prop · G103170 · 1977-12-31 00:00:00 — Sammanfattningsvis anförde arbetsgmppen attjuristernas cirkulationstjänstgöring är ell väsentligt inslag i utbildningenoch atl del är viktigt atl någon plan för cirkulation görs upp. Vidare ansågsatt tillgången på litteratur spelar stor roll och det föreslogs atlbibliolekssidan borde ses över. Slutligen ansåg gmppen att utbildningsutbudetför jurister inom förvaltningen borde samordnas centralt samt att samarbete iutbildningsfrågorna borde etableras med andra organisationer som har utbildningav jurister på sina program. 9Fiirvaltningsrättsreformen 1971 9.1 Inledning Slalsmakterna fattade 1971 beslul om en reform avförvallningsrätlskipningen i kammarrätten och regeringsrätten. Till grund för förvaltningsrätlsreformen låg ellbetänkande av förvalt-ningsdomslolskommittén (SOU 1966:70)Förvatlningsrältskipning. Genom reformen ombildades regeringsrätten så att desshuvuduppgift blev att sörja för prejudikatbildningen. Regeringsrätten fickockså en enhetlig föredragandeorganisation. Kammarrätten sköts in som eninstans före regeringsrätten i praktiskt taget alla mål som kan gå lillregeringsrätten. Den tidigare Kungl. Kammarrätten i ersattes av tvåregionala förvaltningsdomstolar, kammarrätterna i och Göteborg.Antalet kammarrätter har senare ökats till fyra. Kammarrätten i Sundsvalltillkom den och kammarrätten i den . Möjligheten att fullfölja mål från kammarrättentill regeringsrätten är begränsad på så sätt att besvären prövas iregeringsrätten endast efter särskilt 1977/78:170 65 prövningstillstånd.Prövningstillstånd meddelas endast om det är av vikt för ledning avrättstillämpningen att frågan prövas av regeringsrätten (prejudikatsdispens)eller om del föreligger synneriiga skäl till en sådan prövning, såsom alt grundför resning föreligger eller att målels utgång i kammarrätten uppenbariigenberor på grovt förbiseende eller grovt misstag. De allmänna förvaltningsdomstolarna är enligl lag(1971:289) om allmän na förvaltningsdomstolar regeringsrätten ochkammarrätterna i , , och . När förvaltningsrätlsreformen trädde i krafl den 1januari 1972 arbetade kammarrätten i på nio avdelningar, varav tvåvar föriagda till . inrättades en frislåendekammarrätt i bestående av de från Stockholmskammarrätlenulstationerade avdelningarna och en ny avdelning. Samtidigl minskades antaletavdelningar i till sju. Under /76 har en extraavdelning salts upp i kammarrätten i . Kammarrätten i började sin verksamhet denI . Kammarrätten, som från börian hade sex avdelningar, utökadesden med en sjunde avdelning. finnsdessutom en extra avdelning. Kammarrätteni fick fr. o. m. den en extra avdelning och arbetar numed tre ordinarie och en extra avdelning. Kammarrätten i inrättades den I januari1977 och arbetar sedan den på tre avdelningar. som alltså före reformenbestod av nio avdelningar har byggts ut lill atl omfatta 23 avdelningar den Ijuli 1977. I ledningen för varie kammarrätt finns enkammarrälispresident. Tjänsten tillsätts av regeringen utanansökningsförfarande. Kammarrätterna är för sin dömande verksamhet indelade iavdelningar. På en avdelning tjänstgör normalt en kammarrättslagman, fyrakammarrättsråd, varav en tillika är vice ordförande på avdelningen, och enkammarrättsassessor. Dessa tjänster tillsätts av regeringen, i fråga omkammarrältslagmannen utan ansökningsförfarande. Vidare finns juristtjänsterför fiskaler och fiskalsaspiranter. Den1 infördes lekmannainflytande i kammarrätten i vissa mål (prop,1975/76:153, JuU 44, rskr 396), I nämndmålen - mål enligl utlänningslagen,nykterhelsvårdslagen, bamavårdslagen och -är kammarrätten domförmed tre lagfarna ledamöter och två nämndemän. I övriga mål dömer kammarrättenmed tre lagfarna ledamöter. Vid mål om fastighetstaxering har kammarrättensärskUd sammansättning. Annan verksamhet än den dömande handhas av enadministrativ enhet under ledning i och av enavdelningsdirektör, i av en byrådirektör och i av en förstebyråsekreterare. 