prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — träffandekvaliletsbegreppel, men vill särskilt framhålla egenproduktion som ettkvalitetsbegrepp i sig. Vidare vill man framhålla betydelsen av att personalenvid företagel ges möjligheter lill utvecklande experiment och konstnärligförnyelse. Rikskonserteranser att om inte rundradion aktivt arbetar med atl utveckla informationen ochpresentationen i alla program, riskerar man en passiv programpolitik undermottot "ge folk vad de vill ha". Bl.a. mot bakgrunden av delta hävdarRikskonserter, alt utredningen klarare borde ha diskuterat och definieratbegreppen tillgänglighet och underhållning samt relationerna dem emellan. Deltaär betydelsefullt, eftersom det på många håll inom , enligtRikskonserters uppfattning, finns en benägenhet att sätta likhetstecken mellantillgänglig och underhållande. instämmer i utredningensuppfattning att man bör avvisa resonemang som ställer kvalitet och publikstorlekmot varandra. I stället måste man hålla i minnet att människornas fritid ärsplittrad på mänga aktiviteter och att man inte kan räkna med atlkulturprogrammen kan nå stora publiksiffror, i varje fall inte vid enjämförelse med underhållningsprogrammen. Kulturprogrammen i rundradion når ijämförelse med icke etersända sådana en stor publik. Av detta följer atlkulturprogrammen till följd av lägre publiksiffror inte får ställas påundantag. SverigesRadio delar radioutredningens slutsatser rörande serierna, men vill framhållaatt man från företagets sida anser att förslaget om en bättre balans mellanserier och enstaka program i lika hög grad berör företagets egen produktionsom den inköpta. Närdet gäller programutbudets sammansättning, hävdar , att man frånsåväl företagets som programenheternas sida strävat efter att göra rimligaavvägningar mellan skilda önskemål och behov hos publiken. Företaget menar siginte heller i någon överdrivet stor utsträckning ha satsat på att tillgodoseden s. k. breda publiksmaken. För detta finner företaget stöd isändningsstatistiken. Över huvud taget anser , att debatten omförflackningen av programutbudet varit starkt förenklad. Den har präglats avde olika debattörernas egna ståndpunkter beträffande i vilken utsträckningprogrammen skall tillgodose redan etablerade önskemål hos publiken. MUFanser atl rundradions centrala uppgift är att sända program som motsvararpublikens önskemål. Därav följer helt naturligt, atl de populäraste programmenskall läggas på bästa sändningstid, medan de mera smala programmen får nöjasig med sämre tider. Att på bästa sändningstid sända smala program, anser MUFvara ett svek mot publiken. instämmer i den kritik som riktas mot programutbudetför förflackning. Visseriigen är kanske inte det ökade utbudet av serier i sigett uttryck för detla, men det är enligt förbundet ett klart uttryck förpublikjakt. Enligt förbundet väger ekonomiska skäl för serier och biandprogramlätt mot bl. a. de kullurpolitiska invändningarna. Prop.1977/78:91 97 Klys anser att utredningen tagit alltför lätt påproblematiken kring den kraftiga ökningen av andelen serier. Man kan intebortse från att TV-seri-erna som form i stora stycken betingats av delsrationaliseringsaspekter i produktionen, vilka motverkar mångfald, dels ensträvan att binda publiken vid vissa littarvanor, vilket motverkar ett aktivtTV-tittande. delar utredningens uppfattningatt kravet på kvalitet bör gälla all programverksamhet, antingen huvudsyftet äratt förmedla ett budskap eller all ge förströelse. i fråga om underhållningsprogrammen.När det gäller serierna, hävdar däremot att dessa inte kantilllåtas att ha nuvarande andel av det totala utbudet. Svenska teaterförbundel menar att publikjakten i mångafall har gått före omsorgen atl skapa bra program. Deckare, westernfilmer ochutländska underhållningsserier har sänts i stället för mer stimulerande ochseriösa produktioner. anser att i fortsättningeninle bör sträva efter höga publiksiffror med spekulativa metoder. Folkets husföreningarnas riksorganisation