prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — konstaterar motbakgmnd av egna energibesparande åtgärder, att exempelvis följande åtgärdervi.sat sig ekonomiskt lönsamma: minskaetter helt stänga fuklningsanläggning vidsmå tappvarmvailenbehov installera el-varmvatlenberedare för drift vidbiltvätt använda va I ten bespara nde högtrycksaggregat bytaut duschsilar och armaturer till mindre vattenmängdskrävande och slutligen Prop.1977/78:76 113 #tillåta högre temperaturer i lokaler där kylning erfordras. Remissinstansernahar således berört ett stort antal åtgärder, varav flera ej ingår i planverketsrapport. Deremissinstansersom i sina yttranden har berört nya lokala energikällor harhuvudsakligen betonat vikten av forskning inom området. BFR påpekar vikten avatt den typ av utmstning som krävs noga belyses. Beroende på det tidsperspektivman studerar är åtgärderna mer eller mindre intressanta, 1 BFR:s energiplaningår bl, a, studier av nya rörmaterial, kulverttyper, isolering,temperaturnivåer, energimätning, värmeföriuster m, m. Framför allt påpekar manvikten av forsknings- och utvecklingsinsatser på bred front inomsotenergiområdet, även med försöks-och demonstrationsanläggningar. Liknandesynpunkter framförs av ochIngenjörsvetenskapsakademien. framhåller att endast ett flexibelt, vattenburet värmesystemkan tiltvarata olika energikällor var för sig eller i kombination. Ettflertal remissinstanser har beröri frågorna kring hur det kombineraderesultatet av ett stort antal åtgärder skatt uppnås och bedömas. Sålunda anförfortiflkationsförvaltningen, lekniska fakulteten vid Lunds universUet, InstUuiionenför byggnadsteknik vid KTH och m. fl, att det är viktigtatt den sammantagrade effekten av olika åtgärder bedöms riktigt. Risken ärannars stor alt effekten av ell ålgärdspaket överskattas. Flera åigärder somvidtas påverkar varandra inbördes och detta måste beaktas vidberäkningen av den lotala spareffeklen. Byggnadsstyrelsenpåpekar att man bör eftersträva att kombinera olika energibesparande åigärder.Som exempel anför styrelsen att tilläggsisolering med fördel kan kombineras medåtgärder för tätning av byggnaden etter med åtgärder för alt minska inverkan avköldbryggor. Flera andra remissorgan framför liknande synpunkter. a.Mekanförbundei anser att tälningsåtgärder även med fördel kan kombineras medinstallation av utmstning för värmeåtervinning. mening bör frågan om energihushållning i befintlig bebyggelseinte enbart begränsas till åtgärder som rör utformningen av byggnadersklimatanläggningar. Även driften av dessa och andra energikrävandeanläggningar i byggnader är av intresse. Naturvårdsverketpåpekar att det för ett flertal av åtgärderna finns positiva bieffekter såsomatt tätare byggnader, treglasfönster och förbätirad värme- 8Riksdagen 1977/78. 1 samf Nr 76 Prop.1977/78:76 114 isoleringäven förbättrar ljudisoleringen. Vidare påpekar man att inomhusktimatetsannolikt förbättras. SIBkonstaterar att man inte har några större invändningar att anföra men manpåpekar att om en rad energisparande åtgärder vidtas, kommer en försörjandefjärrvärmecentral, föratt bibehålla lönsamhet,att behöva betiäna ett alltstörre antal byggnader. Det medför i sin tur alll längredistributions-ledningar och därmed ökande överföringsförluster. BFR, NBD och m. fl.anser att det finns risk för att de byggnadstekniska åtgärderna överbetonas påbekostnad av de inslaltationstekniska. BFR anser vidare att det tordevara