prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag har därför beräknat medel för en tjänstför expeditionsvakt och en tjänst för telefonist vid administrativa enheten(7), Verksamheten vid den nyinrättade enheten förkärnkraftavfall är under uppbyggnad. För inspektions- och granskningsarbeteavseende anläggningar för hantering och förvaring av använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall liksom för utformning av regelsystem för sådana anläggningarbehövs ytterligare personal. För dessa uppgifter harjag beräknat medel för tvåtjänster för handläggare vid enheten (8). Vid min medelsberäkning harjag också tagit hänsyn tillinspektionens ökade behov av konsultinsatser och resor. Vidare har jag beräknatmedel för mätutrustning för säkerhetskontroll av klyvbart material saml fördatorutrustning och kostnader i samband med databehandling (9, 10, 11, 12). Jaghemsläller att regeringen föreslår att till Statens kämkraftinspektion:Förvaltningskostnader för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77Utgift 69487" Reservation 8514926 1977/78Anslag 1000 1978/79Förslag 1000 'Sedan under /77 tillförda medel räknats bort. har ansvaret för attbeställa det forsknings-och utvecklingsarbete som inspektionen finnernödvändigl för alt trygga säkerheten i beslutade kärnkraftanläggningar. Detåligger dessutom kärnkraftinspektionen att pröva behovet av forsknings- ochutvecklingsarbete av mer långsiktig karaktär. Verksamheten finansieras med avgifter enligtförordningen (1975:421, ändrad senast 1977:445) om vissa avgifter till statenskämkraftinspektion. Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av I 000kr. Det får inte belastas. På uppdrag av regeringen redovisadekärnkraftinspektionen en reaktorsäkerhetsstudie, i vilkeninspektionen redogör för erfaren- Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 167 heternaav kommersiella lättvallenreaktorer i drift. Studien innehåller bl. a. avsnittom följande ämnen: driflsstalistik och drifterfarenheter, möjligheter tillanalys och kontroll av lättvaitenreaktorers säkerhet, reaktorkonstruklionsnormer,kontrollprocesser för reaktorns trycksatta delar, driftorganisation ochutbildning samt säkerhetsforskning. Vidare ger studien kärnkraftinspektionenssammanfattande bedömning, en granskning av drifterfarenheter, en redogörelse avtillståndsprövning och ansvarsförhållanden vid uppförande och drift avkärnenergianläggningar, en redovisning av principer för produktion av energi itryckvatten- och kokarreaktorer samt en översikt över fysiskt skydd vidkärnenergianläggningar. Reaktor-säkerhetsstudien har överlämnats till för all tjäna somunderlag för dess arbete. Omfatlningen av forskningsverksamheten har för innevarandebudgetår beräknats till 18 milj. kr. Denna summa innefattar 3 milj. kr. tillett internationellt reaktorsäkerhetsprojekl som genomförs med utnyttjande avutrustning vid Marvikenanläggningen. Säkerhetsforskningen under /79 föreslås istort ha samma inriktning som . En höjning av medelsramen jämfört medföregående år föresläs, huvudsakligen som en följd av att kärnkraftinspektionennumera har tillsynsansvar för hantering av radioaktivt avfall från kärnkraftverk.För /79 beräknas totalt 2,1 milj. kr. löne- ochprisläge behöva användas tillforskning avseende avfallshantering. Inspektionen förutser vidare ökat behov avinsatser avseende analys av reaktorhaverier. Oförändrat behov föreligger avforskning rörande komponentprovning och instrumentering saml av värmetekniskaförsök och utveckling av datorprogram för nödkylningsanalys. Inspektionen beräknar, med nu angiven ambitionsnivå förforsknings-och utvecklingsarbetet, medelsbehovet för /79 till23,5 milj. kr. Detla belopp innefattar löne- och prisomräkning med 2,5 milj.kr. har numera etl samlatansvar för all beställa del forsknings- och utvecklingsarbete som inspektionenfinner nödvändigt för tryggande av säkerheten i beslutadekärnenergianläggningar. Detta ansvar innefattar också säkerhetsinriktatutvecklings- och forskningsarbete avseende använt kärnbränsle och radioaktivtavfall. Vid sidan härav bedrivs, huvudsakligen inom ABAtomenergi, visst forsknings- och utvecklingsarbete av mer långsiktig karaktär,vilket inte direkt kan utnyttjas för att förbällra säkerheten hos deanläggningar som är i drift eller under uppförande. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 168 energiforskningsprogrammet.Statens kärnkraftinspektion medverkar på uppdrag av nämnden förenergiproduktionsforskning i planeringen av dessa insatser. Inspektionens samlade ansvar förkärnsäkerhetsforskningen ger goda möjligheter att överblicka pågåendeoch planerad forskningsverksamhet. En sådanöverblick ger i sin tur grund för att samordna och prioritera sådant forskningsarbete som är särskilt användbartsom underlag för inspektionens tillsyns- och kontrollverksamhet. Den avinspektionen styrda kärnsäkerhetsforskningenkan mot denna bakgrund inriktas på aktuella behov och problem somden utgör ett led i en strävan mot en högre säkerhetsnivå. Jag delar i allt väsentligt kärnkraftinspektionensbedömning av säker-hetsforskningensinriktning för /79. I likhet med inspektionen förutser jag ett ökat behov avsäkerhetsforskning avseende hantering och förvaring av använtkärnbränsle och radioaktivt avfall. Jag beräknar atl anslaget för detta ändamål bör tillföras ytterligare 1,5 milj. kr.Till följd av kostnadsfördyringar bör anslaget räknas upp med 1,5 milj. kr. Jagberäknar således för den av inspektionen styrdakärnsäkerhetsforskningen under /79 21 milj. kr. Genom att ambitionsnivån förden säkerhetsforskningsom leds av kärnkraftinspektionenpå detta sätt bibehålls och delvis förstärks kan den forskningskapacitet ochkompetens på kärnsäkerhelsområdel som finns i vidmakthållas. Detta är väsenlligl, inte minst med tanke på attresultaten av energikommissionensarbete kan komma att påverka såväl inriktningen som omfattningen avforsknings- och utvecklingsarbetet på kärnsäkerhetens område. Som ett led i en delvis förändrad amerikanskpolitik på kärnkraftens områdeinbjöd den amerikanske presidenten intresserade stater till en intemationell utvärdering av kärnbränslecykeln. Denna ulvärdering,International Nuclear Fuel Cycle Evaluation (INFCE), har som främsta syfte att stärka den internationellamedvetenheten om de risker för spridningav kärnvapen, som är förbundna med kärnkraften som energikälla.Frågorna om kärnkraftens säkerhet och miljöpåverkan får en central plats iarbetet, vilket skall ges största möjliga bredd. Vid en organisatorisk konferens harde stater som har accepterat denamerikanska inbjudan lagt fast ramen för det fortsatta arbetet. Utvärderingenkommer att få en huvudsakligen teknisk inriktning som det politiska syfte, för vilket jag har redogjort,kvarstår. Arbetet kan visserligeninte vänlas förena alla skilda uppfattningar om kärnkraften eller om lämpligaåtgärder mot spridning av kärnvapen. Däremot kan det bli möjligt att belysa olika vägar och i vissa frågor nåfram till gemensamma bedömningar. Utvärderingsarbetet har emellertidinte ka- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 169 raktärav förhandling utan bör ses som en så längt möjligt objektiv och analytiskstudie av olika tekniska alternativ vad gäller kärnkraften som energikälla. Deltagandet innebär inte någon bindning vidde resultat som arbetet kan leda framtill. I sammanhanget vill jag ocksåpeka på att utvärderingsarbetet inteär tänkt att omvandlas till någon permanent inlernationell organisation. Tidplanen för arbetet förutsätter attdet - med början - pågår och avslutasunder . Utvärderingen kommer att genomföras av olikainternationella arbetsgrupper, enför vart och ett av de huvudämnesområden som har fastställts. Inom varje arbetsgrupp kommer ett flertalämnesområden att behandlas, vilket delvis kan göra det nödvändigl att inrättaunderarbetsgrupper. Huvudämnesområdena för arbetet är följande. Tillgång till kärnbränsle och tungt vatten. Tillgång till anrikningstjänsler. Långsikliga leveransgarantier belräffande teknologi, kärnbränsle,tungt vatten och Ijänster i enlighel mednationella