prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — uppgick nämnda summa till ,1976 knappt 6 och till ca . Den osäkerhet som restpostenrepre- Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan Tabell1: 2 Betalningsbalans för 19741977 Milj.kr., löpande priser Export av varor Import av varor 70 514 72 800 72 012 74 000 80 195 85 300 85 527 90 148 övriga tiänster, netto Förändring i valutareserven p.g.a. kursrörelser senterartorde till en del också gäUa tjänsteutbytet med utlandet. Statistiska centralbyrånundersöker f. n. storleken på företagens import och export av tjänster. Somredan framhåUits blev lageromsvängningen större än väntat förra året.Lagerneddragningen blev särskilt markant under sista kvartalet.Lagerneddragningen fortsätter , med tyngdpunkt . Enavsevärd andel går på export och torde därför övergångsvis ge något"uppblåsta" exportsiffror. Denprivata konsumtionen minskade med i volym tiU 1977. Serman till utvecklingen under loppet av fjolåret kan konstateras attnedgångstakten ökade avsevärt under halva halvåret. Till en del torde detta haförorsakats av mervärdeskattehöjningen . Det gäUer nästan alla formerav privat konsumtion, men med särskUt accentuerad nedgång vad gäller bilar. Fördessa noterades en nedgång på tredje och fjärde kvartalen 1977 jämförtmed . Markant var också att livsmedelskonsumtionensjönk . Trots den svaga konsumlionsutvecklingen stegsparandets andel av disponibelinkomsten till den mycket höga nivån 91/. Dettamöjliggjordes av att de reala disponibla inkomstema faktiskt ökade med 1,5 %.Konsumtions- och sparandebenägenheten kan mot bakgrund av inkomstutvecklingente sig något förvånande. EmeUertid bestod i stort sett heladisponibeUnkomstökningen av en uppgång av transfereringarna, särskilt tillpensioner. Detta kan ha verkat neddragande på konsumtionsbenägenheten. Ävenandra faktorer, av ibland mera psykologisk art kan emellertid ha spelat in, t.ex. att insikten om det allvarliga ekonomiska läget för svensk ekonomisuccessivt Reviderad nationalbudget 1978 7 Tillsammans med en sen avtalsuppgörelse för lönernaledde detta tiU en ökad försiktighet vad gäUer privat konsumtion. Det kan idetta sammanhang finnas anledning att något beröra sambandet mellan deninhemska efterfrågenivån oeh utrikeshandelns utveckling. I inledningen tillden internationeUa recessionen låg efterfrågenivån påtagligt högre i änvad som gällde i omvärlden. Vårt s. k. relativa efterfrågetryck steg därmedunder 1974 oeh 1975. I och med att en viss försiktig återhämtning påbörjadesinom OECD-området medan aktivitetsnivån i vårt land minskade sjönk också detrelativa efterfråge-läget. Denna sänkning skulle i och för sig ha lett till enminskad import och ökad export utan förändringar i den svenska kronans yttrevärde. Möjligheterna att kompensera en vikande hemmamarknad med ökad export ochundanträngning av import skulle dock varit betydligt sämre. I stället hadeproduktion och sysselsättning drabbats med desto större kraft. varsänkningen av det relativa efterfrågetrycket en förutsättning för att snabbtuppnå en effektiv devalvering, dvs. en sänkning av relativa exportpriser.Genomslaget av kostnadsanpassningen på exporten och importen hade annars gåttbetydligt långsammare. Själva tidsfaktorn är av central betydelse eftersom julängre tid effekten av en devalvering tar att slå igenom, desto större ärrisken vid ett högt relativt efterfrågetryck att de pris- och lönestegringarsom en devalvering lätt genererar hinner äta upp effekten av devalveringen. Inledningenav året har inneburit en hygglig exportutveckling, svag privat konsumtion, svaginvesteringsverksamhet i näringslivet men en förnyad uppgång i bostadsbyggandetsedan andra halvåret . Den kommunala konsumtionen fortsätter attexpandera starkt. Den sammantagna inhemska efterfrågan är emellertid låg,vilket för med sig en mycket svag importutveckling ochhandelsbalansutvecklingen har till stor del av denna anledning varit mycketgynnsam. Arbetsmarknadsläget har inte nämnvärt försämrats. Enomständighet