prop · G10350 · 1977-12-31 00:00:00 — Deträcker enligt styrelsen alt peka på de svårigheter en sådan ulgångspunkt kan medföraför boende med större eller mindre grad av handikapp, om konsekvensen t. ex.blir all befintliga sopnedkast måste avstängas. Även miljösynpunkter ochhänsynen till allmän trevnad kan enligt styrelsen tala för ett mer nyanseratsynsätt, där olika iniressen blir 1977/78:50 89 sammanvägda.Sveriges fastighetsägareförbund anser del vara synnerligen viktigt all man inteställer alllför höga krav på de äldre fastigheter, som skall saneras inom enviss tid. Del är vanligt atl del kan dröja uppåt från planeringens börianinnan saneringsfrågan är slutligt löst och del bör då endasl i undanlagsfallkrävas atl man skall vidta provisoriska ålgärder belräffande soprummen iavvaktan på ombyggnaden. Här måste enligt förbundel en samordning komma lillstånd, då risken för felinvesteringar och ändringar eljest är myckel slor medslöseri av arbetskraft och malerial som följd. Enligt i Malmöhuslän och kommun är del ur bl. a. samhällsekonomisk synpunkt inte försvariiglatl man i fråga om rivningsfasligheler, som beräknas kvarstå ,alllid direkt bör inrikta sig på en definitiv lösning. De bestämmelser, som ibl. a. hithörande avseenden kan komma att las in i SBN, bör inrymma möjlighel atli undanlagsfall avgöra om provisoriska åtgärder kan varatillfyllest utan all avkall i högre grad ges på målsättningen all godtagbaravfallshantering erhålles. Arbetsgruppenanser atl det - närmasl för rivningssiluationer - bör vara möjligt för byggnadsnämndenall utfärda två förelägganden, ell som avser provisoriska åtgärderoch elt som gäller den definitiva lösningen. finner det tveksamtom sådana dubbla förelägganden bör förekomma. I vart fall bör de enligthovrätten ges i elt beslul och inte var för sig som arbetsgruppen harföreslagit. Länsbostadsdirektöreni betonar all del från bl. a. tekniska, ekonomiska och arbetsmässigasynpunkter är viktigt atl arbetet med atl förbättra avfallshanteringensamordnas med annan ombyggnads-verksamhet. HSB anför liknande synpunkler. Arbetsgruppenförordar (avsnitt 5.8.6) atl i föreläggande tillfastighetsägaren besiämmer liden för åtgärdens genomförande på så sätt attdenne hinner säga upp hyresgästen och därefier genomföra åtgärden inomföreskriven lid. anser att en beslämmelse somreglerar dessa förhållanden bör införas. Enligt förbundet är del nämligen olillfredsställandeatl del kommer alt ligga i byggnadsnämndernas fria skön atl - oberoende avfastighetens kontraktsförhållanden -bestämma till vilken tidpunkt ålgärdenskall vara genomförd. Del borde åligga nämnden all ta reda på hurkontraktsförhållandet är samt anpassa tiden därefter. Vadarbetsgruppen (avsniti 5.9) har uttalat om förfarandel vid byggnadsnämndentillstyrks eller lämnas ulan erinran av flertalet av de remissinstanser somyttrar sig härom. finner atl frågan om ordnande av godtagbar avfallshantering ibyggnader naturiigen faller inom verksamhetsområde. Förbundelvill emellertid påminna om all 1977/78:50 90 ävenandra organ än kommer att beröras, främsl hälsovårdsnämnden, förmedlingsorganeloch renhållningsorganisalionen. Initiativ till förbättringar bör enligt förbundellämpligen väckas av renhållningspersonalen själv. Förmedlingsorganet bör hahand om frågor som rör del statliga slödel. Också framhållerviklen av alt ålgärder vidtas i nära samarbete med berörda parter.Socialstyrelsen vill därvid särskill poänglera hälsovårdsnämndens roll isammanhanget därför atl nämnden själv har möjlighet och skyldighel alt ingripa molproblem av här berört slag och dessutom har stor erfarenhet irenhållningsfrågor. Arbetarskyddsstyrelsen stryker under atl byggnadsnämndernabör ha kontakt med yrkesinspeklionen,som harall bevaka arbetsmiljön även vidavfallshantering och oftasi har god kännedom om arbetsförhållandena på deaktuella arbetsplatserna. erfarenheier finns samlade distriklsvisoch det synes enligt arhetarskyddsstyrelsen lämpligt att de enskildabyggnadsnämnderna inom respektive