prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — De tre viktigaste utredningarnainom skatteområdet företagsskatteberedningen, skatteutredning och1976 års kommunalekonomiska utredning har i enlighet med sinatilläggsdirektiv slutfört sitt arbete . Derasbetänkanden skall nu remissbehandlas och tidsplanen är sådan att det skall varamöjUgt att fortsätta det inledda reformarbetet genom förslag till riksdagenunder . Utredningarnas förslag rymmer emellertid mycket omfattandeoch delvis tekniskt komplicerade frågor, varför det på vissa punkter kan kommaatt visa sig att ytterligare beredningstid krävs. Det står också klart attendast vissa delar av reformerna kan tänkas träda i kraft . Inflationsskyddet förskatteskalan kommer första gången att verka för inkomståret 1979.Skiktgränserna i den gäUande skatteskalan kommer då att räknas upp med hänsyntUl prisutvecklingen 1978. Frågan humvida ävengrundavdragen skall inflationsskyddas börprövas tUlsammans med övriga frågor som berör kostnadsfördelningenmellan stat och kommun efter remissbehandlingen av kommunalekonomiskautredningens betänkande. Till denna punkt avser jag att återkomma under år1978. Jag vUl i dettasammanhang något diskutera inverkan på statsinkomsterna av det infördainflationsskyddet för inkomstskatteskalan. Det har hävdats att staten genomdetta avhänder sig stora skatteinkomster som skullebehövas mer än väl. Om man kan lita tiU inflationsautomatiken,utan måste fatta beslut om varje ökning av skat- 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 21 teuttaget, kommer statsfinansernaatt på ett avgörande sätt försvagas enligt detta sätt att resonera. För egendel finner jag att detta argument kommer farligt nära att framstäUa inflationsom något positivt eftersom den leder till ökade statsinkomster. En återbUck påden skattepolitiska utvecklingen hittiUsunder visar dessutom att det bygger på ett ohållbartantagande. Tvånget att skapa rimliga förutsättningar för avtalsrörelserna hargjort att staten i praktiken inte alls automatiskt kunnat tiUgodoräkna siginkomsterna av den skatteskärpning inflationen i och för sig skulle haåstadkommit vid oförändrade regler. Genom årliga beslut har dendirekta skatten måst lättas, vilket regelbundet skett t. o. m. med störrebelopp än som motsvarat den samtidiga inflationsvmsten. Det samlade uttaget avstatlig inkomstskatt har således inte stigit, utan tvärtom långsiktigt minskati förhållande till underlaget. Den ökning av det totala skatte- ochavgiftsuttaget som trots detta åstadkommits har i stället berott på årligabeslut att höja olika arbetsgivaravgifter och punktskatter. Därvid är också attmärka att endast vissa av dessa höjningar direkt ingått i de årliga skatteomläggningarna.Samma möjlighet står givetvis öppen även i fortsättningen. Om anseratt statens skatteuttag bör ökas kan den fatta beslut därom. En skiUnad bliremellertid att om inte anser att någon höjning är motiverad så krävsinte längre något särskilt beslut om detta, vilket varit nödvändigt. Inflationsskyddet har ocksåkritiserats för att det skuUe förvärra de stabiliseringspolitiska problemen.Det har således gjorts gällande att den progressiva skatten har enautomatisk stabiliseringsverkan som försvinner och att man i stäUet i vissasituationer riskerar att få effekter som går rakt emot de konjunkturpolitisktönskvärda. Frågan om ivilken mån olika inslag i skattesystemet verkar automatiskt stabiliserandeeller ej är emellertid komplicerad. Den progressiva inkomstskattens egenskapatt vid stigande inkomster verka automatiskt köpkraftsindragande kan i vissakonjunktursituationer verka stabiliserande och således vara värdefull, men äri andra situationer, t. ex. stag-flation, istället destabUiserande och samhällsekonomiskt oönskad. De år-hgaskatteomläggningarna i , som syftat just till att motverka denautomatiska köpkraftsindragningen, visar att det snarare varitde destabUiserande effekterna som gjort sig gällande. Detta är inte hellerunikt för . Samma problem har uppmärksammats i en rad andra länder ochkrävt motåtgärder. Invändningarna idetta avseende mot inflationsskyddet förefaller delvis bygga på enmissuppfattning av reglernas innebörd. Inflationsskyddet innebär inte någonändring i skattesystemets omedelbara reaktion på plötsliga inflationsimpulser.Progressiviteten och den köpkraftsindragande effekten är kvar om inkomsternaunder ett löpande år stiger snabbt till följd av avtal eller löneglidning. 