prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — Genom beslut uppdrog Kungl. Maj:t åtstatens induslriverk att ulreda vissa frågor beträffande kursverksamheten m. m.vid slatens industriverk. I rapporten (SIND 1975:6) Kursverksamheten m. m. vidstatens industriverk har verket redovisat resultaten av utredningsarbetet. Efter remiss har yttranden över rapporten avgetts avstatskontoret. RRV, dåvarande universitetskanslersämbetet (UKÄ), SÖ, AMS. STU,statens provningsanstalt (SP), länsstyrelserna i , ,, , och , . ') Landshövdingen , ordförande,riksdagsledamoten . (), landstingsrådet (),riksdagsledamoten (), f. d. riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten . () och f. d.riksdagsledamolen (). 1977/78:40 3 Svenska handelskammarförbundet.Svenska kommunförbundet. SHIO.TCO, /SR - som har överiämnat yttrande från /, i vilket cenlralorganisationen instämmer-. IFL,och personalorganisationerna vid statens industriverk.Flera remissinstanser har bifogat yttranden från bl. a. kommuner, universiieioch högskolor, länsarbetsnämnder m. fl. myndigheter och organ. Med skrivelse \911 har SlNFDOK-uiredningen (11975:04) ') redovisat jörslag om intensifierad infonnalions- ochdokuineiitationsvcrk-sanhet vid vissa förciagareföreningar in. Efler remiss har yttranden över förslaget avgetts avpatent- och registreringsverket, statens industriverk, STU. statens råd förvetenskaplig information och dokumentation (SINFDOK).Ingenjörsvetenskapsakademien, LO, SHIO. Ytterligare utredningar, som också har starkaberöringspunkter med de mindre och medelstora företagen, har ännu inte avslutatsina arbeten. Bland dessa utredningar bör nämnas främst bolagskommitté(Ju 1974:21), kapitalmarknadsutredning (Fi 1969:59), banklagsutredningen(Fi 1976:04), utredningen (E 1977:01) angående statistiska centralbyrånsuppgiftsinsamling, företagsskatteberedningen (Fi 1970:77), 1972 årsskatleutredning (Fi 1972:02). exporttinansieringskommittén (H 1977:01),sysselsättningsutredningen (A 1974:02), utredningen om utbildning i företag (A1975:01), nya arbetsrättskommittén (A 1976:02). företagsobestånds-kommittén (Fi1976:03) och utredningen (1977:102) om översyn av anställningsskyddslagstiftningen.Vidare har regeringen genom beslut uppdragit åtindustriverket att utreda frågor om regional produktutvecklingsservice tillmindre och medelstora företag och enskilda uppfinnare m.m. och genom beslutden uppdragit åt STU att utreda frågor rörande främst mindreoch medelstora företags uinyitiande av ny teknik. , 1968 årskapitalmarknadsutredning, företagsskatteberedningen och 1972 årsskatteutredning beräknas avsluta sina uppdrag före utgången av . (I 1974:06) har lagt fram sittbelänkande (SOU 1977:64) STUs stöd till teknisk forskning och innovation. En stor mängd synpunkter och förslag rörande åtgärder påsmåföretagsområdet har förts fram i skrivelser från organisationer, förelagoch enskilda m. fl. Jag kommer i det följande att lägga fram förslag omutvecklingsfrämjande åtgärder för mindre och medelstora företag inomindustridepartementets verksamhetsområde. ') Direktören . 1977/78:40 4 2 Småföretagens situation och utvecklingstendenser Småföretagsforskningen haravsevärt bidragit till en ökad kunskap om de små företagens situation och rolli del svenska näringslivet. I det följande skall, mot bakgmnd av de resultatsom undersökningar vid bl. a. statens industriverk, olikaforskningsinstitutioner och branschorganisationer har givit, närmare belysassmåföretagandet i del svenska näringslivet. Först härigenom möjliggörs eninplacering av dessa företag i ett större näringspolitiskt sammanhang. Det ärockså först i en sådan belysning som förutsättningarna och problemen försmåföretagsamheten kan ges en riktig dimension. Småföretagsforskningen är starkt inriktad påindustriföretagen. Detsamma gäller den officiella statistikens redovisning avföretagsamheten. I det följande ägnas därför industrisektorn störstuppmärksamhet medan småföretagandet i flertalet andra näringsgrenar endastöversiktligt belyses. Småföretagen