behov och med hänsyn till viljan atl förhindrakärnvapenspridning. Upparbetning,plutoniumhantering och återföring av kärnbränsle. Hantering av använt kärnbränsle. Hantering och slutförvaringav radioaktivt avfall. Avancerade alternafiv vad gäller bränslecykel ochreaktorer. Samordningen av arbetsgmppernas arbete skall skötas av en teknisk samordningskommitté.Utvärderingsarbetet planeras bli genomfört under medverkan av det internationella alomenergiorganei lAEA, som dels ställerteknisk expertis och underiagsmalerial fill förfogande, dels bidrar med administrativaoch organisatoriska funktioner. Fråganom svenskt deltagande i arbetet har i samband med remissbehandling av ettutkast till arbetsprogram belysts , statens strålskyddsinslitut, statenskärnkraftinspektion, programrådet förradioaktivt avfall, Atomenergi, AB Asea-Atom, ,kraftgrupp AB,och Svensk kärnbränsleförsörjning AB. Samtliga remissinstanser har uttryckt intresse förutvärderingsarbetet avseende ett eller flera arbetsområden. Störstintresse har visats områdena Hantering avanvänt kärnbränsle samt Hantering och slutförvaring av radioaktivt avfall. Jagansluter mig i stort lill denpositiva syn på utvärderingsarbetet inom INFCE som remissinstanserna har givit uttryck för. Detta arbete kommeratt innefatta analyser och, förhoppningsvis, val av teknik på den fredliga kärnkraftensområde som är av stort värde för att hindra kärnvapenspridning. Av särskilt intresse är det arbete sominriktas på att bemästra kärnkraftensrisker på ett betryggande sätt, bl. a. vad gäller hanteringen och förvaringenav det använda bränslet och det högaktiva avfallet. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 170 gaom upparbetning och avfallsförvaring är oklart och en rad frågor kräver ytterligare utvecklingsinsatser. Arbetetpå dessa områden har för svensk delnära anknytning till de krav somställs i lagen (1977: 140) om särskilttillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m.m., den s.k.villkorslagen. arbete knyter an till dessa frågor. Ett svenskt dellagande i utviirderingsarbeietinom INFCE är, mot den bakgrund som jag nu har tecknat, av stort värde. Medelför detta deltagande bör med hänsyn till arbetets karaktär och inriktning anvisas överanslaget för kämsäkerhetsforskning. Jag beräknar medelsbehovet /79 till 3 milj. kr. En betydande del avutvärderingsarbetet kommer att genomföras , Visstbehov av medel för svenskt deltagande iarbetet uppkommer således redan under innevarande budgetår. Deltainnebär att den ram för den under detta anslag bedrivna verksamheten som jagangav i budgetpropositionen 1977 (prop, 1976/77:100 bil. 17 s. 172) för innevarande budgetår bör räknas upp med ytteriigare500000 kr. lill totalt 18,5 milj. kr. Deställningstaganden som jag har redovisal innebär sammanfattningsvis att jag för den verksamhet som finansierasöver anslaget under /79 beräknar totalt 24 milj. kr. Anslaget tillförs medel frånkärnkraftproducenterna genom avgifter. Jag avser att före föreslå regeringen alt, genom ändring av förordningen (1975:421)om vissa avgifter till statenskärnkraftinspektion (ändrad senast1977:445), höja avgifterna för att ge utrymme åt nu angivna arbetsinsatser.Anslaget bör, liksom för innevarande budgelår, föras upp med ett formellt belopp av . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att tillStatens kärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning för /79anvisa ett reservationsanslag av . Kostnader för vissa nämnder 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Under anslagetredovisas arvoden och expenser för statens ström, och m. m. tar upp deprisfrågor rörande slrömleveranser som av statensindustriverk överlämnas lillnämnden. behandlar frågor bl.a. rörandekraftanläggningars skydd mot brand- och bomb- 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 171 skadorsamt rörande skydd åt personal som är sysselsatt vid kraftanläggningar.Värderingsnämnden har till uppgift att på begäran av part yttra sig i fråga omekonomiska villkor i samband med överiålelse av