5 1977/78. I saml Nr 170 Prop.1977/78:170 66 Underadministrativa enheten sorlerar bl. a. akluariekonloret. Närmare bestämmelser om kammarrätternasorganisation och arbetsformer finns i kammarrältsinslruktionen (1975:515,ändrad senast 1977:508). Vidare finns en kungörelse (1971:1200, ändrad senast1976:558) om kammarrätternas domkretsar. Enligl 8 § lag om allmänna förvaltningsdomstolarprövar kammarrätten besvär över beslut i förvaltningsärende som enligt lageller annan författning anförs hos domstolen samt mål som underställs domstolenenligt folkbokföringsförordningen. Kammarrätternas kompetensområde bestämsalltså genom föreskrifter i ett anlal specialförfallningar. Dessutom finnsbestämmelser om kammarrätternas kompetens i lag (1971:309) om behörighet förallmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål. Antalet målgmpper hoskammarrätten uppgår lill ca tvåhundra. För att fä tillträde till kammarrättsdomarkarriärenfordras jur. kand. examen och notariemeritering. Det finns inte, lill skillnadfrån hovrällskarriä-ren, något formellt krav på alt notarieijänstgöringen underviss lid skall ha varit föriagd lill tingsrätt. Densom antagits som kammarrätlsfiskalsaspirant vid en kammarrätt genomgår först enprövotid. Efter omkring prövas om aspiranten skall antagas somkammarrättsfiskal. Tjänstgöringen, som äger rum på ett par avdelningar, beståri att föredraga mål och utarbeta förslag lill beslul. Underaspirantutbildningen i kammarrätterna står fiskalsaspiranten under personlighandledning av en ledamot i kammarrätten. Samtliga kammarrätter har viss kursverksamhet föraspiranterna. Någol gemensamt kursprogram finns inle. Vanligen förekommerkurser i bl. a. föredragningsteknik, skatterätt, barnavårds-, byggnads- ochkörkortsmål. Efter fiskalsgodkännandet stannar fiskalen vanligenkvar i kammarrätten . Tidigast därefter prövar kammarrätten omfiskalen kan godkännas för adjunkiion dvs, ges möjlighet atl fä förordnande somledamot i kammarrätten. har viss utbytestjänstgöring ägt rummellan kammarrätterna och länsstyrelser och hovrätter. Under liden - var omkring 50fiskaler utlånade från kammarrätterna till olika länsstyrelser, de flesta underen period , Fiskalerna tjänstgjorde huvudsakligen som ordförandei länsskatterätt och länsrätt. Undersamma tidsrymd tjänstgjorde sexlänsslyrelsetjäns-lemän som ledamöter vid kammarrätten i och en vidkammarrätten i , har kammarrätten i haft ett mereller mindre regelbundet utbyte av fiskaler med hovrätten över ochBlekinge och hovrätten för , Utbytet har omfattat ett 20-talfiskaler. Utöver detla direkta utbyte på fiskalsnivå har vid ett flertaltillfällen hovrällsasses- Prop.1977/78:170 67 soreroch fiskaler tjänstgjort som ledamöter i kammarrätterna. efter adjunklsgodkännandet kan fiskalensöka ledigförklarad tjänst som extra ordinarie kammarrättsassessor. F. n. finns24 tjänster, varav 5 göromålsförordnanden, som kammarrättsassessor. Somassessor är det vanligt alt man tjänstgör som extra föredragande iregeringsrätten eller innehar offentligt uppdrag. Genom förvaltningsrätlsreformen harkammarrältskarriären i viss mån förändrats. Den var tidigare i hög grad sluten.Numera utses i större utsträckning annan än fiskal i kammarrätt till vikarieför kammarrättsråd eller kammarrättsassessor. Vidare har i flera fall såvälförvaltningstjänstemän som domare vid de allmänna domstolarna utnämnts tillinnehavare av ordinarie domartjänst i kammarrätt. närmast års reform mottogkammarrätten omkring 10 (KX) mål,därav skattemål. Även den äriigabalansen utgjorde omkring 10 000 mål. Utvecklingenefter omorganisationen framgår av nedanstående tabell. 1972 1973 1974 1975 1976 halvår. 18520 23136 22346 24437 11440 17156 18757 23302 22079 14684 19853 25253 24440 26742 23681 Följandesärskilda förhållande bör beaktas. 