prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Uppgår låneunderlaget vid ombyggnad inte till ett belopp som motsvarar fastighetens värdeefter ombyggnaden får pantvärdel bestämmastill sistnämnda belopp. Pantvärdetfår dock inte överstiga pantvärdelför en molsvarande nybyggnad. Vid ombyggnad av kulturhistoriskt värdefulla bostadshus gäller att pantvärdelregelmässigt fastställs till etl belopp som motsvarar summan av låneunderiag, inkl. eventuell förhöjning därav och det beräknade värdet av sådana lokalersom får ingå i fastigheten och vadsom för byggnadsföretagets påbörjande ingick i ellerhörde till fastigheten. Bostadslån med förhöjt låneunderlag utgår intebara för ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse i allmänhet utan också för ombyggnad av hus som är av betydelse för en frånkulturhistorisk synpunkt värdefullmiljö. Avser ombyggnaden en från kulturhistorisk synpunkt särskilt värdefull byggnad, dvs. om den är avbyggnadsminneskaraktär, utgår dessutomvid behov elt under viss lid räntefritt och slående tilläggslån. Sådant lån avser all täcka rimligaombyggnadskostnader utöver dem som omfattas av låneunderlaget för bostadslån,inkl. Lå-12 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 16 178 netfår dock i allmänhet inte utgå medhögre belopp än av låneunderlagetföre eventuell höjning. Undanlagsvis om särskilda skäl föreligger får tilläggslån beviljas med högre belopp. Urvalet avbyggnader som kan stödjas medtilläggslån sker på riksnivå genom försorg. Ansökningar om bostadslån med förhöjt låneunderiagoch/eller tilläggslän prövas f. n.av regeringen. 1 samband med frågan om ram för beslut om tilläggslån anförde jag (prop.1976/77:100 bil. 16 s. 130) att det ianslutning till denna prövning inomregeringskansliet pågick vissa övervägandenom ändringar i grunderna för tilläggslångivningen. Innan jag går in på ram- och anslagsfrågor villjag med anledning av de överväganden somhar gjorts la upp frågan om vissa ändringar i dessa grunder. En fråga som jag vill ta upp i delta sammanhang är införandet av enövre gräns för tUlåggslån. De nuvaranderiktlinjerna för tilläggslångivningen förutsätlerbl. a. att en översiktlig vägning av bevarandeintresset mol beräknade kostnader kommer att göras på ett tidigtstadium (CU 1974:13 s. 9). Ettproblem vid tillämpningen av nuvarande regler har varit att bestämmalilläggslånets storiek. Detta hänger samman med bl.a. svårigheterna att som riktlinjerna förutsätter göra en rimligavvägning av bevarandeintresset mot beräknade kostnader och kravet pålokalt engagemang. Erfarenhelerna från den hittillsvarandeprövningen av ansökningar om förhöjt låneunderiag och tilläggslån visar att detnumera finns förutsättningar för enprecisering av statens engagemang i finansieringen av sådana ombyggnader. Den godkända ombyggnadskoslnaden,inkl. bevarandekostnaden, kan somregel hållas inom ett belopp som är lägre än dubbla ny-byggnadslåneunderiagetför den aktuella fasligheten. Med hänsyn till bevarandeintresset är det enligt min mening rimligt alt huvuddelen avkostnader inom det dubblanybyggnadsvärdel finansieras med hjälp av del statliga stödet. Del statliga stödet beräknat som summan av förhöjtlåneunderlag och tilläggslån börsäkra finansiering inom av låneunderlaget för en molsvarande nybyggnad.Fördelningen på tilläggslån och förhöjt låneunderlag bör bestämmas med ledningav vad som går att förränta inom bruksvärdehyran.När ombyggnadskostnaden överstiger av nämnda låneunderlag bör statens engagemang begränsas någotmed hänsyn till det berättigadekravet på lokalt engagemang. För kostnader är det enligt min mening rimligt atl summanav förhöjt låneunderlag ochtilläggslån svarar mot tre fjärdedelar av finansieringsbehovet. Till kostnader bör staten som huvudregel intebidra. Jag förordar således attlilläggslån får utgå med högst elt belopp som tillsammans med låneunderiaget för bostadslån, inkl. höjning,motsvarar hela den godkända ombyggnadskoslnaden av låneunderlagelför en motsvarande nybyggnad och tre fjärdedelar av godkänd