prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Kredittillförseln till bostadssektornkommer att ökas. Företagens kreditefterfrågan är svårbedömd. Trots den antagnasparandeförbättringen är det möjligt att deras kreditefterfrågan fortsätter attvara hög med hänsyn till behovet att återställa den reala Ukviditeten från desenaste årens försämring. Reviderad nationalbudget 1978 173 UTBLICK MOT 1979 OCH 1980 Reviderad nationalbudget 1978 175 10 Utblick mot 1979 och 1980 Ekonomisk-poUtiskaåtgärder får i regel effekter på utvecklingen . Vid utformningenav den ekonomiska politiken är det självfallet av vikt att så långt som möjligtkunna beräkna dessa effekter. När regeringen i aprU 1977 föreslog ett antalåtgärder, låg tiU grund för dessa en uppfattning om ekonomins utveckling de kommandeåren. I den reviderade nationalbudgeten 1977 redovisades sedan i räkneexempletsform en tänkbar utveclding . Det påpekades attkalkyler av detta slag självfallet är osäkra, men det ansågs ändå väsentiigtatt redovisa dem. Riksdagenuttryckte vid behandlingen av kompletteringspropositionen sintillfredsstäUelse med att en utblick mot ' presenterades. Manuttryckte också önskemål om att det även i kommande revideradenationalbudgeter skulle redovisas kalkyler som sträckte sig 2 å framåt. Motdenna bakgrund redovisas i föreliggande kaphel en tänkbar utveckling avSveriges ekonomi . Kalkylerna är med nödvändighet osäkra.Sedan den reviderade nationalbudgeten 1977 har emellertid beräkningsmetodernaförbättrats. De beskrivs i avsnitt 10.2. Förutsättningar och resultat redovisasi avsnitt 10.3 10.11. Kalkylerna sammanfattas i kapitel 1. Utgångspunktenför beräkningama är den bild av 1978 som tecknas i kapitel 1 i den revideradenationalbudgeten. Hänsyn har tagits till effekterna av att den allmännaarbetsgivaravgiften vilken sänktes från tUl tasbort helt enligt förslag i den reviderade finansplanen. Kalkylernahar byggts upp kring två modeller. Den ena beskriver den reala utvecklingendvs. den volymmässiga förändringen i ekonomins olika delar. Den andrabeskriver prisernas och lönemas utveckling. reala modellen är näringslivet uppdelat i fyra branscher, nämligen jord-och skogsbruket, industrin (inkl. gruvor och el-, gas-, vatten- och värmeverk),byggnadsverksamheten och den privata tjänstesektorn. Därtill kommer offentligsektor uppdelad på staten och kommunerna. Samtliga delar av den slutligaanvändningen privat konsumtion, offentlig konsumtion, bruttoinvesteringar,lagerförändring och export anges exogent, dvs. som utifrån givnaförutsättnmgar. Leveranserna mellan de olika sektorerna bestäms endogent medhjälp Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 176 aven "input-output-matris". I modellen beräknas också vilken produktioni olika branscher och vilken import dessa förutsättningar resulterar i. Viaantaganden om produktivitetsutvecklingen beräknas också sysselsättningensutveckling. Resultaten av modellberäkningarna redovisas i form avförsörjningsbalanser, bytesbalanser, etc. a. de bokföringsmässiga sambanden mellan internationella priser,inhemska priser, löner och vinster. Modellen ger prisutvecklingen för såvälprivat som offentlig sektor. Den privata sektorn är uppdelad i enkonkurrensutsatt sektor, vilken schablonmässigt antagits sammanfalla medindustrin, och en sektor som är skyddad från utländsk konkurrens vilken imodellen utgörs av övriga näringslivet. Via priser på import ochinsatsleveranser tas hänsyn till kostnadsutvecklingen på förbrukningen av varoroch tjänster. Förutsättningarna rörande produktivitetsutvecklingen i olikabranscher är desamma i prismodeUen som i den reala modellen. Genom att ange treav de fyra faktorer som nämndes ovan intemationeUa priser, inhemska priser,löner och vinster kan den fjärde beräknas i prismodellen. Vilka övervägandensom har gjorts i dessa avseenden redovisas i avsnitt 10.4. Såsom framhåUits ovan ärde.båda modellerna inbördes beroende.. Därför har flera beräkningsomgångar fåttgöras innan den bild som redovisas i detta kapitel har