prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — Beträffande sedimentärabergarter konstaterar DFE att hittUls framkomna forskningsresultat antyder attförutsättningarna i troligtvis är ogynnsamma och föreslår insatser sominriktas på att utvärdera geologiska studier, fältarbeten och resultat frånprovpumpning i befintliga borrhål. Studier bör vidare göras för att utvärderamöjUghetema till utvinning av värme ur kristallina bergformationer samt kross-och sprickzoner. Vidare bör den internationella utvecklingen bevakas. På den lägre nivån och ihuvudförslaget föreslår DFE 5 milj. kr. för nästa treårsperiod. Delprogrammetomfattar utnyttjande av energi i vatten, i första hand vågenergi energi ur havsvågor saltgradientenergi energi urskillnad i salthalt mellan sött och salt vatten temperaturgradientenergi energi ur skUInaden i temperatur mellan yt- och bottenvatten. Dessutomingår andra former av akvatisk energi såsom vattenkraft, små vattenkraftverk ochvattenkraft med liten miljöpåverkan. DFEföreslår att insatserna inom det svenska energiforskningsprogrammet undertreårsperioden inriktas på alt följa verksamheten utomlands samt att bedrivastudier och begränsade försök inom landet för alt minska osäkerhetenbeträffande möjligheterna att utnyttja akvatisk energi. Insatserna bör inriktaspå studier av vågenergi, saltgradientenergi samt nya metoder för utnyttjandeav vattenkraft. Förtreårsperioden föreslår DFE anslag med 8 milj. kr. På den lägre nivån föreslåsatt insatserna koncentreras till vågenergi och till internationell bevakningpå samtliga områden. Delprogrammetomfattar direkt omvandling av solstrålningen på fysikalisk och kemisk väg.Omvandling på biologisk väg via växter och mikroorganismer (t. ex.fotosyntesen) behandlas inom delprogrammet Biosystem. Direkt omvandling avsolenergi till värme för uppvärmning av bostäder och lokaler behandlas idelprogrammet Solvärmesystem och energilagring inom programmet Energianvändningför bebyggelse. DFEframhåller att omvandling av solenergi på fysikalisk eller kemisk vägmöjliggör större energiutbyte än den biologiska vägen och att den framtidapotentialen för solenergi är mycket stor. Tekniken är dock ännu för outveckladoch kan enligt DFE inte tas i praktiskt bruk för energiförsörjning förränomkring . Måletbör enligt DFE vara att utvärdera möjligheterna för direkt omvandling avsolenergi i i stor skala till el och bränslen samt att stödjateknikutveckling på solenergiområdet. DFEföreslår stöd till kunskapsutveckling inom områdena elframställ-ning via ånga,solceller, kombinationsceller och solfångare för industriella processer samtfotokemiska processer. Dessutom föreslås att ett svenskt utvecklingsprojektstartas enligt den utvecklingslinje som enligt påbörjadeförstudier bedöms vara mest intressant för landet. Samordning bör ske medinsatserna inom programmet Energianvändning för bebyggelse, med insatsernarörande energUagring inom delprogrammet Energiproduktionsteknik och med degrundläggande insatserna på fotonprocesser inom programmet Energirelaterad Prop.1977/78:110 45 gmndforskning.Delprogrammet bör även omfatla samarbete inom lEA. DFE beräknar medelsbehovetför insatserna till 17 milj. kr. På den lägre nivånföreslås en minskning av stödet till den svenska utvecklingslinjen. Fj ärr spill väme Utnyttjandeav spUlvärme från värmekraftproduktion och industriella processer kan gebetydande energibesparingar redan på kort och medellång sikt ().Förutsättningama för spillvärmeutnyttjande är dock förutom av utbyggnaden avfjärtvärmenät starkt beroende av det framtida energiproduktionssystemetsuppbyggnad. Måletför delprogrammet bör enligt DFE vara att genom studier och praktiska försöknärmare utröna vilka energibesparingar som kan bli möjliga genom ett ökatutnyttjande av spillvärme för lokaluppvärmning. DFE anser att insatserna inomdelprogrammet bör inriktas på fördjupade spillvärmeinventeringar ochsystemstudier samt på studier och försök avseende långdlstansöverföring avhetvatten, värmeuttag från värmekraftverk