prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — a. Södertälje.Under försöket uppmärksammades en grupp ungdomar, som hade slora svårigheteratl klara ett arbete. De var inte heller motiverade alt genomgå någon form avutbildning. De flesta hade sociala och psykiska problem, ofta i kombination meddrogmissbruk. Det visade sig att del inte gick att lösa allassysselsättningsproblem inom ramen för försöksverksamheten. På initiativ avsysselsättningsutredningen fick kommun genom bidrag frånsocialdepartementet möjlighet atl starta en särskild försöksverksamhet fördenna grupp ungdomar. Verksamheten kom 1977 och beräknas pågå . Ungdomarna har fältolika typer av beredskapsarbeten inom kommunen. Genom kontaktmän påarbetsplatserna, fritidsverksamhet, psykolog- och kuratorsinsatser, gruppsamtalm. m. försöker man stödja ungdomarna och motivera dem för arbele ochutbildning. Försöksverksam heten har pågått endast och några definitivaslutsatser kan ännu ej dras. De resultat som framkommit visar dock attinsatserna har haft positiv effekt på de ungdomar som deltagit i verksamheten. Försöksverksamhetmed syfte att finna lämpliga sysselsäUnings- och behandlingsformer för ungdomarmed sociala och psykiska problem har prövats också i flera andra kommuner, t,ex, , och . Sysselsättningsutredningenföreslår i betänkandet (SOU 1978:14) Arbete ål handikappade vidgadförsöksverksamhet i enlighet med den modell som prövas och utvecklas iSödertälje. Den vidgade försöksverksamheten föreslås omfatta femstorstadsregioner och vara riktad till ungdomar med fysiska och socialmedicinskaarbetshinder. Socialstyrelsendriver /77 försöksverksamhet med särskilda insatser förungdomar med sociala problem. 1 allmänhet avser projekten att kvalitativtutveckla och intensifiera samarbetet mellan olika kommunala nämnder som handharungdomsfrågor, I samarbetet ingår även PBU, polisen, arbetsförmedlingen m. fl.Huvudsyftet med försöksverksamheten är att finna former för fritidsverksamhetför ungdomar som normalt inte tar del i de fritidsaktiviteter som kommunen ochföreningslivet erbjuder. Defrivilliga organisationerna bedriver också ett omfattande förebyggande arbete.Ungdomsorganisationerna utför ett särskilt viktigt arbete. Insatserna kan varainriktade på ett visst gäng, bostadsområde e. d. Ettav de större projekten som rör föreningslivet är den försöksverksamhet somstatens ungdomsråd har bedrivit i bl. a. med syfte atl nå denföreningslösa ungdomen och engagera fler i föreningarnas vanliga verksamhet. 1viss utsträckning har även ungdomar med sociala problem nätts i verksamheten,' 3.1.3.3 Projektinom skolans område har tillsatts en arbetsgrupp för barn- ochungdomsfrågor. Gruppen skall med skolan som utgångspunkt utarbeta idéer ochförslag till brottsförebyggande åtgärder för barn och ungdom. RiksförbundetHem och Skola utvecklar nu med stöd från försäkringsbranschen och statensungdomsråd ett projekt med särskild inriktning på högstadieskolans problem.Projektet börjar och beräknas pågå . Försöket omfattartvå delprojekt. Det första är fältkonsulent-projektel, som är ettaktionsprojekt med syfte atl pröva befintliga och nya metoder i samspelethem-skola på högstadiet. Del andra är ett forsknings-och utvecklingsprogram medarbetsnamnet "Skola som riskmiljö". Detta delprojekt förväntas geunderiag för en kritisk beskrivning av skolan som socialt system. Avsikten äratl undersökningen skall kunna beskriva vilka elever som särskilt drabbas ochblir "bärare" av problem i systemet. Detta delprojekt avses resulterai förslag till ett åtgärdsprogram, 3.1.3.4 Arbetsgruppensförslag om särskilda åtgärder på skolans område Ellallmänt problem inom barn- och ungdomsvården är atl de som har sociala ochpsykiska problem söker hjälp så sent. Ofta får de sociala 'Från projektet finns en omfattande dokumentation. Som exempel kan nämnas:Rapport nr 21, Sammanfattande utvärdering - Skolungdomars syn på föreningar.Ett enkätmaterial. myndigheternakontakt med ungdomarna först när dessa visar allvariiga symtom på