svarar för ca hälften avsysselsättningen i del svenska näringslivet. Detta innebär att mer än I miljonmänniskor är direkt verksamma i dessa företag. Till antalet ulgör småföretagenden helt övervägande delen av företagen, . De är av avgörande betydelseför utkomstmöjligheterna för människor på många små orter och därmed också fördessa orters möjligheter att bibehålla sin livskraft. På många områden spelarsmåföretagen en viktig roll när det gäller möjligheterna för konsumenter altfå sina behov av service tillgodosedda. Småföretagen fyller en väsentligfunktion som underleverantörer och legotillverkare till större inhemska ochutländska företag. De utgör en viktig källa för teknisk förnyelse liksom förtillkomsten av nya affärsidéer. Småföretagsbegreppet är inte entydigt. Det synesemellertid praktiskt att knyta an till antalet anställda som ett generelltstorieksmått. En i de flesta sammanhang vedertagen storleksgradering innebäralt med småföretag avses företag med fåne än 200 anställda. Inom denna gruppfinns mindre förelag (färre än 50 anställda) och medelstora företag (50-200anställda). Av särskilt intresse är att, så långt möjligt, göra en åtskillnadmellan å ena sidan de småföretag som ingår i en större koncern eller på annatliknande sätt har anknytning till större företag och å andra sidan defristående företag som ägs av få personer, de s. k. familjeföretagen. Totalt finns det dryg 200 000 företag med anställda.Av dessa är verksamma inom vardera handeln och den privatatjänstesektorn samt inom vardera industri- och byggnadsverksamheterna.Flertalet av företagen är mycket små. Företag med färre än fem anställdauppgick till ca 160 000 och de sysselsatte totalt 185 000 personer.Bland företagen med minst fem anställda svarade de 46 000 1977/78:40 5 småföretagen för av företagsbeståndet. De svarade för45% (850 000 anställda) av sysselsättningen i näringslivet. Förutsättningarnaför småföretagandet är mycket olika mellan näringsgrenar och branscher. Inomvissa sektorer finns särskilda förutsättningar för verksamhet i störreanläggningar på grund av slordriftsfördelar i tillverkning eller distribution.Andra sektorer kan ha gynnsammare tekniska förutsättningar för produktion iliten skala. Småföretagandet kan också ha goda förutsättningar beroende på attbranschen befinner sig i ett expansivt skede eller beroende på krav på närhetlill konsumenterna. Särskildasmådriftsfördelar kan också göra sig gällande i olika verksamheter.Småföretagarens kännedom om den lokala kundens problem och önskemål liksom denofla betydande flexibiliteten i verksamheten medverkar i vissa fall till allskapa speciella förutsättningar för verksamhet i liten skala. Frånvaron avkomplicerade beslutsstrukturer och lunga administrativa processer medverkarlill alt ett litet företag ofta reagerar snabbare på kundens önskemål. De småindustriföretagens produktionsutrustning är också ofta av mindrespecialinriktat slag än större företags anläggningar. Tillskillnad från delar av industrisektorn karaktäriseras såväl handels-, service-och samfärdselsektorn som delar av byggnadsverksamheten av att fördelar medstordrift vanligen kan tas till vara redan i mycket små företag. Inom vissaindustribranscher gäller däremot att företagens styckkostnader vid produktionav standardvaror fortsätter sjunka med ökande produktionsvolym också i mycketstora företag. Genom alt befintliga företag i betydande utsträckning strävarefter att ta lill vara dessa kostnadsfördelar begränsas utrymmet förtillkomsten av nya, små företag. Förekomsten av fördelar med stordrift innebärockså att företag med produktion i stor skala kan saluföra sina produkter tillpriser där det mindre företagets verksamhet inte är konkurrenskraftig.Frånvaron av nämnvärda stordriftsfördelar underlättar och är en förutsättningför såväl etablering av nya företag som fortlevnad och expansion hos befintligasmåföretag. Småföretagandethar förskjutits från industrisektorn till andradelar av näringslivet. Detta sammanhänger såväl med de