yrkesinspeklionsdistrikt samråder med inspeklionenvid t. ex. större ombyggnader och särskilt vid sådana ändringar där tekniskainstallationer i form av transportörer och hissar sker. Liknande synpunklerframförs av en reservant hos . , A Z och förutsätter atl renhållningsverken ikommunerna kommer all medverka vid kartläggning av de brister som förekommer.En fömtsättning för förslagels genomförande synes enligt RVF vara all ärendensom inrymmer förelägganden bereds av del kommunala organ som ansvarar föravfallshanteringen, här närmast . Det synes därjämte naturiigtatt, som på många håll redan sker, får dellaga i sladsplanearbelenoch byggnadslovsgranskning i de delar som berör avfallshanteringen. RVF:suppfattning om de kommunala renhållningsverkens roll i sammanhanget delas avkommunerna och stadsarkitekter. Denya uppgifterna för byggnadsnämnderna i fråga om initiativ och kontroll ochinte minsl med utarbetande av specificerade förslag lorde enligt Norrköpingskommun efler ikraftträdandet av de nya reglerna innebäraen belydande ökning av arbetsbelastningen, vilket under del försia skedet kanmedföra dröjsmål med handläggningen. i ochMalmö kommun uttrycker liknande farhågor. förbyggnadsforskning stryker under all byggnadsnämnderna måste förses medtillräckliga resurser för all de skall klara ifrågavarande uppgifier.Institutet anser dock inte alt kommunerna bör stå för kostnaderna för dennaförstärkning. erinrar i della sammanhang om denöverenskommelse som träffades mellan regeringen och kommunförbunden omkommunernas och landstingens ekonomi . Parterna enades då om Slörsiaåterhållsamhet i sådana politiska beslul som föranleder ökade anspråk påkommunala utgifter. Speciellt gjorde regeringen en utfästelse alt snarasi seöver de bestämmelser som reglerar statliga myndigheters utfärdande avnormgivande rikllinjer, rekommendationer, vägledande informationer etc. 1977/78:50 91 förolika kommunala verksamheter i syfle att nå en begränsning av de kostnader somkan föranledas av dylika beslul. Länsbostadsdirektöreni län framhåller att den ständigt växande arbetsbördan förbyggnadsnämnder och förmedlingsorgan, som på inget håll motsvaras av enutökning av personalresurserna där, får till följd även en ökad belastning förlänsbostadsnämnderna genom all ärendena blir alll sämre beredda i kommunerna. Ytteriigarelåne- och bidragsgrenar (t. ex. för avfallshantering) bör genomföras förstsedan man har penetrerat effekterna därav på kommunernas och nämndernasarbetssituation. 1.8 Förslagtill ändringar i byggnadsstadgan (BS) Enligtarbetsgruppen (avsniti 5.13) behöver inte i lagtexten anges all finansielltstöd är en förutsättning för att de föreslagna kravbestämmelserna skall vara lillämpliga.Enligt Näringslivets byggnadsdelegalion kan en sådan ordning självfallel inte godiasfrån rätlsskyddssynpunkl. Övriga remissinstanser som lar upp förslagel lilländring i BS framför i huvudsak endasl laglekniska anmärkningar. förordar all del föreslagna tillägget i 50 ij BS förtydligas genom altdet ges följande formulering: "samt all godtagbar avfallshantering kanvidmakthållas". ifrågasätter behovel av del föreslagnatillägget lill 50 S BS. Styrelsen föreslår i stället atl bestämmelsen görs meragenerell. Den skulle t. ex. kunna formuleras så att kravet avser byggnadenstotala skick i förhållande till slutbesiktning och eventuella bestämmelser i befintliga byggnader. i ifrågasätterdel föreslagna tillägget i 75 S BS. Den föreslagna bestämmelsen innebär altnybyggnad inte skall anses föreligga i fall där byggnad "måsle antagaskomma all kvarstå under längre lid". Arbetsgruppens synpunkler på kortlidsförelägganden,s. k. provisoriska förelägganden, i fråga om bl. a. rivningsfasligheler ochombyggnadsfaslig-heter i vissa fall kan ge anledning till tvekan omnybyggnadsdispens kan avvaras på sätl uiredningen synes syfta lill. Enligtlänsstyrelsen skulle den åsyftade regleringen bli klarare om i 75 S sisla styckelBS som sista punkt las in en bestämmelse som utsäger atl inte helleranordningar