prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Remissinstanserna har inleberört frågan på sådani sätt att det är möjligt att av svaren dra slutsatserrörande totala energibesparingar och kostnader för denna åtgärd. Mekanförbundeiredovisar i ett räkneexempel en möjlig energibesparing av /år netto vidflödesreduktion i 700 000 lägenheter med frånlufts- etter titl/frånluftsvenlitation.Investeringsulgiften anges till 200 milj. kr. För lokaler bedömer Mekanförbundeii ett annat räkneexempel att besparingen kan bli /år netto till utgiften200 milj. kr. Energikommissionensexpertgrupp C särredovisar inte effekten av åtgärden inreglering ochflödesminskning för ventilationssystem i sin preliminära rapport. Dethygieniska gränsvärdet för luftkvalitet sattes med slora säkerhetsmarginaler ilidigare gällande tillämpningsföreskrifter. har mer specificeradegränsvärden utarbetats och enligl nu gällande föreskrifler är gränsvärdet satttill moisvarande ca 0,5 luftomsättningar för bostäder. Del innebäratt luftomsättningen inte får vara mindre än så men också att byggnader ochinstallationer skall vara så utformade att omsättningen heller inte blir störreän detta värde. Av energisparskäl bör alltså denna minimigräns samtidigtuppfattas som en maximigräns. Det torde inte råda någol ivivel om 1977/78:76 293 altbefintliga anläggningar med frånlufts- eller tilt/fråntuflsventilation ärdimensionerade för väsentligt större utetuftsfiöden än vad byggnadsnormenanger. Stora flödesminskningar kan emellertid inte utan vidare genomföras i enanläggning utan att luftfördetningen och tryckbatansen i systemet ändras. Mångaanläggningar måste alltså byggas om eller delvis kompletteras för attflödesminskningar skatt kunna ske. anser attinvesteringsutgiften för energibesparingen /år netto i bostäder kanberäknas till 500 milj. kr. medan vid motsvarandebesparinganserattinvesteringenblir125 milj. kr. Verket räknar emellertid även med utgiften för t. ex. spiskåpor.Drift- och underhållskostnader redovisas inte men planverket uppger att inregleringenslivslängd kan beräknas till . Planverketsärredovisar inte investeringsulgiften för åtgärder i lokalsek-lorn. Mekanjörbundetuppger samma relation mellan besparing och investering som för bostäder. Medhänsyn till vad som anförts angående främst kraven på kompletteringar avventilationssystemen synes det rimligt att följa planverkeis mer försiktigabedömning av investeringsulgiften för åtgärden inreglering och flödesminskningvid ventilation. Emellertid kan man för vissa andelar av de åtgärdade beståndenräkna med att investeringen blir väsentligt lägre, nämligen för de fall därenbart spjältomställningar och justering av fläktar erfordras. Beräkningar tittgmnd för denna promemoria ger då följande investeringar. för åtgärder i 270 000 lägenheter motsvarande energibesparingen 0,20TWh/år netto, 300milj, kr, för åtgärder i 400 000 lägenheter motsvarande energibesparingen 0,30TWh/år netto, 140milj, kr, för åtgärder i lokaler 60 miljoner m byggnadsvolym, motsvarandeenergibesparingen /år netto, för åtgärder i lokaler 95 miljoner m-* byggnadsvolym, motsvarandeenergibesparingen /år netto. Delsförutsattes således att 40 96 av det åtgärdade byggnadsbeståndei fordrar enlägre investeringsutgift (1/3) jämfört med resterande 60 96, dels förutsattesatt ålgärden utförs i 75 96 av ovan redovisade tiltgängtigt bestånd.Bedömningen bygger på såväl planverkeis som Mekan förbundets bakgrundsredovisningarsamt på att ålgärden fordrar enklare arbetsförfaranden i av fallen,nämligen enbari justering av spjäll, ventiler och fläktar, 4.5.2Installation av ulruslning Jor åleriujisjöring 1många anläggningar kan luftflödesminskningar av betydelse för energihushållningeninte genomföras, eftersom tryckbalansen och därmed fördelningen av ventitationslufttill byggnadens skilda mm förändras. En lämplig energibesparande åtgärd fördessa anläggningar är installation av utrusining 1977/78:76 294 Återiuft kan emellertid i regel enbart tillämpas inom lokaleroch industrins