av största vikt är den skiftning mot ett mera optimistiskt eller i vart fall mindre pessimistiskt stämningsläge som tycks ha inträffat iindustrin. Skälen härtill är flera. Devalveringen tycks ha varit lyckosam, sålångt det nu är möjligt att ännu statistiskt belägga en sådan sak.Prissättningen på exportprodukterna förefaller ha varit sådan att positivavolymeffekter successivt uppstår. LOPTKSÄF innebär lågaavtalsmässiga lönepåslag och omfattar . Det samhällsansvar somparterna på arbetsmarknaden därmed visat har sannolikt en mycket stor betydelseför tilltron till möjligheterna att vända ekonomin i en positiv riktning.AtskUligt av stämningsomslaget kan utläsas i konjunkturinstitutetsmarsbarometer för industrin. Orderingången har mera allmänt visat enuppåtgående ten- 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 8 densoch förhoppningarna att det fortsätter uppåt är ganska vitt spridda. För dentotala produktionen i industrin väntas medföra en vändpunkt.Däremot kan ännu någon ljusning inte skymtas vad gäUer industrinssysselsättning. Tvärtom med större eftersläpning än normalt mellanproduktionsuppgång och sysselsättningsökning kan vissa ytterligarepåfrestningar förutses. TiU avsevärd del sammanhänger detta med denarbetsmarknadspolitik som har förts . Reserverna av outnyttjadarbetskraft är på sina håll betydande. Den väntade produktionsförstärkningenkommer självfallet i första hand att resultera i ett högre utnyttjande avdessa reserver och först i ett senare läge medföra en ökad sysselsättning. Detkan finnas anledning att stryka under att den ekonomiska situationenfortfarande är dålig. Det som hänt är att förhoppningar, prognoser, tendenservisar på en vändning. För industrikonjunkturen (betraktad frånproduktionsaspekten) kan det vara rimligt att tro på en vändning . Och för de branscher som helteller delvis präglas av strukturella kriser kan någon allmän ljusning ännu inteskönjas. Somalltid för en ekonomi av vår typ är den internationella konjunkturens förloppav avgörande betydelse. I kapitel 2 redovisas ekonomidepartementets syn påkonjunkturutsikterna i vår omvärld . Där framhålles attkonjunkturindikatorerna i vissa länder gav en något ljusare bild av läget i börjanav 1978 jämfört med situationen . Det gäller t. ex. förFörbundsrepubliken , , och . För de mindreländerna och de ur vår synpunkt så viktiga nordiska grannländerna är däremotläget nu snarare något dystrare. I medverkade en ovanligt kallväderlek och den utdragna kolgruvestrejken tUl en dämpad utveckling i börjanav året. Denunderliggande styrkan i konjunkturen för den amerikanska ekonomin förefaUeremeUertid fortfarande vara stark. Arbetslösheten fortsatte också att sjunkaunder , som sysselsättningen ökade.Budgetförslaget /79 innehåller en skattesänkning på , som om den genomförs sätts in under fjärde kvartalet i år.Därigenom skulle det vara möjligt att motverka den avmattning som kunde väntasefter snabb ekonomisk tillväxt. Det kan dock finnas anledning attsätta ett litet frågetecken i kanten för styrkan i den fortsatta expansionen iFörenta staterna. Genom den starkt tillväxtfrämjande politik som Förentastaterna fört och avsaknaden av en mera bestämd sådan i andra viktigaländer, främst och har underskottet i denamerikanska bytesbalansen vuxit mycket snabbt under det senaste året.Skillnaden i tillväxt, inflation och i bakgrunden den ekonomisk-politiskafilosofin har lett till stora jämviktsbrister i den internationella handeln ochbetydande Reviderad nationalbudget 1978 9 förskjutningari kurserna meUan viktiga valutor. Trots omfattande stödoperationer har doUarnsjunkit till en lägre nivå mot de västtyska, japanska och schweiziskavalutorna än . Överskottsländernasom kraftigare än har prioriterat inflationsbekämpningen harpå det hela taget stått emot försöken att få dem att kraftigt stimuleraefterfrågan. Den västtyska regeringen har sålunda sagt sig först vilja studerautvecklingen innan man tar ställning till om ytterligareåtgärder behöver sättas in. Officiella