prop · G10352 · 1977-12-31 00:00:00 — Genomkravel på alt motordrivna fordon måsle ha anskaffats genom skriftligt avtal somhar ingåtts kommer de Prop.1977/78:52 13 tidigarepåtalade icke önskvärda effekterna i samband med anskaffningsperiodens utgängalt elimineras eller i vart fall atl starkt mildras. Jag vill understrykaviklen av alt de uppgifier som sökandena har all avge på denna punkt är hellkorrekta. Om en näringsidkare i samband med atl investeringsavdrag yrkaslämnar orikliga uppgifter om t. ex. den tidpunkt vid vilken etl skriftligt avlalhar ingåtts kan påföljder för broll mol skaitebrotislagen (1971:69, ändradsenast 1977:324) eller skallelillägg inlräda. När det gäller investeringsbidragenkan i ell sådanl fall reglerom osann eller vårdslös försäkran blilillämpliga. Delhar förekommit all del nuvarande regelsystemet har utnyttjats för atl erhållaavdrag eller bidrag vid anskaffande av fritidsbåtar som sedan kommit till användningi uthyrningsrörelse. Det har inte varit lagstiftarens avsikl alt investeringsslimulansernaskall kunna användas för sådana ändamål. Jag föreslår alt bålar - dvs. sådana fariygsom enligt 2 S sjölagen (1891:35 s. 1, omlrycki 1975:1289) inte är att anse somskepp -som anskaffas för all ingå i annan rörelse än yrkesmässigt bedrivetfiske skall undantas från avdrag eller bidrag efler utgången av . Enligtde nu gällande beslämmelserna är en näringsidkare berättigad att åtnjuta avdrageller bidrag även för sådana maskininvesteringar som finansieras med medel urinvesteringsfond för konjunkluruljämning, särskild investeringsfond eller arbelsmiljöfond(jfr prop. 1975/76:61 s. 8). Jag har inledningsvis påpekat all regeringen i dag- som elt led i strävandena alt stimulera industriinvesteringarna - har fattat beslulom ell generelll frisläpp av investeringsfonderna. Frisläppet omfattar fömtominvesteringar i byggnader och markanläggningar även maskininvesleringar somgenomförs - . De lillslåndatl utnyttja medel ur investeringsfonderna som har lämnats under 1970-lalelbarsken med stöd av 9 ij 3 mom. lagen(1955:256) om investeringsfonder för konjunkluruljämning.Del nu aktuella frisläppet avses emellertid - för att ge slörsia möjligastimulanseffekt - ske med stöd av 9 ij 1 mom. nämnda lag. Denna nyordninginnebär inte bara alt de tidigare s. k. 75-procenlspärrarna kommer attbortfalla. förelag som fär tillstånd atl taga i anspråk fondmedel ärnämligen dessutom berättigat lill ett invesleringsavdrag vid inkomsttaxeringenmotsvarande av de utnyttjade fondmedlen. Avolika skäl är det inte lämpligl all två typer av invesleringsavdrag skall kunnaulgå för en och samma investering. a. med hänsyn härtill bör -för en och samma investering - särskill invesleringsavdrag inte kunna ulgåjämsides med ell fondutnyttjande som sker med stöd av 9 § 1 mom. lagen ominvesteringsfonder för konjunklumljämning. Den smidigaste lösningen för atlundvika kollisioner av della slag är enligt min mening allarbetsmarknadsstyrelsen i sina beslul om utnyttjande av fondmedel för viss investeringställer som villkor all förelagel inte för samma investering kommer iåtnjutande av särskilt investeringsavdrag. Prop.1977/78:52 14 investeringsbidragetär att se som etl komplement lill avdraget, bör begränsningen gälla även här.Jag kommer därför all förorda all regeringen i den förordning därvillkoren för fondfrisläppel skall utformas tar in etl förbehåll av nämndainnebörd. För atl undvika varje missförstånd vill jag understryka alt den avmig förordade begränsningen är avsedd att lillämpas endasl när del är fråga omkollision till följd av ell fondulnytljande som sker med stöd av 9 § 1 mom.lagen om investeringsfonder för konjunkturutjämning. Det skall alltså inteheller i fortsättningen möta några hinder att för en maskininvestering - vidsidan av invesleringsavdrag eller investeringsbidrag - utnyttja fondmedelenligt 9 § 3 mom. nämnda lag eller medel ur särskild investeringsfond ellerarbetsmiljöfond. 