så att spareffekter av byggnadstekniska åtgärder inte kan tillgodogöras omman inte inregterar och justerar VVS-antäggningarna, Tekniskaåtgärder måste vidtas på ett genomtänkt sätt och i en viss ordning. Provningsanstalten framhållervikten av att genomförda lekniska åtgärder kontrolleras. Konstruktionsval ochframför allt arbetsutförande avgör ofta åtgärdernas slutliga funktion. anser att åtgärder på produktionssidan generellt börprioriteras före flertalet av åtgärderna på konsumtionssidan, SABOinstämmer i att det finns stora svårigheter att lönsamhetsbedöma de olikaåtgärderna, men att de tre åtgärdsgrupperna överslagsmässigt kantönsamhetsbedömas, ive/so/anseratt åtgärder som inte kräver återkommande underhåll och därmed återkommandekontroll bör prioriteras, menaratt ett urval av de mest tovande energisparåtgärdernamåste göras. Ingenav remissinstanserna ifrågasätter alt slora sparmöjligheter finns i denbefintliga bebyggelsen. Dock framförs viss tveksamhet mot planverkets bedömningav storleken av de totala sparmöjligheterna. Endastett begränsat antal remissinstanser gör bedömningar av de totala möjligheternaatt spara energi genom åigärder i befintlig bebyggelse. De har då i allmänhetgjort bedömningar av sparmöjligheter i vissa typer av lokaler och för vissatyper av åtgärder. Detaljerade uppgifter från dessa instanser återfinns därförunder resp. åtgärdsrubrik i del följande. Meraallmänna uppskattningar av besparingsmöjligheterna görs bl. a. avbyggnadsstyrelsen som anser att planverkels bedömning av besparingseffekten avenklare åtgärder ligger 20 96 för högt, Moisvarande överskattning av planverketsmera omfattande åtgärder bedömer uppgå till . Däremotsynes styrelsens och planverkels bedömningar rörande kostnader förenergibesparande åtgärder i stort överensstämma. 1977/78:76 115 anföräven att en jämförelse med andra remissyttranden visar så stora differenser ibedömningarna av möjliga energibesparingaratt stor försiktighet måste iakttagasvid bedömning av de totalt möjliga energibesparingarna under kommandetioårsperiod. Kommunförbundetanger att man med oförändrat energipris uppskattar besparingsmöjligheten inuvarande kommunala byggnader titt 1-1,/ år. Även gören totalbedömning och anger att man kan spara ca 17 96 av totalt förbrukade 9,8TWh/år inom lokaler för sjuk- och socialvård. Industriverketnoterar att sparmöjligheterna genom enkla åtgärder i 1,5 miljoner bostäderberäknas titt /år av planverket. Här svarar injustering,utetemperaturstyrd shuntutrustning och radiatortermostater för ca /år.Detta värde förefaller enligt industriverket vara orealistiskt högt. Vidareanser man att även de övriga spareffekterna bör användas med viss försiktigheti energiprognossammanhang. LänsstyrelsenI framhåller att de i rapporten föreslagna åtgärderna huvudsakligensyftar titt att uppnå bättre värmehushållning och därmed minskad användning avolja för uppvärmning. menar emellertid att en minskning avoljeförbrukningen för uppvärmning redan skett . Redanvidtagna åtgärder och en ökande medvetenhet om jordens begränsade resurser kanalltså redan ha gett vissa av de besparingar som planverket kalkylerat med. Elförbrukningen inomövrigsektorn har däremot visat en relativt storökning. De i rapporten föreslagna åtgärderna syftar endast i mindre omfattningtill att åstadkomma en minskad efterfrågan på elkraft. framhålleratt det är av väsentligt intresse att minska denna efterfrågan så attnolltillväxt