kommit fram. Viktigadelar av beräkningarna har också gjorts vid sidan av modellerna. Det gällerexempelvis bestämningen av offentlig konsumtion, bruttoinvestering,lager-förändring och export. Dessa faktorer införs som tidigare nämnts somgivna förutsättningar i den reala modellen. De metoder som har använts vidsådana beräkningar beskrivs nedan. Utsikternaför den internationella konjunkturen måste bedömas motbakgrunden av den dramatiska utvecklingen . Den konjunkturnedgångsom ägde rum 1975 var den djupaste . En långsamåterhämtning har ägt rum under loppet av . Kapacitetsutnyttjandetinom näringslivet är emellertid fortfarande mycket lågt i de flesta industriländerna. harindustrivärlden och utvecklingsländerna ett mycket stort samlat underskott ibytesbalansen mot OPEC-länderna. Vissa av industriländerna, främstFörbundsrepubliken och , har betydande överskott i sinabytesbalanser medan andra länder har mycket stora underskott. För flera av desenare länderna utgör denna obalans en allvarlig begränsning för möjligheternaatt föra en aktiv konj unkturpoUtik. Reviderad nationalbudget 1978 177 Ett annat problem utgör den ökning av den internationdlainflationen som inleddes under högkonjunkturen 19721973 och som förstärktesi och med oljeprishöjningen 1973. Trots den mycket svaga konjunkturutvecklingendärefter har inflationen i många länder kunnat nedbringas i endast begränsadomfattning. Den starka inriktningen i flertalet länder på prisstabiUsering haremeUertid för OECD-området ' som helhet medfört en dämpning i prisstegringarna.Klarast har dämpningen kommit till uttryck för varor i internationell handelför vilka priserna väntas stiga med högst . Inom de stora västeuropeiska länderna tordeförutsättningarna vara mindre goda för en mer väsentlig ökning avtillväxttakten . I antas tillväxteni år bli 3 a . Sysselsättningsläget riskerar därmed att försämras. En vissökning av tillväxttakten skulle kunna ske , men utan omfattandestimulansåtgärder torde den emellertid inte bli mer än 3,5 å 1979 och 1980.De grundläggande förutsättningar som tidigare skapade en jämn och snabb tiUväxti anses fortfarande föreligga. Även i skulle man därförkunna räkna med en viss ökning av tillväxttakten. Den fortsatt relativtdämpade utvecklingen i omvärlden som kan förutses och 1980 utgör emdlertiden begränsning för del. I är förutsättningarna godaför en period av i förhållande till hög ekonomisk tillväxt. Desenaste årens restriktiva politik har återfört landet till ett läge av monetäroch extern balans. Den ökande oljeproduktionen i ger en viss stimulanstill ekonomin. De mindre ekonomierna i brottas allmänt medstora problem med de externa balanserna. Den ekonomiska tillväxten i dessaländer väntas därför bli mindre än i de stora länderna. De nordiska ländernahar fört en expansiv politik och därmed dragit på sig enbetydande utländsk skuldsättning. har den ogynnsammakostnadsutvecklingen i flera fall framtvingat devalveringar. Man kan utgåifrån att den inhemska efterfrågan i de nordiska ländema inte tUlåts ökasärskUt starkt åtminstone . För som helhet förutses enviss förstärkning av produktionstillväxten 1979 och 1980 jämfört med tidigareår, se tabdl 10: 1. Tabell 10:1 Bruttonationalprodukt i OECD-området 19771980 1977 1978 1979 1980 5 45 3,5 4 5 55,5 6 6 2 2,53 3,5 4 , totalt 3,5 3,54 3,54 44,5 12 1977/78.1 saml Nr 150. 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan ns har ensamt bland de stora västekönomiernaupplevt en tillfredsställande expansion . Den senastetidens tecken på en uppgång i inflationen, den negativa utvecklingen av denexterna balansen och oron för dollarns värde kan emellertid lägga hinder ivägen för en fortsatt expansiv ekonomisk politik och leda till en förskjutningav politiken mot kreditpolitisk åtstramning. Detta vänfas leda till en dämpningav tillväxten under loppet av 1978, och 1979 och 1980 förutses bli sämre år ände tre närmast föregående. hade 1977 den högsta tillväxten iOECD-området, . Den kraftiga tillväxten har emdlertid inte som i mångaandra