prop · G103125 · 1977-12-31 00:00:00 — Medel för vägprojektetbör anvisas över ett nytt reservationsanslag Byggande av mellanriksvägenKiruna . På tilläggsanslag för /78 bör anvisas 303,1milj. avseende de totala kostnaderna för vägprojektet. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. till Byggandeav statliga vägar på tilläggsbudgeit 111 till statsbudgeten för budgetåret1977/78 anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas mot aulomobilskattemedlen, 2. till Byggandeav mellanriksvägen KirunaNarvik på tilläggsbudget III till statsbudgeten /78 anvisa ell reservationsanslag av , atlavräknas mot aulomobilskattemedlen. [2] B 7. Bidrag till byggande av enskilda vägar. Underdenna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ettreservationsanslag av sammanlagt . all avräknas mot aulomobilskattemedlen. Med stöd av bemyndigande (prop. 1976/77: 100bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 22 december 1977beslutat alt från reservationsanslaget Bidrag till byggande av enskilda vägarfår utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit bidrag lämnastill sysselsättningsfrämjande vägbyggnadsverksamhet (broobjekt) för ett beloppav högst . Arbetena skall administreras av statens vägverk ochbedrivas med arbetskraft som rekryteras i samråd med vederbörande arbetsförmedling.Tidpunkt för arbetenas igångsättande skall beslutas i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslär att till Bidrag till byggande av enskilda vägar påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 anvisa ett reservationsanslagav , att avräknas mot aulomobilskattemedlen. [3] D 8. Ersättning till viss kanaltrafik. Under anslaget,som är uppfört med ett formellt belopp av , redovisas kostnaderna förden ersättning till Trollhälte kanalverk som betingas av den av riksdagenförordade nedsätlningen i kanalavgifterna ,som förvallar , har i skrivelse hemställtom att sammanlagt . Prop.1977/78:125 20 underfonden för kanalverk på tilläggsbudget för att täcka underskott ikanalrörelsen för budgetåren 1975/76 och 1976/77. De ackumulerade underskollenhar t. v. balanserats i bokslutet. 1977/78: 13 om nytt system för de statiiga sjöfartsavgifterna, m. m.föreslogs bl. a. att kanaltaxorna i skulle sättas ned och attavgiftsnivån i taxorna t. v. inte skulle påverkas av kapitalkostnaderna. Nedsätlningenav kanalavgifterna trädde i kraft . 1977/78: 100 bil.9, anges att fonden för kanalverk uppgår i fond fr.o. m. / 79. Detackumulerade driftunderskottet i för budgetåren 1975/76 och1976/77 jämte det driftunderskott som kan komma att följa av bl. a. nedsätlningenav kanaltaxorna under innevarande budgetår bör täckas innan fonden förSödertälje kanalverk uppgår i fond. Jag förordar därför attfonden för kanalverk tillförs medel som motsvarar summan avunderskotten för de tre aktuella budgetåren. Det för budgetåren ackumuleradeunderskottet bör avräknas mot den gemensamma uppbörden av sjöfartsavgifter. An-slagsteknisktkan detta ske genom anlitande av det på tilläggsbudget I till statsbudgeten1977/78 under sjätte huvudtiteln inrättade anslaget Ersättning till visskanaltrafik. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de grunder för täckande av underskott under fonden för som jag har förordat. E.Institut m. m. [4]E 3. m.m. Med stöd av bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77:10, rskr 1976/77: 133) har regeringen beslutat attSveriges meteorologiska och hydrologiska institut från reservationsanslagetUtrustning m. m. får utöver vad regeringen föreskrivit resp. den27 bestrida utgifter om högst 1,2 milj. kr. Medlen skall i sysselsätlningsfrämjandesyfte användas för att bygga mareografer i och Västernorrlandslän. Arbetena skall bedrivas med arbetskraft som rekryteras i samråd medarbetsförmedlingen. Tidpunkt för arbetenas igångsättande skall beslutas isamråd med . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill : Utrustning m. m. påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 anvisa ettreservationsanslag av . 