kontor. För alla bostäder och flertalet lokattyper i sjukhus tillåtergällande hygieniska krav på luftkvalitet inle återiuftsföring. Inomindustrisektorn förekommer i många fall luftföroreningar som gör det teknisktsvårt eller oekonomiskt att på ett säkert sätt avskilja föroreningarna ifilter. Möjligheten att använda återiuft måsle här bedömas från fall till fall. Ivissa lokaler används enbart utetuft som värmebärare för värmning etter kylningav mm. Främst gäller det äldre lokaler. Luftfiödet dimensioneras då för temperaturstymingoch är normalt högre än det som fordras av hygieniska skäl. Genom att bygga omtill en ventilationsanläggning med återluftssystem kan därför energi sparas isådana byggnader. Planverkei beräknar besparingen genom återiuftsföring titt0,/år netto om ca 7 700 hus åtgärdas. Det motsvarar avbeståndet för lokaler och industrins byggnader. Denna promemoria redovisarsamma bedömning som planverket. Fortiflkationsförvaltningenanger energibesparingen till 87 000 kWh/hus och investeringen titt 27 600kr/hus som medelvärde för 11 byggnader. Detta innebär en högre energibesparingän vad planverket uppger (52 000 kWh/år, hus) till ungefär samma invesleringsulgift.Byggnadsstyrelsen redovisar en s.k. energisparkostnad för åtgärden somöverensstämmer med fortifikations-förvaltningens bedömning. Investeringsulgiften föråtgärden återiuftsföring beräknar verket enligt redovisning i rapportens bilaga3 till . per m/timme återiuft i överensstämmelse med motsvarande beräkningför åtgärden värmeåtervinning nedan. För genomsnittlig återiuftsföring med 1oms/timme och medetbygg-nadsstorlek 8 000 mbtir investeringen 185 milj. kr.Tillkommande kostnader för drift och underhåll beräknas till 4 milj. kr, perår, motsvarande ca 2 96 av investeringsutgiften. Meddrifttidsstyrning menas att ventilationen styrs av tidur efter byggnadens nyttjandetidoch slängs av eller reduceras då byggnaderna används mycketlitet eller inte används alts. Åtgärden är så gott som utestutande användbar ilokaler och industrins byggnader. 1 vissa fall kan ventilationen, till följd avbyggnadens användningssätt, endast stängas av i delar av byggnaden. Åtgärdenkan då komma att medföra krav på ändringar i ventilationssystemet. Förb o s t ä d e r kan man i en del fall uppnå energibesparingar genom all drifttidsstyrafläktarna. I många flerbostadshus är det av lekniska skäl svårt all reduceraluftflödet permanent medan en minskning under extremt kalla perioder kan accepterasi en del falt. Flödet får dock aldrig minskas till en nivå som är lägre änkraven enligt byggnormen. Energibesparingen blir emellertid totalt sett litenoch är inkluderad i åtgärden inreglering ovan. Prop.1977/78:76 295 Planverketanger att drifttidsstyrning kan införas i ca 35 96 av I o k a 1 b e -ståndetoch industrins byggnader och tjeräknar den totala energibesparingen genomåtgärden titt /år netto. Investeringsutgiften specificeras inte menverket anger utgiften för tidur till . Fonijikationsföivaltningenanger besparingen titt 42 000 kWh/hus och investeringen till /hus sommedelvärde för 617 byggnader. Den s. k. energisparkostnaden blir då 0,55öre/kWh. redovisar för 986 byggnader en genomsnittlig energisparkostnadav /kWh, expertgmpp C anger i sin preliminärarapport den totala energibesparingen genom driftiidsstyrning av ventilationentill /år netto och investeringsutgiften titt ca . per byggnad ä8 0(X) m' byggnadsvolym. Energibesparingengenom åtgärden drifttidsstyrning beräknas i denna promemoria på underiag avplanverkels uppgift på tänkbar andel av beståndet som är möjligt att åtgärda,dvs. , redovisning av medelsluftomsältningar iskilda lokattyper, uppgift på förekomsten av skilda ventitationssystem enligtpreliminär rapport från expertgrupp C,byggforskningsrådets redogörelse för byggnadsbeståndets volym i publikationen T9:77samt på en utvärdering av uppgifter enligt följande tabell. Tabell 4.7 Möjlig energibesparing genom drifttidsstyrningav ventilationssystem, lokaler och industrins byggnader. Handel, bank, försäkring