kan uppnås. uppdrag haremellertid intebestått i att utreda hur energiförbrukningen inom hela stadsbygden kannedskäras. Det är önskvärt att fortsatt utredningsarbete bedrivs i syfte attklariägga hur elenergiförbrukningen skall kunna minskas både innanför ochutanför en byggnad samt inom olika typer av byggnader, menar . LänsbostadsnämndenI Stockliolms län anser alt lokalbeståndels omfattning och kvalitet börmöjliggöra att det med ganska enkla åtgärder går att nedbringaenergiförbrukningen. Lokalerna har i vissa fatt överdimensioneradeinstallationer och körs oekonomiskt. Möjligheter att på kort sikt erhållaenergibesparing bör enligl nämnden vara större här än i bostadsbeståndet. Seklionenförmaskinteknik vid KTH påpekar att det angivna underlaget för energivinstbedömningensynes otilträcktigl och att en fördjupad analys vore önskvärd. Betänklighetenmot de angivna besparingarna blir också slor mot bakgrunden av att planverketej gjort någon analys av byggnadernas lemperalurförhållanden. Därmed är dethett orimligt att kvantitativt kunna bedöma vinstens eller förlustens storlekenligt sektionens uppfattning. I en sammanfattande bedömning anser sektionendock att energivinster i den 1977/78:76 116 storleksordningsom anges i planverkets rapport synes möjliga att nå i den befintligabebyggelsen men alt vinsterna dock ej kan vinnas helt på förestaget sätt. Vinsteri ett småhus på i storleksordning 10 000 kWh/år, dvs. ca 50 96 avtransmissions- och ventilationsföriusterna, anser sektionen för maskinteknikvid KTH dock möjliga, i varje fall i delar av del av planverket behandladebeståndet. Inräknas vinster i varmvattenberedningen, t. ex. genom användningav sotenergi, anser högskolan att än bättre resultat kan erhållas. Mekanförbundetanför att ventitationstekniska åtgärder kan ge energibesparingar i sammaslorieksordning som kan uppnås genom isoteringslekniska åtgärder och att dessakan uppnås till lägre investeringsutgifter. Fteraremissorgan påpekar brister i att planverket ej utfört några egentliga lönsamhetsbedömningar.Riksantikvarieämbetet påpekar att det är en uppenbar brist att rapporten heltförbigår frågan om energiåtgången för alt genomföra själva åtgärden. anser att rapportens värde skulle ökat om dessa uppgifterbehandlats. Industriverketpåpekar att lönsamheten för åtgärder enligt planverkets steg 3 är avsevärtmycket lägre än vad som erfarenhetsmässigt gäller för de bidrag tillenergibesparande åtgärder som medgivits inom industrin. Fastighetsägareförbundetbedömer att planverket underskattat investeringsutgifter för de olika åtgärderman tagit upp. Förbundet förestår därför att industrins kommitté förbyggnadsbestämmelser ges möjlighet att granska de tekniska och ekonomiskakonsekvenserna. Dekostnadsuppskattningar som planverket gjort anser fastighetsägareförbundet flrbetraktas endast som räkneexempel, bl.a. beroende på att lillföriilligauppgifter om byggnadernas energihushåltningsstandard saknas, Swedisolanser att en angetägenhetsgradering, baserad på lönsamhet, tittgång påbyggnadsmaterial, personal och kapital, måste vara vägledande vid val avlämpliga energibesparande åtgärder, Swedisolredovisar därför (tabell 6.1-2) en prioritetsordning efter lönsamhet enligtenergisparkostnadsmetoden av planverkets åtgärdslabeller, Swedisol ifrågasättervissa av planverkets kostnadsuppgifter men har ändå använt dessa i kalkylen. Frågorrörande energibesparing genom tilläggsisotering av byggnader beröres