uttalanden har ocksåuttryckt tvivel om möjligheterna att nå upp till en tiUväxt på 1978,vilket är den målsätta siffran. Det förtjänar påpekas att eventuella åtgärder istimulerande riktning med sedvanlig tidsfördröjning torde få sina huvudsakligapositiva effekter först . Förentastaterna, och har ansetts ha ett särskiltansvar för att världsekonomin återigen skulle komma tiUbaka till snabbtillväxt, ett högt utnyttjande av resurserna och en reduktion av den högaarbetslösheten. Som tidigare framhållits är det egentligen bara Förentastaterna som levt upp till denna målsättning. Tillväxten var där 1977mot ungefär hälften i . Ävenom det kan förefaUa troligt att stimulanser sätts in i FörbundsrepublikenTyskland och att tillväxttakten där blir något högre kan Förenta staternakomma att finna det svårt att undvika en viss dämpning i tUlväxttaktenframöver. Tonvikten i politikutformningen glider sakta över motinflationsbekämpning och reducering av det kraftiga bytesbalansunderskottet.Men tiUväxten håller sig troligen kvar även . Möjligheternaatt nå en förbättrad tillväxt i har ökat. Det är inte bara p.g. a. sannoUkheten av en något högre tillväxt i för torde stagnationen brytas. Förutsättningarna härförhar ökat avsevärt genom en lyckosam pris- och kostnadsbekämpande ekonomiskpolitik . Stimulansåtgärder har också satts in i syfte att ökatillväxten. Även och troligen också har flera frihetsgraderän tidigare att föra en mera expansiv politik. För många små länder föreliggeren fasförskjutning, såtillvida att politik mot inflation och växandeunderskott i utrikeshandeln sattes in betydUgt senare än i de flesta storaländer. Också torde därför de mindre ländernas tillväxt bli svag. Sammantagetför kan tillväxttakten väntas öka från 1977 tillstorleksordningen och förmodligen högre om, vilket ärsannolikt, erforderliga ekonomisk-politiska insatser görs. Investeringarnavisar ännu ingen självgenererande växtkraft och det allmänna förtroendeklimateti näringslivet är fortsatt ganska ogynnsamt. Däremot har en viss positivgrundton kommit fram vad Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan lo gäller"consumer confidenee", i t. ex. . Det är därför inteosannolikt att den privata konsumtionen i dessa länder kan komma att visaförnyad växtkraft och öka i högre takt . Efterhand påverkasproduktion och investeringar. Om en utveckling enligt dessa linjer inträffarkan BNP-tiUväxten i bli något högre än vad som angivits ovan.Emellertid finns anledning att utfärda en varning, som sammanhänger medlagerutvecklingen i dessa länder. Lagren ligger ännu på en hög nivå iVästeuropa och vid en snabbare efterfrågetillväxt är det troligt att en visslagerkorrigering kommer tUl stånd. Det är i och för sig möjligt att en sådanprocess kan sträckas ut i tiden, men det finns också en viss risk att det gårsnabbare. I så fall kan de depressiva tendenserna härav motverka enuppsnabbning i tillväxtförloppet. Sammantagethar som huvudprognos för den internationella konjunkturen i kalkylerna lagtsin en successivt något lägre tillväxt i och en tilltagandetiUväxt i . För hela OECD-området bedöms tillväxten kunna bli ca 4 %från 1977 till 1978. Väridshandeln har visat en avsevärd inbromsning iexpansionstakten, från 1976 tiU 1977, ökningen väntas bli knappt 5 %1978. För både 1976 och 1977 sammanhänger ökningstakten en hel del med lagerförloppet.Uppdragningen av lager 1976 drev upp handelssiffrorna och lageromsvängningentiU 1977 fick sedan minuseffekter på världshandeln. Nytillkomna omständighetersom växer i styrka och sannolikt påverkar handelsutbytet i inte oväsentligomfattning är tendenser till ökad protektionism och den instabila situationenpå den internationella valutamarknaden. Borttagandetav den aUmänna arbetsgivaravgiften i hela landet från , somföreslås i den reviderade finansplanen, kommer att få betydelse för såvälexportutvecklingen som på förloppet på övriga områden i den svenska ekonomin.Borttagandet betyder att företagens arbetskraftskostnader sänks med ,räknat