Samfärdsel, post, tele ' bl, a, enligt preliminär rapport expertgrupp C 2 varav 50 96 återiuft 3 vid värmebehov 42 kWh/år och m-/hventilationsluft Medstöd av uppgifter från planverket och remissinstanserna enligt ovan härdengenomsnittliga investeringen i denna promemoria beräknats till , perhus ä 8 000 m byggnadsvolym, vilkel leder till en totat investeringsutgift av50 milj. kr. 1977/78:76 296 4.5.4Uppdelning av luftbehandlingssyslem Jor lokaler och industrins byggnader Dennaåtgärd möjliggör enligt p/artver/ce/ drifttidsstyming av ventilationssystemsolika delar, vilket leder till energibesparingar genom minskning av drifttiden.Besparingen varierar kraftigt beroende på lyp av anläggning. Uppdelningen kangenomföras på fiera sätt, exempelvis genom varvtalsslyr-ning av fläktar och tidsstyrdaspjäll i ventilationskanalerna. beräknarenergibesparingen genom uppdelning av ventitationssystem för lokaler till /årnetto. Med underiag av planverkets och remissinstansernas uppgifier kan investeringulgiftenberäknas till 300 milj. kr. och driftskostnaden titt 6 milj. kr. per årmotsvarande 2 96 av investeringen. Prakliskllaget alla småhus har självdragsventilation och måste därför kompletteras meden förhållandevis dyrbar titl/frånluftsventilation om värmeåtervinning skallbli möjlig. Nyare småhus är försedda med fråntuft-ventilation, vilken i vissafall har en kanaldragning som tillåter komplettering med värmeväxlare och titluftssysteminom en måttlig kostnadsram, Fläktag-gregal och värmeväxlare kan exempelvisplaceras i ett vindsutrymme och tilluftskanalema i ett undertaksutrymme i encentral hall där de kan förgrenas till de skilda mmmen. anser attdetta gäller för en del småhus byggda och att dessa i samband med tälningsåtgärderbör förses med till/frånluftsventilalion med värmeväxlare. Verket bedömeratt 596 av småhusen kan kompletteras på detta sätt och beräknar energibesparingentill 3 500 kWh/år lägenhet netto och investeringsutgiften till . Vid en driftskostnad motsvarande 2 96 av investeringen , dvs. 200kr./år, blir besparingskostnaden /kWh exkl. mervärdeskatt vid bmkningstid.Besparingskostnaden är således hög. anger även alt självdragsventileradesmåhus kan kompletteras med till/frånluftsventilation med värmeålervinning men besparingskoslnadenblir i så fall någol högre, nämligen /kWh exkl. mervärdeskatt. Dentänkbara andelen är 45 96 av beståndet enligt verkets bedömning. Mekanförbundetredovisar i ett räkneexempel all värmeålervinning kan installeras i 400 000nyare småhus till en invesleringsulgift av . per lägenhet och attåtgärden ger en besparing av 5 250 kWh/år och lägenhet netto.Besparingskostnaden blir då /kWh exkl. mervärdeskatt vid de ovan angivnaförutsättningarna. Byggnadsstyrelsenanser att värmeåtervinning i befintliga småhus kan bli en värdefullenergisparande åtgärd men att kostnaderna f n, är alldeles för höga för attåtgärden skall vara realistisk. Enligttillgängliga statistiska uppgifter kan man bedöma att det finns ca 1977/78:76 297 50000 småhus i landet som har ett frånluftsventilationssystem som medger enförhållandevis enkel komplettering med värmeväxlare och titluftssystem enligtvad som anförts. Om den årliga marginalkostnaden för underhåll och fläkldriftskattas till /år och småhus motsvarande drygt 3 96 avinvesteringsutgiften blir besparingskostnaden /kWh exkl.mervärdeskatt räknal med planverkets uppgifter om besparing och investeringvid brukningstid . Den högabesparingskostnaden innebär att åtgärden är av begränsat intresse inom ramenför energisparprogrammet. och remissinstanserna påpekar emellertidatt teknisk utveckling kan leda titt mindre dyrbara utrustningar ,varför åtgärden i ett något senare skede ånyo bör prövas. Beståndet av fråntuftsventileradefterbostadshus utgör enligt den preliminära rapporten från experigruppC ungefär 935 000 lägenheter och beståndet av till/frånluftsventileradeca 70 000 lägenheter . En stor del av dessa hus har relativt goda fömtsättningarför komplettering av ventilationen med