1) tillfördeskammarrätten i ett stort anlal mål av engångsnalur som gällde utbyte av körkort. Dessa mål uppgick till 4 143 och till 1 625. avgjordes 3 814 sådana mål. 2) I anledning av 1975 ärs allmännafastighetstaxering har i mnt tal 5 000 fastighetstaxeringsmål kommit in till kammarrätterna. Regeringsrätten beslår enligl 3 § lagen om allmännaförvaltningsdomstolar av 18 regeringsråd, eller det högre antal som avsärskilda skäl finns erforderligt. F. n. finns 23 regeringsråd, varav tretjänstgör i lagrådet. Regeringsrätten är domför med fem ledamöter men mål läravgöras av fyra ledamöter om tre av dem är ense om slutet. Vid frågor omprövningstillstånd är regeringsrätten domför med tre ledamöter. Närmarebestämmelser om regeringsrättens organisation och arbetsformer finns i instmktionen 1977/78:170 68 (1971:1208)för regeringsrätten. Regeringsrätten har ett eget kansli där målen förbereds avregeringsrältssekrelerare, Enligl 2 ij lag om allmänna förvaltningsdomstolarprövar regeringsrätten besvär över kammarrättens beslut enliglförvaltningsprocesslagen och besvär över annat beslut i förvaltningsärende somenligl lag eller av beslutad författning eller enligt instmktionenför kammarrätterna anförs hos domstolen. Vidare prövar regeringsrättenansökningar om resning och återställande av försutten tid när det är fråga omärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighetär högsta instans. Regeringsrättens huvuduppgift är alt pröva besväröver kammarrätternas beslul. De viktigaste målgmpperna som prövas avregeringsrätten utan atl först ha passerat kammarrätten är kommunalabesvärsmål, sekrelessmål, patentmål och mål angående förhandsbesked avriksskatteverket. Tjänstgöring som regeringsrättssekreterare harhittills ingått som ett normall led i kammarrältskarriären. Flertalet sökandetill sådan tjänst är således kammarrätlsfiskaler och kammarrättsassessorer.Före förvaltningsrättsreformen började tjänstgöringen somregeringsrältssekrelerare ofta från börjedag i kammarrätt. Efterreformen har förordnande som regeringsrältssekrelerare meddelats efterbetydligt i kammarrätt . Regeringsrätten rekryterar även utanför domstolarnaföredragande för vissa typer av specialmål, t, ex, för vissa patentbesvärsmåloch kommunalbesvärsmål. Dessa föredragande hämtas t, ex, från patent- ochregistreringsverket. De allmänna domstolarna är tingsrätterna, hovrätterna och högsta domstolen. Del finns f n, 100 tingsrätter. Chef för tingsrättär en . Sexton av de större tingsrätterna är indelade i två eller fleraavdelningar, 1 dessa tingsrätter finns även en eller flera chefsrådmän som chefför avdelning, I övrigt finns som domare rådmän och tingsfiskaler. 1 tingsrättersom är fastighetsdomstol finns tekniska ledamöter, fastighetsråd.Beredningsuppgifter fullgörs i regel av lingsnoiarier. Som protokollförarefungerar tingsnotarier eller icke rätts-bildad personal. Tingsrätterna skiftarkraftigt i storlek sinsemellan. 1 den största, , finns ca90 ordinarie domare och i de minsta endast en ordinarie domare. 1977/78:170 69 Hovrätterna är överrätt i mål och ärenden somfullföljs från tingsrätt och vissa andra instanser, bl, a, överexekutor. Hovrätternaär sex till antalet, I ledningen för varje hovrätt finns en hovrättspresident,som utnämns av regeringen ulan ansökningsförfarande. Hovrätten är i silldömande arbete indelad på avdelningar. De dömande avdelningarna består somregel av 5-6 ledamöter. Av dessa är en hovrättslagman (i alla hovrätter utomSvea hovrätt är hovrättspresidenten ordförande på en avdelning), etthovrättsråd, som tillika är vice ordförande, två eller tre hovrättsråd samt eneller två hovrättsassessorer eller adjungerade ledamöter, domare utom deadjungerade ledamöterna utnämns eller förordnas av regeringen, i fråga omhovrältslagman utan ansökningsförfarande. De adjungerade ledamöterna ärregelmässigt hovrättsfiskaler, som fullgör adjunktionsljänslgöring föreförordnande lill hovrättsassessorer. Vid sidan av juristdomarna finns ihovrätterna tekniska ledamöter i vattenmål och vissa fastighelsmål. Den Ijanuari infördes lekmannainflytande i hovrätterna i vissa mål (prop,1975/76:153, JuU 44, rskr 396), Förberedande och föredragande uppgifterfullgörs av hovrättsfiskaler och