1977/78: 125 21 [5] E 8. Bidrag till statens väg- och trafikinstitut.Statens väg- och trafikinstitul (VTI) arbetar med forskning och utveckling (FoU)avseende vägar, vägtrafik och vägtrafiksäkerhet. En stor del av FoU-verksamhetensker på uppdrag mot ersättning som baseras på kravet om full kostnadsläckning.Under anslaget anvisas de medel som erfordras för VTI:s egen FoU-verksamhetsamt för myndighetsuppgifter inom institutets verksamhetsområde. Det statliga anslaget till siatens väg- och trafikinstitutuppgår för innevarande budgetår tiU . 1976/77:100 bil. 9, TU1976/77: 11, rskr 1976/77: 177). Statens väg- och trafikinstitul har i framställning den 30september 1977 redovisat dels det ekonomiska utfallet för verksamheten /77 dels det beräknade utfallet under / 78. /77 uppgick föriusten till . Institutet harberäknat underskottet i verksamheten för innevarande budgetår tiU 3,6 milj.kr. Institutet anger som skäl till underskotten att dekostnadsfördyringar som inträffat i samband med omlokaliseringen inte kunnatmötas med ökade uppdragsintäkter. Även om institutet nu har kommit över inkörningsperiodeni samband med omlokaliseringen bedömer man det som omöjligt att hämta in detifrågavarande underskottet. Genom del konstaterade underskottet för /77av . och det beräknande underskottet för /78 har VTIfått likviditetsproblem. Genom regeringens beslut höjdes VTI:srörliga kredit till 4 milj. kr. Därigenom beräknas likviditeten tillmaj 1978. En höjning av den rörliga krediten utöver 4 milj. kr. innebär atträntekostnaderna ökar och atl VTI:s resultat försämras ytterligare. Jagförordar därför att underskottet för /77 av . nuläcks genom ett särskih till-läggsanslag. När det gäller det beräknadeunderskottet för innevarande budgetår anser jag att ställning bör tas tilldetta i sambad med behandlingen av resultatet av den utredning om VTI:sverksamhet som aviserades i prop. 1977/78: 100 bU. En: särskUd utredare harnumera tiUkallats och hans förslag beräknas kunna läggas fram vid halvårsskiftet1978. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till statens väg- och trafikinslitut påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 anvisa ett reservationsanslagav , att avräknas mot aulomobilskattemedlen. 1977/78:125 22 [6]F 8. Kostnader för stämpelavgift å aktier i ochSvensk . I skrivelse den 14 februari 1978har Aktiebolaget () det svenska moderbolaget i detskandinaviska konsortiet () redogjort förbeslut att genom fondemission öka bolagets aktiekapitalmed 47 milj. kr. till sammanlagt 282 milj. kr. genom överföring av disponiblavinstmedel med motsvarande belopp. Beslutade åigärder har motiverats av behovetav alt emå en bättre balans mellan det verkliga värdet för bolagels anläggningstillgångaroch det egna kapitalet, vilket ansetts mycket betydelsefullt för SAS framtidaförhandlingar om upptagande av krediter utomlands. Förefondemissionen består aktierna i av dels 1 175 000 A-aktier i nominelltvärde av . per aktie eller sammanlagt , dels B-aktier tilllika antal och värden. A-aktierna innehas av svenska staten medan B-aktierna 1174 984 äges av () ochresterande aktier av privatpersoner. Genom fondemissionen kommer svenskastaten att lUlföras 235 000 nya A-aktier till ett sammanlagt nominellt värde av23,5 milj. kr. och samt övriga innehavare av B-aktier sammanlagtmotsvarande anlal och värde. Iskrivelsen erinrar ABA om att bolaget vid tidigare tillfällen inte belastatsmed kostnader för aktiestämpel. Således förordades i prop. 1948: 176 angåendeorganisation och finansiering av svensk luftfart att de kostnader föraktiestämpel, vilka kunde uppkomma i samband med sammanslagningen av dåvarande ABAoch , inte skulle falla på de enskilda intressenterna utan gäldas avstatsverket (SU 1948: 94, rskr 1948: 188). I enlighet härmed föreslogs i prop.1949: 126 angående anslag till teckning av aktier i att skuUeanvisa ett reservationsanslag till stämpelavgift