utmstning för värmeåtervinning.Kanalsystem finns i viss utsträckning installerade, vilket minskar investeringsulgiftenför återvinningsanläggningen. Utrymmesbehovet för kanalsystemet utgörsjälvfallet en begränsande fakior för tillämpningen av dessa system i befinttigabyggnader. anger att detär tänkbart att införa värmeåtervinning i såväl självdrags- som frånlufts- och till/frånluftsventileradefierbostadshus och uppger andelarna 40 96,35 96 resp, 4 96 av beståndet somtekniskt möjliga att åtgärda. För självdrags- och frånluftsventilerade hus blirenligt verkets bedömning energibesparingen 3 000 kWh/år och lägenhet netto ochinvesteringsutgiften /lägenhet. Detta leder till en beräknadbesparingskostnad av /kWh exkl. moms vid marginalkostnaden /år ochlägenhet för underhåll och fläkldrift . Planverketanger generellt att den totala energibesparingen skall minskas med 15 96 vid adderingav samtliga åtgärder i byggnadsbeståndet, vilkel för värmeålervin-ningen skutteinnebära alt besparingskostnaden ökar till /kWh exkl. mervärdeskatt. Mekanförbundei redovisar iett räkneexempel för 500 000 lägenheter i frånluftsventilerade flerbostadshusen energibesparing av 1 000 kWh/år och lägenhet netto vid en invesleringsulgiftav . Beräknar man kostnaden för underhåll och fläkldrifttill /år och lägenhet och även i övrigt använder samma fömtsättningar somplanverket, blir besparingskostnaden /kWh exkl. mervärdeskatt.Energikommissionens expertgrupp C redovisar i sin preliminära rapportbesparingar och kostnader för värmeåtervinning ur ventilationstuft som ledertill att besparingskoslnaden kan beräknas till ca /kWh. Denna gäller sommedelvärde för åtgärder i frånlufts- och till/frånluftsventiterade flerbostadshussamt innefattar även värmeåtervinning ur ventilationsluft genom värmepump litl Prop.1977/78:76 298 tappvarmvatten.De remissinstanser som berört frågan anger i allmänhet att investeringsulgiftenför åtgärden i många fall kan bli väsentligt högre än den som anges iplanverkets preliminära rapport, nämligen /(mVh) ventilationsluft.Verket redovisar därför en betydligt högre investering i sammanställningen isin slutrapport. redovisning av frågan om värmeålervinning i självdragsventilerade flerbostadshusnämner denna åtgärd i sitt remissvar men anger inte någonbesparingspotential eller investeringsutgift i sammanställningen. en besparing av /år netto till en utgift av 600milj, kr. för åtgärden i kombination med åtgärden tätning. experigruppC redovisar i sin preliminära rapport inte åtgärden värmeålervinning urventilationsluft i sjätvdragssystem. Följandeberäkning av energibesparingen genom installation av utrustningförvärmeåtervinning ur ventilalionstuft i fterbostadshus med f rå ni uf issyslem förutsätteralt åtgärden genomförs i därför särskilt lämpade hus, nämligensådana med en genomsnitttig luftomsättning på 0,75 oms samt vid vissaförutsättningar som redovisas nedan i samband med beräkning av investeringsulgiftenför värmeåtervinningssy-stemet. 1sin preliminära rapport redovisar expertgrupp Cfördelningskurvor, genomsnittlig luftomsättning och standardavvikelse förventilationen i flerbostadshus som kan tolkas enligt tabell 4.8. Tabell 4.8 Luftomsättningar enligt energikommissionenspreliminära rapport Standardavvikelse oms/lim o Antal med luftomsättning större än (f+a)» 1941-50 1951-60 -70 20,5 103 203 103 485 103 3 250 32 200 77 000 Ungefär225 000 lägenheter motsvarande av redovisat bestånd har alltså enligt experlgmppenspreliminära rapport en genomsnittlig luftomsättning av ca 0,75 omsättningarper timme. anger den genomsnittliga golvarean för lägenheter lill 63m2. Vid rumshöjd 2,5 m blir lägenhetsvolymen alltså ca . Vidverkningsgraden 80 96 för värmeåtervinning ur ventilationstuft blir den lotalabesparingen förde 225 000 lägenheterna ca /år netto. Beräkningengrundas därvid på de av expertgruppen angivna fömtsättningarna. Besparingen perlägenhet blir då ungefär 4 200 kWh/är netto beräknai mmslufttemperatur.Planverket anger en möjlig 1977/78:76 299 besparingom 3 