samt central dygns- ochsäsonglagring. Parallellthärmed bör stöd ges till utveckling av nya tekniska system och utvärdering avegenskaperna hos dessa system så att de är kända när osäkerheten om detframtida energiproduklionssystemets uppbyggnad är undanröjd ochbeslutsunderlag erfordras för olika investeringar. DFE förutsätter att ansvaretför den statliga finansieringen av de prototyp- och demonstrationsanläggningarsom bedöms bli aktuella främst mot slutet av treårsperioden kommer att läggaspå statens industriverk. Begränsade insatser rörande konventionellfjärrvärmeteknik är motiverade för att snabbt få fram beslutsunderlag förenergiproduktionssystemets framtida uppbyggnad. LiksomNE och BFR föreslår DFE att en gemensam ledningsgrupp tillsätts för samordningmed BFR:s, STU:s och industriverkets verksamhet inom området. Ihuvudförslaget beräknar DFE medelsbehovel till 40 mUj. På den lägre nivånges delprogrammet lägre prioritet, varvid endast ryms en fortsättning avforsknings- och utveckUngsverksamheten på nuvarande nivå. Delprogrammetomfattar fasta, flytande och gasformiga bränslen. Allmänna frågor, som är oberoendeav vilken energiråvara man utgår ifrån, bör enligt DFE behandlas inom dettadelprogram. DFEframhåller att målet för delprogrammet bör vara att studera marknaden för ochdistributionen av alla tänkbara framtida bränslen såsom syntetisk olja, metanol,etanol, väte m. fl. Härvid är det viktigt att bedömai vilken utsträckning behoven kan tUlgodoses via inhemska energiråvaror ellerenergiflöden. Användarsidans anpassning för att utnyttja nya bränslen påtransportsektorn behandlas främst inom programmet Energianvändning förtransporter och samfärdsel. Påmetanolområdet bör insatserna avse studier av produktion och distribution avmetanol ur importerade och inhemska råvaror. bör också tasfram en plan för införande av metanol som bränsle i . Insatsema bör ävenomfatta utformning av anläggningar för metanoltUlverkning. Påväteområdet bör insatsema koncentreras tiU samarbetet inom lEA. De problem somuppstår i samband med lagring av väte i fordon behandlas inom programmetEnergianvändning för transporter och samfärdsel. Ibegränsad utsträckning bör även stödjas studier och utveckling av sådan teknikför framställning av bränslen som är gemensam för flera energiråvaror. DFEföreslår anslag m.ed 15 mUj. för nästa treårsperiod. DFE framhålleremellertid starkare än NE betydelsen av studier och jämförelser av olika,tänkbara, nya bränslen. Delprogrammetomfattar insatser av mycket olika karaktär och har, liksom delprogrammet Nyabränslen, karaktär av komplement tUl delprogrammen Biosystem, , Skifferoch Kol. Verksamheteninom delprogrammet indelas av DFE i programelementen Elektrokemisk energiomvandling(t. ex. bränsleceller) Måletför delprogrammet bör enligt DFE vara dels att utveckla sådan teknik som är avvärde eller nödvändig för utnyttjande av de energikällor som ingår i övrigadelprogram inom programmet Energiproduktion, dels att utveckla sådan teknik somförbättrar energihushållningen inom det befintliga och planeradeenergiproduktionssystemet, men som inte är kommersiellt intressant. EnligtDFE bör en eller flera förbränningstekniska försöksanläggningar upprättas vidlämplig forskningsinstitution. DFE franUiåller vidare att insatserna undertreårsperioden bör avse dels grundläggande studier av förbränningsprocessen,dels forskning och utveckling på laboratorienivå av förbränning och förgasningi bl. a. svävbädd, lämpligen i anslutning till en demonstrationsanläggningfinansierad via industriver- Prop.1977/78:110 47 kelsstöd tUl prototyper och demonstrationsanläggningar, dels studier av andraförgasningsmetoder. Inomprogramelementet EnergUagring bör insatserna inriktas på svenskt deltagande ilEA-samarbetet. Även inom programelementen Elektrokemisk energiomvandUng ochÖvrig avancerad energiomvandling bör insatsema i hög grad ske genominternationellt samarbete. DFE anser att konsekvenserna för energisystemet avinförande av förnyelsebara energikällor bör studeras