kostnad därutöverupp lill av sådantlåneunderiag. I undantagsfall om synneriiga skäl föreligger bör dock eltslörre tilläggslån kunna medges. Prop.1977/78:100 Bilaga 16 De nuvarande reglerna för beräkning av tilläggslånetsstorlek blir därmed överflödiga och bör utgå. Förslaget innebär vidare att delhittillsvarande kravet på lokall engagemang bibehålls samiidigt som innebördendärav kommer lill klarare uttryck. Förslaget innebär också en automatiskanpassning till den kostnadsutveckling inom byggnadsbranschen som godtas inomramen för den statliga bostadsfinansieringen. bibehålls möjlighetentill nyanserad bedömning i det enskilda fallet genom den av mig föreslagnaundantagsregeln. Den av mig redovisade ordningen torde ligga inom ramenför regeringens befogenheter. Med hänsyn till frågans vikt anserjag detemellertid vara lämpligt alt för redovisa denna ordning. Vissa överväganden har också gjorts i fråga om övrigavillkor för till-läggslån. Jag vill här ta upp frågan om ändrade regler föruppsägning i samband med övertagande av tilläggslån. Tilläggslån är ränte- och amorteringsfria under tio årfrån det atl lånen har betalats ut. Därefter skall lånen enligt huvudregelnåterbetalas. Undanlagsvis kan ränte- och amorteringsfriheten föriängas medytterligare högst . Uppsägning av tilläggslån för omedelbar återbetalningkan ske under i huvudsak samma förutsättningar som uppsägning av bostadslån.Tilläggslån kan således sägas upp till omedelbar betalning bara om lånevillkoreller föreskrift för lånet åsidosätts, om huset vanvårdas eller används förannal ändamål än som var avselt vid lånets beviljande, eller om betryggandebrandförsäkring inle finns. Övergår den belånade fasligheten eller tomträtten lill ny ägare äger dennerätt all få överta lilläggslånet på oförändrade villkor. Någon omprövning avtilläggslånet med hänsyn lillförvaltningsform, försäljningspris o, d, sker inle. Tilläggslånens syfte är alt möjliggöra attkulturhistoriskt särskill värdefulla byggnader kan bevaras. Tilläggslånenbidrag lill aU finansiera sådana kostnader som inte är fastighetsekonomisktförsvarbara. Avsikten är vidare att det stående kapital som lilläggslånetutgör skall återbetalas om och när så kan ske med hänsyn till avkastningeneller fastighetsvärdet. Tilläggslån beviljas således mot bakgrund av bl, a,vissa antaganden om fastighetens värde efter ombyggnaden. Visar det sigemellertid all fastigheten efter ombyggnaden kan säljas lill elt pris som ärhögre än det antagna fastighetsvärdet ligger det enligt min mening i sakensnatur att betrakta den överskjutande delen som en värdestegring som i försiahand bör användas för atl avveckla det stående tilläggslånet i fastigheten. Det finns således enligt min mening skäl som talar för attbehovet av till-läggslån skall omprövas i samband med försäljning. En sådanprövning bör - med beaktande av principen om att lilläggslånet skallåterbetalas om och när så är möjligt med hänsyn lill avkastningen ellerfastighetsvärdet - kunna utmynna i atl lånet helt eller delvis sägs upp. Prop.1977/78:100 BUaga 16 180 ordarjag att lilläggslån får sägas upp helt eller delvis i samband med att denbelånade fastigheten eller tomträtten överlåts, om försäljningspriset geranledning anta att fastigheten kan bära en högre kapitalkostnad. Uppsägningbör kunna ske både vid överlåtelse av flerfamiljshus och vid överlåtelse avsmåhus. 1 övrigt bör gälla följande. Tilläggslånet bör sägas upp om försäljningsprisetöverstiger det sammanlagda beloppet av pantvärde, inkl. godtaget ingångsvärde, och tilläggslån för huset. Lånetbör därvid sägas upp till den del varmed försäljningspriset överstiger detlabelopp. Endast lilläggslån som är ränte- och amorteringsfria vid tidpunktenför försäljningen bör sägas upp. Vidare bör som huvudregel gälla att detuppsagda tilläggslånet eller den uppsagda delen av lånet skall återbetalas påen gång. Undantagsvis bör återbetalning få ske enligt amorleringsplan somfastställs vid uppsägning. Under tidenför återbetalning enligt fastställd amorleringsplan bör det