för helår. I de effektkalkyler som har gjorts och som inarbetats iprognoserna i detta kapitel har antagits att konstnadssänkningen i huvudsakanvänds till att sänka priserna. Dentotala exporten väntas öka tiU 1978, mätt inationalräkenskapstermer. Exporten av bearbetade varor (exkl. fartyg), väntasöka , medan råvaruexporten stiger något långsammare. Fartygsexportenverkar kraftigt nedhållande på exportvolymen; utförseln av fartyg torde näranog halveras. Detta gäller främst nybyggda fartyg. Avgiftssänkningen har ikalkylerna bedömts sänka exportprisnivån med . Volymenpåverkas av den extra prisdämpande åtgärden först med en viss eftersläpning.Med de elasticitets-tal som har tUlämpats av kanvolymhöjningen troligen väntas uppgå till för . Isammanhanget finns det a.nledning att åter påpeka att de exportbedömningar somkonjunktur- Tabell1: 3 Försörjningsbalans -2,5 -4,5 -3,5 -2,9 -0,1 -3,4 -0,9 -ö,5 -9,0 -16,3 -12,0 Statliga myndigheter och affärsverk -3,7 -6,3 -1,3 (-3,1)' (-1,6)' -0,9 -0,8 -4,2 -2,9 -0,1 'Lagerinvesteringarnas förändring i procent av föregående års bruttonationalprodukt. institutetpresenterar i kapitel 3 inte har kunnat inrymma effekterna av deekonomisk-politiska förslag som lagts i den reviderade finansplanen. Tillväxtenav våra exportmarknader för bearbetade varor beräknas till . Relativprisetantas komma att sjunka med 5 å 5 1/efter en nedgång med ea 19761977.Ändelsvinster i storleksordningen för bearbetade varor har bedömts möjligaatt nå 1978. Därvid har lagts in en bedömning att kvarvarande negativa effekterpå andelsutvecklingen från prishöjningarna 1975 och 1976 blir mycket små ellerobefintliga. Omsvängningenväntas bli mycket markant för verkstadsexporten; från en Uten tiUbakagång 1977till en ökning på . Pappersexporten som klarade sig förhållandevishyggligt 1977 väntas öka med och för järn och stålförutses en volymökning på . Även för trävaror och massa förutses en ökning. Borttagandetav den aUmänna arbetsgivaravgiften syftar bl. a. till att uppnå en lägreinflationstakt. I den konkurrensutsatta sektorn av ekonomin får företagenutrymme för ytterligare relativa prissänkningar i förhållande till utiändskakonkurrenter både på hemma- och exportmarknad. 1 den skyddade sektorn där detär lättare för företagen att tillämpa Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan n enstelare prissättning får man utgå från att prispolitiken får en sådanutformning att huvuddelen av avgiftssänkningen kommer konsumenterna tillgodo.Enligt prognos i kapitel 6 för konsumentprisernasutveckling skulle det vara möjligt att komma ner under den gräns förprisutvecklingen som förutsätts i de på den privata arbetsmarknadenträffade avtalen. I den prognosen har den föreslagna avgiftssänkningen intekunnat beaktas. Inräknat effekterna av borttagandet av den allmännaarbetsgivaravgiften och sänkningen av diskontot med en halv procentenhet frånden , beräknas nu priserna öka under loppet av året. 1978års löneavtal ger, inberäknat en relativt låg löneglidning, en realt disponibelinkomst som minskar med ca 1 1/. De i kapitel 6 utförda beräkningarna överdisponibelinkomstens fördelning visar att pensioner och transfereringsinkomsterbehåUer sin reala köpkraft . Som ovan nämnts har effekterna på priserna avavgiftssänkningen inte där kunnat beaktas. Dettorde vara rimligt att anta att konsumenterna försöker håUa kvar sinakonsumtionsmöjligheter genom att sänka sparkvoten. Här har därförförutsatts att nedgången i den reala konsumtionsvolymen stannar vid . Igenomsnitt skulle då konsumtionsstandarden ligga på samma nivå somunder . Detta innebär att den lägsta nivån under1978 skuUe ha nåtts och att volymen därefter saktastiger under loppet av året. Denoffentliga konsumtionen präglas av två skilda tendenser. Statens egenkonsumtion låg 1977 och kommer även 1978 att ligga på en ungefär oförändradnivå. Kommunernas resursanspråk ökar dock; väntas deraskonsumtionsvolym öka med . Dettaär i och för sig en icke oväsentligt lägre takt än menfortfarande högt med