inom programdementetEnergisystem-teknik. DFEföreslår stöd med 35 mUj. Förslaget motsvararinsatsema i NE:s lägre nivå med ett tillägg av 7 mUj. till programelementetFörbrännings- och förgasningsteknik med hänvisning till DFE:s starkaprioritering av Biosystem och och till betydelsen av att paralleUt medverksamheten inom dessa delprogram stödja utvecklingen av sådan teknik, som germöjlighet att utnyttja dessa energikällor. På den lägre nivån föreslås attstödet tiU i första hand förbränningsteknik och i andra hand bränslecellerminskar. Anvisat DFE förslag 1978/79 1975/76 1980/81 (milj. (milj.kr.) Allmännaenergisystemstudier 6 12 21 31 Insatsernainom de i det föregående redovisade programmen berör i huvudsak enskilda delarav energisystemet. Programmet Allmänna energisystemstudier avser helaenergisystem med tonvikt på nationella energisystem samt den internationellaenergimiljön. DFE föreslår att programmet delas in i följande delprogram. Energins roll i samhället Övergripande analyser, nyaenergisystem m. m. Underlag för värdering ochplanering av forskning och utveckling inom energiområdet. DFEuttrycker de allmänna kunskapsmålen för programmet som insikt i energiförsörjningenshela problemkomplex så att sambanden mellan de olika delarna av energisystemet,samhället och naturen kan förstås bättre, insikt i de konsekvenser somförändringar av energiförsörjningens sammansättning och storlek kan beräknas fåför individer, samhäUe och ekosystem. 1977/78:110 48 jämförande beskrivningar av de på olika energikällor och energiflöden baseradesystemens egenskaper i sådana viktiga avseenden som måste beaktas vidav\'ägningar mellan systemen. DFE:sförslag för programperioden /791980/81 innebär en avsevärd höjning avambitionsnivån och en breddning av programmet i förhållande till innevarandetreårsperiod främst i fråga om ekologiska och sociologiska studier, analys avalternativa energisystem samt studier av långsiktiga energikriser. Underinnevarande programperiod har med DFE:s stöd byggts upp en nationalekonomisktinriktad forskargrupp vid , forskningsgruppen förenergisystemstudier (FFE). För att kunna genomföra delegationens förslag tillökad ambitionsnivå för programmet bör enligt DFE motsvarandekompetensuppbyggnad ske med en ekologiskt, en sociologiskt och en eUer tvåsystemanalytiskt inriktade forskningsgrupper. Inom programmet föreslårDFE studier av den globala energiförsörj-ningssiluationen, energins roU isamhället och dess naturpåverkan, styrmekanismer och trögheter ienergisystemet samt systemanalys som underlag för värdering och prioriteringav energiforskningsprogram i direkt anknytning tiU olika energipolitiskaprogramalternativ. Vidare föreslås studier av framtida energisystem,utveckling av metoder och begrepp som kan användas som hjälpmedel förplanering av energisystemet samt studier rörande risker för internationellaenergiförsörjningskriser och hur vårt land kan beröras därav. I huvudförslagethar av ramen reserverats för projektinitiativ från forskare m. fl. Vid en lägre anslagsnivåbör enligt DFE prioriteras studier av effekterna i av internationellaenergiförsörjningskriser och hur oönskade konsekvenser för samhället kanminskas, studier rörande styrmedel samt projektinitiativ från forskare m. fl.Beträffande Energins roH i samhäUet läggs i övrigt tonvikten på ekologiskastudier. Vidare sänks ambitionsnivån för delprogrammen Styrmekanismer isamhället och Övergripande analyser, nya energisystem m. m. Anvisat DFE förslag 1978/79-1975/76 1980/81 (milj. (milj.kr.) Lägre Huvud- Högre nivå förslag nivå Energirelateradgrundforskning 17 30 30 45 Inkl.12 milj. kr. 1977/78:110 49 Medelför Grundläggande forskning för energiområdet utgår f. n. från ett särskiltanslag utanför Huvudprogram Energiforskning. DFE föreslår att ett programbenämnt Energirelaterad grundforskning fortsättningsvis ingår ihuvudprogrammet. Programmet omfattar stöd till sådan grundforskning som bedömsbetydelsefull för det framtida energisystemet, men som ej stöds som ennödvändig del av övriga