bristandeanpassning. Skolannår alla barn och ungdoman Skolan har därför unika möjligheter aU i samverkanmed andra förvaltningar kunna ge stöd till ungdomar som har problem. Enarbetsgrupp som beslår av företrädare för , ,sysselsättningsutredningen och Svenska kommunförbundei har på ledningsgruppensuppdrag förberett försöksprojekt inom skolans område. Föratl styra projekten till de områden där de bäst behövs har skolöverstyrelsenutarbetat förslag till fyra olika lypprojekt. Ettantal skolstyrelser och länskolnämnder har tillställts en beskrivning av defyra lypprojeklen och erbjuds att inkomma med ansökan om medel för alt startaförsöksprojekt under förutsättning att medel härför kommer att kunna anvisas. Dekonkreta projekten bör ansluta till något av de fyra lypprojeklen, men dekommuner som sedan skall arbeta med projekten får stor frihet i fråga om dennärmare utformningen. lypprojeklen bör också medel i begränsad utsträckning kunna ställastill förfogande för utveckling av länsskolnämndernas ANT-verksamhet. Följandeinriktningar av projekten föreslås: 3.1.3.4.1 Åtgärderför att befrämja en positiv skolgång och fritid för elever i riskzonen Passivitetoch sysslolöshet kännetecknar ofta ungdomar med skolsvårigheter. Skola ochfritidsliv har små möjligheter att nå denna grupp av ungdomar med aktiviteter.Konsekvensen blir alt dessa elevers positiva intressen sällan kan utvecklas.Skolan bör stärka deras möjligheter till en positiv utveckling. Det är av intresse alt tafram metoder för atl i undervisningen utveckla och engagera elever med lågstudiemotivation och föratt stimulera dem lill mer aktiv fritidssysselsättning.Olika verksamheter under skoldagen kan därigenom stödja och kompletteravarandra. Projektarbetetbör således inriktas på att ge ungdomar den kunskap och erfarenhet som debehöver för att bearbeta sina egna problem, och all hjälpa dem atl finna desysselsättningar som ger en meningsfylld tillvaro, 3.1.3.4.2 Åtgärderför att underiätta övergången från skola lill arbetsliv Områdenför boende är ofta skilda frän arbets- och samhällslivet i övrigt. Ungdomar börfå rikliga tillfällen att se vuxna människor i arbete. Inställningen lillarbetslivet är viktig fören människas utveckling. Man bör uppleva sitt arbetesom meningsfullt och känna atl man kan påverka förhållanden på sin arbetsplats.En bättre koppling mellan skola och arbetsliv är viktig. Speciellt gäller detlaför elever i riskzonen, som inte ställer upp på skolans krav. Man böreftersträva all eleven också finner skolarbetet mer meningsfullt. Således kanden praktiska yrkesverksamheten knytas till moment i undervisningen.Andra former än den reguljära syoverksamheten bör uppmärksammas, t, ex, ökadmedverkan av andra personalgrupper. Verksamheten kan då omfatta enintensifierad personlig vägledning . Speciellaåtgärder kan behövas för atl eleverna skall fullfölja studier i gymnasieskolan.Stor uppmärksamhet bör även ägnas övergången från grundskola tillgymnasieskola. 3.1.3.4.3 Åtgärderför att stimulera social och emotionell utveckling hos elever i riskzonen Desociala problemen är i många bostadsområden oroväckande stora. Ofta drabbasungdomar tidigt på ett sätt som hämmar deras utvecklingsmöjligheter och helaskolsituationen. På gmnd av ungdomars kontaktlöshet och otrygghet bildas ofta"gäng". "Gänget" blir den enda "tryggheten" förungdomarna. Tyvärr utvecklar "gänget" ibland destruktiva vanor ochdess aktivitet kan leda till ännu större svårigheter för den enskilde. 1 dessaområden finner man även helt isolerade ungdomar utan kamratkontakter och iblandmobbningslendensen Utslagningsprocessen kommer i båda fallen snarare i gång änmotverkas. Förebyggande åtgärder är därför vikliga bl. a, i syfte att utvecklajag-uppfattning, självständighet, ansvarskänsla och positiva relationer. Inomramen för skolans reguljära verksamhet kan olika metoder användas för atlstimulera elevernas sociala utveckling. Som exempel kan nämnas gmppsamtal. Skolföreningarnasroll bör uppmärksammas liksom föreningar i övrigt. Utvecklingen av ettspecialintresse kan vara en god grund för ökat självförtroende. Projektetbör således syfta lill åtgärder som tar sikte på individens hela situation. 