anser atl del iutredningens uppdrag även borde ha ingått en utredning, där man sätter TV irelation lill andra fritids-, kultur- och föreningsaktiviteter. instämmer i utredningensprinciputtalanden men ifrågasätter, om inte följden av en högre programkvalitetkommer att bli att en större publik lockas till programmen. Därför måsteinslagen av aktiverande program i utbudet ökas. anför atl del givetvis vore orimligt omrundradion som ett övergripande mål för verksamheten ställde upp en ökning avkonsumtionen. Däremot ställer sig företaget tveksamt lill att, somutredningen, betrakta radio och TV som hinder för andra sysselsättningar. Enfortsatt debatt kring denna fråga kräver att man preciserar vilkasysselsättningar man anser blir hindrade av etermediekonsumtion. Vidare bör manerinra sig att aktiviteter som bokutlåning, studiecirkelverksamhet, teaterbesökm.m. ökat , framhåller . I en fortsatt debatt börman vidare observera att radio och TV skiljer sig åt som hinder betraktade,anför företaget. 3.3.2 Medverkan av fristående yrkesutövare iprogramverksamheten Utredningen Utredningen konstaterar att en omfattande medverkan avfristående yrkesutövare (frilansmedverkan) i radio och TV är nödvändig för attfrämja programkvalilet, variation och förnyelse i programverksamheten. Utredningenanser alt i första hand konstnärlig verksamhet bör hävdas som fri-lansområde,då kravet på förnyelse ur publikens synvinkel är större på det konstnärligafältet än på andra områden. Utredningen konstaterar att medverkan av friståendeyrkesutövare har Prop.1977/78:91 98 minskat i radio och TV . Anledningenhärtill synes vara dels att programresurser minskat, vilketgått ut över frilansmedverkan, dels att tillämpningen av lagen omanställningsskydd (LAS) fått till följd att anlitat färrefristående yrkesutövare . Utredningen anser del av programpolitiskaskäl angeläget atl anlitar skapande krafter utifrån. Detla börmarkeras i radioavlalel genom ett krav på företagel alt planera och organiserasin verksamhet på ett sätt som möjliggör en omfattande frilansmedverkan. Utredningen framhåller atl en ökad frilansmedverkan och påsikt en ökad andel frilansproduktion medför att utrymmet för fast anställninginte bör öka i samma takt som de totala resursökningar utredningen föreslår.Eftersom utredningen förordaren ökad frilansmedverkan av programpolitiskaskäl, anser den att skall använda en mindre andel av sinaresurser för fast anställd personal. Utredningen vill inte föreslå någrakvoteringar av budget för alt uppnå en garanterad nivå avfrilansmedverkan. Möjligheten bör dock hållas öppen om avtalsbestämmelserna ejfår avsedd effekt. Remissinstanserna ansluter sig allmänt lill utredningensåsikt om värdet av en omfattande frilansmedverkan i programverksamheten. Fleraremissinstanser ifrågasätter dock om konstnäriig verksamhet bör framhävas särskiltsom frilansområde. Folkets husföreningarnas riksorganisation, , , , lOGT-NTO ochRiksföreningen , Kulturarbetarnas socialdemokratiska förening samtNBV framhåller samtliga att det är av stor vikt att personer verksamma inomfolkrörelser och bildningsförbund omfattas av en ökad frilansmedverkan. TCO och framhåller atl mångafrilansmedarbe-lare nästan enbart har som arbetsgivare ochutnyttjas för kortvariga arbetsuppgifter utan att företaget tar socialt ansvarmellan engagemangen. Organisationerna anser därför atl iframliden måste ikläda sig ett större ansvar för teaterverksamheten i radio/TVgenom att knyta en fast ensemble till företaget. Delta förslag stöds även avKlys och Operan. De remissinstanser som tillstyrker utredningens förslagatt i radioavtalet ålägga skyldighet att verka för en ökadfrilansmedverkan är dramatiska institutet, , iUppsala län, . FöreningenSvenska tonsättare, samt Föreningen . Ett antal remissinstanser avstyrker radioutredningensförslag om en särskild föreskrift i radioavtalet om skyldighet för SverigesRadio att verka för en ökad frilansmedverkan, finner att förslaget innebär, att SverigesRadios perso- nalpolitik