prop · G103116 · 1977-12-31 00:00:00 — För att förbereda byggstart är detenligt verkets mening növändigt alt på arbetsplatsen utföra markarbeten såsom jordschaktningoch bergsprängning. Vidare krävs iordningställande av ytor och planer samtuppförande av vissa stödmurar, förberedande arbeten för intern kommunikationetc. ABASEA ATOM uppger att reakiorlanken kommer atl vara fårdigtillverkadmedan för övriga utlagda beställningar åtagandena till beräknas varafullgjorda. Dessa insatser sägs vara en förutsättning för bibehållande avföretagets projektorganisation och tekniska organisation. uppger att handlingsfrihet kräver att företagetsorganisation inom kraftverkslurbinområdet kan vidmakthållas liksom denkvalificerade personalen i verkstäderna och all vissa åtaganden gentemotunderleverantörerna kan göras. Detla innebär att all erforderiigmateriel för egentillverkning är upphandlad, att ca hälften av all materielfinns ute i verkstäderna för tillverkning, all av arbetet hargenomförts för större komponenter som låg- och högtryckslurbinhus, all högtrycksturbinrotornär under bearbetning och all dess skövlar är färdiga, alt tillverkningen avskövlar till lågtryckslurbinen pågår och och alt ca hälfien av arbetet medvärmeväxlare hos utförts. Vissa beställningar av kon-stmktionsinsatsermåste göras. 1977/78:116 25 Iutredningen behandlas också sysselsättningsaspekten. Sysselsättningen kanenligt rapporten inte ses endast mot bakgrund av block 3 utan hänsyn måste tasäven lill den personal som f n. är sysselsatt vid blocken 1 och 2. Avredovisningen framgår att den totala sysselsättningen till följd av Forsmarksulbyggnadenavtog med början jämfört med ur-spmnglig planering, enligt vilkenprojektet totalt inom landet skulle ha sysselsatt över 6000 arbetare perioden1977-1979, för att därefter successivt nedtrappas till idrifttagandet hösten1982. Dennya tidplanen medför istället atl antalet sysselsatta under perioden 1977-1979trappas ned från ca 6000 till ca 3 000 för atl därefter ånyo stiga till närmare6000 . Först därefter sker en successiv nedtrapp-ning mot den nya idrifllagningstidpunktenhösten 1984. Föratl bibehålla handlingsfriheten anser sig huvudleverantörema inle kunnafriställa egen personal som är sysselsatt med block 3. Möjlighetema attomdisponera denna personal inom förelagen uppges f. n. vara mycket begränsadedels beroende på arbetenas karaktär, dels beroende på den svaga orderingångeninom annan verksamhet. Den ändrade planeringen berör i första handunderleverantörerna som så långt möjligt kommer atl få sina beställningar senarelagda.Av utredningen framgår närmare hur sys-selsältningsförhållandena påverkas inomresp. företag (valienfallsverkel, huvudleverantörerna och underleverantörer). Desysselsätlningsförhållanden som skulle uppstå inom valienfallsverkel om block3 avvecklades skulle innebära mycket slora problem för den personal som f.n. ärengagerad vid Forsmark. I del fallel skulle, utöver tidigare friställda 800man. huvuddelen av de i Forsmark sysselsatta (ca 500 manvarav de flesta anställda inom vattenfallsverket) behöva friställas under1979. Ävenför huvudleverantörerna skulle svåra problem uppslå om arbetet med block 3avvecklades, framför allt för AB ASEA ATOM som, enligt vad som uppges, skullelida så allvarlig skada att förelagets bestånd hotades. Sammanfattningsvisframhåller att om specialister och annan personal i nyckelslällninginom svensk kämkraflindustri inte kan beredas meningsfull sysselsättning inomdenna industri kommer de att söka sig till annan verksamhet. Detta skulleinnebära att frånsäger sig möjligheten till ett inhemskt alternativbeträffande framtida kärnkraftutbyggnad samt minskad möjlighet lill fullgodservice för kärnkraftanläggningar i drift. Närdet gäller de ekonomiska konsekvenserna av den nya planläggningen för block 3har vattenfallsverket beräknat all kapitalbehovet ökar med 750 milj. kr.jämfört med den ursprungliga planeringen (uttryckt i den prisnivå som gällde ijuli1977). Härav utgör