3.1.3.4.4 Åtgärderför att öka vuxenkontakterna för ungdomar i riskzonen Underde första skolåren är föräldrarna i regel intresserade av atl ha kontakt medskolan. Detla intresse bör tas till vara och helst byggas på under hela skoltiden.Skolan kan genom en sådan vidgad kontakt fä bättre möjligheter atl stödjaelever som har problem utanför skolan. Del kan vara viktigt för dessa eleveratl känna trygghet åtminstone i skolsituationen. Ettsyfte skall vara atl aktivera föräldrar och målsmän alt vilja och kunna påverkasitt barns situation i skolan och atl därigenom öka tryggheten iföräldrarollen. I första hand torde det vara motiverat med kurser/gmpp-samtalo. d. vid sludieövergångar, särskilt mellan årskurserna 6 och 7 samt vid övergångenfrån grundskola till gymnasium eller yrkesliv. Vidgmppsamtal m. m. skall man utgå från deltagarnas egna erfarenheter sanriterbjuda material och arbetsformer av varierande slag. Önskvärtär alt finna former för utbildningen som gör det möjligt att också samla bådeföräldrar och barn. Vuxenkontakterav annat slag, t. ex. någon form av fadderverksamhel kan prövas. Eleverna kangenom dessa kontakter få hjälp både och i skolan. Faddrarna kan isamarbete med skolan stödja eleverna i deras skolarbete. Defyra typprojekten syftar således lill metodutveckling för förebyggande verksamhetinom skolans område och lill en samordning av resurserna i kommunen. Arbetetbör planeras och genomföras i samverkan med olika kommunala organ som social centralnämnd,fritidsnämnd, kulturnämnd samt Hem och Skolaföreningar och andra delar avföreningslivet. Samarbete bör även ske med SSA-råd (samverkan skola-arbetsliv)och BASP-grupper (samverkan mellan socialvård, skola och polis). bör personal från de skolor som är med iförsöksverksamheten få möjlighet all träffas fortlöpande. Seminarier bör vidareanordnas även för skolor som inte deltar i verksamheten, så atl deerfarenheter som växer fram under projektens gång kan spridas. De skolor ochkommuner som får medel till försöksverksamhet skall regelbundet avgelägesbeskrivningar. Encentral utvärdering av samtliga projekt bör dessutom genomföras. 3.1.4Ledningsgruppens överväganden och förslag Ledningsgruppenvill betona att bland de mest angelägna förebyggande åtgärderna är insatser motungdomsarbetslösheten. Del gäller insatser såväl av generell natur som insatsersärskilt riktade lill ungdomar med sociala arbetshinder. Detär angeläget; atl de erfarenheter som framkommer i Södertäljeprojeklet ochandra liknande försök sprids till andra kommuner som en del av den löpandeverksamheten. Skolanhar de största möjligheterna att med förebyggande åigärder nå de ungdomar sombefinner sig i riskzonen. För att dessa möjligheter skall kunna utnyttjas måsteskolan få resurser för alt utveckla metoder att stödja elever med särskildaproblem samt för viss utveckling av länsskolnämndernas ANT-verksamhet, Ledningsgruppenföreslår att regeringen anslår 1,4 milj, kr, för genomförande och utvärderingav försök enligl de fyra ovan beskrivna typprojekten samt ANT-verksamhet, Ledningsgruppenföreslår vidare att en arbetsgrupp tillsätts med uppgift att ansvara förförsöksverksamheten. Gruppen bör bestå av företrädare för .,, och Svenska kommunförbundei. Anslagetbör fördelas av den särskilda arbetsgruppen. Gmppenbör vidare ansvara för alt en central utvärdering kommer till stånd. Viaskolöverstyrelsen kan gruppen arrangera seminarier kring projektverksamheten.Vidare bör gruppen fortlöpande hålla kontakt med andra myndigheter ochorganisationer som bedriver verksamhet inom detta område. Gruppen bör ha ettnära samarbete med och den arbetsgruppför barn- och ungdomsfrågor som brottsförebyggande rådet tillsatt.Arbetsgruppen bör även nära samarbeta med och Skola för altfölja den ovan beskrivna projektverksamheten. Medhänvisning till den inriktning på åtgärder inom skolans område som