tanke på det begränsade sammanlagda resursutrymmet förprivat och offentlig konsumtion. Kommun-investeringarna torde enligtbedömningar baserade på enkätmaterial ligga kvar på en oförändrad nivå 1978.Detta trots att bostadsinvesteringarna ånyo börjar öka, vilket regelmässigtställer krav på kommunala följdinvesteringar. Minskningenav lägenhetsreserven och anpassningen av lånemöjligheterna tillkostnadsutvecklingen har skapat en grund för ett ökat bostadsbyggande, även avflerfamiljshuslägenheter. Påbörjandet av nya lägenheter tycks komma att liggapå den nivå som förutsades i finansplanen , inemot 60 000 lägenheter. Under1978 kommer det ökade bostadsbyggandet att väga upp minskningar ibyggaktiviteten på andra håll, exempelvis inom handel och industri. Handelnsinvesteringar minskar sålunda med . Med tanke på de begränsadekonsumtionsökningar som kan Reviderad nationalbudget 1978 13 väntasframöver torde investeringsnivån inom sektom förbli låg . Medtanke på den även låga vinstnivån och den betydande outnyttjade kapacitetsom finns kan någon ökning av industriinvesteringarna inte väntas i år.TiUgängUgt enkätmaterial tyder på en fortsatt investeringsminskning på drygt10 %. Äv avgörande betydelse för investeringsutvecklingen är hur stor denfaktiska kapacitetsreserven är. Om denna reserv är mindre än vad tidigaretrendmässiga samband indikerar skulle investeringsbehovet visa sig tidigare änom motsatsen gäller. En grundläggande fömtsättning är dock att försäljnings-och vinstförväntningarna gradvis blir mera optimistiska. Totaltinnebär den skisserade utvecklingen att de fasta investeringarna fortsätteratt sjunka något även 1978. Minskningarna hänför sig i första hand tillnäringslivet. Avvecklingenav överlagren påbörjades , då också lagerpolitiken lades om. Dennaavvecklingsprocess fortsätter , i särskUt hög grad under det förstahalvåret då basindustriernas lager-avveckling är som mest omfattande. Inomverkstadsindustrin ligger tyngdpunkten i avvecklingen på andra halvåret.Lagerminskningen har av beräknats till 6 å 7 miljarder kr.motsvarande en produktionsnedhåUande effekt om räknat på totalproduktionen. Denovan redovisade efterfrågeutvecklingen, med avräkning för importen, leder tillatt BNP ökar med . Den omstrukturering av ekonomin som pågårillustreras av att det på länge är varuproduktionen somökar snabbare än tjänsteproduktionen. Industriproduktionen torde öka med ca 1/. Den privata tjänsteproduktionen väntas komma att ligga på en oförändradnivå. Sysselsättningsmässigtfortsätter dock minskningen inom varuproduktionen, en minskning med över 20000 personer mellan årsgenomsnitten 1977 och 1978 kan väntas för industrin. Förutvecklingen under loppet av året torde detta ändå innebära en viss vändninguppåt . Ävenunder 1978 kommer man att få räkna med betydande påfrestningar påarbetsmarknaden inom många regioner och inom flera branscher. Totalt sett ärdet dock troligt att efterfrågan i stort sett kommer att motsvara utbudet avarbetskraft. En viss ökning av arbetslösheten genomsnittligt sett kan möjligenkomma att inträffa. föreligger särskilt stora osäkerheter isysselsättningsberäkningarna. SpecieUt gäller detta antagandena om i vilkengrad bortfallet av arbetsinsatser genom införandet av den femte semesterveckankommer att kompenseras av nyanställningar. Enlåg inhemsk efterfrågenivå och en förbättrad konkurrenskraft för de svenskaproducenterna leder tUl att importen, i volym räknat, sjun- 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 14 Tabell 1: 4 Förändring i BNP-komponenterna i procent avbruttonationalprodukten föregående år 19741978 -0,5 -0,6 -0,1 -0,1 -0,7 -0,2 -0,7 -3,1 -1,6 -3,6 -1,7 Nettoefterfrågan från utlandet' -3,3 -1,0 -2,5 ' Export av varor och tjänster ./. import av varor ochtjänsler. Källor: och statistiska centralbyrånsamt beräkningar utförda inom ekonomidepartementet. Den konkurrensförbättring somavgiftssänkningen ger verkar i riktning mot en ytterligare sänkning avimportnivån. A andra sidan medger den lägre inflationstakten en något mindrenedgång i den privata konsumtionen än vad räknat med.Detta verkar i importhöjande riktning. De två nämnda tendenserna tar i stortsett ut varandra. De fortsatta importprisstegringarna leder till att vårtbytesförhållande, terms-of-trade, sjunker även 1978, med . Trots dettasker en kraftig förbättring av handelsbalansen från ett underskott på 4,6 mUjarderkr. 