prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 216 Provningsanstalten bör själv kunna föreslå former förplaneringssamarbete. Statens maskinprovningar understryker dock alt provningsanstallens styrning ochsamordning inte får medföra atl provningsverksamheten ytterligare belastas medavgifter. Samordnande funktioner inom provningsanstalten bör bedrivas medanslagsmedel. I sin anslagsframställning för /79har provningsansialten redovisat deeffekter som omlokaliseringen tillBorås har haft för anstaltens ekonomi och personalsituation. Av de ca 200 tjänster i som skulleflyttas lill är endast15 tjänster besatta med sådana som var anställda vid omlokaliseringsbeslutetår . Vidare har provningsanstalten belastats med kraftigt ökade hyres- och kapitalkostnader i och medinflyttningen i den nyuppförda Boråsanläggningen.I fysisk bemärkelse är omlokaliseringen genomförd rnen enligtprovningsanstalten torde verkningarna av omlokaliseringen i funktionelltavseende inte vara övervunna förrän . I ekonomisktavseende är verkningarna inte övervunnaförrän framemot mitten av . Trots de ekonomiska, sociala m. fl.problem som omlokaliseringen har medfört för provningsanstalten och dess personal konstaterarprovningsanstalten att omlokaliseringen ändå medfört en rad positivaeffekter. För att övervinna de ekonomiska svårigheter sombetingas av de kraftigt ökade hyres- och kapitalkostnaderna föreslårprovningsanstalten alt en ny finansieringsmodelltillämpas. Denna skulle ge provningsanstalten möjlighet atl med en i principbibehållen nivå på bidragsanslaget stegvis anpassa sig tillde ekonomiska betingelserna. Finansieringsmodellen innebär i korthetatt de medel som provningsanstalten har att betala som hyra för sinabyggnader samt i förräntning av sitt utrustningskapital minskas lill hälftenför att efter en tvåårsperiod öka av denna nivå . För de tre programmen redovisarprovningsanstalten följande. På grund av deomständigheter som just har redovisats, har kostnadstäckningsgraden för uppdragsverksamheten minskat i samband med omlokaliseringen.Den ökning av intäkterna som skedde mellan budgetåren 1974/75 och 1975/76 har inle fortsatt under innevarande budgetår. Provningsansialtenberäknar dock en något ökad uppdragsverksamhet underde närmaste åren. Uppdragstaxornavid provningsansialten är f n. föremål för en översyn vilken utförs avriksrevisionsverkel. De av föreslagna och av regeringen antagna principerna för taxesättningenvid provningsanstalten införssuccessivt i anslutning till att de nya laboratorierna i tas ibruk. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 217 För näslabudgetår beräknar provningsanstalten underskollet inom detta program lill , vilketmedför en ökning av bidragsbehovet av . Detta program innehåller förutom kostnader förprovningsanstaltens forsknings- och utvecklingsarbete avseendeprovningsmetoder även de kostnader för den omläggning av provningsmetodiken somär nödvändig då den nya provningsapparaturen i tas i bruk. Kostnaderna för programmet har ökat kraftigtunder . Huvudsakligen beror detla på de ökade hyres- ochkapitalkostnaderna i samband med omlokaliseringen. /77 hänfördesig ca 2,7 milj. kr. av bidragsanslaget till detta program. För innevarande budgelår har provningsansialtenberäknat motsvarande belopp till ca6,4 milj. kr. För budgelårel 1978/79 är 8,1 milj. kr. av det begärdabidragsanslaget beräknat för detta program. Provningsanstaltens myndighetsuppgifter bestårdels i verksamheten vid mät- och provcentrum, dels i kommitté- ochremissarbete, kontakt med andra myndigheteri provnings- och kontrollärenden, provningsanstaltens funktion somriksmätplats samt stickprovskontroll av färdigförpackade varor enligt lagen (1971:1081) om volym och vikt.Etl särskilt förslag till finansieringav verksamheten vid mät- och provcentrum samt till verksamhetenvid riksmätplatser har redovisats. I det fall beslut fattas om att huvuddelen av verksamheten vid mät- ochprovcentrum samt vid riksmätplatser skall finansieras med bidragsmedelföreslår provningsanstalten i en