program. Inomprogrammet ryms dels mer långsiktigt inriktad forskning, dels forskning påsådana områden som genom sin karaktär griper över flera program. DFEframhåUer att ett starkt expanderande energiforskningsprogram har behov avpersonella resurser. Mot denna bakgrand anser delegationen att stöd tillgrundforskning med energianknytning vid högskolor och universitet är en lämpUgväg för utbildning och rekrytering av personal till energiforskningsprogrammet.Delegationen anser det angeläget att insatsema inom programmet täcker ett brettforskningsfält och inte koncentreras till ett fåtal områden. DFE nänmer i sittbetänkande såsom viktiga forskningsområden Material, OmvandUng och lagring avenergi. Natur och Hälsa. DFEföreslår anslag med 30 mUj. för programmet Energirelaterad grundforskningunder den kommande treårsperioden. På den lägre nivån föreslår delegationen att12 milj. kr. förs över tUl programmet från delprogrammet Fusionsenergi. Förövriga forskningsområden föreslås en minskning tiU 18 milj. kr. DFE:soch programorganens förslag tUl medelstilldelning sammanfattas i följandetabeU. Belopp i pris- och löneläget (milj. Förslag 1978/791980/81 Industriella processer m. m. och uppföljning (DFE) (1 093) 578 935 4 1977/78.1 saml. Prop.1977/78:110 50 Delegationenhar i sitt betänkande sökt karaktärisera de olika forskningsområdenas mål ochrelativa tyngdpunkt på medellång sikt. Följande sammanställning häravredovisas i betänkandet: gjutning, uppvärmning m. m. plasmareduktion, pulvergjutning m. m. awattning, fiberfrUäggning m. m. av jordbruksavfall m. m. nya värmemotorer, bränsleceller etc. planering, styrfaktorer m. m. klimatkrav och övriga brukarkrav solenergi (ej solvärme) övrigt (geotermisk, akvatisk) anpassning av nya energikällor a =stöd till viss utveckling samt utvärdering och införande b =utveckling, utvärdering och ev. demonstration för ett ev.införande i full skala tidigast c =grundläggande studier och försök för bedömning av kostnader, potential,ekonomi, miljöeffekter m. m. med sikte på ev. demonstration och komplettbedömningsunderlag (tidigast) d =kunskapsberedskap och kompetensuppbyggnad för ev. senare inhemsk utvecklingeller teknikimport (ev. med början redan under 1980- eller ) 2.2.13Reservationer och särskilda yttranden Tilldelegationens betänkande har fogats reservationer av ledamöterna samt fyra särskilda yttranden. Granstedtframhåller att i delprogrammet akvatisk energi in- 1977/78:110 51 gårflera energiproduktionstekniker som kan antas ha en tämligen högenergipotential. Insatsnivån bör därför höjas med 2 milj. kr. i förhållandetill majoritetens förslag för att ge bättre möjligheter tUl försöksverksamhetinom området. Medhänsyn till solenergins mycket stora potentiella betydelse förordar Granstedtatt insatsnivån i huvudförslaget höjs med 11 milj. kr. till att omfatta tvåsvenska utvecklingslinjer i stället för endast ett svenskt utvecklingsprojekt. Föralt skapa ett tiUräckligt underlag för att bedöma den g e o t e r -miskaenergins framtidsförutsättningar erfordras enligt Gran-stedts uppfattning 5milj. utöver majoritetens huvudförslag. TUl denna uppfattning ansluter sigäven Kristoferson. Granstedtunderstryker att han inte finner det motiverat med forskningsprojekt somsyftar till kärnkraft utbyggnad i så länge nuvarande problem påsäkerhetssidan kvarstår. Han finner inte heller motiv för forskning sommöjliggör svensk urananrikning, eftersom han utgår från att av miljöskäluranbrytning i inte kommer till stånd. Även om forskning som syftartill en kärnkraftutbyggnad inte är motiverad anser dock att det finnsskäl att följa den internationella utvecklingen på området då den kan fåsäkerhetspolitiska och miljömässiga konsekvenser för . För delprogrammetFissionsenergi förordar totalt 42 milj. kr. ÄvenKristoferson reserverar sig mot majoritetens förslag i fråga om Fissionsenergioch föreslår totalt 45 milj. kr. Han framhåller vidare attanslaget till Allmänna energisystemstudier borde utgöra en större del avtotalsumman för hela