3 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 22 takten ökar, t. ex. tUl följd avutifrån kommande prisstegringar, blir det någon ändring motnuvarande förhållande. , närbasenhetens storlek är känd , får statsmakterna i normal ordningöverväga om stabUiseringspolitiska skäl motiverar någon ändring av det realaskatteuttaget för . SkuUe den totala efterfrågan i ekonominstiga kan en höjiung behöva övervägas och omvänt kan en tillfällig sänkningvara motiverad om en försvagning av efterfrågan väntas. Det finns därvid iaUmänhet inga skäl att anta att just den skatteskärpning som skulle komma attinträffa inflationsskyddet förutan är den stabiUseringspolitiskt lämpligaåtgärden. Sammanfattningsvisär jag alltså av den uppfattningen att inflationsskyddet inte principielltändrar det stabiliseringspolitiska problemet. Svårigheterna för statsmakternaatt förutse i vilken riktning och hur starkt köpkraftsutvecklingen börpåverkas genom skättejusteringar kvarstår oförändrade. I vissa situationer kandet tänkas att nuvarande skattesystem något underlättar lösningen, men i andralägen kan man i StäUet räkna med att det inflationsskyddade systemet har deneffekten. I det revideradebudgetförslaget /78 diskuterade jag de statsfinansiella perspektivenpå . Jag konstaterade då att det samlade uttaget av skatter ochavgifter till stat, kommuner och socialförsäkringar ökatsnabbt som andel av bmttonationalprodukten, 1976 ha nått . Av nu tillgängUgt material framgår att prognosen för pekar på enskatteandel om . Därtill kommer att den utveckling som framkom ilångtidsbudgeten för perioden /781981/82 pekade på att ytteriigare höjningarskulle kunna visa sig nödvändiga för att nedbringa de framtidabudgetunderskotten. Här ligger ettmycket betydande problem för den framtida skattepolitiken. Redan nuvarandeskatteuttag är internationellt sett mycket högt och det ligger i sakens naturatt skatternas negativa bieffekter allmänt sett blir starkare ju högreuttagsprocent som blir aktuell. Ekonomiska beslut kommer allt oftare attstyras av samhällsekonomiskt ovidkommande skattehänsyn och påfrestningarna påden allmänna skattemoralen ökar. Svårigheterna att i acceptabla formergenomföra höjningar av skatteuttaget är också betydligt större i ett skede avlångsam ekonomisk tillväxt, när konsekvensen otmdvikligen måste bli ettstagnerande eller t. o. m. minskande utrymme för privat konsumtion, än de varitunder tidigare perioder där den privata standarden kunnat öka snabbt trotsstigande skatteuttag. Det framstår därför som mycket angeläget att minska påfrestningarnapå finanspolitiken genom en bättre anpassning av de offentliga utgifternastillväxttakt till den reala resursutvecklingen. Prop.1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 23 1 Utnyttjande av finansfullmakten, m. m. Riksdagenbemyndigade regeringen att för /77, om arbetsmarknadslägetkrävde det, besluta om utgifter intUl ett sammanlagt belopp av 1 500 milj. kr. 1975/76: 100 bU. 1, FiU 1975/76:20, rskr 1975/76: 173). Regeringen har vid tre tiUfällen, nämligen den20 , den 3 febmari 1977 och , beslutat att frånvissa i besluten angivna anslag fick bestridas utgifter med sammanlagt 942 680000 le. Riksdagenanvisade genom beslut om utgifter på tilläggsbudget till statsbudgetenför /77 . (FiU 1976/77: 37, rskr 1976/77:363).Riksdagen har sedermera anvisat ytterligare . 