länder vid snabb tillväxt resulterat i stora underskott i bytesbalansen.Det beror på den japanska ekonomins grundläggande strukturella inriktning påexporten. Även 1979 och 1980 kan man vänta en exportledd tillväxt i ungefärsamma takt i lapan. Denna kortfattade genomgång tyder på att tillväxttakten iOECD-området sannolikt kommer att öka endast långsamt . Entillväxttakttakt på anses nödvändig för att reducera arbetslösheteni . Detta hänger delvis samman med den f. n. snabba ökningen avarbetskraftsutbudet som har sin grund i både demografiska förhållanden och en ökadförvärvsintensitet bland kvinnorna. Den tillväxttakt som har angivits i tabell10: 1 torde därför inte möjliggöra någon reduktion av arbetslösheten iVästeuropa förrän . Kapacitetsutnyttjandet torde därmed fortsättaatt vara lågt . Det innebär att man trots en produktionstillväxt på3,54,troligen får räkna med en relativt svag utveckling avvärldshandeln. De tidigare normala relationerna mellan produktionstillväxt ochhandelstillväxt gäller inte vid nuvarande låga kapacitetsutnyttjande. Sålundavar 1977 den procentuella ökningen av världshandeln bara något större än denprocentuella ökningen av bruttonationalprodukten. Även 1978 1980 får man räknamed en världshandelstillväxt som ligger obetydligt över BNP-tillväxten. Enbidragande orsak härtill är de protektionistiska tendenser som på flera hållhar börjat göra sig gällande. De förutsättningar rörande världshandelnstillväxt som har gjorts vid beräkningarna av den svenska exporten 1979 och 1980redovisas i tabell 10: 2. Tabell 10: 2 Bruttonationalprodukt, världshandel ochinternationella priser 1977 1980 BNP i OECD-området Världshandel, volym Internationella priser' 3,5. 3,5-4 3,54 4,55 5 5 5 ' I nationella valutor. Reviderad nationalbudget 1978 179 Dendämpning av den allmänna internationella prisstegringstakten som ägt rum under1977 väntas fortgå . Det låga kapacitetsutnyttjandet gör att manäven kan räkna med en måttlig internationell prisstegring. Detendenser till prisstegringar som gör sig gällande från efterfrågesidan väntasmotverkas av att produktiviteten stiger. Globalt sett väntas ettutbudsöverskott på olja bli bestående . Någrastörre risker för drastiska ökningar av oljepriset anses därför inteföreligga. Inte heller för huvuddelen, av andra råvaror finns det f. n. teckensom tyder på prisstegringar i snabbare takt än den som väntas förindustrivaror. Den förutsatta internationella prisstegringen redovisas itabell 10: 2. Som alltid när det gäller utvecklingen av priser på varor iinternationell handel finns det skäl att framhålla den stora osäkerheten. Delöneavtal som har slutits för huvuddelen av den privataarbetsmarknaden och det föreslagna borttagandet av den allmännaarbetsgivaravgiften fr. o. m. har lagt grunden för en måttligkostnadsökning i . Inte heller prisimpulserna frånutlandet väntas verka uppdrivande på inflationstakten. Vid beräkningen avprisutvecklingen i den prismodell som tidigare nämnts har lönerna förutsattsöka både 1979 och 1980. ligger den antagnalöneutvecklingen i linje med redan slutna avtal när hänsyn har tagits till bl.a. löneglidning. Det kan vidare nämnas att de prisprognoser som framkommer urmodellen ligger väl under de prisgränser som har angetts i de nämndalöneavtalen. har schablonmässigt antagits gälla samma utveckling somför 1979. I modellen antas vidare samma löneökning gälla för både denkonkurrensutsatta och den skyddade delen av näringslivet. De produktivitetsreserversom finns f. n. och den relativt snabba produktionsökning som beräkningarnavisar på (vilket kommer att framgå nedan) gör det rimligt att räkna med enproduktivitetsökning 1979 och 1980 som ligger över den långsiktiga trenden.Produktiviteten i industrin beräknas 1978 öka . förutsättsen fortsatt snabb produktivitetsökning på resp. . En bidragande orsaktill den förväntat relativt snabba produktivitetsstegringen är att många somidag är sysselsatta utanför den direkta produktionen - i utbildning, ireparations- och underhållsarbeten etc. kommer att övergå tillproduktionsverksamhet när efterfrågan stiger. Även den minskning av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna företagsutbildning,arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten etc. som torde kunna ske vid enökad aktivitetsnivå väntas bidra något till produktiv!