prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — dvs.att skatiebefria NL och öka den skattefria bonusen på sparobligationer. 6.2Skrivelsen från DEFU: Sammanfattningsvis konstaterar DEFU all utred ningens betänkande inte diskuterar förslagens konsekvenser ur uppgiflsläm- narsynpunkt, vare sig för arbetsgivare och sparinsiiiut eller för den enskilde och berörda statliga myndigheter, DEFU saknar en sådan diskussion och därmed också en närmare redogörelse för omfattningen av kostnaderna och behoven av de nya system och mtiner etc, som förslagen medför. Innan ställning las till utredningens förslag måste därför utredningsmaterialet kompletteras med en syslemteknisk analys där olika allernativ redovisas och belyses. Mycket talar enligt DEFU:s uppfattning för alt en sådan analys kan medföra konsekvenser för förslagets uppläggning i stort, DEFU förutsätter att delegationen bereds tillfälle alt yttra sig över en sådan analys, Kontrollen av att endast personer medarbetsinkomster deltar i sparandet föreslås ske hos taxeringsmyndigheterna. Motbakgrund av atl dels vissa skatteförmåner knyts lill sparandet, dels en sådankontroll inte rimligen kan läggas på arbetsgivare eller banker så tillstyrkerDEFU detta förslag. Kontrollen bör emellertid, menar DEFU, utformas på ettsådant sätt atl det innebär minimalt besvär och arbete för de administrativasystem som skall lämna underiag för kontrollen, Enligl uiredningens förslag skall kontrollen av altlönsparkonlot uppfyller ställda krav åläggas bankerna, Detla föreslås ske genomalt berörd bank utfärdar ett särskilt saidobesked åt lönspararen.Vidare föreslås all lönsparkonlot skall kunna överföras frän en bank till enannan under spararet och atl tidigare insättningar på kontot skall bli giltigaäven efter en överföring och redovisas på saidobeskedet. Denna möjlighetföreligger t, ex, inte i det nuvarande lönsparandet. Dessa förslag innebärsåvitt DEFU kan bedöma all nya administrativa system måste läggas upp hos såvälarbetsgivare, i de fall de handhar insättningarna till bankerna, som hosbankerna och taxeringsmyndigheterna. Lönsparandet föreslås ske i två olika former, delsi bank och dels i speciella aktiesparfonder inrättade av bankerna, 1 bådafallen är tanken alt insättningen av lönsparpengar skall ske genom försorg avarbetsgivaren, banken eller den enskilde lönspararen själv. Detta förslaginnebären omfattande merarbete för arbetsgivarna, speciellt i de fall närbanklön inte utnyttjas. Arbetsgivarna inte heller någon speciell ersättningför sin medverkan i inbetalningssysle-mel, DEFU föreslår, mot bakgrund av delssamhällsekonomiska överväganden, dels de mindre företagens möjligheter altadministrera lönspararinbe-talningarna,atl frågan om inbetalningens förloppytteriigare utreds. Speciellt bör utredas möjligheten atl inbetalningen skergenom antingen de befintliga banklönesysiemen eller den enskilde lönspararensegen försorg. Vidare bör särskilt övervägas huruvida en nedre gräns kan sättasavseende antalet anställda så atl de mindre förelagen ej onödigtvis betungasav nya 1977/78:165 188 Utredningen har i detta sammanhang inte redovisatnågot förslag avseende den situation som uppslår när lönspararen är sjuk och dåfår sin lön genom . Skall i denna situationadministrera inbetalningarna och följder av eventuella dispensregler ellerskall detta ske pä annal sätt? Lönspararen skall varje är, enligt utredningensförslag, förses med nödvändiga uppgifter från bankerna eller fondbolaget så attyrkat skatteavdrag kan styrkas. För all kunna tillgodose sådana krav måste nyasärskilda rutiner och administrativa syslem utarbetas hos bankerna och fondbolagen. Sparandet föreslås kunna avbrytas innanfemårsperiodens utgång. Detta skall då. ske enligt särskilda inlösensvillkor.Dessa villkor tillsammans med de regler, som föreslås gälla vid återföring avmedel till staten, innebär enligt DEFU:s uppfattning slorl administrativtmerarbete för berörda parter. Vad gäller fondbolagen så bör dessa också enligtuiredningens uppfattning föra register över andelsägarnas innehav, så attandelarna ej kan användas som marknadspapper. Denna