uppsagda lånetlöpa med ränta. Frågan om uppsägning av tilläggslån bör prövas av länsbostadsnämndeni samband med att ansökan om övertagande av lånet görs. De av mig förordade ändringarna i grunderna föruppsägning i samband med överlagande av tilläggslån bör med hänsyn lill redanbeviljade tilläggslån träda i kraft under innevarande budgelår. Innan jag går in på ram- och anslagsfrågor vill jagockså ta upp frågan om ändring i grunderna för prioritering av projekt .som börkomma i fråga för förhöjt låneunderlag och/eller tilläggslån. En grundläggande utgångspunkt för långivningen är deantikvariska myndigheternas urval. Delta urval sker på rent antikvariskagrunder. Härutöver har (CU 1974:13 s. 3) förutsatt ytterligareprioritering i den mån ramar och anslag inte ger erforderligt utrymme. Om anspråken på statligt stöd överstiger de avriksdagen fastställda ramarna för beslut om förhöjt låneunderlag resp. lilläggslånfaller det f n. på lånemyndigheterna - dvs. för tillfället regeringen - attsvara för prioriteringen mellan de enskilda låneobjekten. Detta är enligt minmening en olämplig ordning. De antikvariska myndigheterna bör i fortsättningenåläggas atl prioritera de ombyggnadsföretag som enligt deras mening bör kommalill utförande med statligt stöd. Efter samråd med chefen för utbildningsdepartementetförordar jag en åriig kostnadsram för de antikvariska myndigheternas urval avombyggnadsföretag som bör komma i fråga för det statliga stödet. Mot ramenavräknas sådana koslnader som hänför sig lill åtgärder för att bevara byggnadeni ursprungligt skick - i princip godkända ombyggnadskostnader ulöver normaltlåneunderiag. Det bör ankomma på regeringen att meddela bestämmelser om dennärmare tillämpningen av denna ram. Jag återkommer i del följande tillstorieken på denna ram. Jag övergår nu till ram- och anslagsfrågor och larförst upp frågan om en gemensam ram för beslul om förhöjt låneunderiag och lilläggslån.Riksdagen har varje årfastställt en ram för beslut om tilläggslån och en ram 1977/78:100 Bilaga16 181 förbeslut om förhöjt låneunderiag. En gemensam ram ger enligt min mening enbättre bild av det slalliga kreditstödets totala omfattning. En gemensam ramger också uttryck för del samband i olika avseenden som finns mellan å enasidan bostadslån med förhöjt låneunderiag och å andra sidan tilläggslån. Jagvill också erinra om mitt förslag om en gemensam övre gräns för förhöjtlåneunderiag och tilläggslån. Mol denna bakgrund förordar jag att för åren1978 och 1979 fastställs en ram mot vilken avräknas såväl beslutade höjningarav låneunderiag som beviljade lilläggslån. Beslut om lilläggslån fick meddelasintill ell belopp av 20 milj. kr. Även om antalet ansökningar om tilläggslånhar ökat logs endast en mindre del av ramen i anspråk. Underår 1977 beviljaderegeringen till-läggslån i 11 fall med tillhopa ca 1,9 milj. kr. Inte hellerramen för förhöjt låneunderiag på 15 milj. kr. logs i anspråkfullt ul. Totalt medgav regeringen drygl 4,4 milj. kr. i förhöjt låneunderiagunder . Jag har inhämtat att det f n. finns ett 20-talansökningar om lilläggslån under handläggning hos . Vidare äratt förvänta ell betydande antal ansökningar avseende fastigheter i Slockholm.I fråga om förhöjt låneunderiag har styrelsen föreslagit att ramen för år 1978vidgas till 20 milj. kr. Även om man således får räkna med ett stigande antalansökningar torde dock de sammanlagda anspråken på lån under år 1978fortfarande komma atl ligga på en lägre nivå än de ramar som hillills hargällt. Mot denna bakgrund förordar jag att den gemensamma ramen för beslut omförhöjt låneunderiag och tilläggslån bestäms till 25 milj. kr.För år 1979 bör ramen bestämmas till preliminärt samma belopp. Regeringen börliksom gällt i fråga om ramenför förhöjt låneunderlag utverka bemyndigande alt få överskridaramen om det behövs av sysselsättningsskäl. Vidare bör, som jag har förordat i det föregående,fastställas en årlig ram för de antikvariska myndigheternas tillstyrkan avprojekt som bör komma i fråga för stödet. Jag föreslår att sådan tillstyrkanunder vart och ett av får ske intill en sammanlagd beräknadbevarandekostnad av högst 25 milj. kr. Vid ingången av /78 fanns på anslagetför tilläggslån en behållning av ca 40 milj. kr. Med hänsyn härtill böranslaget för nästa budgetår tas upp med . Från anslaget bör ävenbetalas ul eventuella ränte- och amorteringsfria lån för ombyggnad avstudentbostäder. Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. godkänna de ändringar i grunderna för tilläggslån till kulturhisto riskt värdefull bostadsbebyggelse som jag har förordat i del före gående, 2. medge atl beslul om förhöjtlåneunderiag för sådan bostadsbebyggelse som avses under 1 samt lilläggslånunder vart och ett av meddelas intill ett belopp av 25 000000kr., 3. medge att den under 2 angivna ramenfår vidgas om det behövs av sysselsättningsskäl. 1977/78:100 Bilaga16 182 4. medge atl den av mig förordadeårliga ramen för de antikvariska myndigheternas tillstyrkan av ombyggnader sombör komma i fråga för förhöjt låneunderiag och/eller tilläggslån för vart ochett av bestäms till , 5. till Tilläggslån tillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse för /79 anvisa ettinvesteringsanslag av I . V:13 Lån till experimentbyggande m. m. 1977/78Anslag 22000000 1978/79Förslag 20000000 Från anslaget, som infördes utbetalaslån till experimentbyggande som ingår som ell led i forskning avseendeenergihushållning i byggnader. Medlen betalas ul av bostadsslyrelsen efterbeslul av statens råd för byggnadsforskning. Föreskrifter för långivningenfinns i regleringsbrev för /78 avseende anslag tillbyggnadsforskning m. m. För långivningen gäller en av fastställd ramsom för /78 uppgår lill 22 milj. kr. och för vartdera avbudgetåren 1978/79 och 1979/80 till 20 milj. kr. 1976/77: 107, CU1976/77:32, rskr 1976/77:244). Som jaglidigare har framhållit ingår rådets plan för den energiinriktade verksamheteni del Ireårsprogram delegationen för energiforskning lagt fram. Behovel avmedel under /79 för lån till experiment-byggande m. m. börbedömas i samband med ställningstagande till delegationens förslag. Jag ämnardärför återkomma senare med förslag i frågan. I avvaktan på detta bör anslagetLån till experimenlbyggande m. m. istatsbudgeten las upp med preliminärt belopp, motsvarande den tidigare avstatsmakterna angivna preliminära beslutsramen för /79. Jaghemsläller att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, förLån till experimentbyggande m.m. för /79 beräkna etl invesleringsanslagav . Prop.1977/78:100 Bilaga 16 A. m. m. Kommittéer m. m. Bidrag till vissa intemationella organisationer m. m. B. Bostadsförsörjning m. m. Räntebidrag m. m. Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Bidrag lill förbättring av boendemiljön Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler Upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler Vissa energisparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Bidrag till översiktlig planering m. m. Organisation,uppgifter m. m. Lantmäteriet: 103 Vissa allmänna myndighetsuppgifter 37 578000 104 Förrättnings-och uppdragsverksamhet 1000 109 Mätning och kartläggning 54400000 118 Bidrag till förrättnings-ochuppdragsverksamhet 7 207000 120 Utrustning 4000000 1977/78:100 Bilaga 16 184 122 Lånefonden för bostadsbyggande 3705OOOOOO 170 Lånefonden för inventarier ivissa specialbostäder 1 000 171 Lånefonden för kommunalamarkförvärv 50000000 174 Lånefonden för allmänna samlingslokaler 8000000 V. Fonden för läneunderstöd 176 Tilläggslån till kulturhistorisktvärdefull 182 Lån till experimentbyggande m. m. Summaför kapitalbudgeten 3 783 002 000 Bilaga17 till budgetpropositionen 1978 Prop. Tillindustridepartementets verksamhetsområde hör ärenden rörande den allmänna näringspolitiken, industri ochhantverk, regional utvecklingsplanering och regionalpolitiskt stöd,mineralförsörjning, energihushållning,teknisk forskning och industrielh utvecklingsarbete, officiell provning ochkontrollverksamhet saml flertalet statsägda företag. Den snabba produktions- och produktivitetsökningsom utmärkte industrins utvecklingunder 1960-lalet har avtagit. Produktionsvolymen har under 1970-taletökat med i genomsnitt 2,mot under 1960-talet.Orsaken till den lägre tillväxttakten är att kapacitetsutnyttjandet har varit lågt på1970-taIet och att stmkturom-vandlingen synes ha fortgått inågot långsammare takt. Industrins andel av totala produktionen harsjunkit jämfört med . Antaletsysselsatta inom industrin har varit i stort sell oförändral , dock med en viss minskning . Sysselsättnings- ochproduktionsutvecklingen inom industrin framgår av följande sammanställning. 