energiforskningsprogrammet. De ökade medlen bör ställastill förfogande för forskning inom de ekologiska och sociologiska områdena samtför energianalys, energikvalitets- och riskstudier. a. att programorganen inom resp. program gerplats för studier som kan ha hög relevans för utan att nödvändigtvisvara nära tillämpningar i . framhåller också att inomprogrammet Allmänna energisystemstudier studier bör göras för att vi, när vitvingas till inskränkningar i användningen av olja, skall kunna bestämma hurden knappa oljan skall fördelas mellan olika verksamheter och människor. Erikssonföreslår vidare att en av de i planen för Allmänna energisystemstudierföreslagna forskningsgrupperna från början får en vidare inriktning genom attsamhäUsvetenskap och ekologi förenas i en human-ekologisk forsknmgsgrapp. anser attforskning för att utveckla kärnreaktorer för uppvärmningsändamål inte vidarebör förekomma. Satsning på urananrikning bör inte komma i fråga då självautvinningen av uranet bidrar till att hota en urgammal svensk kulturbygd. Avmotsvarande skäl anser han att satsningen på skiffer bör utgå. Prop.1977/78:110 52 Avslutningsvisföreslår att DFE i samarbete med programorgan och vetenskapligainstitutioner anordnar konferenser för att underlätta idéutbyte mellanenergiforskare och sprida ny kunskap tUl energiforskare. ExpertenOlof anmäler i ett särskilt yttrande avvikande mening i fråga omstorleken av stödet tUl experiment- och demonstrationsverksamhet inomprogrammet Energianvändning för bebyggelse. Han påpekar att DFE:s förslaginnebär en sänkning av insatsnivån i ställetför en växande verksamhet i enlighet med BFR:s förslag. ExpertenSigvard hävdar i ett särskilt yttrande att den av DFE föreslagna medelstilldelningentill programmet Energianvändning i industriella processer m. m. ärotillräcklig för att uppnå önskade projektresultat inom den aktueUatidsperioden. anser att DFE överskattar mdustrins möjlighet att geprojekt avseende industriella processer med vUcliga energibesparingseffektertillräcklig prioritet och framhåller att en anslagsram om 169 mUj. LedamöternaLennart och samt de sakkunniga , och har avgivit särskilt yttrande angående delprogrammetBiomassa. De framhåller att de är skeptiska mot en storskalig introduktion avs. k. energiskogar p. g. a. de miljömässiga och andra problem som detta skullemedföra. Trots delta är de beredda ställa sig bakom den av DFE förordadesatsningen. Om skulle komma in i en verkligt aUvarlig krissituationnär det gäller energitUlförseln måste även de allvarliga miljöeffekter som manhar anledning att befara när det gäller energiskogar godtas för att klaralivsviktiga energiförsörjningsbehov. Energiskogen har enligt yttrandet kommitin i diskussionen som en möjlig energikälla så snabbt, att en mängd oklarafrågor ännu existerar. En preliminär slutsats att det här rör sig om storaproblem bör inte få förhindra en klarläggande forskning på detta område,förutsatt att också miljöeffekterna studeras. DFEhar redovisat sina erfarenheter, synpunkter och förslag rörandeorganisationen för energiforskningsprogrammet i en till industridepartementetingiven promemoria. DFEanför i promemorian att det ännu inte finns tillräckliga erfarenheter avstörre utvecklings- och demonstrationsprojekt som anges bli den svårasteuppgiften för organisationen för att en allsidig utvärdering avorganisationen skall kunna göras. Som en allmän erfarenhet redovisar DFE dockatt nuvarande organisation på energianvändningssidan med STU, TFD och BFRsom programansvariga organ möjliggören integration mellan energiforskning och övriga forskningsinsatser och enanpassning till den allmänna utvecklingen inom de berörda samhällssektorerna.DFE anser därför att nuvarande fördelning av programansvar bör bibehåUas i sinahuvuddrag. I promemorian föreslås vissa mindre justeringar av nu gällandeansvarsfördelning. Energianvändningför transporter och samfärdsel Programansvaretför hela programmet ligger f. n. på TFD. DFE föreslår att TFD:s programansvarbegränsas till delprogrammet