för godtagbar avfallshantering i byggnad skall anses hänföriiga lillnybyggnad. Länsslyrelsenframhåller vidare att kravel på god arbetsmiljö för sophämtningspersonalen börbeaktas inte bara i enskilda fall utan även vid planläggning enligtbyggnadslagstiftningen. Det kan enligt länsslyrelsen ifrågasättas om inte enerinran härom bör las in i 12 § BS. 1.9 Bosladssaneringslagen(BSL) Arbetsgruppendiskuterar behovel av ändring i BSL (avsnitt 5.14.1) men kommer fram till alt någon ändring inte behövs. Prop.1977/78:50 92 arbetsgruppensuppfattning, medan däremol Näringslivets byggnadsdelegalion efterlyser enändring i 2 a S BSL. Med lanke på all de här aktuella åtgärderna kan krävauppsägning och avfiyttning av hyresgäst eller rör väsentliga förändringar ilägenheter är del enligt delegationen långt ifrån säkert hur tillämpningen kankomma att bli, i vart fall när förändringar sker på frivillighetens väg utanstöd av någol formellt föreläggande. 1.10Ikraftträdande m. m. Deföreslagna ändringarna i BS skall enligt förslaget träda i kraft den 1 januari1978. Några remissinstanser ifrågasätter om det är lämpligt alt förslagelgenomförs redan då. Länsslyrelserna i och påpekaratt del är angeläget med bred information lill berörda parter. Dessulom skallplanverket hinna med atl utarbeta föreskrifier och allmänna råd. Länsslyrelsernaifrågasätter om del är möjligt alt innan lagändringen avses träda i kraft hinnage den information till byggnadsnämnderna som är nödvändig. Bostadsslyrelsenoch länsbostadsdirektören i föreslår att ikraftträdandetsker tidigast sä all berörda parter hinner få informaiion ochmyndigheterna hinner lägga upp rutiner för granskning, rådgivning, besiktningaroch informaiion. kommun anser med hänsyn lill behovet av informationtill berörda parter alt beslämmelserna bör träda i kraft försl den 1 januari1979. anser alt det av bl.a. skälighelshänsyn måste införas eninte alllför kort övergångstid, inom vilken soprummen skall vara ombyggda.Förbundet föreslår att bestäms till . En brett upplagdinformationskampanj kan enligt förbundet effektivt motverka de negativakonsekvenserna av alt man av praktiska och realistiska skäl inför enövergångslid. Svenskakommunjörbundel stryker under atl exempel på lämpliga lösningar för allförbättra avfallshanteringen liksom information lill berörda parter bör gesinnan författningsändringarna träder i kraft. Även landstingsförbundetframhåller behovet av informaiion. 2Statens planverks förslag om bestämmelser rörande skydd mot olycksfall imaskinellt drivna portar Sågott som samtliga remissinstanser tillstyrker planverkets förslag att i BSinförs bestämmelsersom föreskriver att samma säkerhetskrav skall ställas påmaskinellt drivna portar i såväl ny som äldre bebyggelse. anserall planverkets bestämmelser i tillämpliga delar bör utvidgas lill all omfattaäven manuellt drivna porlar. Det är enligt verket särskilt angeläget attbestämmelserna omfattar skydd mot nedstörtning, eftersom del inte är Prop.1977/78:50 93 ovanliglalt manuellt drivna vipporlar lossnar i sina övre fäslen när man öppnar dem. RRKanser all man mycket kritiskt bör pröva förslag till rambestämmelser i somger myndighet rätt att meddela byggnormer med retroaktiv verkan. 1 föreliggandefall är dock konsekvenserna av sådana retroaktiva normer överblickbara. Kosinadernaförden enskilde faslighelsägaren synes även bli relativt små. RRV tillstyrkerdärför atl det i BS införs en beslämmelse som gör del möjligt all tillämpaföreskrifterna och anvisningarna i 1975 avsnitt 41:2 på äldre maskinelltdrivna portar som regleras med hjälp av impulsdon (t. ex. folocell,radiosignal). Portar som regleras med hjälp av hålldon (t. ex. hållknapp) ansesvara relativt säkra och med dessa har inte heller några allvariiga olyckorinträffat. För porlar med hålldon är det enligt RRV därför kanske intenödvändigt alt införa bestämmelser i med retroaktiv verkan. , som säger sig vara principiell motståndare lillinförande av retroaktiva bestämmelser, är emellertid med hänsyn