närmare 600 milj. kr. Erforderligtkapitalbehov vid en eventuell avveckling av arbetet med block 3 efler ett energipolitisktbeslut har vattenfalls- Prop.1977/78:116 26 verketbedömt ligga i storleksordningen 1 800 milj. kr. inkl 600 milj. kr. för upparbetatkapital och räntor t. o. m. . Deproduktionsekonomiska konsekvenserna har valienfallsverkel bedömt genomsimulering av produktionssystemet för idrifttagning av block 3 dels i oktober1982, dels . Resultatet härav, som är starkt beroende av gjordaantaganden framför allt vad beträffar elkonsumtionens tillväxt, tyder enligtrapporten på atl merkostnaderna, diskonterade lill , kommer altuppgå till ca 280 milj. kr. Om block 3 avvecklas efter ell energipolitisktbeslut uppslår, lill följd av avvecklingen, merkostnader om ca 300 milj. kr.årligen i löpande penningvärde och därefter. 1utredningen tas också huvudleverantöremas behov av ersättningsob-jekl upp. Närdel gäller AB ASEA ATOM betonas framför allt behovet av ökad aktivitet påexportmarknaden. Eftersom exportaffarer inom käm-kraflområdel normalt fordrarstatlig medverkan ser förelaget det som angeläget all med regeringens stödkunna intensifiera bearbetningen av potentiellt intressanta kärnkraftmarknader.Därutöver tas bl. a. den möjligheten upp att AB ASEA ATOM får uppdraget attsom huvudleverantör svara för detaljkonstruktion och uppförande av det centralabränslelager som planeras av kraflföretagen. Vad beträffai"skulle en möjlighet all skapa ersätiningssysselsättningvara att ett antal stora kraftvärmeverk omgående beställs för idrifttagning1981-1982. Därutöver nämns behovet av aktivt slöd från statsmakternas sida föratt öka försäljningsmöjligheterna på alla exportmarknader. Avrapporten framgår också att överenskommelse har träffats mellan statensvattenfallsverk och huvudleverantörerna om ändringar av leveransvillkoren förreaktor- och turbinanläggningarna till följd av den utsträckta lidplanen förblock 3. Däremot har någon formlig förhandling i anledning härav inte ansettsvara möjlig att genomföra med förrän de nyaförutsättningarna närmare har preciserats. Överläggningar mellanvattenfallsverket och har emellertid förevarit.Resultatet av överläggningarna har blivit alt inteanser sig nu kunna ta ställning till sitt fortsatta engagemang enliglföreliggande konsortialavtal rörande block 3 (och 4) med hänsyn lill oklarhetenom den industriella och energipolitiska utvecklingen i landet. Bolaget ansersig ha rätt alt begära handlingsfrihet fram till ett energipolitiskt beslut islutet av . Under överläggningarna har dock konstaterats att ersättningbör utgå enligt samma principer som preciserats i villkorslagen om bolagetbeslutar att icke kvarstå i projektet. Väljer bolaget att kvarstå börersättning för resp. senareläggning och annullering av block 3 utgå enligt deprinciper som har legat till gmnd för vattenfallsverkets beräkning av merkostnadema.Så länge som kvarstår är bolaget berett alt svaraför finansieringen av sin andel. Prop.1977/78:116 27 Enfortsatt utbyggnad av enligt den nya tidplanen medför, enligt vadvattenfallsverket uppger, ett totalt medelsbehov för /79 av 550milj. kr., varav ddägarlån beräknas utgöra 150 milj. kr. Härvid förutsättssåledes alt 400 milj. kr. kan tillföras genom extem upplåning. ännu inte tagit ställning till sitt fortsattaengagemang föreslår verket att medel ställs till verkets förfogande för heladen beräknade delägarinsalsen. Medhänvisning lill vad som redovisats i utredningen hemställer vattenfallsverket bl.a. - att regeringen tar ställning tilli utredningen angivna ersättningsprinciper. - atl regeringen mätte föreslåriksdagen att för /79 anvisa ett investeringsanslag om 77 milj.kr. under förutsättning alt beräknad anslagsreserv från innevarande budgetår -73 milj. kr. får disponeras 1978/79 eller i annal fall 150 milj. - att regeringen måtte medge attinvesteringsanslaget Kraftstationer m. m. för /79 fär belastasmed ytterligare 41 milj. kr. utöver vad som begärts i anslagsframställning samt - att regeringen måtte föreslåriksdagen att bemyndiga regeringen att medge verket att efter framställan häromteckna borgen för lån avseende Forsmark block 3 intill sammanlagt 450 milj. kr. har i sitt prognosarbete preliminärt kommit fram lill samma totalabelastningsnivå som vattenfallsverket. vill emellertidi likhet med vattenfallsverket understryka risken för underskattning avefterfrågan på elenergi beroende på atl prognoserna har tagils fram under enperiod med lågt kapacitetsutnyttiande inom industrin och på förväntningarombegränsning av elvärmeutnyttjandet. VattenfaUsverketserbjudande att aktivt medverka till optimalt energisparande hos sina kunderbör enligt industriverket välkomnas. Verket framhåller i sammanhanget alt detbehövs riktlinjer för hur avvägningen mellan produktion och sparande av energiskall göras. Som exempel pekar industriverket på de möjligheter tilloljebesparing som en hetvattenledning frän Forsmark till och Stockholmerbjuder. Från kostnadssynpunkt finns det enligt verket starka skäl attöverväga en sådan ledning som ett alternativ till slora satsningar på energibesparandeåtgärder i befintlig bebyggelse. och riksrev i sion sverket har yttrat sig om vattenfallsverketsprojektreserv. ifrågasätter om denna är tillräcklig medhänsyn till att lokaliseringen av de anläggningar som ingår i reserven inte ärklar och att det finns en tendens att underskatta energibehovet underlågkonjunktur. framhåller emellertid att bedömningen av hurstor vattenfallsverkets projektreserv bör vara på- 1977/78:116 28 verkas i långt högre grad av osäkerheten i fråga om tiUståndsgivning,idrift-tagningstidpunkter m. m. för de kärnkraftblock som inle har tagits idrift. vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning att dehinder som försvårar förberedande åtgärder som är avsedda att förkorta tidenfrån beslut om att uppföra en elproduktionsanläggning till dess idrifttagningi göriigaste mån bör undanröjas, men att tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen(1947:385) inte skall lämnas för projekt, vilkas genomförande ligger i enobestämd framtid. har också yttrat sig övervattenfallsverkets förslag att ersättningsbränsle till kärnkrafianläggningarskall finansieras med anslagsmedel till den del det avser ett stadigvarandebehov av lagerhållning. Enligt uppfattning bör storlekenpå ett sådant anslag inte överstiga det minimum som behövs för atl finansieradet bränslelager som uppstår vid planenlig igångsättning och drift avkärnkraftanläggningarna. Med beaktande härav anser verket att den del avvattenfallsverkets kostnader under /80 för ersättningsbränsle somskall finansieras med anslagsmedel bör begränsas till ca 125 milj. kr.Medelsbehov därutöver bör täckas med rörlig kredit. Landets totala elkonsumtion uppgick under budgetåret1976/77 till , vilket innebär en ökning med 3,9%jämfört med föregåendebudgetår. svarade 1976/77 för eller ca 47 %av de totala elleveranserna i landet. Verkets fasta leveranser inkl. överförings-föriusterökade jämfört med föregående budgetår från lill , eller med3,. Tillfälliga leveranser inkl. export uppgick till . Av de som valienfallsverkel totalt / 77 inkl. export svarade vattenkraft för , värmekrafl exkl.kärnkraft för och kärnkraft för medan inköptes frånandra svenska och utländska leverantörer. Jämfört med föregående budgetårminskade vatlenkraftproduktionen och importen medan den oljebaserade värmekraflen,kärnkraften och inköpen från andra svenska leverantörer ökade. Minskningen avvattenkraftproduktionen berodde på atl hös-len 1976 var mycket nederbördsfalligi tillrinningsområdena. Ianslagsframställningen för /79 har siatens vattenfalls-verkredovisat sin syn på bl.a. förbrukningen av och försörjningen med elenergi.Verket hänvisar härvid såväl lill den prognos som statens industriverk ladefram (SIND PM 1977:5) som till de studier rörande elkonsumtionensom Centrala Driftledningen (CDL) utförde och . Enligt SlND-prognosenkan behovet av elenergi beräknas uppgå till och