1960 1965 1970 1975 1976 1977 Antalsysselsatta (1000-tal) 1040 1089 1055 1051 1040 1005 Andel av total syssel sättning (%) 29,1 29,3 27,3 25,9 25,2 24,3 Industrins andel av totala produktionen (%, löpande priser) 28,8 27,7 27,7 28,9 27,2 27,1 (%, löpande priser) 36,6 37,1 39,7 43,3 44,1 44,7 Problemeninom vissa branscher har fortsalt. Således har produktion och sysselsättning fortsatt att minska inomtextil- och konfektionsindustriema.De allvarhga strukturproblemen inom varvsindustrin och järn- och stålindustrinhar ytterligare accentuerats. Även inom delar av skogsindustrin har problem uppstått. Den kemiska industrinsaml delar av verkstads-1 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 2 industrinhar präglats av en fortsatt snabb tillväxt. Verkstadsindustrins andel av dentotala industriproduktionen har fortsatt att öka, väsentligen beroendepå besvärliga avsättningsförhållanden och ogynnsam prisutveckling inom andrabranscher. De senaste årens utdragna internationellalågkonjunktur och det svaga konkurrenslägetför många svenska förelag, bl. a. genom den inhemska kostnadsutvecklingen, har medfört storaavsättningssvårigheter för den svenska industrin. Produktionen harstagnerat och strukturproblemen hotarsysselsättningen inom flera branscher och företag. Våra traditionella basnäringarsom stål-, gruv- och skogsindustrin har att även långsiktigt möta en hårdnande konkurrens bl. a. från ländermed rika och lättåtkomliga råvarutillgångar.Inom vissa delar av verkstadsindustrin är vårt teknologiska försprång intelängre tillräckligt för att uppväga höga produktionskostnader. Denna utveckling har ställt mycket stora krav påen aktiv näringspolitik, där denförsta uppgiften har varit att föra den svenska ekonomin och näringslivet överde akuta svårigheterna och att minska de negativa konsekvenserna för deanställda och berörda kommuner och företag. behöver företagens konkunensmöjligheter långsiktigt stärkas och nytänkandeoch framtagande av nya produkter stimuleras för atl få lill stånd en expansion på de områden där godakonkurrensförutsättningar finns. Särskildtonvikt måste läggas på längre driven förädling och satsning på teknisktavancerade varor och tjänster. Vidare behövs åtgärder för ökad nyetablering och inbrytning på nya marknader. Detär givet att denna politik måstegmndas på noggranna studier av den internationella industriella utvecklingenoch att statsmakterna har en allt viktigare roll all spela när det gäller attunderlätta samarbete på industriområdet med andra länder. Mot bakgrund av denna utveckling har statenvidtagit åtgärder för att göraomställningen lättare inom flera industribranscher och medverka till atlstrukturförändringarna kan ske i en kontrollerad och godlagbar takt. Vidare främjas nyföretagande och utvidgning avlivskraftiga branscher och företag.Syftet med åigärderna är att skapa förutsättningar för företagen att genom långsiktig lönsamhet kunna fylla sinuppgift atl i en marknadsekonomi av typ ta ansvar för sinverksamhet och sina anställda. Näringspolitiken ses stegvisöver och effektiviseras. Som etl första steghar beslut fattats om åtgärder för atl främja de mindre och medelstora förelagensutveckling. I ett andra steg vidtas åtgärder för atl underiätta deomställningar och strukturförändringar som är nödvändiga inom vissa branscher.Som ell tredje steg pågår en översyn av samhällets insatser för teknisk forskning och utveckling. Slutligen kommeri etl fjärde steg förslag till riktlinjerför näringspolitiken i etl längre perspektiv all läggas fram . I detta sammanhang kommer bl. a.formerna för den näringspolitiska planeringen och de statligaförelagens roll i näringspolitiken alt tas upp. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 3 I del näringspolitiska planeringsarbetetmedverkar aktivt näringspolitiskarådet. Inom rådet, som består av förträdare för näringsliv, statlig förvaltning och de anställda, diskulerasövergripande och principiella frågor avlångsiktig belydelse för näringspolitiken. avser rådet attgenomföra bl. a. konferenser med arbetsmarknadens parter. Regeringens program, som syftar till allfrämja näringslivets ulveckling så alt målen tryggad sysselsättning, rimligekonomisk utveckling och regional balans kan uppnås, ställer stora anspråk påsamhällets resurser. Redanbeslutade eller aviserade åtgärder inom industridepartementets område förperioden /77-1980/81 i form av lån och medelstillskott uppgår till ca 15000 milj. kr. Härtill kommer statliga lånegarantier om ca 12500 milj.kr. Den svenska stålindustrins problem harytterligare accentuerats genom denlångvariga lågkonjunkturen. En fömtsättning för att kunna minska den konkurrensnackdel som ligger i en delvis ogynnsambranschstruktur är samverkan eller ivissa fall samgående mellan företagen inom samma område. Beslut har nyligenfattals om tidsbegränsade åtgärder för att underlättastrukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin. Lån med 700 milj, kr, och statligagarantier för 600 milj, kr, har ställts till dessa branschers förfogande . En särskildstatlig delegation har inrättats somskall svara för statens medverkan i strukturarbetet. Avtalhar träffats om att överföra handelsstål- och gruvrörelserna m, m, inom , ()och till elt nytt företag. , Bolaget avsesfå ett aktiekapital på 2 000 milj, kr, och en reservfond på 800 milj, kr. Detskall till ägas av och till av vardera Grängesoch . Bildandet av bolagetförutsätler en betydande finansiell medverkan från statens sida. Förslag härom kommer att föreläggasriksdagen. För överläggningar mellanbolaget och de mindre handelsstålverken har en särskild samrådsgruppbildats. Skogsindustrin har i likhet med andra basnäringardrabbats hårt av den internationella lågkonjunkturen.Resultatförsämringen under de senaste två årenhar för flera förelag inneburit en markant försvagning av likviditet och soliditet. För träfiberskiveindustrin har ensärskild utredningsman tillkallats för atl samordna åtgärder för attminska kapaciteten. Arbetet med alt ta framunderlag för näringspolitiska åtgärder för skogsindustrin pågår. Sedandetta utvärderats, har en grundval skapats för regeringens överväganden om denframtida skogsinduslripolitiken. För att begränsaden kraftiga nedgång i produktion och sysselsättning som pågår inom textil- och konfektionsindustriema föreslås nuytterligare åtgärder. Ramen för de särskilda slrukturgarantiema föreslåsutsträckt med och höjd medytterligare 60 milj. kr. lill lolall264,5 milj. kr. För räntebefrielseoch avskrivning av lån föreslås en höjning med 29 milj. kr. tillsammanlagt 52 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 4 De övrigabranschinriktade åtgärder som industriverket svarar för förlängs med ytterligare elt år. Förutom textil- ochkonfektions-(teko)in-dustriema omfattar de den träbearbetande industrin,gjuteriindustrin, den manuellaglasindustrin och metallmanufakturindustrin. Sammanlagl föreslås 77milj. bli anvisade, varav huvuddelen avser teko-industrin. För löpande samråd mellan företagen, de anställdaoch berörda samhällsorgan harbranschråd tidigare inrättats för byggnads-, skogs- och stålbranscherna.Är 1977 har ett branschråd inrättats även för teko-industrin. För byggbranschen pågår arbetet med atl ta fram ett program förnäringspolitiska åtgärder förbranschen. Detta avses bli redovisat under nästa budgetår. Alternativa utvecklingsvägar för den svenskabilindustrin analyseras av en särskild utredningsman. Analysen skall föreliggaunder .