eldistributionsanläggningeller av eldistributionsrörelse. För /77 uppgick kostnaderna förprisregleringsnämnden till , för krigsskyddsnämnden lill 35 600 kr.och för till . och prisregleringsnämndensverksamhel vänlas bli i slort oförändrad under nästa budgetär. Några värderingsärenden har inte hänskjutits m. m. 1 föregåendeårs anslagsframställning uppskattade nämnden antalet till fyra ä fem perbudgelår. Det är ännu för tidigt att avgöra om denna bedömning är realistiskför framtiden. enligt nämnden, t. v. bedömas medutgångspunkt från denna uppskattning. , krigsskyddsnämnden beräknar för budgetåret1978/79 koslnaderna till oförändrat belopp. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till Koslnader för vissa nämnder för /79anvisa ett förslagsanslag av . E 5.Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. 1976/77Utgift 45 542050 Reservation 279 135 754 1977/78Anslag 170000000 1978/79Förslag 295 000000 Från detta anslag bestrids utgifter för statsbidragenligt förordningen (1975: 422) om statsbidrag till energibesparande ålgärderinom näringslivet m. m. (omtryckt 1977: 388), enligt förordningen (1977: 389)om särskih till-lägg till statsbidrag enligt förordningen (1975:422) omstatsbidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. och enligtkungörelsen (1974: 250) om statsbidrag lill energibesparande ålgärder inomträdgårdsförelag. Bidragsverksamheten administreras, vad gäller deenergibesparande åtgärderna inom näringslivet, av statens industriverk, varsutgifter för administration, information, utredning och uppföljning avverksamheten också täcks från anslaget. Medlen för bidrag till trädgårdsförelagdisponeras av lanlbruksstyrelsen. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet Åtgärder i företagens byggnader, processer m. m Prototyper och demonstrations anläggningar inom näringslivet m. m. Ätgärder i trädgårdsnäringens byggnader Prototyper och demonstrations anläggningar inom trädgårdsnäringen Regeringen uppdrog åt statensindustriverk att utreda frågor om energianvändningen inom industrin. Resultatetav den första etappen i detta utredningsarbete presenterades irapporten (SIND 1976: 3) Tätorternas och den tunga industrins energiförsörjning.Rapporten redovisades i prop. 1976/77:100 (bil. 17 s. 174, NU 1976/77: 38, rskr1976/77: 298). Den andra etappen av utredningsarbetet redovisades i augusli1977 i rapporten (SIND 1977: 6) Industrins energihushållning. Med dessa tvårapporter har verket redovisal en försia genomgång av möjlighetema att sparaenergi inom landets industrier. I skrivelse har industriverketframfört att verket har kunnat konstatera att vissa energibesparingsprojekttrots lönsamhet inte kommer till stånd, därför att företagen saknarerforderligt kapital för att genomföra projekten. Detta gäller både sådanaprojekt som blir lönsamma med bidrag och sådana som är lönsamma redan utanbidrag. Verket bedömer att lån mol statlig garanti, som komplement tillbidrag, skulle kunna underiätta genomförandet av sådana projekt. Verkethemsläller i skrivelsen att en sådan form av lån inrättas. Skrivelsen finnsåtergiven i rapporten . Efter remiss har yttranden över rapporten avgetts avriksrevisionsverket, tekniska fakulteten vid i , tekniskahögskolan i , , ,arbetarskyddsstyrelsen, statens planverk, ,styrelsen för teknisk ulveckling, energisparkommittén (1 1974:05), delegationen(I 1975: 02) för energiforskning, fullmäktige i . i (LO), . Svenska arbetsgivareföreningen.Svenska bankföreningen, hantverks- och industriorganisalion.Tjänstemännens centralorganisation (). 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 173 hantverks- och industriorganisation har som yttranden överlämnat yttrandet frånNäringslivets energidelegation. Dennu föreliggande rapporten behandlar framför allt möjligheterna till energibesparingar i befintligaindustrianläggningar och förslag till åtgärder för atl få de energibesparande åtgärderna lill stånd. Rapporteninnehåller också förslag frånindustriverket avseende prövningen enligt § 136 a byggnadslagen (1947:385) avtillkomst och lokalisering av energikrävande industri. Denna fråga kommer att behandlas i annat sammanhang och redovisasdärför inte i det följande. 