hovrältsfiskalsaspi-ranler, I varje hovrättfinns vid sidan av de dömande avdelningarna en administrativ enhet underledning av en byråchef, avdelningsdirektör eller byrådirektör. Underadministrativa enheten sorterar bl. a. akluariekonloret. är överräll i mål som fullföljsfrån hovrätt. Domstolen är indelad i tre avdelningar. I domstolen dömer endastordinarie domare, justitieråd, som utnämns av regeringen utanansökningsförfarande. F. n. finns 26 justitieråd. Sju av justitierådentjänstgör f n, i lagrådet. Föredragande i högsta domstolen ärrevisionssekreterare, som är knutna lill högsta domstolens kansli,Revisionssekrelerama är som regel hovrättsassessorer eller rådmän, 10.4 Juristkarriäreni de allmänna domstolarna Tingsrätterna och hovrätterna har en gemensamdomarbana, 1 karriären ingår också vanligen viss Ijänslgöring som föredragandei högsta domstolen. För tillträde lill den allmänna domarbanan krävsjur, kand, examen och notariemeritering. Minst av noiariemerileringenskall ha fullgjorts vid tingsrätt. Den som antagits som hovrältsfiskalsaspirantvid någon av de sex hovrätterna genomgår först en prövolid, Aspiranternashuvudsakliga sysselsättning är att förbereda och föredra mål saml föraprotokoll. Prop.1977/78:170 70 månaderefter börjedagen i hovrätt prövas om aspiranten skall antas till fiskal. Denfiskal som tänker fortsälla på domarbaran blir under en följd av år knuten tillden hovrätt som har antagit honom lill fiskal, 1 allmänhet fortsätter han början efler sill fiskalsförordnande någon lid med samma arbetsuppgifter somunder aspirantljänstgöringen. Därefter fär han kortare domarvikariat i olikatingsrätter under den hovrätt till vilken han är knuten. Ett - eflerfiskalsförordnandel, ibland ännu tidigare, placeras fiskalen stadigvarande somtingsfiskal i tingsrätt. Tjänstgöringen där varar i allmänhet omkring ,Tingsfiskalen handlägger självständigt som domare en viss andel av målen ochärendena i tingsrätten. Enligt tingsrällsinstruktionen skall vid fördelningenav domargöromålen mellan de olika domarna vid en tingsrätt tas hänsyn tilllingsfiskalens begränsade erfarenhet. I viss utsträckning förekommer alt hovrättsfiskalertjänstgör vid specialdomstolar, domstolsliknande organ eller myndigheter iövrigt. I stigande utsträckning rekryteras även hovrättsfiskaler för offentligauppdrag. Eflertjänstgöringen utom hovrätten återgår fiskalen till hovrätten när han harkommit i lur alt bli adjungerad som ledamot i hovrätt. Stadigvarandeförordnande som adjungerad ledamot föregås i allmänhet av tillfälligakortvariga adjunklionsförordnanden. Som adjungerad ledamot tjänstgör fiskalensom domare på hovrättsavdelning. Adjunktionen medför en förnyad prövning avvederbörandes lämplighet för fortsatl domarkarriär. Adjunkiionsljänslgöringen i hovrätt pågår minst niomånader. Efter godkänd adjunkiion erhålls förordnande av regeringen somhovrättsassessor. Tillhovrättsassessor fär i princip föreslås endast den som efter fiskalsgodkännandedels tjänstgjort som , rådman eller tingsfiskal ellerinnehaft eller uppehållit vissa andra tjänster, dels under minsl och tremånader tjänstgjort som fiskal eller adjungerad ledamot i hovrätt, varav som adjungerad ledamot. Assessorsförordnande bmkar erhållas fem-sjuår efter börjedag som fiskalsaspiranl i hovrätt. Den som har lätt assessorsförordnande kan räkna medalt erhålla en ordinarie domartjänst. Genomsnittsåldern för utnämning lillrådman ligger f n. strax , för utnämning till hovrättsråd iallmänhet högre. , som inrättades den , ärcentral förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, bosladsdomslolen, arrendenämnderna, hyresnämnderna,rättshjälps-nämnderna och de allmänna advokatbyråerna. är ocksåcentralmyndighet för den allmänna rättshjälpen. Prop.1977/78:170 71 Vid sin tillkomst övertog uppgiftersom tidigare legal på domstolsväsendets organisationsnämnd (), hovrätternaoch justitiedeparlementel. Domstolsverketsuppgifter finns angivna dels i egen instruklion(l975:506,ändradsenast 1977:506),dels i de olika instruktionerna för de myndigheter som lyderunder och dels i olika generella föreskrifter för centralaförvaltningsmyndigheter. 