- 1977/78:150 Bilagal Reviderad fmansplan igo Tabell 10: 3 Priser 19771980 1977 1978 1979 1980 1 I svenska kronor. Svårigheterna att göra säkra prognoser avdenna variabel är självklart stora. Genom enrelativt långsam kostnadsutveckling både när det gäller löner och importeraderåvaror och halvfabrikat finns det utrymme för en återhämtning av vinsterna1979 och 1980. Vid prisberäkningarna har förutsatts att vinståterhämtningeninte blir större än att exportprisernas ökningstakt kan hållas i nivå med deninternationella prisstegringen, dvs. att "terms-of-trade" skall varaoförändrade. Det medger ändå en ökning av driftöverskottets andel avförädlingsvärdet i industrin till den nivå som rådde 1971 oeh 1972. 1 denskyddade sektorn antas också en viss vinståterhämtning komma att ske närefterfrågan stiger. Huvudresultatenav prisberäkningarna återges i tabell 10: 3. Konsumentprisernas stegringstaktberäknas med utgångspunkt från den låga kostnadsökningen kunna begränsas till 5a 1979 och 1980. De antaganden som har gjorts rörande lönernas ochvinsternas utveckling är centrala för prisprognosen. Itabellen anges också som jämförelse importprisernas utveckling. Exportprognoserna utgår från de förutsättningar somangivits ovan, nämligen att världshandeln uppvisar en måttlig tillväxt på 5resp. samt att de svenska exportpriserna inte stiger snabbareän världsmarknadspriserna (oeh priset på vår import). Dessutom har hänsyntagits till effekterna av de relativprisförändringar som har beräknats ske t.o. Förexporten av bearbetade varor spelar förskjutningar i relativpriserna enväsentlig roll. Stiger priserna på våra exportvaror snabbare än priserna påandra länders exportvaror får vi räkna med en förlust av marknadsandelar försvensk export. På motsvarande sätt vinner svenska exportvaror marknadsandelarvid en sänkning av våra relativa exportpriser. Den fulla effekten avprisförändringen kan väntas mogna ut med en viss tidseftersläpning. Hur storexportens elasticitet med avseende på relativprisförändringar är (dvs. med hurmånga procent exporten minskar när relativpriset stiger med en procent) ochhur effekterna av denna Tabell10: 4 Export 19771980 -2,5 8-8,5 5,5 Export av varor och tiänster 7,5..... priskänslighetfördelar sig över tiden är mycket ovisst. har tidigareräknat med att elasticiteten är sammanlagt 1,8 fördelat med 0,5, 0,7, 0,4 och0,2 på första, andra, tredje resp. fjärde året. Vidberäkningarna av exporten 1979 och 1980 har flera olika elasti-citetstal ochtidsfördelningar prövats. Efter dessa beräkningar har bedömningen gjorts fördet första att de på exporten kvarvarande dämpande effekterna avrelativprishöjningarna 1975 och 1976 torde vara mycket små eller kanske ingaalls . För det andra torde relativprissänkningarna 1977 och1978 komma att få en positiv inverkan på marknadsandelar under 1979och 1980. Denprognos som bedömts som mest sannolik förutsätter att elasticiteten vidrelativprishöjningar är högre än vid rdativprissänkningar. Exportenspriskänslighet med avseende på de relativprissänkningar som har förutsatts för1977 och 1978 har antagits vara 1,3. Återhämtningen av marknadsandelar skulledå uppgå till tUlsammans. Fartygsexportenberäknas 1978 ligga på en volymnivå som är lägre än höga nivå.Exporten av fartyg kan väntas fortsätta att minska även de närmaste åren.Exporten av råvaror har antagits öka i samma takt som världshandeln. Förtjänsteexporten har en måttiig ökning antagits. Exportprognoserna redovisas itabell 10: 4. Denprivata konsumtionsvolymen minskade 1977 med . Även för 1978förutses en minskning. har som redan nämnts lönernaförutsatts öka och priserna . Reallönerna skulledärmed öka . Mot bakgrund av den allmänna bUden av ekonominunder 1979 öch 1980 när det gäller exempelvis bytesbalansutveckling,kapacitetsutnyttjande och inflationsförväntningar, har en real ökning av denprivata konsumtionen bedömts vara möjlig. Det innebär att denprivata konsumtionen i kalkylen ökar i takt med reallönerna. 