förordas,har ledningsgruppen inle tillstyrkt ett 10-lal ansökningar om medel lill försökmed förebyggande verksamhet som inkommit till gruppen. Ipropositionen (1976/77:108) om alkoholpolitiken sammanfattas den övergripandemålsättningen för all informationsverksamhet om beroendeframkallande medel medhänvisning lill de mål, som ställt upp för de medel som statensungdomsråd (SUR) fördelar till olika organisationers informationsverksamhet: - Informationen skall sätta inmissbruksproblemen i deras sociala sammanhang - Den skall vidga medvetenhetenom atl människors sociala svårigheter måste mötas med öppenhet och vilja tillsolidariska insatser - Den skall medverka lill sådanförändring i synen på dem som skadats genom missbmket alt deras delaktighet iden samhälleliga gemenskapen tryggas. Därutöverbetonas i såväl propositionen som beslut bl, a, atl det ärväsentligt atl mer specifika kunskaper förmedlas om alkohol och dessverkningar. Informationenom narkotika och narkotikamissbruk har ökat myckel snabbi . Den harockså delvis ändrat karaktär. Denna snabba utveckling har letttill atl del är svårt att få en samlad överblick över deninformationsverksamhet som bedrivs av myndigheter och organisationen Ledningsgruppenhar därför sett som sin uppgift att söka fä en god bild av pågåendeinformationsverksamhet och att föreslå kompletterande informa-tion.där detbehövs, 1narkomanvårdskommitténs slutbetänkande (SOU 1969:52) behandlas information omnarkotika och narkotikamissbruk. En utföriig redovisning av utvecklingen avinformationsinsatserna om beroendeframkallande medel fram till år 1974återfinns också i alkoholpolifiska utredningen (SOU 1974:91), I det senare betänkandetbehandlas särskilt alkoholinformatiönen, men en stor del av översikten är ocksågiltig för information om narkotika. Vid de regionalaöverläggningarna och i de olika arbetsgrupperna har ledningsgmppen fällsynpunkter på och förslag om informationsinsatser. Därutöver harledningsgruppen haft överiäggningar med drygl 20-talet organisationer, som fåttbidrag från SUR för information om alkohol och narkotika. Vidare harmyndigheter och organisationer med informationsansvar på området -, , , Centraiför- bundetför alkohol- och narkolikaupplysning (CAN) samt brottsförebyggande rådet (BRÅ)- kallals lill överiäggning med ledningsgruppen. Ingensärskild myndighet eller organisation har huvudansvaret för allinformation om narkotika och missbruk. Vid olika tillfallen, bl. a. i remisssvarenöver alkoholpoliliska utredningens betänkande och i propositionen omalkoholpolitiken, framhålls som en fördel atl information om beroendeframkallandemedel självständigt bedrivs av olika myndigheter och organisationer. 1 delföljande redovisas översiktligt huvuddelen av den utåtriktade information omberoendeframkallande medel som statliga organ driver eller ger stöd till. 1grundskolan finns enligl gällande läroplan (Lgr -69) skyldighet att undervisaom alkohol, narkotika och tobak () som huvudmoment i ämnena biologi,hemkunskap, naturkunskap och samhällskunskap. Även på gymnasiet bör frågornabehandlas i olika ämnen. Genom elevvården bedrivs också förebyggande insatsermot missbruk av olika slag. Läroplanen förutsätter samarbete både inom och utomskolan för atl komma lill rätta med problem. Föradministration och samordning av verksamheten inom ANT-området finns en heltidstjänstinom . Vidare finns permanent en arbetsgrupp för ANT-frågor(SANT-gruppen), Arbetsgruppens uppgift är att kartlägga ungdomars ANT-vanorsamt ta olika initiativ för att utveckla skolans ANT-verksamhet, Till gruppenhar knutils en referensgrupp med företrädare för berörda myndigheter ochorganisationer. finns vidare en kontaktperson för ANT-frågor, Varje skolaplanerar självsländigl verksamheten inom ANT-området, Uppläggningen varierardärför avsevärt från skola till skola. Utvecklingsarbetebedrivs av och i viss mån av CAN samt av vissa gemensammaarbetsgrupper. Inom ramen för arbete med ANT-frågornagenomförs åriigen undersökningar av alkohol-, narkotika-, tobaks- ochsniffningsvanor