å aktierna i det nya ABA.Riksdagen biföll proposhionens förslag (SU 1949: 153, rskr 1949: 268). Isamband med den ekonomiska rekonstruktionen av SAS beslöts på liknandesätt med anledning av prop. 1961: 159 angående kapitaltillskott till SAS att destämpelkoslnader som då uppkom i samband med teckning av nya aktier i ochSILA skulle bestridas av staten (SU 1961: 133, rskr 1961:330). Genombeslut av (prop. 1975: 85 bil. 5, : 12, rskr 1975:121) anvisades ett reservationsanslag av . för bestridande avstämpelkostnader i anledning av alt ABA och då genomfört fondemissioner. Bolagethemställer med hänvisning lill det anförda att bolaget på sätt som skett vidliknande tiUfäUen tidigare inte måtte belastas med 1977/78: 125 23 stämpelkostnader å de 470 000 aklier som utges i anledningav den beslutade fondemissionen. 1 skrivelse har redovisat deåtgärder bolaget vidtagit i anslutning till den fondemission ABA genomfört.Sålunda har beslutat att genom fondemission öka bolagets aktiekapital med23,5 milj. kr. till sammanlagt 141 milj. kr. genom uppskrivning av det bokfördavärdet av bolagets innehav av ABA-aklier med motsvarande belopp. SILAframhåller alt bolaget, i likhet med ABA, inle belastats med stämpelskatt förvid tidigare tillfällen emitterade aktier. hemstäUer därför alt bolagetinte måtte belastas med stämpelkostnader å de 235 000 aktier som utges ianledning av den beslutade fondemissionen. Med hänsyn till att vid ABÄ:s bildande , liksom vidsenare tiUfällen, kostnaderna för gäldande av aktieslämpel bestreds av statsmedelbör enligt min uppfattning ABA och inle belastas med de kostnader föraktiestämpel som uppkommer i samband med de aklier som utges i anledning avden beslutade fondemissionen i de båda bolagen. Slämpelkoslnaderna för denyemitterade aktierna uppgår tUl sammanlagt , vilket belopp såledestorde böra bestridas av staten. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Kostnader för stämpelavgift å aktier iAktiebolaget och Svensk Interkontinental Lufttrafik Aktiebolagpå tUläggsbudget III till statsbudgeten för /78 anvisa ettreservationsanslag av . [7] Ändring av bemyndigandet för postverket att lämnastatlig kreditgaranti. Efter medgivande av (prop. 1971: 145bil. 4, : 25, rskr 1971: 304) har postverket genom Kungl. Maj:ts beslut,, bemyndigats att t. v. bevilja statlig garanti intillett belopp om 15 milj. kr. för lån avseende anskaffning av motorfordon atlanvändas vid lantbrevbäring. Bemyndigandet avser lån i . Efterriksdagens medgivande har postverket genom Kungl. Maj:ts beslut ocksåbemyndigats att biträda ackord eller på annal sätt efterge statens rätt pågrund av fordran som uppkommer i anledning av angivna garantiåtaganden. Iskrivelse har postverket hemställt om bemyn- Prop.1977/78:125 24 digandeatt t. v. bevilja statlig garanti intill ett belopp av 30 milj. kr. för lån i PKbankenavseende anskaffning av motorfordon all användas vid lantbrevbäring. Verket harockså hemställt atl eventuellt uppkommande förluster för postverket på grundav garantin skall täckas av verkets driftmedel. Postverketanför att antalet lån med statlig garanti lill lantbrevbarare den 31 december1977 uppgick till 694. Det utestående lånesaldot uppgick vid samma tidpunkttill 14,4 mUj. Som jämförelse nämner verket att antalet lån den 30 juni1971 var 479 och del utestående lånesaldot 2,6 milj. kr. Denfrämst bidragande orsaken till den kraftiga ökningen av det utestående lånesaldotär den snabba prisökningen på bUar. Inköpspriserna för fordon som används i lantbrevbäringenhar mer än fördubblats . Även den fortsalla motoriseringenoch utvidgningen av lantbrevbäringsnätet har varit en orsak till lånesaldotsnuvarande höjd. Av nätet utgörs numera av biUinjer. F. n.utreder postverket om tjänstebilar bör införas i lantbrevbäringen som ettalternativ tUl nuvarande system och hur ett sådant syslem kan vara organiserat.Verket utreder därvid lämpliga bUtyper samt vUka principer som bör gälla vidval mellan nuvarande