000 kWh/år netto för volymen 650 000 lägenheter motsvarande 70 96 av de fråntuftsventileradeflerbostadshusen. Verkets bedömning fömtsätter en genomsnittlig ventilation avca 0,55 omsättningar . Det bör således noteras att verket har räknatmed åtgärder i ett väsentligt större antal hus och därför kommer titt en genomsnittligtlägre besparing per lägenhet än vad de ovan angivna beräkningama visar. Slutligenkan energibesparingen i beståndet 1970-75, 226 000 lägenheter med frånluftsventilation,beräknas. En Ijärdedel av dessa kan bedömas ha en ventilation moisvarande 0,8omsättningar , vilken ungefär överensstämmer med byggnormens krav förlägenheter med separattoalett eller lägenhetslvättstuga. Energibesparingen vid80 96 verkningsgrad för värmeåtervinning blir ca 4 400 kWh/år lägenhet nettooch totalt /år netto för 55 000 lägenheter. Frånlönsamhetssynpunkl bör installation av utmstning för värmeåtervinning såledesendast ske i 280 000 lägenheter i frånluftsventilerade flerbostadshus,.Besparingen blir enligt i dena promemoria redovisade beräkningar /årnetto, Planverkei och expertgrupp C preliminära rapportanger båda att energibesparingen för denna åtgärd kan beräknas lill /årnetto vid genomförande i samtliga tillgängliga hus, dvs. i ungefär 70 96 av detfrånluftsventilerade beståndet. Investeringsulgiftenför de här förslagna insatserna kan i överensstämmelse med planverketsbedömning beräknas till . per lägenhet dvs. lill totalt 1,26 miljarderkronor inkl. mervärdeskatt. Besparingskostnadenblir /kWh exkl, mervärdeskatt vid kostnaden 36 milj. kr. förunderhåll och fläkldrift samt bmkningstiden . Denredovisade beräkningen av energibesparing och investering för åtgärden värmeålervinningur ventitationsluft i frånluftsventilerade flerbostadshus bygger på attgenomförandet sker i de därför mesl lämpade husen. En effektiv styrningförutsattes således. En jämförelse med åtgärden inreglering avventilationssystem enligt ovan visar att minskning av luftflödet sker i 670 000lägenheter med i genomsnitt endast ca 0,1 omsättning . Begränsandefaktorer är dels olätheter i många befintliga kanalsysiem, dets byggnormenskrav på minimiventilaiion i kök, toaletler och badmm. Om värmeåtervinninginstalleras i väsentligt fler hus än vad som redovisats ovan blir besparingskoslnadenbetydligt högre, ca 15 öret kWh, genom alt energibesparingen minskar samtidigtsom investeringsulgiften tenderar att öka. Osäkerheteni den redovisade beräkningen kan diskuteras mot bakgrund av all kunskaperna omsambandet mellan ofrivillig och fläktstyrd ventilation i frånluftsventileradeoch till/frånluftsventilerade byggnader är otillfredsställande. Långtgående tälningsåtgärderi bostadshus får inle genomföras utan att det hygieniska kravet på luftflöde,motsvarande ca 0,5 luftomsättningar , säkras. Detta kan ske genominstallation av litl/frånluftssystem, 1 så fall blir den beräknadeenergibesparingen större än den tidigare redovisade 1977/78:76 300 genomatt effekten av tälningsåtgärder kan tillgodoräknas. Investeringsulgiften ökarmåttligt eftersom tätning är väsentligt billigare än installation avtilluftssystem med värmeåtervinning ur frånluften. Emellertid kan maneventuellt anta att övergång från fråntuftssystem titt lill/frånluftssystem isig innebär att läckaget minskar genom att man då skapar balans mellanlufttryck inne och ute. Även detta synsätt skulle innebära att energibesparingenblir större än den som redovisas i tabell 4.9. Fortsatt forskning ochutveckling torde relativt snart komma att leda till säkrare metoder förberäkning av energibesparingen genom dessa åtgärder. Enalternativ metod för värmeålervinning ur ventilationstuft i frånlufts- » ventilerade flerbosladshusär installation av värmepump för värmeåtervinning ur ventitationslufttill uppvärmning Planverkeiredovisar en energibesparing av ca 2 000 kWh/år lägenhet genom denna åtgärd vidverkningsgraden 50 96, 1 sin preliminära rapport anger expertgruppC samma besparingsmöjlighet. Verket anger invesleringsutgifien till 2 000 kr.per