år1990. CDL:s prognos-arbete utgick från två alternativa antaganden ombruttonationalproduktens utveckling, nämligen ökning med 3,resp. 3,perår. Prop.1977/78:116 29 tillväxtenberäknade CDL förbrukningen till 1985 och och med denhögre till resp. . CDL har inle angett vilketutvecklingsalternativ som man bedömer som mest sannolikt. Valienfallsverkel, som hardeltagit i CDL:s prognosarbete, anser inte atl del vid detta arbele harframkommit något som motiverar avvikelse från den på sedvanligt sätt genomkontakter med de större abonnenterna framtagna förbrukningsprognosen för dennärmaste tioårsperioden inom verkets distributionsområde. Verket har därförlagt denna förbrukningsprognos till grund för sin anslagsframställning. Detlainnebär atl man räknar med all behovet av elenergi inom det statligakraftsystemet under kommer att uppgå till . Om man ulgårfrån att vattenfaUsverkets marknadsandel förblir oförändrad motsvarar detla enelförbrukning i hela landet som är lägre än enligt industriverketsnyss nämnda prognos. Jämfört med prognos innebär den nya prognosen ensänkning av förbmkningen inom det statiiga kraftsystemet med ca 14 TWh.Prognosen avser försäljningen av elkraft under medelårsförhållanden med avseedepå temperatur och tillgång till vattenkraft. Jag vill i dettasammanhang nämna atl statens industriverk redovisat en utredningsom innehåller två nya alternativa beräkningar av den framtidaenergikonsumtionen (SIND 1977:9) energianvändning under 1980- och 1990-lalen.Prognoser , 1990 och 1995. av dessa alternativ förutsätter, ilikhet med industriverkets marsprognos, atl de åtgärder syftande tillförbättrad energihushållning som innefattas energipolitiska beslutgenomförs. Effekterna av dessa åtgärder väntas slå igenom underprognosperioden. De nya beräkningama skiljer sig emellertid frånindustriverkels tidigare genom att de bygger på andra förutsättningar vadbeträffar den allmänna ekonomiska utvecklingen. Dessa har utarbetats inom ekonomidepartementetoch innebär en långsammare tillväxttakt i produktionen än vad 1975 årslångtidsutredning angav. Med den förutsättningen har industriverket beräknatbehovet av elenergi till och . Det andra alternativet iindustriverkets oktoberprognos representerar en utveckling som innebär en ännuhögre ambition vad gäller energihushållande åtgärder. Alternativet förutsätterökad bidragsgivning och strängare tillämpning av administrativa regler. Meddessa förutsättningar har behovet av elenergi beräknats till år 1985och . Samtliga prognoser som harnämnts pekar mot en lägre ökningslakt för elkonsumtionen än vad som har angettsi tidigare prognoser. Även om denna tendens klart kan utiäsas finns del, sombåde valienfallsverkel och industriverket understryker, flera faktorer sommedför osäkerhet angående utvecklingen. Jag anser därför all vallenfallsverkelsplanering t. v. bör kunna baseras på den prognos för belastningen inom del statiigakraftsystemet som verket har redovisat i sin anslagsframställning även om desenaste prognoserna från industriverket pekar på ett något lägre behov avelenergi än vad som har redovisats tidigare. Prop.1977/78:116 30 VattenfaUsverkethar redovisat energi- och effeklbalanser för del statliga kraftsystemet t. o. /85. Dessa visar produktion och maskinkapacitet i befintligaoch beslutade anläggningar samt i sådana av verket föreslagna tillkommandeanläggningar som kräver begynnelseanslag under nästa budgetår. Av balansernaframgår alt det prognostiserade behovet av elenergi kan tillgodoses med dessa anläggingarmed önskad leveranssäkerhet . Även från effektsynpunklberäknas leveranssäkerhelen bli tillfredsställande under samtliga redovisadebudgetår. I verkets beräkningar förutsätts att de i ulbyggnadsprogrammetingående kärnkraftblocken får tillstånd enligt lagen (1977: 140) om särskilttillstånd atl tillföra kärnreaklor kärnbränsle m, m., den s. k. villkorslagen. Jaggår nu över lill att redovisa mina förslag i fråga om vallenfallsverkels utbyggnadsprogram,medelsbehov, m. m. under