allmännautvecklingstendenserna i den svenska ekonomin som de speciella produktions-och verksamhetsförhällandena som råder inom olika näringsgrenar och branscher.Varuhandelns och tjänstesektorns omfattning har vuxit i takt med befolkningensökade krav på service och varuförsörjning. Genom en växande inhemsk ochinternationell handel samt stark volymtillväxt i transportintensiva näringarhar vidare behovet av en omfattande och effektiv samfärdselsektor ökat. Deunder framförallt 1960-ta-let ökade kraven på en god bostadsförsörjning och-standard har inneburit ett tryck på byggnadssektorn att expandera sinkapacitet. Förutsättningarna för en stor och växande företagsamhetinom dessa näringsgrenar har däiför varit goda. 1977/78:40 6 varuhandeln och tjänstesektorn som delar avbyggnadsindustrin karaktäriseras av mycket små etableringströsklar.Marknaderna är ofta starkt geografiskt avgränsade och därmed överblickbara förde potentiella företagarna. Marknadens geografiska begränsning innebär attkonkurrens från befintliga större företag ej heller behöver mötas i så stor utsträckning.Flertalet verksamheter i näringsgrenarna är vidare mycket arbetskraftsintensiva,vaiför kravet på kapitalinsats vid etableringstillfället i regel är begränsat. I följande sammanställning redovisas förelagsbeståndetsutveckling . Företagsbeståndets förändringar åren 1965-197S,näringsgrensvis Förändring i antalet förel 1965 (%) Tjänster (prival; Förändring (%) -9,3 Bakom de registrerade förändringarna i företagsbeståndetligger nyetableringar, företagssamgåenden och nedläggningar. Här finns ocksåden förskjutning som innebär att företag genom interna förändringar ökar resp.krymper sin verksamhet och därmed förfiyttas från en storleksklass till enannan. Betydelsen av var och en av dessa förändringsfaklorervarierar mellan näringsgrenar och branscher. Styrande för förändringarna är iförsta hand förekomsten av outnyttjade stordrifts- eller smådriftsfördelar ocheventuella marknadsbegränsningar. Den inhemska konsumtionens storlek sätter 1977/78:40 7 också en gräns för avsättningsmöjligheterna för lokalteller nationellt inriktade företag. Den ökade internationaliseringen avekonomin leder visserligen till ökade möjligheler till avsättning påutlandsmarknaderna, men uppstår för speciella varuområden en hårdarekonkurrens på den egna. finns drivkrafter i riktning mot en ökad andelsmåföretag. Småföretagsexpansionen inom handels-, samfärdsel- ochtjänstesektorerna skall ses mot bakgrund av dels den totala tillväxten i dessanäringsgrenar, dels de särskilda förulsättningar för en starkt decentraliseradaktivitet och för verksamhet i liten skala som kännetecknar dessa sektorer. Erfarenhetsmässigt är småföretagsandelen störst ochetableringsfre-kvensen högst i näringsgrenar och branscher som befinner sigunder expansion och utveckling. Exempel på detta är expansionen inom t. ex.metall- och maskindustrin . Del gäller också denplastbearbetande industrin, vilken under sitt mest expansiva skede under1970-talels början upplevde en mycket hög etableringsfrekvens. Samiidigi kankonslaleras att näringsgrenar och branscher som är på tillbakagång ellerslagnerar tenderar all koncentrera sin verksamhel till allt färre och störreenheter. Vid sidan av de tekniska betingelser som kan motivera enviss koncentration av verksamheter förekommer drivkrafter som avinstitutionella eller andra skäl tenderar all driva koncentrationsprocessenytterligare framåt. Företagsförvärv och företagssamgåenden syftar i vissa falltill alt enskilda, större företag skall uppnå en marknadskontroll. Sådanafusioner har inte som primärt syfte att sänka kostnaderna eller i övrigt ökaeffektiviteten. Institutionella faktorer såsom kredilmarknadens funktionssätt,beskatl-ningssystemets utformning och arbetsmarknadslagstiftningen innebär förskjutningari kostnadsrelationerna mellan smä och stora förelag på ett sätt som driver framen ur samhällets synvinkel inte önskvärd koncentration av verksamheten. Företag med färre än 50 anställda svarade för 34 %av