kontroll föreslåsföljaktligen bli lagd på resp, fondbolag. Enligl förslaget skall bankinspektionen delsfastställa fondbestämmelserna för aktiesparfonderna, dels utöva tillsynen överdesamma. Vilka uppgifter bankinspektionen behöver för sin lillsynsuppgift och ivilken omfattning tillsynen bör ske anges inte. I de fall tillsynen bedrivsgenom olika former av skrivbordskontroller, kommer detta sannolikt atl medföraökade uppgiflskrav på berörda företag. Avslutningsvis noterar DEFU atl konsekvenserna avutredningens förslag ytterligare komplicerar den nu gällandeskattelagstiftningen, tvärtemot de strävanden som innebär altskattelagstiftningen skall förenklas och blankett-flödet minimeras. 6.3LönsparkommUtén: En av de sparformer som kommer atl påverkas av del föreslagnasparsystemet ärdet nuvarande Nya lönsparandel som 1972 ersatte de tidigarelönsparformerna Ungdomens och Allmänna lönsparandet. Allmänt sett anserkommittén att Nya lönsparandet numera är en så accepterad och väletableradsparform och att den årliga sparandeökningen däri (H ca I 1 /.) ärså betydande atl det vore beklagligt att hindra denna sparforms utveckling. 1en bilaga redovisas Nya lönsparandets utveckling, som varit speciellt kraftigunder (här utesluten). finns det över en miljonlönsparkonton. Enligt kommitténs prognoser kan Nya lönsparandel - omutvecklingen Hr fortgå ostört - omfatta ca 1,3 miljoner sparare med ensammanlagd behållning av . I utredningen jämställs det nuvarande Nyalönsparandet med den föreslagna sparformen. Den enda skillnaden anges vara atlNya lönsparandet 1977/78:165 189 vändersig till grupper som främst är intresserade av vinstchansen, medan denföreslagna lönsparformen inriktas på de grupper som vill ha ellinflationsskyddat sparande. Enligt kommitténs mening kan emellertid de tvåsparformerna inte jämställas på grund av skillnaderna i avkastning. Denföreslagna sparformen ger en åriig förräntning efter skatt om 12,8 96' för5-års sparande. Nya lönsparandel ger en åriig förräntning av ca II 96, varavbankräntan (f. n. 8 1/2 96) beskattas enligt gällande regler. Vid 65 96marginalskatt innebär detta en skillnad i avkastningen på inte mindre än 7,3procentenheter. För att en någoriunda jämställdhet mellan de tvåsparformerna skall kunna ernås anser kommittén att de bör jämställas skattemässigt eller också atl vinstmöjligheterna i det nuvarande lönsparandet bör kraftigt förbättras. Om bankräntedelen i Nya lönsparandet görs skattefri skulle skillnaden minska lill ca 1,8 96. De båda sparformerna blir då mera jämförbara och överföringseff ekten bör bli avsevärt reducerad. Lönsparkommitién förutsätter atl erforderiiga medelställs lill kommitténs förfogande för marknadsföring av del föreslagnalönsparandet i bank och aktiefonder. 6.4 framhåller alt de kännbarasteverkningarna av det nya sparsystemet kan uppkomma för det nuvarande NyaLönsparandet som vänder sig till samma kategorier av sparare. Lönsparlolterielsdragningskraft skall inle övervärderas. Vi anser därför atl någon form avförbättringar krävs även för denna sparform. Även om detta skulle medföraytterligare premiering av sådant nysparande som ändå skulle ha kommit tillstånd inom Nya Lönsparandet, anser vi att detta bör ske både av rättviseskäloch för alt hindra överströmning av befintligt sparande. Om man inte vidtarnågon förbättring riskerar man en betydande omdirigering av löneavdrag till dennya sparformen. Med vissa förbättringar av del nuvarande Nya Lönsparandel finnsdet plats för båda sparformerna i fortsättningen. 