1977/78: 25,AU 1977/78: 19, rskr 1977/78: 87). Genom dessa avriksdagen fattade beslut har regeringens utnyttjande av finansfuUmakten för /77 blivit slutiigt reglerat. (1 500 000 000-942 680 000 + 882 580 000 + 60 100 000 = 1 500 000 000). Regeringen har även /78 bemyndigats att, om arbetsmarknadsläget kräver det, beslutaom utgifter intill ett sammanlagt belopp av 1 500 milj. kr. 1976/77:100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133). Fullmakten får användas förfinansiering av tidigareläggning, utvidgning eller påskyndande av statligainvesteringar som normalt finansieras med anslag på drift- eUer kapitalbudgetensamt för beredskapsarbeten och för bidrag till kommunala projekt förinvestering och sysselsättning. Bidragsprocenten för kommunala projekt fårfaststäUas av regeringen med hänsyn till ändamålet, dock högst till 75 %.Vidare får fmansfullmakten användas för bidrag till näringslivet ochbostadssektorn. Härvid får gällande bidragssatser tiUfälUgt förhöjas med högst75 %. Regeringen kan vidare besluta attvidta åtgärder i konjunkturstimule-rande syfte med stöd av dels riksdagensbeslut att för affärsverken beräkna ett påslag om utöverinvesteringsramama, dels vissa andra bemyndiganden som lämnat. Läget på arbetsmarknaden under år1977 har nödvändiggjort kraftfullaåtgärder från regeringens sida i sysselsättningsfrämjande syfte. Den av riksdagengivna finansfullmakten har hittUls under innevarande budgetår utnyttjats vidfyra tUlfällen, nämligen , , den 10november 1977 samt . Genom beslut den 13 oktober 1977utnyttjades fullmakten för tidigareläggning av statliga och kommunalaindustribestäUningar till ett belopp om 220 milj. kr. har sedermeraför angivet ändamål 1977/78:100 Bilaga2 Budgetförslaget 24 anvisat ett anslag på 220 mUj. kr.(prop. 1977/78: 32, AU 1977/78: 15, rskr 1977/78: 51). Genom beslut den 27oktober 1977 utnyttjades fullmakten för följande ändamål. Inomjustitiedepartementets område: utförande av nya förvaltningsbyggnader för polisen m. fl. i och (21,3 mUj. och vissa byggnadsarbeten för kriminalvården (10,1 nulj.kr. ); inom område: byggande av statliga vägar(12,4 milj. ), byggande avvattenföringsstationer för meteorologiska och hydrologiskainstitut (0,8 milj. samt om- och nybyggnader av vägstatio-ner för statensvägverk (12,1 milj. ); inom budgetdepartementets område: ombyggnad avlokaler för skogsbibliotek m. m. i (1,8 milj. samt utförande av vissareparations- och underhållsarbeten (5 milj. ); inom industridepartementetsområde: byggande av vissa anläggningar för förenade fabriksverken (5,2 milj.kr. Genom härredovisade beslut disponerade regeringen förskottsvissammanlagt . Berörda statsråd kommer senare denna dag atthemställa att regeringen föreslår att på tilläggsbudget för ovanangivna ändamål anvisa . Återstående belopp, som avser vissareparations- och underhållsarbeten inom ramen för den särskUda staten förstatens aUmänna fastighetsfond, behöver däremot inte täckas med medel sombegärs på tilläggsbudget. Den ökade utgiften om 5 milj. kr. på nämnda stat sombhr följden av ifrågavarande arbeten påverkar dock det överskott frånfastighetsfonden som redovisas på driftbudgetens inkomstsida. Genom beslut den 10november 1977 disponerade regeringen ytterligare 23,6 milj. kr. Beslutet avsåg tidigareläggning av statligaindustribestäUningar genom försorg. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet kommer senare deima dag att hemstäUa att regeringenföreslår att tiU tolfte huvudtitelns anslag tillsysselsättningsskapande åtgärder på tUläggsbudget anvisa 23,6 milj. kr. Regeringen hargenom beslut utnyttjat finansfullmakten för följandeändamål. Inomjustitiedepartementets område: om- och tillbyggnad av lokaler för polisen m.fl. i (19,8 milj. samt vissa byggnadsarbeten för kriminalvården (8,7milj. ); inom kommimikationsdepartementets område: byggande av statiiga vägar (35,2 milj. ), bidrag tiU byggandeav enskilda vägar (9 milj. ), byggande av vägstationer (9,3 milj.kr.) samt byggande av vissa teleanläggningar m. m. ); inom bostadsdepartementetsområde: vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. (250 milj.kr. Genom nuredovisade beslut disponerade regeringen sammantaget . 