prop · G10314 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78:14 Regeringens proposition omutbildning på musikområdet; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Propositioneninnehåller principförslag till reformering av den högre musikutbildningen.Riksdagen beslutade att en reform av den högre musikutbildningen skullegenomföras successivt med början /72. Den sista etappen avreformen skall nu enligt förslaget genomföras fr. o. m. /79. Denhögre musikutbildningen föreslås anordnas på tre allmänna utbildningslinjer:musiklärarlinjen, musikerlinjen och kyrkomusikerlinjen. Linjerna skall byggasupp med en för alla gemensam basutbUdning, följd av fördjupningsutbUdning ochtillvalskurser. Musiklärarlinjenskall enligt förslaget omfatta 160 poäng eller . I linjen ingårutbildning för alla lärarfunktioner, dvs. lärare i musik för grundskola,gymnasieskola och musikskola, samt ledare eller lärare förmusikverksamhet i form av studiecirklar, annan fri gruppverksamhet m. m.Utbildningen skall enligt förslaget ge kompetens för uppgifter inom flera avdessa verksamhetsformer. Inom musiklärarlinjen skall vidare utbildas läraresom kombinerar undervisning i musik med annat ämne, s. k. tvåämneslärare,instrumental- och ensemblelärare samt sång- och rytmiklärare. Omfattningenav musikerlinjen föreslås bli 160 poäng. Inom linjen skall behovet avdifferentierad studietid kunna tillgodoses. Utbildningen på musikerlinjen skallge de studerande möjlighet att förena yrkesroller som instrumentalist ellersångare och som arrangör, komponist eller ensembleledare. Inomramen för såväl musiklärar- som musikerhnjen skall det finnas utrymme för andrautbildningsformer än grundläggande musikutbildning, bl. a. kompletterandeutbildning och särskilda kurser som är kor- 1977/78:14 2 Till dessa linjer skall också enligt förslaget knytas påbyggnadsutbUdning. Kyrkomusikerlinjensom inrättades är 1972 skall enligt förslaget fungera i oförändrat skick. Propositionen innehållervidare vissa principiella förslag som rör dels musikutbildningens mål oehinnehåll, dels förslag om den högre musikutbildningens dimensionering ochlokalisering. Musikläramtbildning skall enligt förslaget anordnas i ,där även den nuvarande utbildningen vid Svenska skallingå, , , , och . Musikerlinjen ochkyrkomusikerlinjen föreslås, liksom , anordnas i , ochLund/. Närvarande: statsministern , ordförande, statsrådenBohman, , , , , , , , Asling,Söder, , Mundebo, Krönmark, , , ,, Proposition om utbildning på musikområdet Är 1970 antog vissa riktlinjer för en reform avden högre musikutbildningen som skulle genomföras successivt med början budgetåret1971/72 (prop. 1970: 25, SU 1970: 108, rskr 1970: 274). Som en följd avbeslutet tiUsattes organisationskommittén för högre musikutbildning (U 1970:60), förkortat OMUS. genomfördes vissadelar av den beslutade reformen. De tidigare musikkonservatorierna i Göteborgoch förstatligades vilket innebar att det från budgetåret1971/72 har funnits tre statiiga musikhögskolor, en i , en i Göteborgoch en i . i omorganiserades vid samma tidpunktgenom att ledningsfunktioner övertogs av en särskildstyrelse. Musikhögskolorna i och ingår iuniversitetet i resp. . En ny typ av musikläramtbildning infördes fr. o. /72 (prop. 1971: 31, UbU 1971: 5, rskr 1971: 112). UtbUdningenav kyrkomusiker reformerades fr. o. m. /73. Vissa uppgifter omden nuvarande högre musikutbildningen finns i kap. 2. Regeringen utfärdade nya riktiinjer förarbetet med musikutbildningen. OMUS fick då tUläggsdirektiv och en ny sammansättning.Enligt tilläggsdirektiven skulle OMUS utarbeta ett princip- ' Vid tiden för avlämnande av utredningsförslagen i SOU1976: 33 rektorn , ordförande, studiesekreteraren , musikdirektören , lektorn ,sångerskan och studieombudsmannen . 1977/78:14 4 förslagsom sammanfattade reformkraven för hela utbildningsområdet. OMUS har i april1976 överlämnat ett sådant principförslag i betänkandet (SOU 1976: 33) Musiken människan samhället. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av ,statskontoret, (), universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), (), , (), , regionmusiken, musikhögskolorna iStockholm, och , statens scenskola i , Musikaliskaakademien. , ,(), Centralorganisationen /SR,(), folkhögskoleutredningen, 1974 årslärarutbildningsutredning (LUT 74), forskarutbildningsutredningen (FUN),centrala organisationskommittén för högskolereformen (H 75), folkbildnrngsutredningen,, som hänvisat till yttranden från följandemedlemsorganisationer, nämligen (), , , StudieförbundetFolkuniversitetet, och kyrkliga studieförbund. , Föreningen , länslandstings högre musikskola, samt Föreningen () ochFöreningen , som avgett gemensamt yttrande, , folkliga , , . , förSveriges körer (KÖRSAM), Stiftelsen , , , (), Svensk musikpedagogiskunion. Svenska artisters och musikers intresseorganisation (), . Svenska , , . för musikterapi, Sverigesförenade studentkårer (SFS), (),musikpedagogiska institut samt . Länsskolnämndernai , , , , och ,, och , lärarhögskolorna i ,, , , , oeh samt Lunnevads,, , och folkhögskolor och universiteten iUppsala, , , , och har genom SÖ resp. UHÄ berettstillfälle att yttra sig. H75 har bifogat yttranden från organisationskommittén för högskoleregion,organisationskommittén för högskoleregion (som i sin tur bifogatyttranden från och ), organisationskommitténför högskoleregion, organisationskommittén för Göteborgshögskoleregion (som i sin tur bi- Prop.1977/78:14 5 fogatyttranden från ) samt organisationskommittén förLund/högskoleregion (som i sin tur bifogat yttranden från iLund, förskoleseminariet, , , statens seenskolasamt den särskUda ämnesutbildningen i musik (SÄMUS) i ,organisationskommittén för östra högskoleregionen (som i sin tur bifogatyttranden från lärarhögskolorna i och , iLinköping, , , och Norrköpingskommuner, Lunnevads folkhögskola och i ). Lärarföreningenvid i , oehSvenska pianopedagogförbundet har genom Svensk musikpedagogisk union berettstillfälle att yttra sig. Härutöverhar yttranden i särskilda skrivelser kommit in från en remissgrupp vid lärarhögskolani , , kommun, kompositionsklassen vidmusikhögskolan i , elevkåren vid i ,lärarföreningen vid kommunala musikinstitutet i , Folkliga musikskolanIngesund, SÄMUS i , , vidUppsala universitet, , kollegiet vid SÄMUS i ,Svenska ungdomsringen för bygdekultur. (), länskommitténför högskolefrågor i län, , musikeroch musikorganisationer i samt musikern . Ensammanfattning av förslagen i principbetänkandet görs i det följande i kap. 3.Remissyttrandena över betänkandet redovisas kortfattat i kap. 4. Någon särskildsammanfattning av remissyttrandena görs inte. OMUShar vidare avgivit ett delbetänkande (DsU 1977: 15)Dimensionering och lokalisering av högre musikutbildning. Förslaget bygger bl.a. på en analys av musikutbildningens dimensionering i relation tillarbetsmarknaden för musiker och musiklärare och musiklivets behov. Detmaterial som OMUS samlat in samt några olika dimensionerings- ochlokaliseringsförslag har remitterats genom kommitténs försorg. Yttranden haravgivits av SÖ, , , regionmusiken,musikhögskolorna i , och , SÄMUS i oeh ,Folkliga , , Svenska ,. Frågorsom rör inordnandet av musikutbildningen i högskolan har behandlats iregeringens proposition om utbUdning och forskning inom högskolan som riksdagennyligen behandlat (prop. 1976/77: 59, UbU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 246). Deförändringar för musikutbildningens vidkommande som beslutet innebär redovisasi kap. 2. Enligt regeringsbeslut pågår en särskildprövning av frågor om Prop.1977/78:14 6 behörighet,urval och antagning till högskoleutbildningen på kulturområdet, däriblandutbildningen av musiklärare och övrig högre musikut-bUdning. Intill dessprövningen är avslutad gäller nuvarande bestämmelser för tillträde till utbUdningen. totala översyn av läramtbUdningens mål, struktur och innehåll, som görs av1974 års lärarutbildningsutredning, ingår även utbildningen av musiklärare. OMUShar i sitt