till atl deföreslagna beslämmelserna berör personsäkerheten berett acceptera alt deskärpta kraven skall omfatta även porlar installerade före . Förslageltillslyrks också av . Arbeiarskyddssiyrelsenställer sig positiv till förslagels lillämpning vad avser maskinellt drivnaporlar inom bostadsområden men förutsätter alt vidare undersökningar görs innanställning las lill bestämmelsernas tillämpning på maskinellt drivna porlar inomindustriområden, s. k. industriportar. Malmökommun, som biträder uppfattningen atl åtgärder måsle vidtas för alt förebyggaolycksfall, anser emellertid inte alt detla bäst kan uppnås genom retroaktivabestämmelser i . Då del huvudsakliga syftet med lagändringen synes vara alt iförsta hand undanröja brister i det befintliga äldre poribeslåndet, kan enligtkommunens mening detta åstadkommas genom en utvidgning av t. ex.hisskungörelsen. kommun avslyrker de föreslagna åtgärderna ochrekommenderar i stället informaiion och produktutveckling som lämpliga ålgärderför all komma lill rätta med problemen. Någraremissinstanser lar upp frågan om kosinaderna för nödvändiga ålgärder. Bosiadssiyrelsenanser all kostnaderna inte är av sådan storiek alt de bör uigöra hinder för ellgenomförande. Enligt vad RRV har erfarit är flertalet av de portar sominstallerades i bostadsområden inte utformade enligt arbetarskyddsslyrelsensanvisningar nr 16/1975. Genomsnittskostnaderna för erforderiiga åtgärder tordedärför enligt RRV komma atl bli betydligt högre än vad planverket har antagit.RRV konstaterar att uppskattningen av totala antalet porlar i bostadsområdensom behöver åtgärdas liksom genomsnittskostnaden för erforderiiga ålgärder ärmycket osäker och all den angivna totalkostnaden 10 milj. kr. eventuellt kanvara någol underskattad. Portgruppen inom uppskattar försin del 1977/78:50 94 kostnadernalill 350 milj. kr. Finansieringsfråganberörs av fasligheisägaiejörbund. Svenska och framhåller att fastighetsägare inte har hafl anledningavsätta medel för de investeringar som aktualiseras. Med hänsyn härtillanser förbundet all del är motiverat alt införa regler om statliga lån ochbidrag i den mån kostnaden för ombyggnaden uppgår lill vissl belopp,förslagsvis . Svenska anser del angeläget alt regeringenanger vilka statliga finansieringsmöjligheter som kan utnyttjas förifrågavarande ålgärder. Enligt RRV:s uppfattning bör statsbidrag normall intekunna ulgå för de aktuella åtgärderna. Utbyte av maskinutrustning m. m. iporlar måsle alllid göras med vissa intervaller och svårigheter skulle därföruppslå att bestämma bidragsbeloppens storiek. Administrationskostnaden skulle dessulombli hög i förhållande till bidragsbeloppens storlek. Många automatiska portar, särskilli enfamiljsgarage, har installerats med hjälp av bostadsanpassningsbidrag förall tillgodose handikappade personers behov. 1 dessa fall bör enligt RRV bidragäven kunna ulgå för erforderiiga kompletterande säkerhetsanordningar. Efiersomde maskinellt drivna portarna i första hand synes tillkomna föratt underiätlaför bilisterna faller del sig enligt naluriigl attde kostnader som kan uppstå på grund av ökade säkerhetskrav också betalas avbilisterna. Någraremissinstanser har synpunkter på hur planverket bör utforma bestämmelserna i maskinellt drivna portar. Vissa ändringar och tillägg lill beslämmelsernaföreslås från en del håll. Portgruppen Inom anser sålundaatt bestämmelserna i lill vissa delar är ofullständiga och inte kan lillämpasav tillverkare eller kontrolleras utan subjektiva tolkningar. Underiaget förbedömning av klämkrafler är fortfarande otillfredsställande. Portgruppen har lagilinitiativ till en utredning som syftar lill all utreda frågan om klämkrafterfrån medicinsk synpunkl. Gruppens arbete beräknas pågå i ungefär etl år. Enligtportgruppen är det angelägel all resullatel av denna utredning avvaktas innan beslämmelsernai SBN utvidgas. Planverketsförslag om lillsyn, kontroll och besiktning möter ell i huvudsak positivtgensvar från remissinstanserna. Tillsynen av atl