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 25 avser senaredenna dag att hemställa att regeringen föreslår att påtilläggsbudget anvisa medel bl. a. för av regeringen nämnda dag beslutadeenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Avfinansfullmakten på 1 500 milj. kr. för /78 är som framgår av nulämnade redogörelse (1500 000 000-220 000 000 -68 660 000-23 600 000-366 996000-f 220 000 000 =) 1 . kvar att disponera. Inomarbetsmarknadsdepartementets område har dessutom finansfullmakten utnyttjatsvid tre tillfällen , nämligen dels för förhöjdastatsbidrag tUl kommunala och enskilda beredskapsarbeten för ungdomar, delsden och för höjning av statsbidragsprocenten förkommunala beredskapsarbeten från tUl i ett antal län. Regeringen harvidare med stöd av beslut att för affärsverken beräkna ett påslagom utöver investeringarna för att möjliggöra en av konjunkturmässiga ellerandra skäl påkallad ökning avmedelsasivändningen (prop. 1976/77: 100 bU. 9, /77: 12, rskr 1976/77:150; prop. 1976/77:100 bU. 17, NU 1976/77: 24, rskr 1976/77: 206 samtprop. 1977/78: 25, NU 1977/78: 32, rskr 1977/78: 108) , den27 oktober, samt beslutat vidta följande sysselsättningsfrämjandeåtgärder. Inomkommunikationsdepartementets område: tidigareläggning av vissa byggnadsarbetenvid (26,9 milj. samt tidigareläggning av vissaanläggningsarbeten vid (12,3 milj. ); inom industridepartementetsområde: tidigareläggning av vissa byggnadsarbeten vid (25,0 milj. kr., 6,9 milj. ler. resp. 13,3 mUj. Vidare harregeringen, med stöd av skilda av lämnade bemyndiganden, beslutatvidta åtgärder i konjunkturstimulerande syfte enligt följande. Inombudgetdepartementets område: utförande av vissa byggnadsarbeten för Haparandapolisdistrikt och (0,9 milj. samt ombyggnadsarbeten vidvissa kriminalvårdsanstalter (1,7 milj. ), (prop.1976/77: 100 bU. 24, FiU 1976/77: 28, rskr 1976/77: 300). Inomutbildningsdepartementets område: tidigareläggning av vissa byggnadsarbeteninom skolväsendet (47 milj. kr., 83 milj. kr. ), (prop.1976/77:100 bU. 12, UbU 1976/77: 22, rskr 1976/77: 159; prop. 1976/77: 150, FiU1976/77:30, rskr 1976/77:341) samt utökning av antalet intagningsplatser tillbl. a. kortare yrkesinriktade kurser i gymnasieskolan (prop. 1976/77: 100 bU.12, UbU 1976/77: 17, rskr 1976/77: 158). Inomarbetsmarknadsdepartementets område: utnyttjande av va-kanta platser vidAMU-center för ungdomar (prop. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 26 45, InU 1975: 14, rskr 1975: 17);särskilda utbildningsbidrag tiU ungdomar som antas till vakanta platser vidAMU-center eller går på kortare yrkesinriktade kurser i gymnasieskolor (prop.1975: 45, InU 1975: 14, rskr 1975: 17) samt ytterUgare 150arbetsförmedlingsaspiranter vid arbetsmarknadsverket. Inombostadsdepartementets område: vidgning av ramen för beslut omupprustningsbidrag till allmänna samlingslokaler m. m. ), (prop.1976/77: 100 bU. 16, CU 1976/77: 31, rskr 1976/77: 230). En redovisning avde ytterligare beslut regeringen kan komma att fatta i konjunkturstimulerandesyfte med stöd av finansfuUmakten och andra liknande fullmakter avses blilämnad i det reviderade budgetförslaget för /79. Regeringendisponerar innevarande budgetår en finansfuUmakt om 1 500 milj. kr. Villkorenför denna fullmakt redovisades inledningsvis. Jag förordar att regeringen avriksdagen utverkar en finansfullmakt även för /79. Regeringen hartidigare i proposition (1977/78: 76) med energisparplan för befintligbebyggelse förordat att en del av de resurser som krävs för att genomföra detföreslagna energisparprogrammet hänförs till en planeringsreserv som utnyttjasförst efter beslut av regeringen. Reserven är avsedd att disponeras på detsätt som är lämpligt med hänsyn tUl sysselsättningsläget. I den omfattning somplaneringsreserven tas i anspråk bör erforderliga medel få ställas tUlförfogande med utnyttjande av finansfullmakten. Chefen förbostadsdepartementet kommer senare denna dag att föreslå attplaneringsreserven för /79 bestäms till 400 milj. kr. I övrigt börfinansfuUmakten få disponeras på de villkor jag har redovisat. Medhänsyn till vad jag nu har anfört bör finansfullmakten för /79höjas till 2 000 milj. kr. 2 Placering av