sysselsättningen i del svenska näringslivet. De medelstora företagensysselsatte av de anställda. Inom industrisektorn är sysselsättningsandelenför företag med upp till 200 anställda . För samtliga övriga näringsgrenarutom gruvindustrin uppgår motsvarande andel till . Föreiagsbesiåndei uppvisar stora skillnader mellannäringsgrenar och branscher. Antalsmässigt svarar de mindre företagen, isynnerhet de med färre än fem anställda, för den hell dominerande delen avföretagsbeståndet. Inslaget av småföretag varierar särskilt myckel mellanolika delar av industrisektorn. Inom flertalet andra näringsgrenar återfinns enklar småföretagsdominans. Huvuddelen av småföretagen är fåpersonägda, friståendeföretag, s. k. familjeföretag. Dessa företags andel av föreiagsbesiåndeitilltar med sjunkande företagsstorlek. Så gäller för t. ex. den tillverkandeindustrin att andelenfamiljeföretag bland de större företagen uppgick till 17 bland demedelstora företagen till och bland de mindre företagen till ca 95 %.Sysselsättningsmässigt svarade familjeföretagen för av verksamheten inomindustrisektorn . Särskill hög andel familjeföretag kan noteras itjänstesektorn. Avföljande sammanställning framgår de mindre och medelstora företagens andelarav sysselsättningen i olika näringsgrenar. Svsselsänningsandel(%) -49 50-199 200- anställda anställda anställda andel (%) Småföretagsinslaget varierar i viss utsträckning ocksåmellan regioner. Ändelen mycket små arbetsställen tenderar att vara stor iskogslänen och andra i sysselsättningshänseende utsatta områden. 1storstadslänen och i vissa andra mellansvenska län är tvärtom de slörreföretagskategorierna och, i synnerhet, företag i gruppen 5-49 anställda merföreträdda. Sysselsättningsmässigt svarar företag med upp till 50anställda för en dominerande del av näringslivsverksamheten inom framföralltvissa syd-och mellansvenska län. Här märks bl. a. Smålandslänen, vilkatraditionellt har kännetecknats av en betydande småföretagsamhet. Småföretagen är i större utsträckning än andraföietagskategorier hänvisade till kreditmarknaden för finansiering av sinainvesteringar. Detta har bl. a. tagit sig uttryck i en med företagsstorlekenstigande kapilalslyrka. Soliditeten inom företag av olika storlek framgår avföljande sammanställning. av olika storlek (%)') Ti II verkningsindustriByggnadsindustri Varuhandel Samfärdsel ') Eget kapital samt hälften av obeskattade reserver iförhållande till balansomslutningen. Småföretagens andel av upplåningen i affärsbanker ochsparbanker svarar väl mot dessa företags andel av sysselsättningen. Iförhållande till sin andel av bruttoinvesteringarna lar småföretagen inomindustrisektorn i anspråk en större del av affärsbankernas utlåning iin vad destörre företagen gör. Så svarade t. ex. företag i storlekskategorin 209anställda för av industriinvesteringarna, medan deraslåneandel i affärsbankerna uppgick till . Lönsamheten i företag av olika storlek företer oftabelydande skillnader. Branschtillhörigheten är dock ofta mer avgörande förföretagens avkastning än storleken. Av följande sammanställning framgår förföretag av olika storlek avkastningen på det totala kapitalet i olika näringsgrenarår 1974. Fören rättvisande bild av lönsamheten krävs emellertid justering förbl. a. företagarens ofta betydande egna arbetsinsats i de minsta företagen. Medhänsyn till detta förstärks i flertalet sektorer intrycket av en sämrelönsamhet med sjunkande företagsstorlek. Vidare påverkas ägariöneuttagetsstoriek av de skattemässiga förhållandena. Vinstuttag ter sig för flertaletsmåföretagare som mer ogynnsamt än en motsvarande ökning av löneuttaget. Dettaverkar reducerande på den redovisade vinsten. Material framtaget vidstatistiska centralbyrån visar på att det här använda lönsamhetsmåttet påverkasav ägarlöneuttaget särskilt mycket i små företag. En än mer påtaglig skillnadfinns härvidlag mellan mångpersonägda och fåpersonägda företag. Ägarlöneuttagetär i siorieksklassen 50-99 anställda i genomsnitt större i fåpersonägdaföretag. Fåmansbolag med 100-499 anställda redovisar en ägarlön som är ca 10 %högre än i mångpersonägda företag av samma storiek. Bland de minsta företagen -20-49 anställda - föreligger inga synbara skillnader i detta avseende. 