kommer att kunna granskas av radionämnden,vilket ej är rimligt, TCO och instämmer häri ochhävdar dessutom, att förslaget alt göra frilansmedverkan till ett mål förföretagets verksamhet innebär en inskränkning i arbelsrättslagsliftningen. Isamma riktning uttalar sig . Vissa remissinstanser, därib\and dramatiska institutet.Svenska filminstitutet och , anser att gällande arbetslagstiftning kan hanegativa effekter från kulturpolitisk synpunkt. En översyn vore mot dennabakgrund motiverad. beklagar att utredningen inte föreslagit ensådan ändring av LAS att en omfattande frilansmedverkan i kansäkerställas. Vad beträffar förhållandet mellan LAS och en ökadfrilansmedverkan föreligger en kraftig opinion bland remissinstanserna för attslå vakt om anställningstryggheten för de anställda vid . Engenomgående tanke är att företagets kärna skall bestå av fast anställdpersonal, som måste garanteras anställningstrygghet både för att säkraintegriteten mot påtryckningar utifrån och därför att en alternativarbetsmarknad saknas. Vidare betonar instanserna att de avtalsslutande parternaförhandlingsvägen måste göra upp villkoren för olika typer av frilansmedverkanoch därvid skapa särskilda instrument för denna till gagn för produktionen.Dessa synpunkter återfinns hos , , , ,, . SACOISR och TBV påpekaratt en ökad frilansmedverkan måste ske inom ramen för gällande lagar och avtaloch att man följaktligen måste försöka finna en lämplig avvägning itillämpningen av dessa. anser att nedgången i frilansmedverkan iprogrammen till övervägande del är en fråga om knappa ekonomiska resurser.Detta är fallet för den stora grupp fristående medverkande som utgörs avdebattdeltagare, företrädare för allmänheten, skådespelare, musiker ellerandra artister. Varken för dessa grupper eller för de s, k. uppdragstagarna,vilka levererar en färdig produkt till (t, ex, manus ellerfärdiga filmer), har tillämpningen av LAS påverkat omfattningen avfrilansmedverkan. Däremot är situationen delvis en annan när det gäller dengrupp av icke anställda som är integrerade i programarbetet. Det är inom dettaområde som LAS har ändrat förutsättningar att anlita ickeanställda i programarbetet. Samma bedömning gör Klys och . Även vill förorda att tillämpningen av LASvia avtal mellan parterna anpassas till företagels behov och kraven påmångsidighet i programutbudet och framhåller att förelaget och desstjänstemannaklubb är eniga om detta. Utredningens uppfattning att utökningar av den fastapersonalen bör hållas tillbaka i förhållande till frilansmedverkan möter kritikfrån statens Prop.1977/78:91 100 kulturråd, som hävdar att de fristående medarbetarna istor utsträckning behöver stöd av programkunnig personal. 1 detta instämmeräven , som påpekar att det är mera tids- och resurskrävande attutnyttja vid radio- och TV-medierna helt ovana personer än sådana med stor medievana.Följden av en ökad medverkan av fristående medarbetare blir, att även den fastanställda personalen behöver utökas. Denna åsikt delas även av Klys, och . Några remissinstanser förordar kvoteringar i SverigesRadios budget för att säkerställa en omfattande frilansmedverkan. och Föreningen ,vilka båda tillstyrkt utredningens föreslagna lydelse av radioavialet, villtill skillnad från utredningen föreslå att en kvotering inskrivs i detla. ÄvenKontaktnätet - vill säkerställa enökad frilansmedverkan via en kvotering. Föreningen beklagar attutredningen inte velat föreslå någon kvotering. Drakfilm , Public Motion Picture, ,Film samt AB Svenska Ord framhåller i en gemensam skrivelse attde fria producenterna fyller en viktig ekonomisk sysselsättnings- och kreativfunktion för sina uppdragsgivare. Det mest angelägna från de friaproducenternas synpunkt är att statsmakterna på något sätt fastställer en andeleller ett belopp för den del av programbudgeten som skall användas tillutläggning samt åstadkommer en möjlighet för att disponeraufläggningsmedel i treårsperioder i syfte att trygga sysselsättningen ochunderlätta planeringen för produktionsbolagen. 