6.5 : Delföreslagna nya lönsparandel kan enligl riksförbundets uppfattning dra lill sigett visst ökal sparande. Som utredningen själv påpekar kan det emellertid ocksåligga myckel nära lill hands att överföra annat sparande till denna form av"inflationsskyddat" sparande. Särskill synes del vara en myckel enkeloperation att byta ett bankkonto mot ett annal. Men även andra sparformer, t.ex. livförsäkringssparandet, kan uppenbarligen med detta begränsadesparslimulansgrepp bli utsatta för påfrestningar i form av åierköp, belåningeller avbruten premie-betalning där försäkringstagarna finner del föreslagnalönsparandel lämpligare. Nyssberördes alt en sparstimulans som har sin inriktning på en relativt smal sektorav det totala sparandet - i detta fall en del av banksparandel - 'Siffermaterialet om räntesatser m. m, grundar sig på eu riksbanksdiskonio om 1977/78:165 190 otvivelaktigtkan medföra atl det blir en endast begränsad ökningseffekt för det totalasparandet därför att stimulansen i stället får negativa effekter för andrasparformer. Åtgärder av detta slag har vidtagits vid fler olika tillfällenunder . Dessa åigärder har helt inriktat sig påbanksparandet - formerav lönsparande, höjt s, k, sparavdrag. villinle ifrågasätta dessa åigärder i och för sig. Del ler sig emellertid minstsagt egendomligt atl en annan betydelsefull sparsekior, livförsäkringssparandet,i dessa sammanhang helt negligerats. Livförsäkringssparandels betydelse förkapitalmarknaden har framhållits i åtskilliga officiella uttalanden och dennabetydelse förefaller klar när från sida ställs krav påförsäkringsbolagen all bidra lill tillfredsställandet av t, ex, bostadsmarknadensoch näringslivets kreditbehov. De positiva uttalandena har emellertid integivit utslag i några stimulansåtgärder. Tvärtom har ett flertal olika ändringar vidtagits i livförsäkringsbeskattningensom märkbart motverkat kapitalbildning genom livförsäkring. Vissa av dessaändringar, som berott på ofullkomligheter i skaltelagsiftningen kan anses havarit motiverade. Andra förändringar har haft en mera diskutabel bakgrund. Härär inte platsen att gå in på dessa frågor. Men om just det långsiktigasparandet skall stimuleras måste frågan ställas varför inte stimulans avlivförsäkringssparandet övervägs. vill närmast punkt för punkt gåigenom de mål och syften som lönsparutredningen haft all uppnå och granskamöjligheten atl applicera dessa på livförsäkringssparandet /, "Bidra lill en reell ökning av hushållssparandel". Lika lilei som i uiredningens förslag kan ulanmyckel omfattande - och troligen helt orealistiska - kontrollåtgärdergaranteras alt fråga blir om nysparande. Med den aktivt verkandeförsäljningsorganisation som livförsäkringsbolagen har till sitt förfogandelorde dock fömtsättningama för en ökning av sparandet vara osedvanligt goda omäven livförsäkring inrymmes i ett sparstimulanspaket. Dessutom finns del hoslivförsäkringen som sparin-strument en särskild styrka genom den regelbundenhetsom ligger i alt premiebetalning sker på grund av avisering och även i form avlöneavdrag eller liknande, 2, ' 'Mcijlighetför småspararen at! kunna sparalill en realränta som åtminstone inte är negativ" När del gäller att motverka en negativ realränta ärdet givetvis hell en fråga om stimulansåtgärdernas utformning och omfattning. Del finns emellertid särskild anledning attuppmärksamma inriktningen på småspararna. Det förefaller ibland som omlivförsäkringen betraktas som en sparform som inle är lämplig eller över huvudtaget aktuell för småsparare. Detta är uppenbarligen inle småspararnas egenuppfattning. Prop.1977/78:165 191 Livförsäkringsskattekommitténföranstaltade under sitt arbete med betänkandet "Pensionsförsäkring"(SOU 1975:21) om en undersökning av livförsäkringsbolagens bestånd av olikaslag av försäkringar. Av intresse i förevarande sammanhang är särskiltbeståndet av försäkringar av skattekategori K, I nämnda betänkande (sid, 217)finns exempelvis återgiven följande tabell. Tabell 2:2 Försäkringar med engångsutbetaining exkl.försäkringar redovisade i tabell 2:1 Skattekategori K Antalförsäkringar och summa årliga fördelade efter premiens storlek Ärlig premie, Anlal Summa , 10 000- 19 999 20 000- 29 999 30 000- 49 999 Totalt 1927 312 336 694 Med premie O avses alla försäkringar som saknarregistrerad premie, således även engångsbelalda , Av tabellen framgår all småspararnaär i överväldigande majoritet. Om man medräknar endast de försäkringar förvilka verkligen registrerats betald premiel97l(l 927 312-238 832=1 688 480)finner man att för 99,5 96 av dessa eriagts på högst , (ungefärdel mått på småsparare som lönspamtredningen kan sägas ha angivit), Visseriigenförekommer alt en och samma försäkringstagare har flera försäkringar, vilketgör att här ej är fråga om 99,5 96 av försäkringstagarna. *I tabell 2:1 redovisades 1971 nytecknade försäkringar medengångspremie. 