kortfattatav flera remissorgan. I första hand gäller de framförda synpunkterna resonemangkring åtgärdernas ekonomi. Enighet råder i stort kring planverketsangelägenhetsgradering. Sålunda anser alla instanser som berör ämnet atttilläggsisolering av lätt åtkomliga vindsbjälklag bör utföras Tabell 6.1 Prioritering efter lönsamiiet av åtgärder i småhus enligt planverkets i remissvar från Swedisol ring, kr. (kr./m) kostnad, öre/kWh 3 800 (40) 3, Isolering vägg 8 200 (85) 17 500 (215) 4 500 (270) Isoleringvindsbjälklag, svåråtkomligt 2 700 Isolering väggutan behov av fasadrenovering 4 300 till 3-glas I 100 Tätning av fönster (dörrar) mellan båge (dörrblad) oeh karm I 500 1,Injustering av värme system 2 500 2, Installation av radiatortermostater Installation av utetemperaturstyrd automatisk shuntut- *Värden på livslängd ändrade enligl Swedisols bedömning Tabell6.2 Prioritering efter lönsamhet av åtgärder i flerbostadshus enligt planverketsrapport. Redovisad i remissvar från Swedisol Energibe- Livs- Investe- Drift och sparing, längd, ring, kr. kWh/år år (kr./m) kr. Energispar-kostnad,öre/kWh I. Tätning mellan karm och vägg 800 (32) Isolering vindsbjälklag, lättåtkomligt Isolering vägg vid behov av fasadrenovering a) ko = 1,2 b) ko =0,7 3 200 (86) 1900 (76) Isolering vägg ulan behov av fasadrenovering a) ko = 1,2 b) ko = 0,7 7 700 (210) Tätning av fönster (dörrar) mellan båge (dörrblad) ochkarm Injustering av värme system 1 250 2, Byte av oljebrännare I 000 Installation av utetemperaturstyrd automatisk shuntutrustning Värden på livslängd ändrade enligt Swedisolsbedömning Prop.1977/78:76 119 innanytterväggar och golvbjälklag åtgärdas på motsvarande sätt, FortlJikailonsJÖrvaliningen,byggnadsslyrelsen, bostadsstyrdsen, BFR, i ,länsbosiadsnämnden i och län, , m. fl,anser att titläggsisotering av ytterväggar endasi kan bli lönsam om den utföresi kombination med annan renovering av yttervägg. Bostadssiyrelsenframhåller dock att trots att väggisotering ofta kostar mera än andra enklare förbättringsåtgärder så kan åtgärden vara väl sålönsam beroende på att brukstiden är lång och att åtgärdenej kräver underhåll.Underekonomiskt gynnsamma förulsättningar menar attvärmeisolering av ytterväggar bör ges hög prioritet. Denna uppfattning delas avIndustrigruppen för lätt byggeri och Swedisol. Institutionenför byggnadsteknik vid KTH påpekar att tilläggsisolering av småhus och smalaflerbostadshus ger större besparingseffekt per m lägenhetsyta än vad som ärfallet vid titläggsisolering av tiockhus. Institutionen anser därför att äldresmathus bör tilläggsisoteras före byggnader av typen tiockhus. Eninvändig tilläggsisolering av en yttervägg minskar byggnadens invändigalokalyta. Huruvida den minskade ytan skatt beaktas i kalkyler avseendelittäggsisoteringens lönsamhet (s, k, utrymmeskostnad) berörs av någraremissinstanser, Byggnadsslyrelsen har inte ansett det nödvändigt att belastalönsamhetskalkylen med en kostnad för minskat uirymme. Även institutionen förbyggnadsteknik vid KTH försummar detta bl, a, med motiveringen att förändringenav rumsmåtten blir av så marginell omfattning att rumsfunktionen inte påverkasi någon större omfattning. Industrigruppen för lätt byggeri ger uttryck församma uppfattning samt påpekar att rummets vistelsezon, dvs, den del av rummetinom vilken människan kan vistas med bibehållen komfortkänsla, ökar trots attrumsytan minskas. Inverkanav förbättrad värmeisolering på