lägenhet, Besparingskoslnaden kan med dessa utgångspunkter beräknas lill15 öre/kWh vid kostnaden , och lägenhet för drift och underhålloch bmkningstiden . Besparingskostnadens storiek moiiverar att åigärdensvolym begränsas. anger attvärmepump med denna funktion kan införas i maximalt 460 000 lägenheter, menpåpekar att åtgärden bygger på en teknik som är relativt ny och med myckelbegränsade driftserfarenheler. Mekanjörbundet redovisar i ett räkneexempel enenergibesparing av 2 000 kWh/år lägenhet till investeringen , perlägenhet. Förbundet anser att åtgärden kan genomföras i 200 000 lägenheter. Medhänsyn lill vad som anförts beräknas i denna promemoria den totala energibesparingenlill /år netto vid installation av värmepump för tappvarmvattenvärmningi 20 000 lägenheter i frånluftsventilerade flerbosladshus. Investeringsulgiftenberäknas till 40 milj. kr, inkl, mervärdeskatt och kostnaden för drift ochunderhåll till 4 milj. kr. Bmkningstiden är enligt planverketsbedömning. Planverketredovisar för åtgärden installation av utrustning för värmeåtervinning i till/frånluftsventileradeflerbostadshusen energibesparing av 3 000 kWh/år netto och en investeringsutgiftav . per lägenhet vid genomförande i ca 74 000 lägenheter. 1 sinpreliminära rapport gör experigrupp C samma bedömning av sparmöjlighetemavid maximalt genomförande. redovisar också i ett räkneexempel enbesparing av 3 000 kWh/år lägenhet netto och en invesleringsulgift av 1 500 kr.per lägenhet, Ålgärdeninnebär ofta att befintliga fläktar i ventilationsaggregaten måste bytas ellervarvas upp föratt kompensera luftmotstånd i de vänneupptagande och värmeavgivandenya komponenterna, I vissa fall fordras även nyinstal- 1977/78:76 301 Vissa krav på uirymme i fiäktrummet måste också tillgodoses. För tioårsperiodenberäknas i denna promemoria den möjliga energibesparingen genom denna åtgärdtitt ca /år netto vid genomförande i av del titt/frånluftsventileradeflerbostadshusbeståndet, nämligen 40 000 lägenheter. Investeringsulgiftenberäknas till 60 milj. kr. inkl. mervärdeskatt enligt/7/a/M'e/-A-eAsredovisning. Kostnaden för fläkldrift (tryckuppsättning), skötsel ochunderhåll beräknas till 2,8 milj. kr. Besparingskostnaden blir /kWh exkl.mervärdeskatt. 1 lokaler ochindustrins byggnader inverkar bl. a. drifttiden, återluftsgradoch möjlighetenall minska luftflödena till byggnormens nivå på den energibesparing som kanuppnås genom värmeåtervinning ur veniila-tionsluft. I vissa anläggningar kanutrustning för återiuftsföring inte installeras och endast mindre luftflödesminskningargenomföras om investeringsutgiften skall hållas vid rimlig nivå. 1 sådana faltkan givetvis energibesparingen med hjälp av värmeålervinning bli stor. 1 andrafall där uteluftsandelen kan minskas genom återiuftsföring och drifttiderna ärkorta blir energibesparingen relativt liten. Den genomsnitttigaenergibesparingen med denna åtgärd inom lokaler och industrins byggnader ärsåledes svår att beräkna. Besparing och kostnader varierar kraftigt från falltill fall, vilket bl. a. har påpekats av byggnadsslyrelsen. redovisar entotal energibesparing av /år netto för denna åtgärd, men särredovisarinte investeringsutgiften. uppger att den s, k, energisparkostnadenför värmeålervinning ur ventilationstuft är ca /kWh, vilket leder till investeringsulgiften1 miljard kr, för den besparing som planverket anger vid genomförande i avbeståndet för lokaler och industrins byggnader. Mekanförbundei redovisar entotalt möjlig energibesparing av /år netto och en investeringsutgift avtotalt enligl nedan specificerad fördelning på skildalokalkategorier. Tabell4.9 Energibesparingar och investeringsutgifter för installation av värmeåtervinningur ventilationsluft enligt TWh/år milj.kr, 5096 av de lill/frånlufisventilerade kontoren 0,5 450 5096 av de till/frånluftsventilerade lokalerna inom handeln av de till/frånluftsventilerade skolorna 80 96 av de till/frånluftsventileradesjukhusen 50 96 av de till/frånluftsventilerade verkstadslokalerna 1977/78:76 302