system och ett system med tjänstebUar. Utredningen tarockså upp frågan om det finns andra alternativ för tillhandahållande av bilar ilantbrevbäring än ijänstebilar. gör dock den bedömningen attnuvarande system kommer att dominera . Erfarenheternaav systemet med lån med statlig garanti för anskaffning av lantbrevbärarbilarhar varit mycket goda. Några förluster på grund av sitt åtagande har postverkethittills praktiskt taget inte åsamkats. Verket finner det därför angeläget attden nu gällande beloppsgränsen höjs och föreslår att 30 milj. kr. Denfortgående rationaliseringen och förbätttingen av postservicen på landsbygdenbygger i huvudsak på en utökning av den motoriserade lantbrevbäringen. Den häravföranledda ökningen av antalet bilar samt den höjning av bilpriserna som ägtrum sedan systemet med statlig garanti för lantbrevbärarlån infördes, innebäralt den nuvarande beloppsgränsen 15 milj. kr. myckel snart kommer att uppnås.Då erfarenheterna av systemet med den statliga garantin är mycket goda och dåman enligt verket inte har anledning att tro all systemet kommer att slopasäven om alternativa system börjar tillämpas, förordar jag alt den nuvarandebeloppsgränsen höjs enligt postverkets förslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.medge att statlig garanti t. v. får beviljas intill ett belopp av 30 000 000kr. för lån i PKbanken avseende anskaffning av motorfordon att användas vid lantbrevbäring. 1977/78:125 25 2. lämna regeringen, eller myndighet som regeringenbestämmer, fortsatt bemyndigande att biträda ackord eller på annat sätt eftergestatens rätt på grund av fordran som uppkommer i anledning av angivnagarantiåtaganden. [8] 1. Teleanläggningar m. m. Under denna rubrik har påstatsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett invesleringsanslag av 870,8milj. Med stöd av bemyndigande (prop. 1976/77: 100bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 22 december 1977beslutat att från investeringsanslaget Teleanläggningar m. m. får utöver vad regeringen i annat sammanhang föreskrivit bestrida utgifter medhögst . Medlen skall i sysselsättningsfrämjande syfte användasför tidigareläggning av byggnadsarbeten inom H, K, L, O, P, R, S, U, W, X, Y och Z län. Byggnadsarbetena harpåbörjats innevarande budgetår och avslutas under /79. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår alt till Teleanläggningar m. m. på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett invesleringsanslag av . [9] 2. Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m.Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettinvesteringsanslag av sammanlagt 119,5 milj. kr. Med stödav bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil.2, FiU 1976/77: 10, rskr1976/77: 133) har regeringen beslutat att statens vägverkfrån investeringsanslaget Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m. får utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit i sysselsättningsfrämjandesyfte bedriva om-och nybyggnad av vägstationer i Gistad, och Brunfloför ett belopp av högst 9,3 milj. kr. under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår atl lill Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m.på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 anvisa ettinvesteringsanslag av . 1977/78:125 27 Föredragande: stalsrådet Mundebo Anmälan till tilläggsbudget III tiU statsbudgeten /78 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde [1] E 13. Under denna rubrikhar i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av . I prop.1975/76: 100 (bil. 6 ooh bil. 9 s. 136) anmälde föredragande statsrådetfrågan om den statliga företagshälsovårdens uppbyggnad och finansiering.Därvid föreslogs att ett nytt anslag benämnt Statlig företagshälsovård, skulleföras upp i statsbudgeten. Från detla anslag borde förskottsvis bestridaskostnader för hälsoråds verksamhet samt kostnader för etablering och drift avföretagshälsocentraler för statsanställda