3.3.3 Saklighet och opartiskhet Utredningen Med utgångspunkt från statistiken över av radionämndenfällda eller kritiserade program gör utredningen bedömningen att SverigesRadios programutbud, sett som en helhet, stått i god överensstämmelse medradiolagen och gällande avtal för programverksamheten. Vad beträffar deutförda objektivitetsundersökningarna framhåller utredningen det önskvärda iatt metodutvecklingen främjas. Utredningen anför vidare, att det är viktigt attundersökningar som från saklighets- och opartiskhelssynpunkt belyser störreavsnitt av programutbud även fortsättningsvis kommer tillstånd. När det gäller TV:s utlandsbevakning, anser utredningen med hänvisninglill en studie av J. och R. atl skall göraytteriigare ansträngningar för att spegla och kritiskt granska skeendet i s. k.slutna samhällen. Ledamoten tar i ett särskdt yttrande upp den kritiksom riklats mot liksom antalet i radionämnden fällda program.Björck berör vidare bl. a. resultaten från Westerståhl-Lindahls undersökningar. Han vill därvid ta fasta på iakttagelsen att länderna iväst genomgående utsätts för negativa omdömen, medan det motsatta förhållandetgäller de kommunistiska staterna, bl. a. i . anser att dettaresultat visar att det är fråga om en klar vinkling av nyhetsstoffet iutlandsrapporie-ringen, som är ägnad att skapa en felaktig bild avrörhållandena i väridens länder hos TV-tittarna. För alt råda bot på dessamissförhållanden föreslår , att företagets styrelse och dess chef iframtiden med kraft skall verka för att radiolag, avtal och de avstatsmakterna utformade riktlinjerna bättre efterievs. Vidare bör radionämndenges resurser till att inte bara ta upp ärenden av typen anmälda program utanäven till att göra noggranna undersökningar, som kan bilda underlag förnämndens verksamhet. anser liksom utredningen all förelagelsprogramutbud som helhet stått i god överensstämmelse med radiolag och gällandeavtal. 1 detta sammanhang påpekar företaget att radionämndens bedömningar under1970-talet i ökad utsträckning grundats på mer omfattande analyser av skildadelar av programutbudet. Några remissinstanser anser att man inte med utgångspunktfrån statistiken över fällda program i radionämnden eller de av utredningenåberopade undersökningarna kan hävda att programutbud utmärktsav tillräcklig saklighet och opartiskhet. Denna ståndpunkt företräds av och . SAF, , och anför atl det bland näringslivsorganisalionemas medlemmarfinns en vitt utbredd uppfattning att vissa program om enskild företagsamhetinte burit saklighetens prägel. Organisationerna påpekar att Westerståhlsundersökning av TV:s utlandsrapportering på ett övertygande sätt visar hurländerna i väst utsätts för negativa omdömen medan motsatsen är fallet med dekommunistiska staterna i öst. Det effektivaste sättet att komma till rätta medmissförhållanden av denna art är ett ansvarsmedvetet chefskap. KDS menar att resultatet av undersökning gerfog för att hävda alt medarbetare medvetetöverträtt radioavtalets och radiolagens bestämmelser. Radioulredningens förslag till undersökningar av störreavsnitt ur programutbud från saklighels- ochopartiskhelssynpunkt samt förslag atl metodutvecklingen på området främjasfillstyrks bl. a. av i och KDS. Mot förslaget anför , atl man intekan förutsätta att den enskilde tar del av större avsnitt av programutbudet.Den som ser eller hör ett program måste, om programmet belyser ett problem frånen utgångspunkt, i samma program få information när en belysning från annaneller andra utgångspunkter kommer all presenteras. TBV anser att fullobjektivitet inte alltid är möjlig eller ens önskvärd att Prop.1977/78: 91 102 Däremot bör anspråken på saklighet och mångsidighetvara möjliga att upprätthålla. TBV lägger därvid särskild vikt vidredovisningen av motsatt uppfattning i en fråga och hänvisar till de eliskaregler som pressen frivilligt enats om. Utredningens förslag, att skall göra ytterligareansträngningar att spegla och kritiskt granska skeendet i