1 domstolverkets instruktion anges bl.a. attdomstolsverket, med iakttagande av domstolarnas självsländighet enliglregeringsformen vid fullgörandet av deras dömande och rällslillämpandeuppgifter, skall leda och samordna verksamheten, meddela föreskrifter, råd ochanvisningar saml tillse all verksamheten bedrivs effektivi. Det föreskrivssärskill all verket inle fär föreskriva alt viss rotel eller visst mål ellerärende skall tilldelas viss enskild domare eller på annat sätl bestämma hurdömande uppgifter skall fördelas mellan enskilda domare. Domstolsverkethar bl, a, att svara för organisationsfrågor samt personal-ochekonomiadministration inom sitt verksamhetsområde. Organisationsfrågornaomfattar t. ex, rationaliseringsfrågor, ADB-frågor samt byggnads-ochutmstningsfrågor. En huvuduppgift för verket är också atl svara förutbildnings- och informationsverksamheten på domstolsväsendets område. leds av en styrelse bestående avordförande och fem andra ledamöter. Chef för domslolverket är engeneraldirektör som också är styrelsens ordförande. För att avge förslag till regeringen vidtillsättning av domartjänsler finns en särskild ijänsleförslagsnämnd. Somcentral nolariemyndighei finns en särskild notarienämnd. Dessa nämnder ärfrislående men kanslifunktionerna fullgörs av domslolsverket. arbetar med en organisationbeslående av fyra huvudenheter och ett revisionskontor. De fyra huvudenheternaär organisationsenheten, ekonomienheten, personalenhelen och juridiskaenheten. Sammanlagt finns vid omkring 115 tjänster med denungefäriiga fördelningen 20 på organisationsenheten, 40 på ekonomienheten, 40på personalenheten och 15 på juridiska enheten, an-angerar utbildning för såvällagfaren som icke lagfaren personal vid de domstolar och myndigheter somadministreras av verket. Föi personalen vid de allmänna domstolarna finns ettrikt kursutbud. För den lagfarna personalen anordnas t. ex. seminarier i olikaspecialämnen och för 1977/78:170 72 övrigpersonal finns kurser i såväl tvistemål som brottmål. Under /78 kommer verket all i likhetmed anordna en kurs för domare vid de allmännaförvaltningsdomstolarna. Kursen har lill syfte all ge deltagarna vidgadekunskaper inom byggnadslagstiftningen, att belysa vissa svårtillgängligaområden inom den sociala lagstiftningen samt alt orientera om problemaliken isamband med muntlig förhandling i kammarrätt. Kursen innehåller momentennyheter i byggnadslagstiftningen, byggnadsplaner m, m.,arbetet ibarnavårdsnämnd-läkarens roll i samhällels barnavård, samhällels barnavård -förebyggande och ingripande åtgärder, överflyttning av barn enligl 21 kap,, muntlig handläggning och syn. Under /78 avser domslolsverket ävenatl anordna särskilda studiedagar för förvaltningsdomare. kurser för icke lagfaren personalavser t. ex, en introduktionskurs för nyanställda och entredagarskurs för biträden vid de allmänna förvaltningsdomstolarna. Syftet medden sistnämnda kursen är atl sammanföra föreståndare för de dömandeavdelningamas målkanslier för all mot bakgrund av erfarenheter avförvallningsrältsreformen fä lill stånd en diskussion rörande vissaproblemställningar, i första hand i samband med skallemålen. Härvid kommerfrämst materiella och förvaltningsprocessuella regler att beaktas. Kurseninnehåller momenten kommunalskattelagens systematiska uppbyggnad, gången i ettlaxeringsmål inklusive debitering och uppbörd, kommunicering av mål, förvaltningsprocessen,viss orientering om uppsättande av enkla mål, upprättande av PM samtföredragning. Kursen kan även kortfattat komma att beröra ämnesområdenabyggnadslagstiftning och sociallagstiftning. 