1 rapportenTätorternas och den tunga industrins energihushållning redovisadesmöjlighelerna att spara energi inom massa- och pappersindustrin samtjärn- ochstålindustrin. Vidare redovisades bl.a. möjlighelerna att utnyttja spillvärme från landets industrier till uppvärmning av bostäder m. m. samtmöjligheterna atl producera moltryckskraft inom industrin. I den föreliggande rapporten redovisas möjligheterna att spara energi inomåterstående industribranscher. har baserat utredningen på etturval av dessa branscher. Vägledande förurvalet har varit storleken på branschens energiförbmkning och frågan ombranschen i övrigt är intressant ur energibesparingssynpunkt. Vidare görs bl.a. en ny bedömning av möjligheterna atl utnyttja spillvärme från industrintill uppvärmning av bostäder m. m. I rapporten presenteras ett antal delstudiervilka ligger lill grund för verketsöverväganden och förslag till ålgärder. Delstudierna behandlar bl. industrin för oorganiska syroroch salter industrin för framställning avammoniak och konstgödning petrokemisk och organisk kemiskindustri - ång- ochhetvattencentraler inom industrin 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet Verket har huvudsakligen studerat åtgärder sombedöms möjliga att genomföra vid befinlliga anläggningar inom den närmaste 5-10-årsperioden med känd teknik. a. i samarbete med berördabranschorganisationer inventeratmöjliga energibesparande ålgärder inom de redovisade branscherna. Vidare harinvesteringskostnaderna för de undersökta åtgärderna översiktligtkartlagts. Energibesparingar och invesl:eringskostnader inomde olika branscherna m. ni. framgårav följande sammanställning. Av denna framgår vidare möjligheterna att spara energi inom massa- ochpappersindustrin och järn- och stålindustrin samt beräknadeinvesteringskostnader för att genomföra dessa besparingar. 1 000 toe' per kostnad milj. kr. Bransch m. m. Inom en 5- 10- Kemiska processindustrier m. 'toe = ton oljeekvivalenter kostnaden för åtgärder att spara elenergi exkl.kostnaderna för åtgärder inom cement- och kalkindustrin Av sammanställningen framgår att del finnsmöjligheter atl avfem lill spara sammanlagt ca I.lmilj. ton eldningsolja inom landetsindustrier. Detta motsvarar av industrins totala oljeförbrukning och av industrins totalaenergiförbrukning. beräknar att de invesleringar sombehövs för att dessa besparingar skall komma till stånd uppgår till ca 2 300milj. Dessutom kan olja sparas inomcementindustrin genom övergång frånolja till kol som bränsle i processen. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 175 Härutöver finns möjlighet att utnyttja spillvärme frånlandels industrier till uppvärmning av bostäder m. m. Genom sådana åtgärder kanenligt rapporten sammanlagt ca olja sparas. Vissaytteriigare åtgärder, vilka inte har kunnat kartläggas i delalj, beräknarindustriverket kunna leda till en sammanlagd besparing på ca olja. 1 rapporten framhålls att möjligheterna att minskaelförbrukningen inom industrin är små. De enda väsentliga möjligheterna altspara elenergi är övergång till varvtalsreglerade pumpar och förbättradprocessreglering. bedömer att sammanlagt ca 600 GWh' elenergikan sparas inom industrin. Den totalt installerade kapaciteten förproduktion avelkraft i mottrycks-anläggningar inom industrin uppgick till ca 750 MWvarav ca 650 MW inom massa- och pappersindustrin. Industrins produktion avmot-tryckskraft uppgick samma är till ca . I de energipolitiska beslulsom fattades av förutsätts att produktionen avmot-tryckskraft inom industrin skall öka tillca . I rapporten den tunga industrinsenergiförsörjning redovisade industriverket sin bedömning av möjligheterna attbygga ut produktionen av elkraft i moltrycksanläggningar inom industrin.Verket bedömde att den installerade mottryckskraftskapaciteten inom industrinskulle kunna öka med ca 550 MW till ca 1 300 MW fram och att denökningen skulle möjliggöra en elproduktion från moltrycksanläggningar inom industrinav 8 ä . 