13 1977/78.1 saml. 1911118:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan i82 Tabell 10: 5 Konsumtion 19771980 -0,9 -1,0 Statlig konsumtion konsumtion Offentlig konsumtion -0,8 4,1 2,5 Den statliga konsumtionen har varit i stort settoförändrad . I långtidsbudgeten för den närmastefemårsperioden anges den konsumtionstUlväxt som följer av redan gjordaåtaganden till . Här har antagits att denna utveckling även gällerför 1979 och 1980. Den kommunala konsumtionen beräknas i kapitel 8 öka med ca4 % 1977 och 1978. De senast tUlgängliga planerna i landsting och primärkommunertyder på en ökningstakt om . Emellertid fiimsdet tecken som tyder på att dessa planer kan komma att nedrevideras något.Kommunalskatten har ökat kraftigt , särskilt de senaste åren.Från 1970 till 1978 har medelutdebiteringen ökat från . tUl 28,71 kr.per skattekrona. Motståndet mot ytterligare kommunala skattehöjningar torde havuxit. Av betydelse i sammanhanget är att denprivata konsumtionen minskar 1977och 1978. Ytterligare en faktor som verkar återhållande på den kommunala expansionende närmaste åren är att kommunerna inte längre kommer att få kraftigainkomsttillskott genom eftersläpningseffekten i systemet med utbetalning avkommunalskattemedel, ett förhåUande som beskrivs närmare i kapitel 8.Sammantaget har de överväganden som gjorts medfört att den kommunalakonsumtionen här har antagits öka något långsammare 1979 och 1980 än tidigareår. Prognoserna rörande konsumtionsutvecklingen sammanfattas i tabell 10: 5. Industrins investeringar beräknas som framgår, av kapitel7 minska 1977 och 1978. Flera faktorer talar för att investeringsnivånåter kommer att öka 1979 och 1980. Efterfrågeläget för industrins vidkommande förutsesförbättras påtagligt . Efterfrågeökningen kommer främstfrån exporten vilken i högre utsträckning än andra efterfrågekomponenterriktar sig enbart mot inhemsk produktion. Denna utveckling börjar redan 1978och torde lägga grunden för mer positiva förväntningar rörande de 1 Redovisas i bilaga 2 till kompletteringspropositionen. Reviderad nationalbudget 1978 183 Tabell10: 6 Industrins Investeringar 19771980 1977 1978 1979 1980 framtidaavsättningsmöjligheterna och därmed stimulera investeringarna. Dentidigare utvecklingen mot ett allt lägre kapacitetsutnyttjande torde brytasredan 1978. De produktivitetsökningar som kan väntas 1979 och 1980 ligger överden långsiktiga trenden. Kapacitetsgapet kommer därmed att minska.Investeringsnivån beräknas 1978 ha kommit ner på en så låg nivå attkapitalstocken endast tillväxer mycket långsamt. Enligt schablonmässigaberäkningar skulle tUlväxten i industrins realkapital-stock ha minskat från ca3.% 1976 tiU 1978. Med ett successivt högre kapacitetsutnyttjande kanindustrins investeringar åter öka från den låga nivån 1978. Vinsternai industrin förväntas återhämta sig. En förutsättning fördetta är den relativt måttliga kostnadsökning som man kan räkna med både närdet gäller lönekostnaden per producerad enhet och när det gäller priserna påimporterade insatsvaror. Även återhämtningen av vinsterna torde verkastimulerande på investeringarna i industrin. Varjeprognos av industrins investeringar över är naturligtvisosäker. De faktorer som redovisas ovan gör det troligt att investeringsnivånstiger. Vid beräkningarna har ändå antagits en ganska måttlig ökning avinvesteringsaktiviteten i industrin. Ökningen motsvara halva nedgången mellan1976 och 1978. Investeringsprognosen och några faktorer som kan inverka påinvesteringarna redovisas i tabell 10:6. Investeringarnai jord- och skogsbruket förutsätts öka något 1979 och 1980. Bedömningen baseraspå preliminärt underlag till den avstämning av långtidsutredning, somavses bli presenterad . Inom handeln finns ännu enviss överkapacitet på grund av