1977/78:165 192 angivnasiffroma väl styrker det förhållandet att den stora mängdenförsäkringstagare tillhör kategorin småsparare. Den återgivna statistiken avser ettförsäkringsbestånd som till stor del tillkommit under en lid då penningvärdetvar väsentligt högre än , men även inom senare års nyteckning faller - såvittman kan utläsa ur officiell statistik - det helt övervägande antalet årspremierför K-försäkring inom den tänkta 5 000-kronorsgränsen, 'Del (sparandel) bör direkt kunna stimulerakapitalbildningen Inom närings- Il vei" Livförsäkringssparandet kan bidra lillnäringslivets kapitalförsörjning lika väl som annal sparande. Dels föreliggerredan kreditgivning till näringslivet genom placering i industriobligationeroch genom direkt långivning, dels har livförsäkringsbolagen rätt att i vissutsträckning placera i aktier, vilken rätt av kapitalmarknadsutredningenföreslås bli utvidgad. Härmed kan sålunda även lämnas bidrag till riskvilligtkapital, "SparmedlenskaU vara långsiktigt bundna" För livförsäkringssparandel är den långsikigabundenheten ett av de mest framträdande och naturiiga kriterierna. 1 fråga omkapitalförsäkring tillhörande skallekategori K torde den långsikligabundenheten bl. a. bero på alt den försäkrade är medveten om risken för atl avhälsoskäl inte kunna erhålla en ny försäkring. Dessutom motverkas tidigareåierköp av att en väsentlig del av de på försäkringen belöpandeinitialkostnaderna tas ut av de första årens , vilket gör detoekonomiskt atl upphöra med försäkringen. För försäkringar översiigande en vissstorlek gäller vidare en femårig lånespärr och för försäkringar medkoncentrerad premiebetalning en femtonårig åierköpsspärr. kan sålunda inte finna att någontingtalar mot livförsäkringens inrymmande i ett sparstimulanspaket med de syftenoch mål som direktiven och utredningen angivit. Snarare lordelivförsäkringssparandet -vid jämförelse med utredningens förslag - väl så bramotsvara de krav som uppställts. har ovan pekat på att livförsäkringssparandel sedanlänge satts på undantag när del gäller generell sparstimulans och snarare avolika lagstiftningsåtgärder motverkats. Försäkringsavdraget har varitoförändrat - . för ensamslående och . förgifta ochdärmed jämställda. Förbundet anser sig ovan ha påvisat all livförsäkringssparandethar sådana kvaliteter att detla rimligen bör få en stimulans i minsl samma månsom annat sparande. Detta ärenligt vår uppfattning något som gäller generelltöver tiden och inte bara vid tillfällen för särskilda sparstimulansåtgärder. Desenasie decennierna har inle utvisat någon Prop.1977/78:165 193 minskningi behovet av kapitalbildning och kan i vart fall ej nu skönjasnågon förändring av detta behov. Helt oberoende av vad som kommer att bliställningstagandet till lönsparulredningens förslag yrkar riksförbundet därföratt försäkringsavdraget återställs till det värde det hade 1963. Detla innebären uppräkning av nämnda 250/, till 600/. Även med en höjning av försäkringsavdraget på sättovan yrkats skulle emellertid, om lönsparulredningens förslag genomfördes,allvarliga konsekvenser kunna bli följden för livförsäkringssparandet. Dettahar redan inledningsvis belysts. ser det därför som nödvändigt,om inte stimulans av en sparform skall gå ut över en annan, atllivförsäkringssparandet infogas i det föreslagna systemet. Några svårigheteratt göra så finner riksförbundet inle föreligga och vill här nedan framläggaförslag till sådant infogande. En ny paragraf införs efler den i belänkandetföreslagna texten till lag om skattelättnader för vissa sparformer medförslagsvis följande lydelse. "Utöver vad ovan angivits åtnjutsskattereduktion med 20 96 av premie som betalats under inkomslårel och somavser individuell livförsäkring, som enligl punkt 1, artonde stycket avanvisningarna lill 31 § kommunalskatielagen (1928:370) är kapitalförsäkring, iden mån den icke avdragils enligt bestämmelserna i 46 § 2 mom, första stycket3) samma