1977/78:40 10 Det bör också erinras 1974 var ett frånlönsamhetssynpunkt mycket exceptionellt år. gäller atturvalsstorieken i de statistiska undersökningar som ligger bakom redovisningenför den minsta storleksklassen är mycket begränsad. Lönsamheten i foretag av olika storlekar ') ') Avkastning på totalt kapital (procent) Verksamheien i småföretag är vanligen betydligt merarbetskraftsintensiv än i större företag. Detta har delvis redan framgått vidredovisningen av investeringsförhållandena. Omsättningen per anställd ismåföretag är också i flertalet näringsgrenar avsevärt lägre än i störreföretag. Särskilt påtagligt är detta inom byggnadsindustrin, den tillverkandeindustrin och samfärdselsektorn. 1 dessa näringsgrenar är omsättningen peranställd högre i de större företagen än i företagsenheter med färre än20 anställda. För företag med fler än en årsanställd utgör aktiebolagetden vanligaste företagsformen. Aktiebolagsformens utnyttjande bland företag avolika storlek varierar betydligt. var aktiebolag mest förekommandebland företag med 50-200 anställda, var verksamma som aktiebolag, medande mindre företagen i betydligt mindre omfattning arbetade i aktiebolagsform.Av dessa arbetade i aktiebolagsform. Bland de större företagen var sammaår verksamma som aktiebolag. Aktiebolagsformen är inorntillverkningsindustrin dubbelt så vanlig som inom flertalet andra näringsgrenar.Det övervägande antalet aktiebolag, ca 3/4, hade ett aktiekapital om . Ytterligare 23,av bolagen hade ett aktiekapital haraktiebolagsbildningen gått ned avsevärt. nyregistrerade tillverknings- ochbyggnadsindustriföretagen utgjordes två tredjedelar av aktiebolag. År 1975hade aktiebolagsbildningens andel av nyregistreringarna sjunkit till . 1977/78:40 11 Inom industrisektorn är inslaget av småföretag mycketvarierande mellan branscher. Den träbearbetande industrin och tekoindustrin ärde branscher där småföretagen sysselsättningsmässigt dominerar, resp.63% av de anställda. Om man däremot ser till de fåmansägda företagen, gälleratt dessa i ifrågavarande branscher sysselsätter en något mindre andel av deanställda. Detta sammanhänger med att en viss del av de små företagen tillhörnågon större koncernbildning. Den åtskillnad mellan småföretags- resp.fåmansföretagsbegreppet som på detta sätt gör sig gällande kommer klarast tilluttryck inom den kemiska industrin. Inom denna bransch svarar företagen med upptill 200 anställda för en tredjedel av sysselsättningen. De fåmansägdaföretagen svarar endast för av sysselsättningen i denna bransch. Vissa framträdande skillnader mellan s. k. mångpersonägdaoch fåpersonägda industriföretag kan konstaleras. För företag i allastorieksklasser upp till 500 anställda kan av material framtaget vidstatistiska centralbyrån konstateras, att t. ex. omsättningen uppgick till i genomsnitt endasl av mångpersonägdaföretags omsättning. Det totala kapitalets storlek var i fåmansägda förelag igenomsnitt . lägre än i mångpersonägda företag. Det egna kapitalel var ca50% lägre i de fåmansägda företagen. Industrins andel av näringslivet totalt varierar mellanregioner. Sålunda kan konstateras en viss industridominans i främst demellansvenska regionerna utanför storstäderna. Betydande länsvisa skillnaderfinns också vad gäller fördelningen mellan arbetsställen av olika storiek. Desmå (färre än 200 anställda) arbetsställenas sysselsättningsandel är som mestbelydande i . i vilka de svarar för 2/3eller mer av industrisysselsättningen. En betydande del av industriföretagen är verksamma, helteller delvis, som underleverantörer till andra, ofta större, företag. Medunderleverantör avses i delta sammanhang företag som tillverkar insatsvaroroch som för sin avsättning är beroende av ett fåtal avnämare. Enligtundersökningar utförda av olika näringslivsorganisalioner