nästa budgetår. Förinnevarande budgetår har från investeringsanslaget Kraftstationer m.m. anvisats2761,5 milj. kr., varav 496,5 milj. kr. på tilläggsbudget 1 (prop. 1977/78:25,NU 1977/78:32 rskr 1977/78:108). Från anslaget har 100 milj. kr. överförts tillbudgetuljämningsfonden (prop. 1976/77:150 bil. 2 s. 9, FiU 1976/77:30, rskr1976/77:341). Beloppen är på sedvanligt sätt beräknade med beaktande av att enmarginal bör finnas för all möjliggöra en sådan ökning av vattenfaUsverketsinvesteringar under löpande budgetår som kan påkallas av konjunkturmässigaskäl eller annars från kraftför-sörjningssynpunkt. VattenfaUsverketsinvesteringsram uppgår till 2758 milj. kr. 1 denna ram ingår 25 milj. kr. förutbyggnad av Ligga kraftstation med ell tredje aggregat, 19,7 milj. kr. förutbyggnad av med ell andra rörturbinaggregal och 21,8 milj.kr. som verket av sysselsättningsskäl har medgetts ta i anspråk ur den underanslaget disponibla medelsreserven för tidigareläggning av vissa andrainvesteringsprojekt. Förnästa budgetår förordar jag en investeringsram av 2234,7 milj. kr. Ramen ärberäknad med beaktande av sådana kostnadsförändringar som erfarenhetsmässigtkan beräknas ske fram till det nya budgetårets början. Av följande sammanställningframgår hur vattenfaUsverkets medelsförbmkning ungefär torde komma atl fördelasig på olika objektgrupper. Som jämförelse redovisas utfallet bugetårel 1976/77och den beräknade medelsförbmkningen /78 (milj. 1977/78:116 31 529,6" 68,5" ' I de angivna beloppen för distributiönsanläggningar ochövriga ändamål har de totala kostnaderna för vissa projekt som tidigarelagts avkonjunkturskäl medräknats trots att de till en del faller på kommande budgetår. Inkl, de medel som vattenfallsverket har begärt ianslutning att utredning om ändrad tidplan för utbyggnaden avkärnkraftblocket presenterades . Medelsförbmkningen för vattenkraftanläggningar beräknarjag till 466,9 milj. kr. Ett bifall till mitt förslag skulle betyda atltidigare beslutade utbyggnads- och ombyggnadsarbeten avseende Ritsem,Här-språnget, och Ligga i Lule älv, Juktan i , och (aggregat 14) i samt i kan fortsätta planenligt.För dessa projekt beräknar jag tillsammans 385,1 milj. kr. Som jag redovisade vid min anmälan tillbudgetpropositionen 1977 (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 340-341) ansökte VattenfaUsverket1974 tillsammans med ett privat kraftförelag hos om tillståndalt bygga och driva kraftstationerna Volgsjöfors, Slenkullafors och i Åselegrenenav . Utbyggnaden skulle för verkels del om-falla de två sistnämndaanläggningarna. Projektet redovisades i prop. 1974:1 (bil. 15 s. 205).Riksdagen hade då inget att erinra mot utbyggnaden och anvisade medel förigångsättning av arbetena under /75 (NU 1974:26, rskr 1974:198). I avvaktan på beslut om projektets tillåtlighet ochvattendomstolens slutliga behandling av målet har valienfallsverkel utförtvissa förberedande arbeten och lagt ut beställningar hos tillverkare avutrustning till stationerna. 1975: 30 lämnade regeringen förslag till hur vatlenkraftfrågornaborde handläggas i avvaktan på det samlade utredningsmaterial beträffandeutbyggnadsmöjligheterna i landet som skulle erhållas först när den då pågåendeutredningen om vattenkraftutbyggnad i norra hade slutfört sitt arbeteoch dess betänkande remissbehandlats. Vid behandlingen av propositionen intogriksdagen en mer restriktiv hållning än vad regeringen hade föreslagit (CU1975:28 s. 30, rskr 1975:203). Riksdagsbeslutet gjorde det nödvändigt attavvakta med det slutliga ställningstagandet avseende de aktuella utbyggnadernai Åselegren tills bedömning på grundval av detsamlade utredningsmaterialet förelåg. 