vissaöverskottsmedel Vid min anmälanav förslag till riktlinjer för en modernisering av budgetsystemet redovisadejag vissa förslag till åtgärder för att effektivisera affärsverkenslikviditetsplanering (prop. 1976/77: 130 sid. 50). Jag förordade attaffärsverken, utom postverket, samt vissa myndigheter med likartad verksamhetborde beredas möjlighet att på vissa vUlkor placera överskott av likvida medelräntebärande hos . godtog regeringens förslag (FiU1977/78: 1, rskr 1977/ 78: 19). I enlighet medriksdagens beslut ankommer det på regeringen att besluta om för vUka affärsverkoch myndigheter denna möjlighet skall finnas samt att ge närmare föreskrifterbeträffande placeringen av 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 27 Det ankommer på fullmäktigei att besluta om vilka räntevillkor som skall gälla. Förvissa uppdragsmyndigheter som disponerar rörlig kredit finns redan nu möjlighetatt placera medel räntebärande. Då frågan omplacering av medel räntebärande inte har något samband medomläggningen av budgetsystemet bör denna del kunna genomföras . Eftersamråd med cheferna för kommunikations- och industridepartementen förordar jagatt regeringen bemyndigas besluta härom fr. o. m. /79. 3 TotaibiJidlgeÉenbudgetåren 1977/78 och 1978/79 3.1 Totalbudlgetens utgiffsanslag budgetåren 1977/78 och 1978/79 Totalbudgetensutgifter, exkl. förändringar i anslagsbehållning och disposition av rörligakrediter, är i statsbudgeten för /78 upptagna med 129 194 milj.kr., varav 118 424 milj. kr. på driftbudgeten och 10 770 milj. kr. har därefter på tiUäggsbudget I anvisat sammanlagt 4866 milj. kr., varav 2 641 milj. kr. på driftbudgeten och 2 225 milj. kr. på kapitalbudgeten.De största anslagen på driftbudgeten gårtill sysselsättningsskapande åtgärder, 1 403 milj. kr., bidrag tiUarbetsmarknadsutbildning, 450 milj. kr., samt 360 milj. kr. som generellt statligt bidrag tUl kommuner och landstingskommunerunder . På kapitalbudgeten går de största anslagen till lån för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin,700 milj. kr., lån tUl , 600 mUj. samt ,496,5 milj. kr. 1977/78: 73 föreslås att får ettmedelstUlskott på 190 milj. kr. för att genomföra en samordning av de statligatextU- och konfektionsföretagen. Vidare föreslås på tilläggsbudgetdenna dag anslag om sammanlagt ca 1 484 milj. kr., varav ca 763 milj. kr. pådriftbudgeten och ca 721 milj. kr. De största anslagen pådriftbudgeten föreslås gå till vissa energibesparande åtgärder inombostadsområdet, 400 milj. kr., och särskilda åtgärder för arbetsanpassning, 285milj. Det största anslaget på kapitalbudgeten, 600 milj. kr., föreslås gåtill lånefonden för bostadsbyggande. Inkl. de nämnda av riksdagenbeslutade medelsanvisningarna och de som föreslås på tiUäggsbudget uppgårsålunda totalbudgetens utgiftsanslag för /78 tiU 135 735 milj.kr., varav 122 018 milj. kr. på driftbudgeten och 13 717 milj. kr. För /79 uppgår totalbudgetens utgiftsanslagtiU 151 293 milj. kr., varav 139 626 milj. kr. på driftbudgeten och 11667 milj.kr. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 28 3.2 Totalbudgetens inkomster budgetåren 1977/78 och 1978/79 Riksrevisionsverkethar med skrivelse lämnat beräkningar av totalbudgetensinkomster under budgetåren 1977/78 och 1978/79. För en närmare redogörelsehänvisar jag till verkets skrivelse (bUaga 1). Vid en beräkning avstatsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs om inkomstutvecklingen isamhället av avgörande betydelse. har i huvudsak grundatsina beräkningar på den bedömning som presenterades i konjunkturinstitutetshöstrapport samt på regeringens proposition 1977/78: 45. Beräkningarnabygger på antagandet att den totala lönesumman ökade mellan åren 1976och 1977. har ännu inga centrala löneavtal slutits.Riksrevisionsverket har antagit att lönesumman ökar . MeUan åren 1978 och 1979har lönesumman schablonmässigt antagits öka . I detinkomstbegrepp som är utgångspunkt för beräkningar,nämligen inkomst av tjänst exkl. pensioner, ingår förutom löner ävenlivräntor, periodiskt understöd, rese- och