ochforskningsinstitutioner kan in emot en fjädedel av de svenskaverkstadsindustriföretagen anses arbeta på detta sätt. Inom flertalet andraindustribranscher är denna typ av under-leveransverksamhet av mindreomfattning. Flertalet underleverantörer äj-små företag. Vanligtvis ökar andelenunderleveransinriklade företag med sjunkande företagsstoriek. Detta synes dockendast ske ned till en viss storiek, då underieveransproduktionen åter avtar. Orsakerna till den stora förekomsten avunderleveransinriklade företag i vissa delar av industrisektorn är flera.Besiällarföretagets behov av minsta möjliga uppbindning av resurser och storflexibilitet är ett skäl till utläggning av viss produktion hosunderleverantörer. Andra motiv sammanhänger med att det för mångakomponenlbelonade varor inle sällan fmns Prop.1977/78:40 12 betydande kostnadsfördelar att uppnå genom tillverkning ilängre serier än vad som för det förbrukande företaget motiverar en egenproduktion. Behovei av produkter som representerar ett specifikt teknisktkunnande moiiverar också i vissa fall utnyttjande av friståendeunderleverantörer. Detförhållandet att just små företag i högre grad än andra företagskategorierarbetar som underleverantörer torde inte minst sammanhänga med de minskaderesurskrav som ofta följer av ett underleverantörsförhållande. harofta mycket begränsade möjligheter all avsätta särskilda resurser för t. ex.marknadsföring och produktutveckling. De hänvisas därför i större utsträckningän andra företag till verksamhetsformer där sådana resursinsatser inte ärerforderliga i samma utsträckning som annars. Genom den inriktning som ettunderleverantöisförhållande ger kan bl. a. marknadsförings- ochlagerhållningskostnaderna hållas nere. Behovet av och arbetet medproduktutveckling initieras sannolikt i högre grad av kundföretag. Nedlagdaproduklutvecklingskostnader blir därför återvunna i större utsträckning än vadsom kan vara fallet för andra företagskategorier. Inte sällan innebär ocksåunderleverantörsrollen att visst lekniskt och administrativt kunnande försöver från beställarföretagei. av den svenska industriproduktionen avsättsgenom export. Den direkta exporten varierar avsevärt med företagsstorleken. Destörre företagens andel av den totala varuexporten kan för uppskattastill . De små företagen svarar för . vilket kan jämföras med dennaföretagskategoris andel av industrins omsättning om . Skillnaderna mellan fåpersonägda och mångpersonägdaföretags exportinriktning framstår vid en jämförelse som betydande.Exportandelen av de fåpersonägda företagens omsättning var endasthälften av motsvarande andel för de mångpersonägda företagen. Skillnaderna varsärskilt stora i den minsta storleksklassen. Många småföretag medverkar genom sin underleverantörsrollindirekt i de större företagens export. 1 en studie vid år1975. Nationella och lokala produktionssystem - en strukturstudie med inriktningpå mindre och medelstora företag, har kunnat konstateras att uppskattningsvisen femtedel av småföretagen avsätter en "betydande andel" av sinproduktion till landets 30 största industrikoncerner. 1 flertalet av dessakoncerner dominerar avsättningen på utlandsmarknaderna. Härtill kommer desmåföretag som i mer begränsad omfattning avsätter sina produkter hos deexportinriktade företagen. De små företagens begränsade avsättning på marknaderutanför torde inte minst sammanhänga med denna företagskategoris oftasmå möjligheter att på egen hand avsätta resurser för marknadsföring ochmarknadsintroduktion. Det har i flera sammanhang kunnat beläggas attsvårigheterna för många småföretag är belydande vid marknadsföringsinsatserredan på den inhemska marknaden. En annan anledning till den begränsadeexportförsäljningen ligger i själva produktområdesinriktning- 1977/78:40 13 En betydande andel av de produkter som saluförsav små företag har av olika skäl en geografiskt förhållandevis avgränsadavsättning och syftar till att tillgodose lokala behov av varor. Påmotsvarande sätt arbetar liknande företag i andra länder.