bland eleverna i årskurserna 6 och 9, Fr, o, m, ingåräven elever i gymnasieskolans årskurs 2 i undersökningarna, Eu omfattandeutvecklingsarbete pågår även på lokal och regional nivå, Detla arbete har delssketl som ett led i utredningen om skolans inre arbete (SOU 1974:53, prop,1975/76:39), dels i samarbete med kommunala och regionala myndigheter samlfackliga och ideella organisationer, t, ex. och Skola. Ellslort anlal elever nås också av den informationsverksamhet som elev- ochungdomsorganisationerna bedriver. Mycketav detta arbele grundar sig på den övergripande målsättning, som inledningsvisåtergavs och som också till stora delar kommer till uttryck i (se även avsnitt 3.1.3). För atl förbättra ANT-informalionen och stärka dessroll i skolan har regeringen i årets budgetproposition föreslagit åtgärder föralt ge lärarna förbättrade möjligheter till fortbildning omberoendeframkallande medel. Främstfrån mellan- och högstadielärarna har till ledningsgruppen anmälts ell stortbehov av ett lättillängligt material av handbokskaraktär om hur lärarepraktiskt kan arbeta för att förebygga missbruk i skolan. Ensärskild arbetsgrupp har inom ramen för ledningsgruppen påbörjat arbetet med ensådan handbok. 3.2.2.2 Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning, CAN CANär en serviceorganisation för myndigheter och folkrörelser för information ochupplysning om alkohol- och narkotikafrågor. CAN bedriver även viss egeninformationsverksamhet. Anslutnatill CAN är flertalet av de större folkrörelserna, praktiskt taget samtliganykterhetsorganisationer samt ytteriigare ett antal organisationen CANskall i sitt arbete hålla nära kontakt med forskningen inom drogområdel.Förbundet har ett slort specialbibliotek för drogforskning och -information.CAN utger i samarbete med andra huvudmän en populärvetenskaplig tidskriftAlkohol och narkotika. CANhar en nära kontakt med skolan och ger service åt skolväsendel, bl. a. genomkontakter med lärare. Kurs- och konferensverksamhet är en viktig del av CAN:sarbete. CAN ger bl. a. ut en årlig katalog över tillgängligtinformationsmaterial i ANT-frågor. CAN:sbudget för /78 är drygl 3 milj. kr. 3.2.2.3 Siatensungdomsråd (SUR) Statligabidrag till information om narkotika och alkohol har i huvudsakfördelats av SUR. har SUR varit huvudman för ett anslag tillungdomsorganisationer. Under /78 har rådet att fördela 4 milj.kr. Möjlighet att söka pengar har riksomfattande organisationer medungdomsverksamhet. Verksamheten skall ansluta till den målsättning sominledningsvis refererades. Rådet har haft ambitionen att huvuddelen av medlenskall fördelas till organisationerna för praktisk verksamhet på lokal nivå.Medlen fördelas efler samråd med (h-nämnden). Sedan anslaget inrättades har mer än 50-talet organisationer fåttstöd lill informationsaktivitel. a. kurser och konferenser för att följa upp och diskuteraorganisationernas verksamhet. Deprojekt som genomförts med hjälp av medel från SUR har en mycket En förskjutning har ägt rum så att allt fier avprojekten numera också till stor del omfattar aktiviteter, t. ex. uppsökandeverksamhet, och inle enbart speciella informationsinsatser. (h-nämnden) är fristående inom verket. Till nämndenär företrädare för olika berörda myndigheter och centrala organisationerknutna. Nämnden arbetar f n. med fyra huvudområden: sex och samlevnad, kostoch motion, beroendeframkallande medel samt "övrigt" (bl. a, tandvårdoch mer allmänna friskvårdsprojekt). Budgetenför arbetet med beroendeframkallande medel är f n, 2,7 milj, kr,, varavhuvuddelen används till information om tobak, Isamarbete med BRÅ och utgav h-nämndenbasfaktaboken narkotika och narkotikamissbruk (Liber föriag, Stockholm1977), Över 120 000 ex, har hiuills distribuerats. Till skriften har ensludiehandledning framställts, har även bidragit till och självsvarat för ett antal smärre projekt, där man provat nya grepp för att någrupper som vanligen inte nås med information. Den1 inrättades en särskild vidsocialstyrelsen. Även den är en fristående nämnd inom verket. 