traktaments-ersättningar m. m. Densammanvägda ökningen av inkomst av tjänst antas av bli likastor som lönesummans ökning, dvs. , och,schablonmässigt, . Jag har i minaberäkningar av statsinkomsterna kalkylmässigt utgått från samma antaganden somriksrevisionsverket. Verket har i sinakalkyler preliminärt räknat med en återföring av kommunalskattemedel frånbudgetutjämningsfonden om . Jag finner ingen anledning att nuavvika från dessa kalkyler. Riksrevisionsverkethar vid sin beräkning av inkomsttiteln skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter nt. m. utgått från att socialavgiften tUl bamomsorgenhöjs från tiU . Chefen för socialdepartementetkommer senare denna dag att föreslå en sådan höjning. Vad gäller samtiigaövriga arbetsgivaravgifter har antagit att de år 1979förblir oförändrade jämfört med . Chefen för kommerdock senare denna dag att föreslå en höjning av socialförsäkrings-avgiften tUlsjukförsäkringen från tUl fr. o. m. . Dettaskulle innebära en ökning av statsinkomsterna med ca 800 mUj. /79 i förhåUande tiU vad verket angett. För egen del har jag ilikhet med t. v. räknat med att det samlade uttaget avarbetsgivaravgifter i huvudsak inte förändras . Kalkylmässigt kanjag därför ansluta mig tUl verkets beräkningar vad gäller den nu behandladeinkomsttiteln samt inkomsttiteln aUmän arbetsgivaravgift. har beräknatinkomsttiteln bensinskatt till 2 030 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 29 resp. 2 090 milj. kr. underbudgetåren 1977/78 och 1978/79. Som jag har anmält avser jag attföreslå att bensinskatten höjs med per liter och att en motsvarandehöjning av kUometerskatten genomförs fr. o. m. . En mindre delav inkomstökningen till följd härav faller på inkomsttiteln vägtrafikskatt.Jag tar rent beräkningsmässigt t. v. upp hela inkomstökningen under inkomsttitelnbensmskatt. Med beaktande av uppbördsmetodiken samt gäUande avdragsmöjUgheterräknar jag upp inkomsterna med 25 milj. kr. resp. 1 200 milj. kr. förbudgetåren 1977/78 och 1978/79. Inkomsterna avskatt på spel för /79 beräknas av tUl 116milj. har beslutat om förbud mot automatspel med vinster ipengar eller polletter fr. o. m. (prop. 1977/78: 9, NU1977/78: 15, rskr 1977/78: 44). Till följd härav räknar jag ned inkomsterna tUl96 milj. kr. för /79. Riksrevisionsverkethar beräknat inkomsterna av investeringsavgift tiU . /78 och tiU . under /79. Riksdagenhar beslutat att upphäva lagen om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten(prop. 1977/78: 52, SkU 1977/78: 15, rskr 1977/78: 49). Jag räknar därför nedinkomsterna tiU 9 mUj. under /78. För /79 bördenna inkomsttitel utgå. Som jag tidigarehar anmält avser jag att föreslå en särskild skatt på utrikes charterresor medflyg. Skatten bör införas fr. o. m. och bör utgå med i princip100 kr. per person och resa. Inkomsterna beräknas tUl ca 15 milj. kr. För /79 beräknas inkomstema bli avstorleksordningen 100 milj. kr. Beträffandeinkomstposter under rubriken uppbörd i statens verksamhet förordar jag, eftersamråd med berörda statsråd, följande justeringar av riksrevisionsverketsberäkningar. Regeringen harbeslutat höja taxorna för utrikesförvaltningens bistånd i arvsmål fr. o. m.den 1 januari 1978. Till följd härav beräknar jag inkomsttitelnexpeditionsavgifter tiU . under /78 och tiU . under /79. Regeringen harvidare beslutat om försöksverksamhet med avgiftsbeläggning av vissaexportfrämjande tjänster vid utiandsmyndigheter fr. o. m. . TUl följd härav bör en ny inkomsttitel, avgifter förutrikesförvaltningens exportfrämjande åtgärder, tas upp. Jag beräknarinkomsterna under denna till . för /78 och tUl 200 000kr. för /79. Jag beräknarinkomster vid arbetarskyddsstyrelsen till resp. . och 3 820 000 kr.under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Detta innebär en ökning med 4 106 000 kr.under /78 och en 4 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 30 /79 jämfört med vad har beräknat. Inkomster vidstatens trafiksäkerhetsverk bör för /79 föras upp med 44 milj.kr., vilket är 2,2 milj. kr. mindre än vad har beräknat.