inomhusktimatet behandlas även av institutionenför byggnadsteknik vid KTH. Titläggsisolering höjer enligt institutionen yttemperaturenpå byggnadskonstruktionens insida och lufttemperaturen kan i motsvarande gradsänkas med bibehållen standard. Såsom exempel på denna effekt redovisas enberäkning av den riktade operativa temperaturen, dvs, den av människan upplevdatemperaturen. Genom att tilläggsisolera en 1 I /2-stens tegelvägg med 4 cmmineralull kan, enligt beräkningen, lufttemperaturen i rummet sänkas från -I-22,lill -I- 21,med bibehållen komfort, i exemplet en riktad operativtemperatur på -t- . InsUtutionen för byggnadsteknik vid KTH,Industrigruppen for tätt byggeri och Swedisol hävdar att dessa s, k,pluseffekter är en av förklaringarna till att verklig energibesparing ofta blirstörre än vad en teoretisk kalkyl visar. Uppmätta värden i utvändigt titläggsisoleradehus bekräftar detta enligt tätt byggeri. Gruppen redovisarnedanstående sammanställning. Prop.1977/78:76 120 kWh/m år Någraremissinstanser diskuterar vilket energipris som bör användas vid beräkning avekonomiskt optimal isotertjocklek. väljer som övre gräns för lönsamheten med motiveringen attenergiprisökningen sannolikl kommer all överstiga räntan. Äveninstilutionen Jör byggnadsteknik vid KTH. Industrigruppen jör län byggeri och5w'erf/5o/anser att per sparad kilowattimme är ett rimligt energipris.Samtliga dessa remissinsianser ulnylljar energisparkostnadsmetoden (se kap,6,3.1) lor sina lönsamhetsbedömningar, Detotala besparingsmöjligheterna i bostäder bedöms endast av institutionen förbyggnadsteknik vid KTH och Industrigruppen för län byggeri. Båda redovisar ettomfallande utredningsmaterial. Endasl vissa sammanfattningar kan medtas i dennaremissammanställning. Avnedanstående diagram (figur 6.2) framgår all instituiionen för byggnadsteknikvid KTH anser att den teoretiskt maximala besparingen genom titläggsisoleringav det befintliga bostadsbeståndet uppgår till knappt /år,Investeringsutgiften för att uppnå denna besparing bedömer institutionen tillteoretiskt drygl inklusive utgiften för nya ytskikt, Itotalsumman bidrar tilläggsisolering av bjälklag med /år till eninvesleringsulgift av . Uppgifterna baseras på enberäkning utförd med värmeförbmkningslalet . Institutionenanser all det i många fall kan diskuteras om utgiften för ytskikt skallinräknas i kalkylen då det finns fatt där en renovering skulle komma tillutförande även om man inte hade behov av alt minska energiförbrukningen. Åtgärdernaär i institutionens utredning ordnade efter stigande energi-sparkostnad vilkelframgår av kurvans konkava form. Institutionenanser, i likhet med många andra remissinstanser, att landets samtligaytterväggs- och bjälklagsytor av estetiska och lekniska skäl inte är möjligaatt tilläggsisolera. En reduktion måste göras och dess storlek skall baseras påanlagande om, för vindsbjälklag, tillgänglighet beroende på takutformning,vindsulnyttjande etc, och för ytterväggar om estetiska kvaliteter och tekniskafömtsättningar. Figur 6.2 Sambandet mellan teoretiskt maximalenergibesparing och kostnad för tilläggsisolering av vindsbjälklag ociiytterväggar (bostadshus) vid 127 000 gradtim-mar/år enligt remissvar KTH inkl ytbeklädri.T,.