beslämmelserna i SBN efterkommesvid nybyggnad bör enligt kommun fortsättningsvis åvila byggnadsnämnden.Kommunen framhåller atl avgörande för lagförslagels genomslagskraft är atl erforderiigapersonella resurser kan ställas till byggnadsnämndernas förfogande dels för eltomfattande Prop.1977/78:50 95 inventerings-och kartläggningsarbete, dels för tillsynen av att de föreslagna åtgärdernavidtas. Vidare är del väsentligt att byggnadsnämnderna ges tillgång lill sådanarättsmedel att nämnderna effektivt kan ingripa mol den som är försumlig i siltunderhåll av maskinellt drivna portar. understryker angelägenhetenav att beslämmelserna utformas på etl sådant sätt alt onödig arbetsinsats förkommunernas tillsynsorgan, byggnadsnämnderna, undviks. Kommunen förutsättersålunda att bestämmelserna fonnuleras med beaktande av atl del i försia hand ärfråga om en skyldighel för faslighelsägarna alt vidta erforderliga åtgärder ochi andra hand en skyldighet för atl tillse alt dessa fullgörsina åligganden. För att byggnadsnämndernas lillsyn skall kunna fullgöras meden rimlig arbetsinsats erfordras vidare bl. a. att fastighetsägarna åläggs atlanmäla vidtagna åtgärder till med bifogande av besiktningsbevisfrån godtaget kontrollorgan. Ivad avser den fortlöpande besiktningen anser alt portar inombostadsområden bör besiktigas oftare än t. ex. portar inom industriområden,där skyddsombuden torde kunna bevaka all portarna hålls i fullgott skick. RRVpåpekar alt de flesta maskinellt drivna portarna finns i industriområden ochalt yrkesinspekiörerna har praktisk erfarenhet av vilka kompletterandesäkerhetsåtgärder som bör vidtas för olika lyper av äldre portar. Siatensprovningsanslall anser atl man bör föreskriva dels en första besiktning,alternativt krav på typgodkännande, dels återkommande besiktning, t. ex. med tidsintervallet2 år. Enligt provningsanstalten innebär planverkets förslag om obligatoriskbesiktning enligt lagen (1974:896) om riksprovplalser all riksprovplats skallutses i särskild ordning. Slalens provningsanstalt skall utreda och lämna förslaglill lämplig riksprovplats för objeklområde för vilket föreskrift om officiellprovning ulfärdas. Såvitt provningsanstallen kan bedöma bör förslaget all AB Siatensanläggningsprovning (SA) skall ombesöria besiktningen och atl beslämmelsernaanknyts lill vad som gäller för hissar uigöra en möjlig lösning. EnligtSA besiktigas mer än 5 200 maskinellt drivna porlar regelbundet. Detla sker soms.k. frivillig kontroll, efiersom myndighets föreskrift saknas. En av SA utförd studie visar all även de maskinellt drivna portar sombesiktigas regelbundet - - har oroväckande hög felfrekvens. Föratt olycksfall i maskinellt drivna portar skall kunna förebyggas är del enligtSA av slor betydelse atl portarna är försedda med effektivasäkerhetsanordningar och all dessa är intakta och fungerar på avsett vis. SAföreslår därför att maskinellt drivna portar skall besiktigas . Vidarevore det lämpligl ur såväl teknisk som ekonomisk synpunkl att besiktning avporlar sker i samband med besiktning av hissar. Officiell provning av hissarsker varie år inom såväl industrier som bostadsområden. föreslår också årlig besiktning. RRVanser all bestämmelser om besiktning inte bör införas i BS förrän 1977/78:50 96 behovetav en sådan fortlöpande besiktning samt kostnadskonsekvenserna har utretts.Umeå kommun, som avslyrker planverkels förslag, anser att kosinaderna för olikaskyddsåtgärder måsle slå i rimlig proportion lill olycksriskerna. I den månmaskindrivna garageporler förekommer på arbetsplatser kan erforderiig kontrollutövas genom den verksamhei som skyddsombud och skyddskommittéer bedriver.Behovet av kontroll inskränks enligt kommunen därvid till maskindrivnagarageportar i privathus. All för del förhållandevis ringa antalet porlar av dellaslag som finns i landet tillskapa etl nyll kontroll- och besiktningsorgan som ytlerligareskall belasta den kommunala ekonomin förefaller enligt kommunen hell onödigt, särskillsom moderna maskindrivna porlar tycks vara utrustade med lillfredsslällandesäkerhetsanordningar. Del bästa sätet alt angripa del säkerhetsproblem sommaskindrivna garageporlar kan utgöra är enligt kommunen all lämna en sakliginformation om riskerna och alt i samråd med tillverkarna fä fram en bättre ochsäkrare produkt. 