1 detlasammanhang vill jag ta upp en annan fräga som kan aktualiseras i del fall attdet för en maskininvestering-vid sidan av investeringsavdrag ellerinvesteringsbidrag - utgår någon annan form av statsbidrag. Frågan gäller huruvidaden anskaffningskostnad på vilken avdraget resp. bidraget beräknas skall minskasmed del i annan ordning erhållna statsbidraget eller inte. I sammanhanget börpåpekas att () såvitt gällde tillämpningen av 1971 årsförordning om särskill investeringsavdrag (SFS 1971:50) har uttalat all med entillgångs anskaffningsvärde bör förslås endast den del av kostnaden som intehar täckts med etl utgående statsbidrag (jfr RSV 19721 2:12). Enligt RSV bordesåledes invesleringsavdrag enligt förordning inte fä beräknas på dendel av kostnaden som svarar mot ett erhållet bidrag. Jag anser del ligga isakens nalur all den av RSV förordade ordningen bör gälla även för dennuvarande formen av invesleringsavdrag saml givelvis då också förinvesteringsbidraget. Jag har erfarit atl man vid den praktiska tillämpningenav avdrag- och bidragssystemen har följt den ordning som förordades i RSV:sanvisningar , varför det enligt min mening inte finns skäl alt nuinföra några särskilda bestämmelser i ämnet. Somen konsekvens av atl anskaffningsperioden föriängs med etl år och för all uppnåslörsia möjliga likformighet med avdragssystemel föreslår jag slutligen attinvesteringsbidrag skall kunna ulgå under sammanlagt - i stället som f. n. högsltre - högsl fyra beskattningsår. Denya reglerna bör träda i krafl . Deav mig föreslagna åtgärderna föranleder ändringar i 1-3 ijij lagen (1975:1147)om särskill invesleringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt samt i1-3 ijvj lagen (1975:1149) om statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning. Kostnadernaför investeringsbidragen bestrids frän del i statsbudgeten under åttondehuvudtiteln uppiagna förslagsanslaget Bidrag lill vissa investeringar, Detlaanslag har - med hänsyn lill svårigheterna atl göra en tillföriitliganslagsberäkning - förts upp med ett formellt belopp i statsbudgeten förinnevarande budgetår. Belastningen på anslaget torde givetvis komma all öka på gmndav de nu föreslagna åtgärderna. 1977/78:52 15 3Lättnader i investeringsavgiften för vissa byggnadsarbeten Bl.a. för atl dämpa den snabba kostnadsutvecklingen inom byggnadssektorn och för atlbegränsa anspråken på produktionsresurserna inom denna sektor tog regeringenunder initiativ till all införa en investerings-avgift om pä s.k. opriorilerade byggnadsarbeten (prop. 1976/77:144, SkU 1976/77:48, rskr1976/77:302). Åtgärden ingick som ell led i regeringens ekonomisk-politiska åtslramningsprogram.Bestämmelserna om investeringsavgift är intagna i lagen (1977:322) om invesleringsavgiftför vissa byggnadsarbeten (LI). Avgiften avser sådana byggnadsarbeten som sättsigång under liden - . Somoprioriterat och därmed avgiftsbelagt byggnadsarbete räknas enligt 1 § Llsådana arbeten som hell eller lill övervägande del avser 1. bensinstation, reparationsverkstad för motorfordon,parkeringshus eller sådan parkeringsanläggning som ej inrättas i anslutning tillny bostadsbebyggelse, 2. butiks-, kontors-, bank-, holell- eller restauranllokaler,i den mån lokalerna icke ingår i låneunderlag för bostadslån enligt 24 § bosladsfinan-sieringsförordningen(1974:946), 4. samlingslokaler, som icke är avsedda för kyrkligaeller andra religiösa ändamål, saml nöjeslokaler, 5. sporthall eller annan idrottsanläggning, eller 6. bostadshus som är avsell uteslutande förfritidsändamål, om huset genom arbeiei erhåller en bostadsyta-däri inräknad tillbostad inredningsbar yla - överstigande , I 2 §försia styckel LI har vissa särskill angivna arbeten undantagils från avgift.Undantag har sälunda gjorts för statsunderstödda kommunala och enskildaberedskapsarbeten och för byggnadsarbeten till den del de omfattas av vissastatliga stödåtgärder (t. ex. i form av statligt regionalpolitiskt stöd) ellerhar föranlelts av skada för vilken ersättning utgår enligt försäkringsavtal. Vidarehar undantagits elinslallalioner, måleriarbelen och vissa smärre komplelleringsarbelensom inte har samband med annat byggnadsarbete samt vissa andra reparations-eller underhållsarbeten som sysselsätter högst tre personer. Slutligen gäller atläven byggnadsarbete för vilket den totala byggnadskostnaden uppgår lill högst100 . har undantagils från avgifisplikl. Enligt2 § andra slyckel LI har regeringen bemyndigats att - om lägel på arbetsmarknadenmotiverar del - föreskriva all invesleringsavgift icke skall eriäggas förarbeteinom viss del av landet. Regeringen har med stöd av della bemyndigande i 1 Sförordningen (1977:323) om invesleringsavgift för vissa byggnadsarbetenföreskrivit atl invesleringsavgift inte skall erläggas för byggnadsarbete somutförs inom . Vidare har regeringen -eller den myndighet somregeringen bestämmer - fått rätt att i enskilda fall 1977/78:52 16 medgebefrielse helt eller delvis från avgift, om del är motiverat med hänsyn lill lägelpå arbetsmarknaden eller om det föreligger andra synneriiga skäl. har i en framslällning till budgetdepartementel hemställt atlbyggnadsarbeten för lokaler för handelsändamål undantas från avgift, Förbundethar i andra hand yrkat atl avgiften görs avdragsgill vid taxeringen eller skall fä inräknas i anskaffningskostnaden