principbetänkande behandlat musikutbildningen på högskolenivå. Iuppdraget har ingått att behandla förutom den statliga utbildningen även annanhögre musikutbildning som hänförts till högskolenivån, nämligen musikpedagog- ochmusikinstruktörsutbildningen vid Folkliga och Framnäsfolkhögskola samt utbildningen vid musikpedagogiska institut ochSvenska . Folkliga i är folkhögskolaliksom . musikpedagogiska institut är en skola medÖrebro kommun och läns landsting som huvudmän. Svenska Dalcroze-seminarietär en privat skola i med en stiftelse som huvudman. OMUShar också i betänkandet tagit upp den förberedande musikutbildningen, dvs. dendel av utbildningsgången som ligger före högskolenivån. OMUS har ävenbehandlat vad man kallar kompletterande utbildning som innefattar bådebristutbildning, vidareutbildning, fortbildning samt utvecklingsprojekt eller kursverksamhetav annat slag. OMUS menar att problemen inom musikutbUdningen inte går att lösagenom att man enbart vidtar åtgärder inom högskoleutbildningen på området. HelautbUdningsgången måste beaktas. Medförberedande musikutbUdning avser OMUS alla de olika möjligheter tillutbildning i vilken blivande högskolestuderande kan skaffa sig de musikaliskaförkunskaper som krävs för att bli antagen till högskoleutbildning påmusikområdet. Tas begreppet i vid bemärkelse ingår musikundervisning på allaskolstadier och nivåer. OMUS har i kap. 8 1977/78:14 7 försökt avgränsa de direkt yrkesförberedande studierna iden förberedande musikutbildningen och gett en översikt över de olika möjlighetersom firms till sådan utbildning. Äv översikten framgår att systemet förförberedande utbildning är mycket splittrat och osammanhängande. I översikteningår följande former av förberedande musikutbildning. Inom gymnasieskolan pågår sedan budgetåret1971/72 försök med en tvåårig musiklinje på fem orter, nämligen ,, , och . Linjen har två paralleller i Stockholmoch en på var och en av de övriga orterna (prop. 1970: 25, SU 1970: 108, rskr1970: 274). Antalet antagningsplatser är totalt 180. Efter en utvärdering avförsöksverksamheten har SÖ föreslagit att försöket skall avslutas och attreguljära tvååriga musiklinjer inrättas i första hand på de orter därverksamheten hittUls har bedrivits. 1 förslaget ingår vissa förändringar avmusiklinjens timplan. förordas att en ettårig högre specialkursanordnas i anslutning till linjen. 1 den föreslagna högre specialkursen, varsmål är att förbereda för vidare musikstudier, dominerar musikämnena. SÖ:sförslag beträffande musiklinjen anmäldes i budgetpropositionen (prop. 1976/77:100 bil. 12 s. 316) av statsrådet som förordnade att en högrespecialkurs anordnas på tre av de orter som har musiklinjer. I den kommunala bedrivsen omfattande verksamhet, som består i instrumentalundervisning, ensemblespel m.m. OMUS uppger att hade ca 300 000 elever i verksamheten.Musikskolans inriktning och resurser bestäms nu helt av den enskUda kommunen. OMUSkonstaterar att ställning och verksamhet varierar kraftigt frånkommun till kommun beroende på tradition och kulturpolitiska ambitioner. Vissakommunala musikskolor satsar mer målmedvetet än andra på att förberedaeleverna för högre musikstudier. Den kommunala spelar enligt undersökningar somOMUS låtit göra en viktig roll i den direkt förberedande musikutbildningen.Denna uppgift framgår också bl. a. av , somutarbetats inom för att ge kommunerna vägledning vidplanering av arbetet i den kommunala friviUiga musikundervisningen. skall ett av målen för s. k. ämneskurser som består avundervisning i instrument och sång, vara att förbereda yrkesinriktade eleverför högre musikutbildning. Detta sker genom att elever deltar i s. k. särskUdkurs vilket bl. a. innebär högre tempo i studierna och mer tid för enskUdundervisning. /76 fanns musiklinje, s. k.utvidgad musikundervisning eller ämneskurser i musik om 30 veckor eller mervid ett 20-tal folkhögskolor. 