12Tidigare behandling av frågan om länsdomstolarnas ställning m. m. Förvaltningsrättskipningen i harbehandlats i ett flertal utredningar under senare årtionden. Sambandet mellanlänsstyrelsens dömande verksamhet och dess övriga uppgifter aktualiserades ilänsförvalt-ningsuiredningens betänkande (SOU 1967:20-21) Den statligalänsförvaltningen och i landskontorsutredningens belänkande (SOU 1967:22). Senast ha: den regionala rörvallningsrättskipningenbehandlats i länsberedningens betänkande (SOU 1974:84) Stat och kommun i samverkan, Länsförvaltningsulredningen tillkallades 1961 föratl göra en förutsättningslös och allsidig undersökning rörandelänsförvaltningens organisation i sin helhet och särskill beakta frågan omsamordning både inom olika verksamhetsområden i länsförvaltningen och mellandessa verksamhetsområden. Enligt utredningens förslag skulle den översiktligasamhällsplane- 1977/78:170 73 ringenjämte förvaltningsrättskipning samt allmän ordning och säkerhet vara dendominerande uppgiften för . Den judiciella sidan av länsstyrelsensverksamhet blev inte föremål för någol samlat bedömande. I samband medöverväganden rörande medborgerlig representation i ochlänsstyrelsens inre organisation kom utredningen emellertid också in på frågorsom rörde myndighetens rättskipande uppgifter. Utredningen föreslog bl, a, attmedborgeriiga representanter skulle delta i avgörandet av vissa rätts- ochförvaltningsärenden i och alt dessa representanter skulle bildaen särskild nämnd. Utredningen framhöll all nämndens dellagande medförde attden administrativa rättskipningen inom länsstyrelsema ändrade karaktär genomall rältssäkerhelsgarantierna blev starkare och handläggningsformerna mer domstolsmässiga.Sambandet mellan den dömande verksamheten och övriga uppgifterav förvallande natur borde dock behållas. Påförslag av länsförvaltningsulredningen hade frågan om skatteförvaltningensorganisation landskontorsutredningen, Länsförvaltningsulredningenutgick vid utformningen av sina förslag från att landskon-torsutredningensförslag skulle genomföras, föreslog attskatteförvaltningen skulle brytas ut från länsstyrelsema och atl fristående skatteverkskulle inrättas. Utredningen föreslog vidare atl prövningsnämnderna skulleombildas till länsskalterätter, som också skulle vara frislående frånlänsstyrelsen. Enligt uiredningens tanke skulle länsskatterätterna iadministrativt hänseende lyda under kammarrätten som därmed skulle la i principsamma ställning i förhällande till länsskatterätterna som hovrätterna hade tillde allmänna domstolarna. Som motiv för den föreslagna ombildningen anfördeutredningen bl, a, organisatoriska skäl. De betänkanden som avgelts avlänsförvaltningsulredningen och landskontorsutredningen remissbehandlades meden gemensam remisstid. Vidremissbehandlingen av länsförvaltningsutredningens förslag tog några instanserupp frågan om ställning som på samma gång dömande och allmäntförvaltande organ inom visst verksamhetsområde och anförde atl del var önskvärtatt den dömande verksamheten gavs en mer oberoende ställning än som föreslagitsäven om det f n, kunde möta svårigheter atl länsvis bygga upp en självständigoch oberoende förvaltningsdomstol. Vidremissbehandlingen av landskontorsutredningens förslag om alt inrättafristående länsskalterätter tillstyrkte flertalet remissinstanser förslaget.Åtskilliga remissinstanser, bl, a, riksskattenämnden och tjugo länsstyrelser,föreslog emellertid att man skulle göra en omorganisation inom länsstyrelsensram, Oavseti inställningen i ulbryiningsfrågan var del en allmän mening blandremissinstanserna all dömandet på länsplanet måste ges bättre resurser,Förvaltningsdomslolskommiltén fann all prövningsnämndernas omvandling tilldomstolar och den mer kvalificerade procedur 1977/78:170 74 vidmålens behandling, som förutsattes, gjorde del möjligt att handlägga mälen meromsorgsfullt och ingående samt därmed lätta trycket på nästa instans,kammarrätten. En bättre ordning för skattedömandel på länsplanel ansågs ägnadatt skapa ökat förtroende hos skattebetalarna. En förstärkning avskatteprocessen i lägre instans sades också ligga helt i linje medrörvaltningsdomstolskommitténs förslag om alt regeringsrätten i vissutsträckning skulle bli en prejudikalinstans.