vid beräkning av avdrag förvärdeminskning. har förordat all avgiften skall slopasgenerellt eller i vart fall alt dispensreglerna tillämpas exlensivi under denåterstående giltighetstiden. Föregen del fär jag anföra följande. Invesleringsavgiften har visat sig vara eltverksamt medel för all dämpa kostnadsslegringarna inom byggnadsbranschen ochfrigöra resurser för industrins och bostadssektorns anspråk. De skäl somföranledde atl avgiften infördes föreligger i princip fortfarande. Jag anser därförinte all avgiften nu bör slopas. Inte heller anserjag det motiveral att -påsätt har yrkat - undanta butikslokaler. Jag vill vidare tilläggaalt syftet med avgiften skulle delvis molverkas om den gjordes avdragsgilleller fick inräknas i avskrivningsunderlaget vid beräkning av värdeminskning.Jag är därför inte heller på dessa punkler beredd all föreslå några ändringar. Derapporter som på senare lid inkommit om sysselsättningsläget i vissa delar avlandet visar dock all del från arbelsmarknadssynpunkl kan finnas skäl att göravissa uppmjukningar i lagsliflningen. Mindrebyggnadsarbeten kan på många orter särskilt ge värdefulla sysselsällningslillskoltför den lokala byggarbelskraften. F. n. undantas byggnadsarbete för vilket dentotala byggnadskoslnaden uppgår till högsl frän avgift. Enligt minmening finns del skäl att nu höja denna beloppsgräns. Jag föreslår att gränsenför avgifisplikl fortsättningsvis sätts vid . För arbeten som avseridrottsanläggningar och fritidshus enligt 1 § försia styckel Ll bör dock den nuvarandegränsen på . Mitt förslag i denna del föranleder ändring i 2§ LI. Somjag lidigare har nämnt har regeringen med stöd av bemyndigande i 2 § andra styckelLl föreskrivit all invesleringsavgift inte skall eriäggas för arbeten inomNorrbollens län. Enligt inkomna rapporter är sysselsättningsläget särskillinom och f. n. myckel ansträngt. Jag kommer därförsenare att förorda all regeringen med stöd av del nämnda bemyndigandelgenerellt undantar arbeten även inom dessa län från avgift. Somframgår av det föregående har regeringen fått rätt att medge dispens i enskildafall. När lagstiftningen genomfördes framhölls att tillämpningen avdispensregeln borde vara mycket restriktiv (jfr prop. 1976/77:144 s. 12), Samtidigtuttalade skatteutskottet all man förutsatte alt den omständigheten all endispensansökan avser industriinvesteringar bör tillmätas slor belydelse vid dispensgivningen.Dispensgivningen har följt dessa rikllinjer. Dispens har medgivits när det haransetts önskvärt från sysselsättningssynpunkt. Prop.1977/78:52 17 Skatteutskottetsuttalande har beaktats vid prövningen av ansökningar som avsett investeringar ilokaler som varit nödvändiga för industriproduktionen eller i övrigt ståttproduktionen nära. 1övrigi har dispensgivningen i huvudsak begränsats lill de fall då etlbyggnadsarbete av särskilda skäl har bedömts nödvändigl för atl sökanden skallkunna fortsätta viss verksamhei, t. ex. när lokalen dömts ut av yrkesinspeklioneneller av hälsovårdsmyndigheten, samt då arbetet av annan anledning har haflsärskild betydelse för företaget eller orten. I huvudsak bör dessa rikllinjerfortfarande följas. a. atl arbetsmarknadsläget pä orten -liksom - bör tillmätas slor belydelse. Intressetall stimulera industrins investeringar bör föranleda att dispensgivningen ärgenerös för de investeringar som har anknytning lill denna sektor, I övrigafall bör - om utvecklingen visar sig motivera del - en viss uppmjukning kunnaske. Jag vill dock framhålla att tillämpningen inte får leda till all manmotverkar lagstiftningens syfte, nämligen atl verka återhållande påprisutvecklingen inom byggnadssektorn och ge ökat utrymme förindustrins resursanspråk. Denföreslagna höjningen av beloppsgränsen för avgifisplikl bör lillämpas i frägaom byggnadsarbeten som igångsätts efter . Medhänvisning till vad jag nu har anföri hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen alt antaga inom budgetdepartementel utarbetade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1975:1147) om särskill invesleringsavdragvid taxering till statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen (1975:1149) om statligtinvesteringsbidrag för inventarieanskaffning, 3. lag om ändring i lagen (1977:322) ominvesteringsavgift för vissa byggnadsarbeten. Medhänsyn till att det torde vara önskvärt atl della lagstiftningsärende behandlassamtidigt med regeringens proposition 1977/78:45 om inriktningen av denekonomiska politiken bör motionstiden förkortas , Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslular atl genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har laglfram.