1977/78:14 8 frånskola till skola. Förutom det grundläggande syftet att ge en god musikaliskgrundutbildning anger de flesta musiklinjer i sin målbeskrivning tvåuppgifter, nämligen att ge eleverna tillfälle till personlig utveckling ochatt förbereda dem för yrkesverksamhet på musikområdet eller för högre musikutbUdning.Musiklinjerna omfattar från en tUl tre årskurser. Vid ett par skolor förekommerpåbyggnadskurser. Medhänsyn till musiklinjernas varierande målsättning är det svårt att ange hurmånga studerande som deltar i kurserna i syfte att skaffa sig förberedandemusikutbildning. Sammanlagt hade musiklinjerna /76 ca 660 elever.Elevantalet har ökat avsevärt . Studieförbund.Musikcirkelverksamhet förekommer inom samtliga tio studieförbund. har speciella musikskolor med olika inriktning. På sina hållförekommer det att musikskolor i studieförbunds regi fyller de uppgifter sompå andra orter den kommunala svarar för. Många av studieförbundensmedlemsorganisationer har en mångskiftande musikalisk aktivitet som bedrivs istudiecirkelform. Antaletmusikeirklar har ökat mycket krattigt, frän24 1969/70 till 36 500. Deltagarantalet har stigit frän292 000 till 428 000. Attmäta musikcirklarnas betydelse som förberedelse för högre musikutbildning ärenligt OMUS mycket svårt. För ungdomar som lämnat den obligatoriska skolan oehsom väljer att förbereda sig för vidare musikstudier vid sidan av annanverksamhet eller skolgång kan deltagandet i musikcirkelverksamhet vara enviktig del i förberedelserna. Sammantaget måste man enligt OMUS se denmångskiftande musikverksamheten som sker i studiecirkelform som en viktigresurs för hög-skoleförberedande musikstudier. Bland övriga möjligheter för förberedande musikutbildning nämner OMUSkurser för utbUdning av kyrkomusiker (till s. k. organist- och kantorsexamen),läns landstings högre musikskola (2-årig utbildning med direktsyfte att förbereda för tillträde till högre musikutbUdning), kurser inom olikaamatörorganisationer, speciella kurser och läger (bl. Musik för ungdom verksamheten), självstudier och studier hos privatlärare. Äv OMUS gjorda undersökningarbland studerande vid musikhögskola och annan högre musikutbildning tyder på atten ansenlig del av den förberedande musikutbildningen fortfarande sker i formav privatstudier som de studerande själva helt får bekosta. Enligt enkätergjorda bland studerande i första årskursen i olika slags högremusikutbildning hade förberett sig enbart genom privatstudier. För av de svarande ingick privatundervisning som en del i den förberedandeutbildningen. 1977/78:14 9 2.3 Musikutbildning på högskolenivå 1 den följande översikten ingår den högre musikutbildningsom har legat inom ramen för OMUS' uppdrag. Huvuddelen av den statliga utbildningen sker vid musikhögskolani samt vid universiteten i och . Vid dessa högskoloroch universitet anordnas f. n. följande utbildningslinjer. I linjen ingår utbildning av instrumentalister, sångare, tonsättareoch dirigenter. Utbildningen som är treårig, men som musikhögskolorna harmöjlighet att förlänga med i regel 23 terminer, omfattar i huvudsakutbildning på orkesterinsttument, piano, sång och gitarr. Utbildning avtonsättare och dirigenter förekommer bara i . 1 linjen ingår vidareutbildning av musikpedagoger i form av en treårig försöksverksamhet. Dessamusikpedagoger är specialiserade på olika instrument eller sång. Vidmusikhögskolan i finns en tvåårig utbildning av pianostämmare medett fåtal studerande. En del av utbildningen på musiklinjen är att betrakta sompåbyggnadsutbildning. Antalet närvarande studerande på musiklinjen beräknas /78 till 493. Inom linjen finns både ettämnes- och tvåämnesutbildning avmusiklärare. Utbildningen av ettämneslärare som finns i , Göteborgoch är fyraårig. Tvåämnesutbildningen består av en särskild utbildning imusik (SÄMUS) jämte utbildning i annat ämne. SÄMUS är en försöksverksamhet ochutbildningen som helhet bedrivs i provisorisk form. SÄMUS som f. n. anordnas iGöteborg, och omfattar nu en grundkurs om 60 poäng och enpåbyggnadskurs om 20 poäng. /78 finns i ettämnesutbildning av