skrivelseden att 3,1 milj. kr. anvisas för denna verksamhetfrån provningsanstaltens bidragsanslag. För innevarande budgetår beräknarprovningsanstalten att ca 10,2 milj. kr. av bidragsanslaget kommeratt tas ianspråk fördetta program. Motsvarande belopp för nästa budgetårberäknas till 13,7 milj. kr. redovisade förslagen för program 2 och program 3 ingår pris- och löneomräkning till ett sammanlagt belopp av . ökade hyres- och kapitalkostnader inom dessa program. För utvecklings- ochmyndighetsinsatser i samband med uppbyggnaden av en fältorganisation för kontroll av byggnaders värmeisoleringoch täthet hemsläller provningsanstalten om . Provningsanstalten hemställeratt I . anvisas från det under budgeldeparlementets huvudtitel uppförda anslaget Förberedelser för omlokaliseringav slallig verksamhel för kostnader i samband med genomförande avomlokaliseringen till . 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 218 Huvuddelen av den ökning av bidragsanslaget somprovningsanstalten begär för nästa budgetår är en följd av ökade hyres-och kapitalkostnader för anläggningen iBorås. Enligt provningsansialten medför omlokaliseringen lillBorås ett temporärt bortfall av uppdragsvolym. För att överbrygga dessa problem, föreslår provningsanstalten enfinansieringsmodell som i korthetinnebär att hyres- och kapitalkostnaderna sänks till hälften av nuvarande nivå för att sedanstegvis öka. Jag förordar alt provningsansialten i stället ges etl extraordinärt bidragstillskotl av 3,5 milj. kr. Dettatillskott innefattar även de särskilda medel för genomförande avomlokaliseringen somprovningsanstalten har hemställt skall utgå från del under budgeldeparlementets huvudtitel uppföida förslagsanslagetFörberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet. Detla tillskott börföras upp som en särskild postunder anslaget Bidrag till statensprovningsanstalt och successivt minskasunder en fyraårsperiod. Provningsanstalten bör i sin långsiktiga planering utgå från att behovet av bidragsanslagskall kunna minska även sedan fyraårsperioden löpt ut. visar provningsansialten ett negativtresultat. Ytterligare kosl-nadsåtagandeni form av personalökning måste därför sättas i fråga så att provningsanstaltenfortlöpande prövar planerna för sin personalökning. Jag övergår nu till förslag till avgifter inom riksprovplats- och riksmätplatssystemet. Verket har föreslagit attkostnaderna för verksamheten vid mät- och provcentrum vidprovningsansialten samt för en del avverksamheten vid riksmätplatserna skall täckas med en omsättningsavgift vidriksprovplatserna. Flertalet remissinstanser ifrågasätter om sambandet mellanprovning och melrologisk verksamhet är av den arten att en sådan finansiering bör ske. Jag vill för egen del försterinra om atl det i lagen (1974:894) om riksprovplatser föreskrivs atlriksprovplatser skall lämna bidrag till dencentrala förvaltningsmyndighetens koslnader för administration m. m. av riksprovplats- och riksmätplatssystemet. Ikungörelsen (1974: 898) omriksprovplatser m. m. har provningsanstalten bemyndigats att i samråd med riksrevisionsverketfastställa dessa bidrag. Vid beräkningen av mitt förslag till bidrag tillprovningsansialten för nästa budgelår harjag därför utgått från attprovningsansialten via en omsättnings-avgift från riksprovplatserna kan täckakostnaderna för verksamheten vid mät- och provcentmm. Vad gäller den övriga delen avriksrevisionsverkets förslag är jag inte beredd att nu ta ställning lill en finansiering avriksmätplatsverksamheten på det sätt verket föreslagit. Såväl denna fråga somfrågan om uppbyggnaden av riksmätplatssystemet i stort behöver utredasytterligare. 