-] Omfattningenav de bjälklag som är tillgängtiga för tilläggsisolering finner institutionendärvid enklast att bedöma. Bjälklagen kan visseriigen uppvisa variationer iisoleringskostnad beroende på ursprungligt utförande och åtkomlighet mentitläggsisoleringen har liten etter ingen inverkan på byggnadens övrigafunktioner. Institutionen delar planverkets uppfattning att åtgärden ärförhållandevis billig och framhålleratt den genomgående visar en lågenergisparkostnad. Totalkostnad för tilläggsisolering i miljarder kronor Tilläggsisoleringav väggar visar en mer komplicerad bild. För att det skall vara möjligt attgöra kostnadsuppskattningar måste enligt institutionen en viss fördelning antasmellan in- och utvändig isolering. Olika vägglyper visar dessutom olikalönsamhet. Ällmänt anser instilutionen att denna vanligen är bättre ju äldre(och sämre isolerad) utgångsväggen är. Vidprioritering mellan olika isoleringsåtgärder bör man enligt institutionenförst välja den som ger högsta förräntning eller den med lägstaenergisparkostnad. Vid jämförelse mellan olika åtgärder för tiltäggsisoleringanser institutionen att isolering av bjälklag normalt visar så låg energisparkostnadatt denna åtgärd generellt kan prioriteras före isolering av ytterväggar.Detta framgår också av det redovisade diagrammet (figur 6.2), Institutionenredovisar i sitt remissvar en sammanställning av olika utredningar avseendebedömda besparingsmöjligheter i bosläder genom tilläggsisolering avytterväggar och vindsbjälklag, Föratt jämförelsen mellan de fyra olikautredningarna skall kunna göras riktigt har institutionen räknat om redovisadevärden till en gemensam bas motsvarande uppvärmningsbehovet 100 000gradtimmar/år. Värdet anges motsvara inomhuslemperaturen -t- , Tabell6.3 Jämförelse mellan tidigare uiredningar om energibesparing genomtilläggsisolering av ytterväggar och vindsbjälklag i befintliga bostäder, förerespektive efter omräkning till gemensam bas. Redovisad i remissvar KTH Anlal gradtimmar/år Sparmöjlighet TWh/år Sparmöjlighet-i TWh/år efter omräkning /år nadsforskning/institu tionen för byggnadstek nik, KTH 1974 -4,5 Ingenjörsvetenskaps 1974 4-4,5 108 000 -4,0 övr.lokaler) Ty rens 1977 4,9 110 000 -4,5 -4,5 Institutionenredovisar i en sammanfattande bedömning de energibesparingar som man anser kanuppnås genom tilläggsisolering av vindsbjälklag Uppgifterna är framräknade med ett värmeförbmkningstal på 120 000gradtimmar och avser . Ismåhusanser instilutionen att gåralt spara titt en investeringsutgift exklusive ytskikt på 4,7 miljarder kronor.Inkluderas utgiften för ytskikt ökar denna summa till 7,1 miljarder. Förflerbostadshus uppger institutionen att besparingsmöjligheten är 2,5TWh till en utgift av eller 5,3 miljarder kronorexklusive respektive inklusive utgifter för ytskikt. Industrigruppenför tätt byggeri gör först en bedömning av den totalt möjliga energibesparingeninom bostadsbeståndet om samtliga byggnader skulle tilläggsisoteras optimalt.Med hänsyn till olika begränsande faktorer, t. ex. estetiska hänsyn, tillgångtill arbetskraft och byggnadsmaterial, ekonomi m. m., anser industrigmppen attde besparingar som sammanställts i följande tabell 6.4 rimligen kan uppnåsunder en första tioårsperiod. Industrigruppen visar i sin sammanställning äveninvesteringsbehov saml materialåtgång och det anlal byggnadsarbetare somberäknas bli sysselsatta vid genomförandet av åtgärderna. Tabell 6.4 Resultat av energibesparande åtgärder som kangenomföras . Data i tabellen hämtade urremissvar från Industrigruppen för lätt byggeri Värmeisolering av väggar vindsbjälklag Värmeisolering av väggar vindsbjälklag Värmeisolering av väggar