musikläraresammanlagt 226 studerande och i SÄMUS 173 studerande. Kyrkomusikerlinje har funnits då utbildningenreformerades efter förslag av OMUS. Linjen omfattar en kyrkomusikalisk grundkursom 120 poäng och en musikpedagogisk påbyggnadskurs om 40 poäng, alternativtpåbyggnadskurs i form av sådan praktisk-pedagogisk utbildning som ingår imusiklärarlinjens ettämnesutbildning. Innevarande läsår finns sammanlagt 64studerande i sådan utbildning. Inom den icke-statliga högre musikutbildningen förekommer f.n. följande slags utbildningar. Utbildningav musikpedagoger och musikinstruktörer TreårigutbUdning av musikpedagoger, specialiserade på olika instrument och sång,finns vid Folkliga , musiklinjen vid folldiögskolaoch musikpedagogiska institut. Utbildning av musikinstruktörer som ären bredare musikpedagogisk utbildning, anordnas vid Folkliga musikskolanIngesund och vid . /78 finns sammanlagt 225studerande i dessa utbildningar. VidSvenska bedrivs en treårig utbildning av rytmiklärare medsammanlagt 50 studerande. 2.4Kompletterande utbildning på musikområdet OMUShar gjort en översikt över den nuvarande kompletterande utbildningensomfattning och organisation. OMUS delar upp utbildningen i fortbUdning av lärare inom högskoleutbildningen kursergemensamma för olika kategorier av deltagare. OMUSfinner att kurserna ofta är sådana att de fyUer flera syften genomatt för vissa deltagare fungera som förberedande utbildning, för andra somfortbildning, för andra som en allmän personutveckling, t. ex. att utvecklaett amatörintresse. Här nämner OMUS främst fortbildningen av lärare i musik inom skolan.Ansvar för denna fortbildning åvilar fortbildningsavdelningen vid länsskolnämndeni . Länsskolnämnderna kan genom sina fortbildningskonsulenteri musik anordna studiedagar för olika kategorier av musiklärare. har inga egna medel för fortbildningsverksamhet men hjälper kommunernaatt anordna kurser för förtroendevalda och anställda med anknytning tiU denkommunala . Inom regionmusiken finns förhållandevis stora resurserför fortbildning och vidareutbildning av regionmusiker. bedriver kompletteringsutbildning av i huvudsak två slag,dels kurser för orgelspelare, dels kurser i övrig kyrkomusik. Studieförbundenbedriver intern utbildning och fortbildning av cirkelledare. Vidare finnsinterna kurser inom en rad amatörorganisationer bl. a. ,, för köreroch Svenska artisters och musikers intresseorganisation. Slutligen finnskurser anordnade av fackliga och andra intresseorganisationer. Fortbildningav lärare inom högskoleutbildning- Prop.1977/78:14 11 Fram till /75 har någon egentlig fortbildning i form avkursverksamhet inte anordnats för lärare inom högskoleutbildningen på musikområdet.Under de senaste åren har OMUS haft särskilda medel att fördela för musikpedagogiskutvecklings- och försöksverksamhet. En stor del av dessa resurser har använtsför symposier och kurser för lärare på området. Även en del av de projekt somfinansierats med hjälp av dessa medel har helt eller delvis karaktär avkompletterande UtbUdning. Kursergemensamma för olika kategorier av deltagare. SÖ fördelar f. n. ett statligtbidrag av . till musikpedagogiska kurser som särskilt vänder sig tUlledare i studieförbundens musikcirklar och lärare i kommunala musikskolor.Kurserna anordnas som ämneskurser vid vissa folkhögskolor. InomMusik för ungdom, som är svensk sektion inom en internationell musikrörelseoch som f. n. är administrativt knutet till , finnsen omfattande utbildningsverksamhet i form av musikläger. Folkhögskolornasutbud av kortare kurser i musik har i många fall inslag av kompletterandeutbildning. Kurserna fyller i allmänhet flera syften . Den totaladimensionen av kortare musikkurser var 1974/75 174 kurser på sammanlagt över 6000 elevveekor. Antalet elever var ca 4 800. 