1977 till ett beräknat överskott om nära . Dettaåstadkoms genom förbättringar i den reala balansen. Ätt sådana förbättringarkommer till stånd beror dels på positiva förskjutningar i konkurrenskraften,dels på att den inhemska efterfrågan hålls på en låg nivå, dels på den kraftigalagerawecklingen. Sammantaget har importprognosen nedjusterats med ca tvåprocentenheter sedan den preliminära nationalbudgeten. Den kraftiga förbättringen av handelsbalansen motverkasinte helt av försämringen på tjänste- och transfereringsbalanserna.Tjänstebalansen försämras med ca . Försämringen påtransfereringsbalansen är större, ca . och förklaras helt avökade räntebetalningar på utiandsskulden samt ökat u-landsbistånd. Totalt sett skulle en omsvängning i bytesbalansen på merän . kunna ske, från ett underskott på nära 15 miljarder kr.1977 till . Utvecklingen mot ökande underskott i vårutrikesbalans förefaller därmed ha brutits. Som senare skall redovisas kan enviss rekyl förväntas . Det främsta skälet härför är att importeni år utvecklas synnerligen svagt, beroende både på den all- Reviderad nationalbudget 1978 15 Tabell 1: 5 Bytesbalans för 19761978 kr., löpande priser Export av varor Irnport av varor Övriga tjänster, netto Bytesbalans -11666 -14 920 -12 155 mänt svaga konsumtions- och investeringsefterfrågan ochden fortsatta lagerneddragningen. En "normalisering" på dessa punkterkommer att föra med sig en avsevärt högre import. Förhoppningen är att exportentill dess hinner växa till i styrka i en sådan omfattning att dess ökning kankompensera importtillväxten och den fortgående försämringen av tjänste- oehtransfereringsbalansen. I vart fall finns det skäl att varna för att den snabbaförbättringen för bytesbalansen inte utan vidare kommer att bli permanent. I tabell 1: 6 framgår utveckUngen och fördelningen av detfinansiella sparandet för huvudsektorerna i ekonomin t. o. m. 1978.Det totala sparandeunderskottet, bristen på sparande, är lika med underskottetpå bytesbalansen. Sparandet i hushållen och inom den offentliga sektornsvarade 1976 och 1977 för positiva bidrag, medan näringslivet visade mycketkraftiga, och oförändrat stora minustal. En sådan bild av näringslivetsfinansiella situation överensstämmer med den statistik som föreliggeravseende de större industriföretagens resultat . 550 företag med minst200 anställda redovisar sammantagna ingen vinst alls efter avskrivningar ochfinansiella intäkter och kostnader. Resultatet har, i förhållande tillomsättningen utvecklats på följande sätt, enligt statistiska centralbyrån.Genom omläggning av definitioner m. m. är uppgifterna för 19741976 inte i aUaavseenden jämförbara med siffror. 1974 1975 1976 1977 0 0/ ;: 0/ 2 0/ n o/ O /o -' /o * /o sJ /o För en jämförelse meUan 1976 och 1977 redovisarstatistiska centralbyrån följande tablå som avser 203 företag med 500 ellerfler anstäUda, Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 16 förvilka det föreligger jämförbara uppgifter. (Rörelseresultat och bruttomarginalföre avskrivningar och finansieUa poster.) Massa-, pappers- och pappersvaru- Järn-, stål- och metallverken -4,0 Ävtabell 1: 6 framgår att den offentliga sektorns sammanlagda finansiellasparande skulle visa en fortgående kraftig försämring också tUl 1978,trots en beräknad kraftig positiv omsvängning i kommunernas finansiella saldo.För näringslivet väntas däremot ske en påtaglig förbättring, tiU följd främstav den markanta förbättring som väntas för kostnadsutvecklingen. Med en antagenproduktivitetsförbättring i den konkurrensutsatta industrin om kanlönekostnadsökningen per producerad enhet bli mot drygt 12 %19761977.