lag. Det premiebelopp på vilket skattereduktion beräknas får tillhopamed insättningar på lönsparkonto och aktiesparkonto enligt 2 § inte överstiga4 ". Till denna skisserade lagtext vill riksförbundet geföljande kommentarer. Förslaget är begränsat till individuellaförsäkringar. Skälet härför har varit alt förbundet som inriktat på individernas sparvanor,Gmpplivförsäkringar tillkommer regelmässigt med annan bakgmnd. Å andra sidanåterfinns bland "individuella försäkringar" även s. k.riskförsäkringar. Även i sådana förekommer emellertid viss kapitalbildninginte minst i den formen atl när utbetalning sker försäkringsbeloppen i regel ejkonsumeras omgående utan transformeras i annan kapitaltillgång. Riksförbundetsförslag förutser ingen särskild inlygsgivning utan förutsätter såsom är falleti dag med såväl pensions- och kapiialförsäkringspremier som bankräntor attkontroll i efterhand kan ske hos sparinstituten, I fråga om livförsäkring har inle ifrågasattseventuell återföring av skattereduktion, eftersom livförsäkringssparandel av andra skäl (se punkt 4 ovan) kan anses långsiktigt bundet. Dessutom börheaktas atl livförsäkrings sparandel är föremål för räntebeskaltning i försäkringsbolagen, till vilket ej finns motsvarighet vid banksparande, yrkar atl försäkringsavdraget återställs till 1963 årspenningvärde genom en uppräkning lill 600/. Del vore givetvis en fördelom avdraget indexreglerades genom anknytning lill 1977/78:165 194 basbeloppet,vilket skulle göra 5 resp, 10 96 av detta, Lönsparulredningens förslag bör genomföras endastom livförsäkring infogas i sparslimulanssystemet. Eljest kommer detla alt saknaden neutralitet till olika sparformer som förbundet anser nödvändig. 6.6Svenska sparbanksföreningen anser alt del vore olyckligt om överföringar i större omfattning skulle komma atl ske från del nuvarande lönsparandet. bedömer del därför som angeläget att del nuvarande lönsparandets villkor förbättras för att det även i forlsällningen skallbehålla sin attraktionskraft. Delta bör ske genom att ränleavkastningen görs skattefri samt all den nuvarande temporära vinstnivån på 4 96 av det årliga nysparandet höjs, Som skäl för sparbanksföreningens förslag lillförbättrade villkor för Nya lönsparandet kan anföras all skattefriränteavkastning motiverar spararen att på Nya lönsparkontot fortsättningsvisbehålla medel som varit innestående på kontot . Nya lönsparandetsregler är så utformade all spararen medges rätt att efter fem årlyfta dessa medel utan all pågående sparande påverkas. Detta medför atlbetydande belopp åriigen friställs, vilka spararen naturligen skulle komma altöverföra till det nu föreslagna lönsparsyslemet. Härigenom skulle det såväsentliga nysparandet reduceras. Genom all även höja den nuvarande temporäravinstnivån skulle Nya lönsparandel framstå som ell intressant alternativ lillden föreslagna lönsparformen. Delta är viktigt eftersom intresset hosallmänheten för del Nya lönsparandet är betydande, vilket bl, a, visade siggenom det slora antalet nytillkomna lönsparare , För att åstadkomma det netlosparande somutredningens förslag syftar lill är det av betydelse att såväl del nuvarande som det föreslagna lönsparsys temet kan utvecklas parallellt, För all sparsystemet skall H den omfattning som ärönskvärd är del angelägel att medel anslås för reklam under den periodsparsystemet lanseras. vill här peka på denreklamverksamhet som skedde vid introduktionen av det Nya lönsparandet. Det ärenligl sparbanksföreningens mening av betydelse att de två föreslagnasparalternativen introduceras , 6.7Sveriges aktiesparares riksförbund påpekar att det är angeläget all införandetav de nya sparformerna* föregås av ordentlig information till allmänheten.Särskilt torde alternativet sparande i aktiefonder kräva informationsinsatser,dels eftersom många människor är obekanta med denna sparform, dels eftersomdetta sparande ulgör visst risktagande. Aktiespararna föreslår att särskildamedel anslås till att informera om de särskilda aktiesparfonderna. SpecielltAktiefrämjandel, men även , kunde lämpligen medverkai en bred och saklig information.