1 avvaktan på detla bör dockden nuvarande verksamheten vid riksmätplatser kunna for-maliseras. Jagavser all i annat sammanhang återkomma till regeringen dels med elt förslagtill sådan utredning, dels med förslag om att formellt utse vissariksmätplatser. För innevarande budgetår lämnar styrelsen för 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 219 tekniskutveckling elt bidrag till riksmätplatserna av 1,6 milj. kr. 1 avvaktan pånyssnämnda utredning är jag inte beredd att nu föreslå att denna bidragsformavvecklas utan jag har räknat med alt denna finansieringsform kvarstår ävenunder nästa budgetår. För de kostnader därutöver som uppstår bl, a, upphör att vara riksmätplats den 1 januari 1978harjag i mitt förslag tillbidragsanslag för nästa budgetår beräknat . Utöver vad jag nu har redovisal har jag beräknat ettbidragsbehov till statens provningsanstalt av , varför det totalabidraget till provningsansialten m,m, bör räknas upp med , lill24389000 kr. Jaghemsläller atl regeringen föreslår att till : Uppdragsverksamhetför /79 anvisa ett förslagsanslag av I . Bidrag till statens provningsanstalt 1976/77Utgift 16317000 Reservation 510000 1977/78Anslag 19000000 1978/79Förslag 24 389000 Somhar framgått av min redogörelse under anslaget till uppdragsverksamhetföreslår statens provningsanstalt att bidragsanslaget höjs med . I enlighet med vad jag just har anfört bör bidragsanslaget näslabudgelår föras upp med . Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till statens provningsanstalt /79 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77Utgift 18274674 Reservation 52759440 1977/78Anslag 1 000 1978/79Förslag 1000 Under detta anslag anvisas medel för utrustning förstatens provningsanstalt. För utrustning av provningsanstallens nybyggnader iBorås är uppförd en definitiv kostnadsram v 70 milj. kr. 1975/76:100bil. 15 s. 216, NU 1975/76:55, rskr 1975/76:329). Statensprovningsanstalt redovisar att de medel som hittillshar anvisats 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 220 kommeratt vara förbrukade under nästa budgetår. Provningsanstalten avser attåterkomma vad gäller kompensation för de kostnadsökningar som har inträffat under upphandlingen av utmstningen till Boråsanläggningen. På gmndval av den upphandling som har skett beräknarprovningsanstalten dennakostnadsökning till i genomsnitt och hemställer att regeringenlar ställning till om de redovisade principerna kan ligga till grund för enframlida uppräkning av kostnadsramen. För kompletterings-och ersättningsanskaffning av utrustning m.m. hemställer provningsanstalten om6,2 milj. kr. för nästa budgetår. 1975/76:100 (bil. 9 s. 59) har redovisalsde principer som f n. gäller för anpassning av kostnadsramar förinredning och utrustning till förändringari prisläget. Med hänvisning lill detta är jag inte beredd att i detta sammanhang förorda en uppräkning av kostnadsramenför utrustning till Boråsanläggningensom provningsansialten har föreslagit. För nästa budgetårhar jag vid min beräkning av medelsbehovet tagit hänsyn till kostnaderna för dels en fortsatt upphandling av utmstning tillBoråsanläggningen, dels kompletterings- ochersättningsanskaffningar av utrustningm. m. inom en ram av 3 milj. kr. Kostnaderna kan med beaktande av den ingåendereservationen enligt min beräkning bestridas av redan tillgängliga medel underanslaget. I enlighet härmed bör anslaget för /79 tas uppmed I . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillStatens provningsanstalt: Utrustning för budgetåiet 1978/79 anvisa ettreservalionsanslag av I . utför på uppdragav myndighet eller enskild provningar och undersökningar av betydelseför skeppsteknik och sjöfart samt, i denmån anstaltens utrustning och förhållanden i övrigt medger, även andraprovningar och undersökningar. Anstalten bedriver teknisk-vetenskapligforskning inom sitt verksamhelsområde. Skeppsprovningsanslaltenleds av en styrelse. Chef för anstalten är en generaldirektör. Anstalten ärorganiserad på tre tekniska avdelningar, nämligendrifts- och verkstadsavdelningen, ritkontorsavdelningen och beräkningsavdelningensamt en administrativ avdelning. Antaletanställda var 134. Statensskeppsprovningsanstalt tillhör de myndigheter som omfattas avförsöksverksamheten med programbudgetering. Följande programindelning gällert. v. för verksamheten. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet Medelför verksamheten anvisas under följande anslag. Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt Anslag 1 är ettförslagsanslag som tas upp med ett formelll belopp pä . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter för program1, 2 och 3, 1 program 1 ingår även uppdragsforskning, dvs, sådanforskning som finansieras exempelvis avstyrelsen för teknisk utveckling. Som intäkt under anslaget redovisas uppburna avgifter samt medel som i män av behovtagits i anspråk från anslag 2, Anslag 2 är ettreservationsanslag, över vilket statens bidrag utgår i första hand till programmen2 och 3, men även till att täckaeventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslag 3 är elt reservationsanslag som skallfinansiera anstaltens investeringar i mer kostnadskrävande utrustning. Anslag 1 fär i princip inte belastas. För attlösa tillfälliga eller säsongmässigalikviditetsproblem för uppdragsverksamheten disponerar statens skeppsprovningsanstalt en rörlig kredil iriksgäldskonlorei på 1,5 milj, kr. 1976/77Utgift 1000 1977/78Anslag 1000 1978/79Förslag 1000 Under detla anslag redovisas samtliga utgifter ochinkomster för verksamheten vid statens skeppsprovningsanstalt. Följande sammanställning ger en ekonomisköversikt av den totala verksamheten vid anstalten (1 000-tal kr. 1976/77 Utfall 1977/78 Beräknar Egen forskning Program 3 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1976/77 Utfall 1977/78 Beräknar Program 1 Statens bidrag Minskning av reservation Uppdragsverksamhetenär inriktad på skeppsteknikens och sjöfartens område. Till utgörs den avforsknings- och utvecklingsarbeten medan resten är miinbetonad provning avfrämst fartygs- och propeller-modeller. Uppdragen kommer från industrin ocholika statliga institutioner. De dominerande uppdragsgivarna är den svenskavarvsindustrin och rederinäringen samt . Uppdrag erhållsockså från utländska kunder. Uppdragsverksamhetenfömtsätts lämna full kostnadstäckning. Ersättningför utförda uppdrag utgår enligt taxa, som anstalten fastställer. Eftersomanstalten arbetar i internationell konkurrens tas därvid hänsyn till utländska anstalters prisnivå. Trots detkärva läget inom världens varvsindustri ökade omsättningen uttryckt i löpandepriser under /77 med 23%.Denna omsättningsökning uppnåddes fastän det nyuppförda manöver- och våglaboratoriet endast kundeanvändas i mindre utsträckning. beräknas emellertid laboratorietkunna las i anspråk i full omfaitning. Skeppsprovningsanslaltenframhåller atl en nödvändig förutsättning för atthålla den konsultativa och tillövervägande delen projektbundna uppdragsverksamheten på en högteknisk-vetenskaplig nivå och bedriva den medfull kostnadstäckning är all utrymme finns för en egen långsiktig forsknings-och utvecklingsverksamhet. Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen inom anstaltensverksamhetsområde och tillanstaltens konkurrensläge är det angeläget att denna forskning inteeftersatts. Tillkomsten avmanöver- och våglaboraloriet innebär ett unikt tillskott tillskeppsprovningsanstaltens resurser. Det gör det möjligt för anstalten atl utvidga verksamhetsfållel till nya och för svensk industri väsentliga områden,såsom havsleknik, sjösäkerhet och miljövård. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 223 lämpligtäven för att utveckla meloder att tillvarata energi i havsvågor. För verksamheten i det nya laboratoriet är detangeläget att så snabbi som möjligtbygga upp en hög effektivitet och teknisk-vetenskaplig nivå och därigenom skapa förutsättningar för den uppdragsverksamhetsom behövs för att finansiera laboratoriet. För att stödja dennauppbyggnad har styrelsen för tekniskutveckling lämnat anstalten elt bidrag på 3,5 milj. kr. /78 till projekt av långsiktig ochmetodutvecklande betydelse och med anknytning till laboratoriet.Anstalten hemställer om alt detla bidrag /79 anvisas över reservationsanslaget Bidrag till statensskeppsprovningsanstalt. För nästa budgetår beräknar anstalten kostnaderna underprogrammel lill 7 milj. kr. Till myndighetsuppgifterna hänförs behandling avremisser och