Åtgärder i transportsystemet. STU, som imderinnevarande treårsperiod har ansvaret för den konkreta planeringen ochbeställningen av industrieUt inriktat utveckUngsarbete inom programmet,föreslås få det formella programansvaret för delprogrammen Drivsystem ochAlternativa drivme-dd. BFRhar f. n. programansvaret för hela programmet. BFR och STU skall samråda omdispositionen av medlen inom programmet. I praktiken har detta utformats såatt STU för varje budgetår disponerar en del av de för programmet anvisademedlen för stöd till komponentutveckling efler ansökan från uppfinnare,företag m. fl. DFEframhåller att ansvarsuppdelningen inte svarar mot delprogramindelningen.Detta medför att en avvägning meUan BFR:s och STU:s ansvar måste göras vidplaneringen av varje delprogram eller projekt. DFE föreslår därför attstatsmakterna närmare överväger ansvarsfördelningen mellan BFR och STU. DFEanser, med hänsyn tiU grundforskningens tvärvetenskapliga karaktär, att engemensam planering av insatsema bör eftersträvas. DFE förordar att berördaforskningsråd inrättar en gemensam beredning för planering av insatser ochbedömning av projekt och att naturvetenskapliga forskningsrådet ges formelltprogramansvar. DFEframhåller att ett genomförande av dess förslag tiU forskningsprogram kommeratt ställa stora krav på de programansvariga organen och på en omsorgsfullplanering och utvärdering av insatsema. DFE föreslår också viss kompletteringav det nu tUlämpade planeringssystemet. DFEtar även upp frågan om sin fortsatta existens från och finnerdet mest ändamålsenligt att den tiUs vidare bibehålls för Prop.1977/78:110 54 deprogramövergripande uppgifterna och fortfar att ha ställning som kommitté. DFEvUl fortsättningsvis lägga ökad tonvikt på att följa utvecklingen och värderaden verksamhet som bedrivs inom och utom landet. DFE anser också att desssamordningsuppgifter och befogenheter behöver preciseras samt att dessuppgifter bör kunna vidgas vad avser samordningen av de svenska insatserna inomIEA:s forskningssamarbete. Allmänna e n e r g i sy s tem s tu di er Programansvaretligger f. n. på DFE. DFE har övervägt olika alternativ tUl denna ordning, menkommer tUl slutsatsen att det knappast finns något statligt organ påenergiområdet som har uppgifter som svarar mot hela vidden av programmet. Medhänsyn härtUI och till att programmet i viktiga delar har nära samband med de övrigaprogrammen och med de programövergripande funktionerna förordar DFE att denäven fortsättningsvis får programansvaret för programmet. 2.3 Anslagsframställningar för /79 STU,TFD, BFR, NE och DFE har vid sidan av DFE:s förslag till nytt tteårsprogramingivit anslagsframställningar för / 79. Av programorganenföreslagna belopp framgår av följande samman-stäUning. Energianvändningi industriella processer m. m. Energianvändning för transporter och samfärdsel, Energianvändning för bebyggelse, Återvinning av energi i varor m.m. 20' 14* 44,8' 17,6 2 2,5' ' Varav 13 milj. kr. från fonden för byggnadsforskning. ' Bestrids från anslaget Kommittéer m. m. underindustridepartementets huvudtitel. ' Varav BFR föreslår ätt 14 milj. kr. tillförs från fondenför byggnadsforskning. * Inom ramen för medel tillgängliga i fonden förbyggnadsforskning. Prop.1977/78:110 55 Programorganenhar även hemställt om bemyndiganden att under /79 göra åtagandenom stöd tUl forskning och utveckling under budgetåren 1979/80 och 1980/81 medsammanlagt 248 resp. 172 milj. kr. Vidberäkningen av medelsbehovet för programmet Energianvändning för bebyggelsehar BFR inkluderat 8,3 mUj. för utvidgat stöd till industrieUtutvecklingsarbete i avvaktan på resultaten av en inventering av stödbehovet somsedermera har genomförts i samarbete med STU. Beloppen för forskningsinriktatexperimenlbyggande avser bidrag till planering och uppföljning. Härtill kommerlånemedel från huvudtitel. DFEföreslår beträffande dess egen verksamhet att samordnings- ochuppföljningsverksamheten förstärks. DFE bedömer medelsbehovet för budgetåret1978/79 till 3,3 milj. kr.