slutna samhällen,tillstyrks av i , samllOGT-NTO och . lOGT-NTO hävdar med utgångspunkt från utredningens slutsatsav jämförelserna mellan öppna och slutna samhällssystem, att en skälig balansmellan olika intressen också måste finnas på de områden där folkrörelserna ärverksamma. delar uppfattningen all del föreligger ellbehov av intensifierad bevakning av de slutna staterna, liksom för övrigt avandra stater utanför västvärlden. Företaget anser dock inte att alla ländereller grupper av länder bör få samma uppmärksamhet i programmen. Avgörandethärför måste vara programmässiga överväganden, grundade i första hand på bedömningarav olika händelsers relevans för den svenska publiken. framhåller att utredningen intedrar några långtgående slutsatser av sina resonemang kring saklighels- ochopartiskhetsfrågorna. Det torde vara riktigt, konstaterar samarbetsnämnden,att man utgår från att eiermedieförelagen är tillräckligt lyhörda för de kravsom finns och kommer att finnas i samhället. Ett sådant samspel kan förväntasbli mera fruktbart för programverksamheten än om denna skulle regleras genomdetaljerade anvisningar. 3.3.4 Särskilda publikgrupper och speciellaprogramönskemål Utredningen Mot bakgrund av att över en miljon människor arbetar påoregelbunden och obekväm arbetstid, föreslår utredningen alt Radioskall bedriva en mer medveten reprispolitik och därvid införa ett särskiltdag-blockiTV. Utredningen anser att rundradions samhällsansvar - bådesom det formuleras i nuvarande avtal och enligl utredningens förslag - börobserveras särskilt när det gäller alkoholbruk i programmen. Härav följer attSveriges Radio bör vara varsamt med hur alkoholbruket speglas, även om dettainte är klart utsagt i radiolag och avtal. Av rundradions samhällsansvar följer också enligtutredningen ett allmänt krav på varsamhet med våldsinslag. Det är vidareangeläget alt fortsätter att ägna förekomsten av våld iprogrammen stor uppmärksamhet och är vaksamt på vilka effekter våldet kan haframför allt på den unga publiken. Utredningen föreslår att i 6 § första stycket radiolagengörs den ändring- Prop.1977/78:91 103 en att kraven på saklighet och opartiskhet förses med etttillägg som understryker den positiva betydelsen av vidsträckt yttrande- ochinformationsfrihet i radio och TV, vilken föreskrift finns i 8§ radioavtalet. Då denna bestämmelse är viktig för tillämpningen av degrundläggande kraven på saklighet och opartiskhet och dä den skall gälla allaprogramföretag med sändningsrätt bör den enligt utredningens mening föras tillradiolagen. Utredningens majoritet menar vidare, att i 6 § andrastycket radiolagen bör införas ett stadgande om att programföretag skall hävdadet demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om alla människorslika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Detta stadgandemotsvarar närmast bestämmelsen i 6 § första stycket radioavlalel, som harföljande lydelse: "Bolaget skall i programverksamheten hävda degrundläggande demokratiska värdena". Nämnda stadgande har ansettsinnebära en skyldighet för atl markera ett avståndstagande fråneller atl bemöta antidemokratiska uttalanden. Enligt uttalande av radionämndeninnefattar bestämmelsen bl. a. en skyldighet för att iprogramverksamheten verka mot rasfördomar. Vidare anför utredningen att denföreslagna lydelsen i 6 § andra stycket ra-diolagen bl. a. skall uppfattas somett krav på måttfull användning av våldsinslag i underhållningen. 