förfrågningar från departement och statliga myndigheter, diverseutredningar, försöksverksamhet med programbudgetering, intern utbildning samtstudiebesök och visningar. Sammanlagt beräknar anstalten kostnaderna underprogrammet till I milj. kr. Skeppsprovningsanslalten har liksom fidigare årtrots den besvärliga situationen inom varvsindustrin hävdat sig mycket väl ochlyckats öka den uppdragsfinansierade verksamheten. Det manöver- ochvåglaboratorium som anstalten f. n. successivt tar i bruk kommer att avsevärthöja anstaltens konkurrenskraft och sannolikt medföra att uppdragsvolymenstiger snabbt. Jag finner detta vara tillfredsställande. Anstalten erhåller /78 ett bidrag på 3,5 milj. kr. från styrelsen för teknisk utveckling (STU) till stöd för uppbyggnaden av verksamheten vidmanöver- och våglaboratoriet. Detta bidrag är beräknat så att det inledningsvisger en större omfattning av forskningsverksamheten vid laboratoriet än vad som är motiverat vid en kontinuerlig drifl.Uppbyggnaden av verksamheten kommeratt kräva betydande bidrag även /79. Tillräckligt underiag finns dock inte för att bedöma det långsiktiga behovet av egen forskningvid laboratoriet. STU bör därför även nästa budgetår ges möjlighet attstödja projekt vid manöver-och våglaboraloriet som inte är av sekundäruppdragskaraktär utan av långsiktig och metodutvecklande betydelse. Jag avser attsenare återkomma med förslag i deltaavseende när jag tar upp anslagsfrågorna för teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete. För den egna forskning som f. n. ingår i program 2 harjag beräknat medel fören oförändrad ambitionsnivå. Jag hemställer att regeringenföreslår att lillStatens skeppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för /79anvisa ett förslagsanslag av I . 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 224 Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt 1976/77Utgift 3 239062 Reservation 3 548 1977/78Anslag 3 200000' 1978/79Förslag 3 850000 ' Av anslaget har . Som har framgått av redogörelsen under anslaget tilluppdragsverksamhet föreslår statens skeppsprovningsanstalt alt detla anslaghöjs med . lill 8 milj. kr. I denna ökning ingåren överföring av ett belopp motsvarande det bidrag på 3,5 milj. kr. som underinnevarande budgetår ulgår från STU som slöd för all bygga upp verksamheten idet nya manöver- och våglaboraloriet. Med hänvisning till vad jag har anfört böranslaget för näsla budgetår föras upp med . Jaghemställer all regeringen föreslår att till Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt /79 anvisa etl reservationsanslag av . 1976/77Utgift 7 268971 Reservation 18019579 1977/78Anslag 1000000' .1978/79Förslag 990000 ' Av anslaget har . Från anslaget bestrids skeppsprovningsanstaltensinvesleringar i mer kostnadskrävande utrustning. Utrustning som har anskaffatsmed anlitande av anslaget tillförs anstaltens utrustningkapital. Medelmotsvarande avskrivning och förräntning av utrustningskapitalet omförs tillsärskild inkomsttitel på statsbudgeten. För modernisering, nyanskaffning och komplettering avutrustning beräknar skeppsprovningsanslalten en kostnad av 1,5 milj. kr. Skeppsprovningsanslalten beräknar att en personalökningmed blir aktuell under . För att kunna placeradenna personalstyrka och få utrymme för planerad utökad verksamhet behövs merlokalutrymme. Anstalten föreslår därför att får i uppdrag attutarbeta byggnadsprogram för lillbyggnad av befinlliga lokaler. har anmodat skeppsprovningsanslaltenatl byta nuvarande telefonväxel mot modernare utrustning. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 225 beräknasuppgå lill , varför anstalten hemställer att detla belopp beviljassom ett särskill anslag för arbelsmiljöbefrämjande ålgärder. Förfortlöpande modernisering och komplettering av skeppsprovningsanstaltensutrustning beräknar jag för nästa budgetår oförändral . Jag hemställeratt regeringen föreslår att lill : Utrustning förbudgelårel 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77Utgift 870000 1977/78Anslag 970000 1978/79Förslag 1085000 (I VA) är ett samfund avinvalda ledamöter verksamma inom de tekniska vetenskaperna, industriellproduktion och ekonomi. lVA:s syfte är alt lill samhällets gagn främjaingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på atl följa,analysera och informera om den tekniska utvecklingen samt atl skapa kontakteroch initiera samverkan inom och mellan olika teknikområden. Bidraget utgörstatens stöd till IVA:s grundläggande verksamhet (jfr prop. 1968:68 s. 57, SU1968:131, rskr 1968:304). Anslaget bör med hänsyn till ökade kostnader räknasupptill 1,1 milj. kr. För att få en samlad ekonomisk bas för verksamhetenföreslår IVA dessutom att de bidrag som f n. utgår från styrelsen för tekniskutveckling (STU) till IVA:s grundläggande verksamhet och till den teknisk-vetenskapligaattachéverksamheten i stället skall utgå som direkta statsbidrag. Förutom dessaöverföringar hemställer IVA om medel för en förstärkning av verksamheten.Förslagen innebär att anslaget ökas med dels 2,2 milj. kr. för bibehållande av nuvarandeambitionsnivå inom IVA:s grundläggande verksamhet. Härav motsvaras ca 1 325 000kr. av bidrag som f n. utgår från STU, dels , för förstärkning av IVA:s grundläggandeverksamhet avseende analys av olika problemkomplex, internationellaakademikontakter och upplysningstjänslen, dels 1,5 milj, kr, för ett storprojekt om Sverigestekniskt industriella kompelens, dels 4,6 milj. kr. Dessa medel motsvaras av det bidrag som f n. ulgår från STU,15 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 226 dels I milj. kr.för förstärkning av den teknisk-vetenskapliga attaché verksamheten. Sammanlagt föreslås alltså att anslaget ökas med10 . till 11,3 milj. kr. Härav motsvaras ca . avbidrag som f n. utgår från STU och ca . av reella ambitionshöjningar. Yttrande över I VA:s förslag har avgivits av STU. För nästabudgetår bör anslaget räknas upp med . Jag vill nämna att jag i annatsammanhang avser att föreslå regeringen att ge IVA och STU i uppdragatl göra studier av tekniskt industriella kompetens m.m. Jag hemställer att regeringenföreslår att lillBidrag till för /79 anvisa ettanslag av I . 1976/77Utgift 4610000' 1977/78Anslag 5 265 000' 1978/79Förslag 6 305 000 'Anslaget Bidrag till . i ärcentralorgan förden nationella standardiseringsverksamheten ochföreträder i det internationella standardiseringsarbetet. Kommissionenutarbetar och fastställer svensk standardsamt verkar för alt denna används inom offentlig verksamhet liksom inomnäringslivet. bytte kommissionen namn från lill SlS-Standardiserings-kommissioneni . Kostnaderna förverksamheten bestrids genom statsbidrag, kontantbidrag från näringslivet, ersättningar från statliga verk m. fl. samtgenom försäljning av standardpublikationer. /67 utgörstatsbidraget ' av näringslivets kontantbidrag under sistförflutna budgetår(jfr prop. 12 s. 42, SU 1966:10, rskr 1966:10). Tidsperioden efterinförandet av principen om statsbidrag har enligt kommissionen kännetecknats av en kraftig tillväxt av denoffentliga sektorn, av stigande krav på samhälleliga insalser försäkerhet, hälsa och miljö samt av åtgärder från slatsmakternas sida för attfrämja utrikeshandeln. Detta har inneburitatl större krav successivt har ställts på standardiseringsorganen.Samiidigt är den årliga kostnadsstegringen slörre nu än 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 227 närprincipen infördes och det beslöts att bidraget skulle relateras till de näringslivsbidrag som utgick tidigare.Mot denna bakgrund hemställer dels atlprocentsatsen höjs från 60 till 70, dels atl bidraget beräknas på gmndval avbudgeterade näringslivsbidrag förinnevarande budgelår. En slutkorrigering av det beviljade bidraget avsesske i efterhand sedan de verkliga näringslivsbidragen blivit kända. De budgeterade bidragen från näringslivet till kommissionen och dess fackorgan under /78 uppgår till . Kommissionen hemställer därför om statsbidrag /79 av detta belopp, eller avrundat . Standardiseringskommissionenhemställer härutöver för /78om dels ett särskilt bidrag på .