de stora investeringarna de senaste åren.Investeringsvolymen antas därför minska . Handelsflottansinvesteringar förutses oekså minska relativt kraftigt. Bostadsinvesteringarnahar beräknats med utgångspunkt från att ea 65 000 lägenheter påbörjas och 1980. Ökningen antas falla på flerfamiljshus, medansmåhusinvesteringarna antas ligga på samma nivå som 1978. Investeringarna ifritidshus väntas öka något . Investeringsnivån vid de stadigamyndigheterna 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan Tabell10: 7 Bruttoinvesteringar 19771980 Statliga myndigheter och affärsverk -6,5 -16,3 -3,7 -6,3 -3,4 -9,0 -12,0 -0,9 3,5 9 0 2 . ochaffärsverken antas vara densamma och 1980 som 1978. De kommunalainvesteringarna har förutsatts öka . De totalabruttoinvesteringarna redovisas i tabeU 10: 7. Lageravvecklingen1978 beräknas bli mycket kraftig, se kapitel 7. Vid slutet av 1978 skulle del av de överlager som delvis med statligt stöd byggdes upp under 1975och 1976 yara avvecklade. Det finns därför anledning anta att lageravvecklingen1979 kommer att bli långsammare än . Den relativt kraftiga produktionsökningensom förutses och 1980 kan vidare beräknas medföra en tendens tilluppbyggnad av insatsvarulager. skulle denna tillsammans med en vissfortsatt avveckling av färdigvarulagren kunna resultera i en mindrelageruppbyggnad nar det gäller de totala lagren. I diagram 10: 1 redovisas denutveckling av lagerkvoten i industrin som följer av de gjordaförutsättningarna. Diagram10:1 Lagerkvoten inom industrin 19631980 Anm.Lagerstocken i procent av bruttoproduktionen, båda räknade priser. Reviderad nationalbudget 1978 185 reala modellen har produktionsutvecklingen i olika branscher beräknats.Produktionsutvecklingen är i modellkalkylerna en följd av antagandenbeträffande tre faktorer. Den första utgörs av förändringar i den slutligaefterfrågan privat konsumtion, offentlig förbrukning, bruttoinvesteringar,lagerförändring och export. Den slutiiga efterfrågan har fördelats påproducerande bransch på grundval av historiska mönster och med hänsyn till detaktuella konjunkturläget. Som underlag har funnits de preliminära branschvisaförsörjningsbalanser för 19631975 som används i arbetet med avstämningen av1975 års långtidsutredning samt underlaget tiU den reviderade nationalbudgeten. Den andra faktorn ärutvecklingen av insatsleveranser mellan olika branscher och förädlingsvärdetsandel av bruttoproduktionen. Efter mönster från långtidsutredningama harinsatskoefficienter och förädlingsvärdesandelar uppskattats för 1979 och 1980.Dessa styr i sin tur tillsammans med produktionsutvecklingen efterfrågan iform av insatsleveranser. Dentredje faktorn är hur stor del av efterfrågan som tillgodoses genom import avvaror och tjänster och hur stor del som tillgodoses genom hemmaproduktion. Detbestäms av de importfunktioner som redovisas i avsnittet om import nedan. Denproduktionsutveckling i enskUda branscher som framkommer i modellen är till sinnatur osäker. Resultaten tyder emellertid på att industriproduktionen skuUeöka med 1979 och 1980. Hela bruttonationalprodukten skulle kommaatt öka med 1979 och 1980. Produktionsutvecklingenresulterar via de produktivitetsantaganden som har gjorts i en utveckling avarbetskraftsefterfrågan mätt i timmar. Översättningen av produktion till timmaroch av timutveckling till antal sysselsatta personer är svår att göra. Likasåär osäkerhetsmarginalerna vida om man vid en jämförelse mellan det utbud avarbetskraft som kan Tabell10: 8 Sysselsättning i antal personer 1979 och 1980 Näringslivet 10 000 . Offentligatjänster 30 000 30000 Summasysselsättningsökning 40 000 50 000 Summautbudsökning 30 000 50000 Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 186 förutsesförsöker precisera om en viss produktionsutveckling medför en ökad arbetslösheteller en brist på arbetskraft . En felbedömning av exempelvisproduktivitetsutvecklingen eller förändringen av antalet arbetade timmar perperson medför en felbedömning av antaletarbetslösa med 80 000 personer.