1 nämnden ingårföreträdare för arbetsmarknadens parter, folkrörelserna och andra organ inomsamhället. Socialstyrelsenär samordnande myndighet för alkoholfrågorna. 1 detta ligger ocksåansvaret för samhällets insatser på alkoholinformalionens område. Nämnden har 5milj. åriigen all fördela för information om alkohol och andramissbruksmedel. En del av dessa medel bör enligl nämndens instruktioner gå tillinformation på arbetslivets område. Nämnden får dessutom möjlighet alt med anslag från allmänna arvsfonden ge slöd lillfritidsaktiviteter med högst 5 milj. kr. Medlen kan beviljasorganisationer eller kommuner för bl, a. uppsökande eller åldersintegreradfritidsverksamhet, BRÅhar lill uppgift att följa, stödja och initiera forsknings- och utvecklingsarbeterörande kriminalitetens orsaker och hur den skall förebyggas. Inområdet finns en särskild narkotikagrupp. Gruppen ansvarade för utformningen avskriften Fakta om narkotika och narkotikamissbruk. harsmå resurser att stödja informationsprojekt, men har däremot möjlighet attstödja forskning samt bedriva egen sådan. a. har rådet ekonomiskt stött ochpublicerat ett forskningsprojekt om information.' 3.2.2.6Nykterhetsorganisationer m. fi. Nykterhetsrörelsenoch andra organisationer med särskild inriktning på alkoholfrågor bedriver enomfattande informations- och opinionsskapande verksamhet även inomnarkolikaområdet. /78 skall 10 milj. kr. i grundbidrag och röriigt bidrag fördelastill nykterheisorganisationer m. fi. enligt förslag i budgetpropositionen. Organisationermed aktivitet bland ungdomar har möjlighet atl via fägrundbidrag och aktiviietsbidrag för sin allmänna verksamhet. /79 föreslås ca 130 milj. kr, i statsbidrag. Härtill kommervissa kommunala bidrag. Till bl, a, idrottsrörelsen utgår särskilt stöd för denallmänna verksamheten. 3,2,2,8Övrigt Ävenlandsting och kommuner ger betydande bidrag lill nykterhets- ochungdomsorganisationer på läns- resp, kommunnivå. Härutöver bedriver kyrkligaoch frikyrkliga organ, kommunala fritidsnämnder och sociala centralnämnder,landstingsorgan, vissa företag samt organisationer en fortlöpandeinformationsverksamhet utan särskilt statligt stöd, Undersenare år har synen på upplysning vidgats från en envägsförmedling av kunskapertill en dialog. Behovet av kommunikation mellan medborgare, myndigheter ochorganisationer påtalas ofta. Denna utveckling gäller så gott som allsamhällsinformation och även information om beroendeframkallande medel. 'Hedebro,G,, Att informera om avvikande gruppen En genomgång av några olikasamhällsområden, 1977:2 2Jfr t, ex, u-landsinformaiionens utveckling. Den beskrivs bl, a. i SOU 1977:73,U-landsinformation och internationell solidaritet, 1 en diskussionspromemoriafrån NSl, , "Samhällsinformationensprincipiella problem", 1977, behandlas också närliggandefrågor. 1strävan att öka kontakterna mellan olika grupper börjar gränserna mellaninformation och akUvitet suddas ut. Flera organisationer bedriver opinionsbildningpå ett mer aktivt sätt än att enbart tormedia neutrala kunskaper. Enförutsättning föratt dialogen skall ge resultat är alt vissa basfakta finnstillgängliga. Sådana basfakta utgörs bl, a, av kunskaper om missbruksmedlen ochderas verkningar, om missbrukets omfattning och konsekvenser för missbrukarenoch samhället i stort, om lagstiftning och rättsväsende. Till basfakta börockså räknas kännedom om vårdmöjligheler och om missbrukarnas livssituationoch erfarenheten Engenomgång av pågående informationsinsatser och ledningsgruppens överiäggningarvisar att informationsinsatserna kan hänföras till tre huvudtyper. Denmest omfaUande informationsverksamheten bland frivilliga organisationer ärolika aktiviteter med en allmän socialpolitisk inriktning. Dessa insatser avserbl, a, att stimulera till debatt om orsakerna till missbruk och utslagningsamv, till att öka förståelsen för missbrukarnas situation. Informationsom på olika nivåer svarar för "inflödet" av basfakta lill debattenär en annan viktig typ.