vindsbjälklag ,3Sl--» 5S)"'« 3,30 1 , ., 2,35 P'5 Industrigmppenhar baserat beräkningen på bl. a. följande fömtsättningar: - Befintligt bostadsbestånd år1975 är det som anges i planverkets preliminära rapport. - För väggkonstruktioner därantingen invändig eller utvändig tilläggsisolering kan bli aktuell harföljande fördelning använts: Prop.1977/78:76 124 Marginellenergisparkostnad /kWh har legat lill grund för optimering avisolertjocklek. Vid beräkningen har energipris och inflation antagits varalika. Tilläggsisoleringens livslängd är antagen till igenomsnitt . åtgärdas hus där lönsamhetenav tilläggsisolering är bäsl. Åtgärder på väggar och vindsbjälktag vidtages iföljande byggnadsbestånd där antalet uttryckes i 1 OOO-tal lägenheter. ;hus intill 1960 Dessutomåtgärdas lättåtkomliga vindsbjälklag i det övriga beståndet. -Antalet sysselsatta byggnadsarbetare är baserat på ett produktionsvärde av /man och år. Enligtindustrigmppens uppskattningar kan åtgärderalltså sättas in i 779 000 lägenheter motsvarande av det praktisklåtkomliga bostadsbeståndet. Om dessutom lättåtkomliga vindsbjälktag åtgärdas idet övriga bostadsbeståndet åstadkommes en årlig energibesparing 1988 genomtitläggsisoleringsåtgärder som uppgår titt ca /år, Detta är enligtindustrigruppens bedömning ungefär hälften av vad som kan sparas genomtitläggsisoleringsåtgärder i heta det befinttiga bostadsbeståndet. 6,5,2,3Bespari ngsmöj I igheter i lokaler Mångaremissinstanser framhåller svårigheten att riktigt bedöma besparingsmöjligheternainom tokatbeslåndel då tiltförtitlig statistik över total volym ochisoleringsstandard saknas. Byggnadsstyrelsenanser - efter att ha hört forllfikationsföivaUningen, postverket, televerketoch statensjärnvägar - att planverket starkt övervärderat besparingsmöjlighetenvid tilläggsisolering av det offentliga byggnadsbeståndet. Styrelsen redovisarföljande uppskattning av kostnader och energibesparing förtitläggsisoleringsåtgärder inom det statliga byggnadsbeståndet. Tabell6.5 Möjlig energibesparing i statliga lokaler enligt remissvar frånbyggnadsstyrelsen efter hörande av fortiflkationsförvaltningen,postverket, och Kalkylerad medellivslängd, år Netto energibesparingkWh/m2 för åtgärdad yta Medelinves- Medelenergi- tering kr./m sparkostnad för åtgärdad för nettoför- yta brukning, k =0,6 W/m2 "C före isol. k=0,3W/m2oCföreisol. Tilläggsisolering av yttervägg ut- k = 1,0 W/m2 "C före isol, med k =0,4 W/m2 "C före isol. Tilläggsisolering av yttervägg invändigt k = 1,0 W/m2 OC före isol, med k =0,4 W/m2 OC före isol, med Tilläggsisolering av yttervägg i samband med renoveringut- eller invändigt k = 1,0 W/m2 OC före isol. k =0,4 W/m2 OC före isol. anser att planverket generellt bedömtkostnader för titläggsisoleringsåtgärder till för låga belopp. Genom attanvända /k Wh som övre gräns för lönsamheten, beräknad enligtenergisparkostnadsmetoden, med antagen ränteutveckling lika medinflationstakten, har beräknat den totalt möjligaenergibesparingen genom tilläggsisolering efter en tioårsperiod till 0,06TWh/år lill en kostnad av . Bedömningen innefattar hela detoffentliga byggnadsbeståndet exklusive inhyrda lokaler. harförutsatt att värmeförbrukningstalet är i genomsnitt samtatt åtgärder vidtages på lätt åtkomliga vindsbjälktag med sämre k-värde än 0,35W/m °C samt på ytterväggar med sämre k-värde än 1,0 W/m °C. I det senare falletförutsattes åtgärden vidtagen i samband med annan renovering av byggnaden.