1 ett särskilt yttrande yrkar ledamöterna att nuvarande formulering i avtalets 6 § flyttas över i oförändrat skicktill radiolagen. Såväl utredningens majoritet som ledamöterna ochFerm anser all det i motiven för den aktuella paragrafen i radiolagen bör angesall hävdandet av jämställdhet mellan män och kvinnor bör innefattas idemokratibegreppet. föreslår förstärkningar av programmen förspråkminoriteler och invandrare. Dessa program skall inle endast innefattanyheter utan även reportage, barnprogram och teater. Samråd bör etablerasmellan invandrarorganisationerna och om programmens innehåll ochutformning, men förutsätts ha samma ansvar och sammabeslutanderätt för dessa som för andra program. bör fortsätta att utveckla det samarbetesom finns med de handikappades organisationer om textsättning, specialprogram,sättet att läsa nyheter och atl tala i radio, atl illustrera etc. Vidare anserutredningen att fler program bör textsättas. bör text-TV införas. Utredningen föreslår en förstärkning av inköpsorganisationeni syfte att åstadkomma en mer medveten inköpspolitik med ökad kvalitet, enbreddning av inköpen till flera länder och en ökad bearbetning av inköptaprogram. Inköp av främmande produktion skall vara motiverad av programmässigaoch kulturpolitiska skäl. 1977/78:91 104 Utredningen föreslår i anslutning härtill en ökadbearbetning av utländska program. Förslaget om ett dagblock i T V tillstyrks av en stormajoritet bland remissinstanserna. , länsstyrelserna i ochÄlvsborgs län, , , ,och Klys, som alla tillstyrker förslaget om dagblock,påpekar särskilt att detta skulle komma all sändas då mångabarn ulgör en stor del av TV-publiken. Det finns därför stor risk alt barnenkommer att bindasvid TV:n i stället för atl ägna sig åt aktiverande lekar,läxläsning eller föräldrakontakl. Därför måste för barn olämpliga program imöjligaste mån undvikas i dagrepriserna. Förslaget avstyrks av . och Skola och , som menaratt en ökad sändningstid i TV lägger hinder i vägen för andra sysselsättningar,såsom föreningsverksamhet o. d. Vidare påpekas, att ett ökat TV-tittandeinnebär risk för passivisering av fritiden i allmänhet. och Skola varnar särskilt för deskadliga effekter reprissändningar av amerikanskt underhållningsvåld kan föramed sig, och menar atl det är just sådana programtyper som kommer alt fånga publik bland de underprivilegierade barnen. Bland remissinstanserna betonas genomgående att Sverigesradio skall visa varsamhet och omdöme vid speglingen av alkoholbruk! programutbudet.Alkoholkonsumtion bör t. ex. inte glorifieras, något som flera remissinstanserhävdar f. n. sker i programmen. delar utredningens uppfattning allprogramförelaget bör bära del omedelbara ansvaret för begränsningar vad gälleralkoholbruk i programmen. Denna uppfattning redovisas även av ,TCO samt . Andra remissinstanser avvisar däremot utredningenshänvisning till programföretagets samhällsansvar och förordar i stället attfrågan om alkoholbruk i programmen regleras i avtalet mellan staten ochSveriges Radio. konstaterar, att inslag i radio/TV kan verkamönsterbildande, varför det är angeläget med en reglering i avtalet av hänsyntill den unga publiken. biträder denna uppfattning. nykterhetssäUskaps representantförsamling menaratt framtoning av alkoholbruk i programmen och dess sätt attinformera i alkoholpolitiska frågor har väckt slorl missnöje och hänvisar lillbehandlingen av mellanölsfrågan. Därför förordar man alt det skrivs in i radioavtalet,att programpolitik skall bedrivas i enlighet med den avstatsmakterna beslutade alkoholpolitiken. Denna ståndpunkt intar även lOGT-NTOoch Riksföreningen , Kontaktnätet - Prop.1977/78:91 105 , för filantropisk verksamhet och . Remissinstanserna ifrågasätter ej det berättigade iprogram med våldsinslag när det är fråga om att skildra verkligheten, såsom t.ex. är fallet i nyhets- och dokumentärprogram. Däremot vänder sig en samladremissopinion mot s. k. underhållningsvåld i programmen. Detla framförs av KF,och frikyrkoråd, , , , lOGT-NTO ochRiksföreningen , och Skola, , Filadelfiaförsamlingarna i ochBergeforsen, KDS, Vita Bandet i , Aktionsgruppen och Våld ochÖrnsköldsviks , som alla lar avstånd frånunderhållningsvåld i TV och föreslår att skall visa storreslriktivitet i fråga om detla. SÖ föreslår av hänsyn till barnen, att Radioskall ge bättre förhandsinformation om programmen - alternativt senareläggaolämpliga program. Denna uppfattning delar , som påpekaratt barn ofta reagerar starkt på våldsinslag och förordar därför att barnprogrammenskall ges en innehållsdeklaration.