1977/78:116 32 om vattenkraftutbyggnad i norra redovisat sina förslag ibetänkandet (SOU 1976:29) Vattenkraft och miljö 3 och remissbehandlingenavslutals har regeringen i prop. 1977/78: 57 lagt fram förslag till riktiinjerför utnyttjande av vattendragen i norra och . I propositionenpreciseras bl.a. vilka älvsträckor som bör undantas från vattenkraftutbyggnad.Den för utbyggnad av och Stenkullafors aktuella sträckan av Åselegreneni finns inte bland de undantagna älvsträckorna. hade inlenågot att erinra mot regeringens förslag på denna punkt (CU 1977/78:9, rskr1977/78: 100). Prövning enligt vattenlagen pågår f n. Jag har för utbyggnadenav och Slenkullafors kraftstationer tillsammans beräknat 54,6 milj. kr.för nästa budgetår. En förutsättning för atl dessa medel skall komma tillanvändning är givetvis all vattenfallsverket erhåller nödvändiga tillstånd förutbyggnaderna. Enligtvad jag föreslog vid min anmälan till tilläggsbudget I för /78har utbyggnaden av med ett andra rörturbinaggregal (15)förts till vattenfallsverkets projeklreserv (prop. 1977/ 78:25 s. 115, NU1977/78:32, rskr 1977/78: 108). Regeringen har därefter enligt vad jag nyssnämnt medgett verket atl ta medel i anspråk ur den under investeringsanslagelKraftstationer m.m. disponibla medelsreserven för beställning av maskinutmstningtill detta aggregat. För byggnadsarbeten under nästa budgetår harjag beräknat500000 kr. Messaure kraftstation ärbelägen mellan kraftstationerna Ligga och Porsi. I stationen finns f. n. tvålika stora aggregat med en sammanlagd utbyggnadsvattenföring av 385 nfls. Maximieffektenär 300 MW och energiproduktionen 1 835 GWh . Stationen har lörberettsför ytterligare ett aggregat. En utbyggnad kan därför enligt valienfallsverkelske till förhållandevis låg kostnad och medför att regleringsmagasin ochtillkommande aggregat i kan utnyttjas bättre. Av dessa skäl föreslårverket att kraftstationen förses med ett tredje aggregat. Utbyggnadsförslagetomfattar komplettering av drivvattenintag, ulsprängning av tilloppslub ochmaskinstation under befintlig golvnivå samt sugrör. Därtill kommer en ökning meden meter av regleringsamplituden i det nedanför liggande magasinet vid Porsikraftstation. Genom den föreslagna tillbyggnaden ökar stationens utbyggnadsvattenföringmed och maximieffekten med 140 MW. Energiproduktionen blir i stort settoförändrad. Anläggningskostnaden beräknas bli 84 milj. kr. Vissa förberedandearbeten bör enligt vattenfallsverket bedrivas under nästa budgetår och anpassastill avslutningen av pågående arbeten vid Poijus och Harsprångel. Det nyaaggregatet planeras bli taget i drift . Jagansluter mig till vattenfaUsverkets förslag avseende ett tredje aggregat vid Messaurekraftstation och förordar att regeringen föreslår atl anslå medelför utbyggnaden. För förberedande arbeten under nästa budgetår beräknar jag 1,1milj. Prop, 1977/78:116 33 1medelsbehovet för vattenkraftanläggningar harjag också räknat in 14,9 milj. kr.avseende anläggningsmedel lill regleringsförelag och 11,6 milj. kr. som hänförsig till efterarbeten och skaderegleringar för idrifttagna vat-tenkndtanläggningar.Jag har slutiigen tagit hänsyn till alt medelsbehovet minskar med 900000 kr.till följd av återbetalningar på tidigare lämnade lån till delägda vatlenkraftbolag. Förkärnkrafianläggningar och kärnbränsle harjag för nästa budgetår tagit upp 1037,2 milj. kr. Beloppet fördelar sig på kärnkraftstationer, kärnkraflblock m.m. enligt följande. Block 1 och 2 48,0 Block 3 och 4 347,3 Block 1 och 2 418,4 Medelsbehovetför block 1 och 2 i avser erforderliga efterarbeten. Uppförandet av block 3 och4 i och block I och 2 i Forsmark har nått olika skeden. För block 3 iRinghals har vattenfallsverket ansökt om tillstånd enligtvillkorslagen. De övriga tre blocken planerar verket enligt sinanslagsframställning alt kunna ta i drift enligt följande: block 1 i Forsmark1978/79, block 4 i /80 och block 2 i Forsmark /81. Medelsbehovelför avser vallenfallsverkels andel - - avbehövligt kapitaltillskott från delägarna till . Som jag tidigare i skildasammanhang har framhållit är del ovisst i vilken utsträckning medel för de härberörda ändamålen kommer alt behövas. Det beror bl. a. på regeringensställningstaganden vid prövning enligl villkorslagen. Som en följd av de kravlagen ställer bedriver valienfallsverkel.