna i den kommunala ekonomin gör att minskningen avbibliotekens bokinköp kan komma alt accentueras. Detta är oroande och ettstatligt stöd för atl förstärka bibliotekens möjligheter att köpa in böckerframstår därför som viktigt. Problemet med varje form av statligt slöd tillbiblioteken är emellertid all man löper risken, att kommunernas svar påstatliga bidrag blir ökad avmattning i kommunernas biblioleksanslag och att mansåledes bara åstadkommer en omfördelning av ekonomiskt ansvar. Därför bör enbibliotekslag allvarligt övervägas med sikte på att åstadkomma en grund förgemensamma satsningar på en förbättrad biblioteksstandard. Tanken att sprida böcker till bibliotek tas upp i någrayttranden. Del skulle vara fråga om böcker som förlagen lämnar sommotprestation för erhållet stöd. Att utforma litteraturstödet så att det delvis bidrar tillatt ge de kommunala biblioteken ökade resurser utan att man därmed ger kommunernaalibi för en sänkning eller frysning av anslagen torde inte vara helt omöjligt,framhåller /SR. En anknytning till den nuvarande stödköpsordningen förbarn- och ungdomslitteratur skulle vara en möjlighet värd atl pröva. En sådan modell har enligl organisationen vissa fördelarjämfört med utredarens förslag om ett stöd till Bibliotekstjänsts sambindning.En stödköpsordning har en standarduljämnande effekt, i mån av ekonomisktutrymme kan en stödköpsordning naturligtvis utvidgas till alt gälla även delar avvuxenlitteraturen. En generell stödköpsordning, innebärande all varje kommunerhåller ett exemplar av varje litteraturstödd titel, innebär emellertid frånbibliotekens synpunkt flera nackdelar, betonar /SR. Dessutom torde ettsådant stöd bli alltför kostsamt. Det nuvarande stödet bör tillämpas ytterligare några årmed de mindre justeringar självt finner anledning att göra, anserLO. Därefter bör ett nytt litteraturstöd utarbetas utifrån målen för kulturpolitikenoch en helhetssyn på bokmarknaden. Prop.1977/78: 99 44 bör prövas den modell som lilteraturutredningpresenterade. Stödet bör omfatta svensk skönlitteratur, skönlitteratur i svensköversättning, svensk facklitteratur och facklitteratur i svensk översättningsamt klassiker. Förlagen bör som motprestation för stödet ställa exemplar tillstatens förfogande, vilka bör fördelas exempelvis lill bokhandeln, bokkaféer,arbetsplatsbibliotek och för läsfrämjande åtgärder. Även ABF pekar påmöjligheten att använda stödköpta böcker i utlåning på arbetsplatser. Landstings förbtmdet föreslår att man undersökermöjligheterna all komplettera utredarens förslag till slöd lill distribution avböcker med ett stöd till distribution via biblioteken av de böcker som fårlitteraturstöd. Svenska bokförläggare föreningen avstyrker , liksom iremissyttrandet litleralurulrednings betänkande, bestämt tankenpå motpreslationsexemplar till biblioteken. Även allmänna biblioteksföreningavvisar tanken på utproportionerande av motprestationsböcker tUlfolkbibliotek. Många av de böcker, som erhåller litteraturstöd, blir intetillgängliga för den bokläsande allmänheten vare sig i bokhandel eller ibibliotek, framhåller . En arbetsgmpp inom förbundethar undersökt kostnaden för ett slöd lill biblioteken innebärande att statenskulle förse huvudbibliotek och filialer med sammanlagt 1 000 exemplar av varjelitteraturslödd titel. Den totala kostnaden för inköp, inbindning och hanteringhar uppskattats till ca 55 milj. kr., vartill kommer ett produklionsstöd iprispressande syfte på 17 milj. kr., totalt ca 72 milj. kr. Författarförbundetsstyrelse har bedömt verkningarna av ell sådant inköpssystem och förbundet ansersig f. n. inle böra aktualisera denna form av stöd i distributionsledet. Bokklubbarnas inverkan på bokmarknaden diskuteras i någrayttranden. tar upp frågan i sin diskussion av maximipriserpå de lilteraturstödda lillarna och framhåller, atl prispressen syftar inte endastlill att hålla tillbaka den ökning av bokpriserna, som är en följd avinflationen, utan också i hög grad lill alt avskära den konstlade ökning avbokens pris i bokhandeln som orsakas av bokklubbarnas prismani-pulering. Dettagäller relativt få klubbar som i gengäld är så myckel större. Bokklubbarna lägger under sig en allt större del avbokmarknaden, konstaterar rådet. Bokklubbsförsäljningen är minst likastor som fackbokhandelns försäljning av aljmänlilleralur. Delta är enligl rådetalarmerande. Såväl fackbokhandelns som B-bokhandelns försäljningsandel minskarsuccessivt. Bokklubbsutvecklingen kan närmast beskrivas som bokutgivningensindustrialiseringsprocess. Prop.1977/78: 99 45 framhåller emellertid attbokklubbsidén har varit och är en betydelsefull kulturfaktor. Deninträffade våldsamma förändringen av bokmarknaden orsakad av ett antal relativtnytillkomna bokklubbar fordrar emellertid någon form av motrörelse.