m. fl. enligt en stat som skullefastställas av regeringen. Kostnaderna skulle slutligt fördelas på demyndigheter, affärsdrivande verk m. fl. som anslöts tUl hälsocentralerna. Vidden slutliga fördelningen borde kostnaderna belasta de anslag elleranslagsposter (motsv.) från vilka kostnaderna för sjukvården hos myndigheterna m.fl. bestrids. Detta skulle komma atl medföra en merbelastning av vissa sådanaanslag. Statsbudgetanslaget Statlig företagshälsovård borde föras upp med ett formeUtbelopp av . lämnade förslaget utan erinran (InU 1975/76: 35, rskr1975/76: 210). Föredraganden utgick således ifrån att de förskottsvisautbetalningar som skulle ske från anslaget Statlig företagshälsovård skullekunna fördelas på anslagspost för sjukvård eller motsvarande hos myndigheter m.fl. så att någon belastning inte skulle komma att redovisas på anslaget. 1976/77: 125 (bil. 7) anmälde jag all anslaget Statiigföretags- Prop.1977/78: 125 28 hälsovård för /11 skulle komma att uppvisabelastning. Anledningen härtill var att de regionala hälsorådens verksamhetunder detla budgetår hade inriktats på bl. a. kartläggning av befintliga före-tagshälsoresurseroch planläggning för statliga företagshälsocentraler. Några sådana kunde dockinte inrättas under /77. Angivna förhållande föranledde ingenerinran från sida (AU 1976/77: 25, rskr 1976/77: 259). Under innevarande budgetår har fastställts siater för deåtta regionala hälsoråden och tio lokala hälsoråd. Staterna innefattar medelför drift av tre regionala och tio lokala centraler fördelade på sådant sättall det i varje region finns minst en central. För /78 finnsalltså formella förutsättningar för fördelning av de totala kostnaderna underanslaget på de myndigheter m. fl. som är anslutna lill hälsocentralerna. Enfördelning av kostnaderna för de regionala hälsoråden enligt de angivna riktiinjernaskulle emellertid få icke avsedda konsekvenser för bl. a. myndigheter som äranslutna lUl lokal hälsocentral i de fem regioner som inte inrättar regionalcentral under innevarande budgetår. Dessa myndigheter skulle få svara inte baraför kostnaderna för den lokala hälsocentralen utan också för kostnaderna underbudgetåret för kartläggning och planläggning av företagshälsovården på regionalnivå. Detta är enligt min mening otillfredsställande. Eftersom det arbele deregionala hälsoråden utför gagnar samtliga myndigheter i regionenanser jag att en kostnadsfördelning enhgt angivna riktlinjer bör ske först dådet i regionen har inrättats en regional hälsocentral. Först då kan enrättvisande kostnadsfördelning göras. Jag räknar med att detta skall kunna skefr. o. m. /79. Av de ytterUgare tio företagshälsocentraler somavses inrättas under nästa budgetår bör alltså fem vara regionala. I avvaktanpå atl varje region får en regional hälsocentral bör för /78kostnaderna för de fem regionala hälsoråden utan regional central få belastaförevarande anslag. De tre regionala hälsocentraler som avses inrättas underinnevarande budgetår torde kunna börja fungera tidigast mot slutet avbudgetåret. Med hänsyn härtill och till fördelen med en enhetlig behandling av samtUgaregionala hälsoråd anser jag att jämväl kostnaderna för dessa tre hälsoråd ochcentraler bör få belasta anslaget Statlig företagshälsovård för innevarandebudgetår. Kostnaderna för de lokala hälsocentraler som är verksamma redan underinnevarande budgetår bör däremot i samtliga fall fördelas på anslutnamyndigheter m. fl. Med ledning av de stater som har fastställts för deregionala hälsoråden för /78 kan anslagsbelastningen beräknastill högst 4,3 milj. kr. Redovisning av utfallet bör lämnas ibudgetpropositionen för /80. Jag hemställer atl regeringen bereder tillfälleatt ta del av vad jag nu har anfört. 1977/78:125 29 [2]11. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Under denna rubrik har istatsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 455milj. Vid budgetårels ingång fanns vidare en behållning av drygl 63,5milj. Frånanslaget bestrids utgifter för investeringar i byggnader för statligförvaltning eller annan statlig verksamhet i den mån medel inte har anvisatsunder annat investeringsanslag. För byggnadsobjekt som beräknas kosta mer än 2milj. förs separata kostnadsramar upp i den investeringsplan, som finnsupptagen under anslaget. Iinvesteringsplanen är uppförd en uppskattad medelsförbrukning av 45 milj. kr.för tillkommande objekt /78 (prop. 1976/77: 100 bU. 11 s. 160, FiU1976/77: 13, rskr 1976/77: 169). Som har redovisats i prop. 1976/77: 100 (bU.11 s. 158) är utrymmet avsett för investeringar i lokaler för de vid riksmötet1975/76 beslutade regionala datoranläggningarna för folkbokföring ochbeskattning (prop. 1975/76: 100 bU. 9, SkU 1975/76: 35, rskr 1975/76: 212). Jaghar tidigare, vid min anmälan av anslag på tilläggsbudget I till statsbudgetenför innevarande budgetår, redovisat ett antal tillkommande investeringsobjektför nämnda ändamål. Medelsförbrukningen för dessa objekt har i prop. 1977/78:25 (bil. 6 s. 35) beräknats till sammanlagt 15 milj. kr. för budgetåret1977/78. Av det medelsutrymme som ursprungligen budgeterats för tillkommandeobjekt innevarande budgetår återstår därefter ca 30 milj. kr. Jag vUl nuåterkomma med en redogörelse för de ytterligare byggnadsinvesteringar som medhänsyn till tidplanen för arbetena är aktuella att redovisa för . Stockholm.Ombyggnad för statens provningsanstalt. Stockholmsavdelningen av statens provningsanstalthar ca 100 anställda och disponerar f. n. lokaler dels vid i , dels i kv. Myntet i för ädelmetallkontroll och justeringsverksamhel.I samband med omlokaliseringen av statens provningsanstalt till har vissalokaler vid friställts. har i samrådmed statens provningsanstalt föreslagit alt de friställda lokalerna utnyttjasbl. a. för att sammanföra verksamheten vid Stockholmsavdelningen. Kostnadernaför behövliga ombyggnadsabeten m. m. beräknas av tillsammanlagt . En stor del av dessakostnader avser åtgärder som påkallats från arbetarskyddssynpunkt för den delav avdelningen som är förlagd tUl lokalerna. Ibeslut har regeringen uppdragit åt attpåbörja ombyggnadsarbetena inom en kostnadsram av . Med stöd avriksdagens bemyndigande har regeringen före- 1977/78:125 30 skrivitatt kostnaderna för arbetena förskottsvis skall belasta kostnadsramen Diverseobjekt (jfr prop. 1975: 1 bil. 9 s. 143, FiU 1975: 12, rskr 1975: 65 samt prop.1975/76: 100 bU. 9 s. 147148). Kristianstad.Om- och tiUbyggnad för dataenhet. I beslut den 22 december 1977uppdrog regeringen åt att projektera om- och tUlbyggnad fördataenheten inom i län. Projektet omfattar envåningsarea av 1 750 m, varav 900 m- i en tillbyggnad till landsstatshuset i kv.Södra Kasern i . Kostnaderna för om- och tillbyggnaden harpreliminärt beräknats till 4,5 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977.Byggnadsarbetena avses komma att påbörjas med beräknatfärdigställande i juU 1979. Västerås.TiUbyggnad för dataenhet m. m. Regeringen har genom beslut den 9mars 1978 uppdragit åt att projektera om- och tillbyggnad avlandsstatshuset i kv. Tillbyggnaden beräknasomfatta en sammanlagd rumsarea av 1 770 m" och är avsedd förlänsstyrelsens data- och uppbördsenheter. I programmet för tiUbyggnaden ingåräven arkiv m. m. som är gemensamma för . Kostnaderna förtillbyggnaden har på grundval av redovisade systemhandlingar beräknats till 10milj. I den beräknade kostnaden ingår förhållandevisomfattande försörjningsåtgärder. Med utgångspunkt i installationstidplanför de nya datoranläggningarna har planerat ett färdigstäUandeav tillbyggnaden . Tidplanen förutsätter alt byggnadsarbetenapåbörjas . Nämndaprojekteringsuppdrag omfattar även vissa ombyggnadsarbeten i nuvarandelandsstatshus. Enligt redovisat byggnadsprogram uppskattas kostnaderna förombyggnadsarbetena till 3,3 milj. kr. En förstaetapp av dessa arbeten måste enligt utföras i anslutningtill föreslagen tillbyggnad. Härnösand.Otn- och tillbyggnad för dataenhet.