2.5Ikraftträdande m. m. ifrågasätter om någon tidsgräns, inom vilken deföreslagna åtgärderna skall vara genomförda, bör stipuleras. I vart fall ärenligt förbundet den i planverkels promemoria föreslagna tidsfristen enför . Förbundel anser all en begränsad tidsram och därmedsammanhängande forcerat genomförande med säkerhet skulle verka höjande påkostnadsnivån för ifrågavarande arbeten. Slockholmskommun stryker under atl särskilda insatser kommer atl bli nödvändiga förattinformera fastighetsägarna om de retroaktiva bestämmelserna. Kommunenförutsätter att ändringen av BS kommer all förenas med en omfattandeinformationsinsats från planverket. Bilaga4 (De remitterade förslagen) Lagom ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Härigenom föreskrivesi fråga om byggnadsstadgan (1959:612)' dels att 44 S 7 mom. samt 50 och 75 S§skall ha nedan angivna lydelse, dels att i stadgan skall införas en nyparagraf, 49 a §, samt närmasl före nämnda paragrafen ny rubrik av nedanangivna lydelse. 7 mom. Eldsläder och andraanordningar för uppvärmning, rök- och ventilationskanaler, sopnedkast, hissar,gårdslanteminer, ledningar för vattenförsörjning och avlopp samt därmedförbundna anordningar, ledningar för gas och elektrisk ström saml ulrymmen försärskilda ändamål, såsom pannrum, garage, tvätt- och torkmm, bränsleförråd ochdylikt skola anordnas så, atl brandfara, risk för olycksfall eller sanitärolägenhet icke uppkommer. 7 mom. Eldstäder och andraanordningar för uppvärmning, rök- och ventilationskanaler, sopnedkast, hissar,portar och liknande anordningar, gårdslanteminer, ledningar förvattenförsörjning och avlopp saml därmed förbundna anordningar, ledningar förgas och elektrisk ström samt ulrymmen för särskilda ändamål, såsom pannrum,garage, tvätt- och torkmm, bränsleförråd och dylikt skola anordnas så, atlbrandfara, risk för olycksfall eller sanitär olägenhel icke uppkommer. ' Stadgan omtryckt 1972:776. 7 1977/78. Förbättringav befintlig byggnad. /fråga om byggnad som har uppförts före eller för vilkenbyggnadslov har beviljats före nämnda dag skall bestämmelsen i 46 jj andrastycket 5 äga tillämpning i den omfauning som erfordras för att byggnaden skaduppfylla skäliga anspråk på godtagbar avfallshantering. Bestämmelsernai 44 § 7 mom. om porlar och liknande anordningar skad tillämpas ifråga ombyggnad som har uppförts före den 1 juh 1974 eller för vilken byggnadslov har sökts före nämnda dag. Byggnad skall underhållasså, atl hållfastheten icke äventyras samt brandfara, sanitär olägenhet ellervanprydnad icke uppkommer. Byggnad skallunderhållas så, atl hållfastheten icke äventyras, att brandfara, sanitärolägenhet eller vanprydnad icke uppkommer samt att möjligheterna till godtagbaravfallshantering vidmakthålles. 75S Till nybyggnad hänföres: a) uppförande av helt ny byggnad; b) till- eller påbyggnad av förul befintlig byggnad; c) ombyggnad eller annan ändring med avseende åbyggnads yttre eller inre utförande av så genomgripande beskaffenhel, alt denkan anses jämföriig med ombyggnad; d) byggnadsinredande hell eller delvis lill väsentligen annal ändamål än del vartill byggnaden förul varit använd; e) sådanförändring av byggnad, som medför atl byggnaden kommer att sirida mol faslslälld generalplan, sladsplan, byggnadsplan eller utomplans bestämmelser; samt Oannan förändring av byggnad, vilken i befintligt skick strider mol plan ellerbestämmelser som sagts, såvida ej fråga är om bostadsbyggnad med högsl tvåbostadslägenheter eller därlill hörande uthus. nad anses anordnande av värmeledning eller vattenklosett eller andra hygieniska förbäliringar i befintlig byggnad som, även om sådan anordning ej medgåves, måsle antagas komma att kvarstå under längre lid.