3 UTREDNINGENS PRINCIPBETÄNKANDE 3.1 Musiken i samhället OMUSmenar att ett reformarbete inom den högre musikutbildningen måste utgå fråndagens musikliv och från ett försök till en utvecklingsprognos för 1980-talet. Somutgångspunkt för sina förslag har OMUS därför gjort en analys av musikens olikauttrycksformer och funktionssätt och på detta sätt försökt skaffa sig enöversiktlig bild av det svenska musiklivets situation ochutvecklingsmöjligheter. OMUS bygger sin analys på material från ett parsärskilda arbetsgrupper samt på tillgängliga musiksociologiska och statistiskaundersökningar. OMUS' grundinställning äratt musiken måste ses både som en konstform, berikande och utvecklande förindividen, och som ett kommunikationsmedel med väsentiiga sociala funktioner. OMUShar hämtat stöd för denna inställning i de mål för den statUga kulturpolitikensom fastställde . Det svenska musiklivet ären del av ett sammanhängande europeiskt och nordamerikanskt musiksamhälle ochär i olika avseenden starkt internationellt beroende. Prop.1977/78:14 12 nella kontaktytor är en företeelse på gott och ont.Konfrontation mellan olika slags musik, musikuppfattningar och musikfunktionerkan ge stimulerande impulser för den nationella utvecklingen men kan också ledatill en utarmning av de inhemska musiktraditionerna. OMUS konstaterar att det är nödvändigt att man i musikutbUdningenbeaktar och kritiskt granskar de internationella perspektiven. Ett internationelltmusikproblem som enligt OMUS måste uppmärksammas mei än ar denförorening av ljudmiljön som i liksom i många andra industrinationerhastigt förvärras. Genom bullret på arbetsplatser, i offentliga lokaler, itrafikmiljön etc. uppstår hörselskador som på olika sätt påverkar musiklyssnandetoch musikutövningen. Den ständiga ljudslummen medför risk för att människorförlorar förmågan att lyssna koncentrerat. Därmed minskar möjligheterna för endifferentierad musikupplevelse. Åtskillig musik är anpassad till den förstördaljudmiljön medan annan kräver fullgott öra och medveten lyssning. I ländermed marknadsekonomi produceras och distribueras musik i stor utsträckning somen vara. Enligt OMUS har detta betydelse både för musikens materiel, form ochfunktioner liksom för vårt sätt att uppleva musik. Kvantitativt domineras detsvenska musiksamhället av västerländsk underhållningsmusik av utprägladkommersiell karaktär. Den allvarligaste följden av musiklivets beroende avekonomiska vinstintressen är enligt OMUS den likriktning av musikvanorna somkunnat konstateras i olika undersöknmgar under den senaste tioårsperioden.Många människor utestängs härigenom från variation i de musikaliskaupplevelserna. OMUS går igenom våra olika musikaliska traditioner. Inomden musik som sammantaget kan kallas det musikaliska arvet på konsertens,operans, kammarmusikens och kyrkomusikens områden skiljer man i musikhistoriskterminologi mellan det s. k. borgerliga inusikarvet från 17501900 och denäldre kyrko- och hovmusiken. De skapade musikverken medanknytning tiU det borgerliga musikarvet brukar benämnas modernistisk musik. Isin egen diskussion av musikutbUdningens utvidgade ansvar för eftersatta musikgenreranvänder OMUS en annan terminologi. OMUS konstaterar att den högre musikutbildningen i vårtland nästan uteslutande haft till mål att bevara och utveckla detborgerliga musikarvet. Vi skUjer oss i detta avseende inte nämnvärt från övrigaeuropeiska länder i öst och väst. Den äldre kyrko- och hovmusiken har börjatodlas först under . Även den modernistiska musiken harförst under senare årtionden fått en mer framskjutande plats i utbildningen. OMUS menar att den stora musikaliska tradition som detborgerliga musikarvet representerar måste ha en central plats även i den kommandemusikutbUdningen. 1977/78:14 13 De västerländska musiktraditionerna har enligt OMUS sedanlänge strävat bort från socialt bundna funktioner och främst inriktats på attge lyssnarna en estetisk upplevelse. Bland de andra musikaliska traditionersom OMUS tar upp är förhållandet mellan den sociala funktionen och den privataestetiska upplevelsen annorlunda. Det gäller den svenska folkmusiken. Iutbildningen har detta musikaliska arv endast förekommit sporadiskt.