1rapporten redovisar industriverket omfattningenav beställningarna av mottrycksaggregat inom industrin och demottryckskraflinstallationer m. m. lill vilka industriverket har rekommenderatbidrag enligt förordningen (1975:422) om statsbidrag till energibesparandeåtgärder inom näringslivet m.m. Av redovisningen framgår alt dessa anläggningarberäknas öka kapaciteten för produktion av mottryckskraft inom industrin medsammanlagl ca 270 MW till ca 1 020 MW. Verket konstaterar att ytteriigare ca280 MW måste installeras för att en produktion av skall uppnås. Investeringskostnadenför att sänka den årliga energiförbrukningen med en toe varierar mellan 200 kr.och . för de inventerade energisparande åtgärderna. Verket har jämförtinvesteringskostnaderna för energibesparande ålgärder inom industrin ochmotsvarande kostnad för sådana åtgärder inom bostadssektorn. Hittillstillgängliga uppgifter tyder enligt verkel på all investeringskostnaderna föralt få lill stånd en viss sänkning av den årliga energiförbrukningen är ca tiogånger högre för åtgärder inom bostadssektorn än för åtgärder inom industrin.Även om hänsyn tas lill ' 1 GWh (gigawattimme) = ' 1 MW(megawatt) = ' (terawattimme) = 1miljard kilowattimmar 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 176 bl.a. att livslängden för energibesparande investeringar i byggnader torde varaväsentligt längre än för investeringar inom industrin, lyder enligt verket uppgiftema på alt besparingseffekten avenergibesparande invesleringar är betydligt större inom industrin än inombostadssektorn. Flertalet av deinventerade energisparande åtgärderna har en återbetalningslid på mellan två och och ligger därmed enligt verket pågränsen till den lönsamhet som företagen normalt kräver föratt energibesparande åtgärder skall komma till stånd. Industriverketbedömer att det krävs någon form av exlrastimulans för att flertalet av de redovisade åtgärderna skall komma till stånd. Av de stödformer som verket har övervägt, ger enligt verket endast bidrag en sådanföretagsekonomisk lönsamhet för åtgärderna att dessa kan väntas bligenomförda inom den studerade tidsperioden.Verket anser alt nuvarande bidrag, högsl av investeringskostnaden, ärtillräckligt höga för atl stimulera till genomförande av åtgärderna. För alt deredovisade åtgärderna skall komma till stånd inom en 5-10 årsperiod torde enligt verket erfordras bidrag omsammanlagl ca 700 milj. kr. Verkelbedömer behovel av statliga bidrag till ca 140 milj. kr. för energibesparandeåtgärder inom industriella processer och 10 milj. kr. för åtgärderavseende industrins byggnader. I rapporten den tunga industrinsenergiförsörjning föreslogindustriverket atl bidragen tillenergisparande åtgärder inom järn- och stålindustrinoch pappers- och massaindustrin skulle fastställas genom en bidragsram som skulle gälla ochdärefter, om det bedömdes önskvärt,utökas . Därefter föreslogs bidragen upphöra. I rapportenIndustrins energihushållning framhålls att energibesparingsmöjligheternainom industrin troligtvis inte kan tas tillvara av . En förlängning av bidragsramen bör därförövervägas när erfarenheterna från bidragsverksamheten har utvärderats. Verket framhåller vidare att del är angeläget attforsknings- och utvecklingsresultat inom energiområdet kan prövas i fullskala. Stöd till prototyper och dcmonstrationsanläggningar är därför en viktigdel i energihushåll-ningsprogrammet. Av rapporten aU stöd till prototyper ochdcmonstrationsanläggningar behövs inom bl. a. gruvindustrin, livsmedelsindustrin och träindustrin. Bidrag lämnas f. n.till vissa prototyper och demonstrationsanläggningar enligt förordningen(1975: 422) om statsbidrag fillenergibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. Verkets erfarenhet avbidragsgivningen är goda. Mot bakgrund av föreliggande utredningar omindustrins energihushållning bedömer verkel behovetav bidragsmedel till prototyper- ochdemonstrationsanläggningar inom industrin till sammanlagl ca 40-50 milj. kr.