prop · G10315 · 1977-12-31 00:00:00 — anser att den samlade kunskapoch rutin som personalen vid tingsrätten har förvärvat under försöksverksamhetenär en så viktig tillgång när det gäller att genomföra driftsystem 1 eller någotannat system i hela landet att det skulle vara en allvarlig misshushållning medmänskliga resurser om man nu lägger ner försöksverksamheten. CFD anser att depositiva erfarenheterna av Uppsalaförsöket och användarnas negativainställning till en återgång till ett manuellt system talar för attverksamheten med driftsystem 1 i bör fortsätta. Derationaliseringsvinster som man då gör täcker väl de extra kostnaderna förfortsatt drift. Genomförandetiden för FÄ-DÄK:s förslag påverkas inte avUppsalaförsöket. Det medför inte heller några problem av teknisk natur. Härtillkommer enligt CFD att man vinner ett bevarat systemkunnande och undviker nyasystemutvecklingskostnader om man längre fram vill ta med inskrivningsdelen avdriftsystem 1. ERU anger att fortsatt drift i kan ge ett underlag föratt bedöma användbarheten av ett ADB-baserat inskrivningsregister för bl. DAFA, sominte tar ställning i nedläggningsfrågan, framhåUer att en nedläggning avinskrivningsdelen kan medföra att de kunskapsresurser som byggts upppå främst utvecklingssidan utarmas om Prop.1977/78:15 41 man inte tar dem tillvara för det fortsattaarbetet med att utveckla ett ADB-system för inskrivningssidan. iKopparbergs län, som inte heller uttalar sig direkt i nedläggningsfrågan, anseratt en återgång till manuellt system skulle innebära att nedlagda kapitalresurserförslösas. 6.12 Rationaliseringsåtgärder inom det systemetpå inskrivningssidan , och uttalar sigtill förmån för FÄDÄK:s förslag att beslutsfunktioner bör delegeras till ickerätts-bildad personal också inom ramen för ett manuellt inskrivningsväsende.SACO/SR anser frågan komplicerad och erinrar om dess belydelse förtingsnotariernas utbildning. Stockliolmstingsrätt, , Jämlbygdens tingsrätt, bankinspektionen ochSvenska bankföreningen biträder förslaget att inskrivningsmyndigheterna gestillgång till fastighetstaxeringslängderna för att undvika onödigtkompletteringsarbete. Jämtbygdens tingsrätt och Svenska bankföreningenförordar att standardiserade ansökningsblanketter används i ökad utsträckning. Bankinspektionenframhåller att ytterligare åtgärder inom del systemet bör sättas inmed kraft och snabbhet. Inspektionen understryker betydelsen av en aktivchefsfunktion när det gäller att planera och organisera inskrivningsarbetetsamt disponera personalen. Statskontoret anlägger liknande synpunkter ochframhåller att man allt efter som ÄDB införs inom fastighetsregistreringenskulle kunna förtrycka gemensamma fastighetsdata åt inskrivningsmyndigheternamed hjälp av ADB. Även RRV framhåller att ett genomförande av FADAK:s förslaginte får innebära att den nuvarande verksamheten på inskrivningssidan bedrivsoförändrad. Bristerna hänför sig enligt RRV inte bara till tekniken utan äventill arbetsorganisationen. Flera av bristerna måste rättas till också för attett ADB-system skall fungera. RRV pekar på några faktorer som nämnts i enpromemoria som upprättats av RRV ominskrivningsmyndigheternas expeditionstider. Till sådana faktorer hör bättrearbetsledning, flexiblare personalutnyttjande, enhetligare arbetsrutiner samtsanering av fastighetsböckerna. Enligt RRV:s uppfattning bör en viktig rollkunna fyllas av den arbetsgrupp för översyn av inskrivningsmyndigheternasorganisation och arbetsrutiner som tUlsatts av . Även anser att rationaliseringsvinster fortfarande kan göras i detmanuella systemet. Förbundet tror dock inte att några väsentliga förändringarav arbetsmetoder och arbetsmiljö går att åstadkomma i ett fortsatt manuelltsystem. /SR finner att de åtgärder som FÄDAK föreslagit endast i begränsadomfattning kan avhjälpa bristerna vid inskrivningsmyndigheterna. 4 1977/78. 1977/78:15 42 Vissa lönsamhetsheräkningar m. m. Vid beredningen inom har den av RRVförordade lösningen att både FR och IR bryts ut ur driftsystem 1 och drivs somseparata system undersökts närmare. Överläggningar har därvid hållits mellanföreträdare för , , CFD och LMV för att redaut vilka ändringar i registerinnehållet och vilka ändradesystemförutsättningar i övrigt som RRV-modellen skulle medföra i förhållandetill driftsystem 1. Undersökningenav RRV-modellen har utgått från följande grundläggande förutsättningar: FR och IR brytsut ur driftsystem 1 och drivs som separata system FR och IR byggsupp parallellt FR och IR drivstill en början vid samma datacentral de tekniskasystemen i driftsystem 1 utnyttjas om det inte strider mot principen omseparata system för FR och IR. Enligt den undersökning som har verkställts bör FR och IRäven i RRV-modellen ha i stort sett samma innehåll som i driftsystem 1 och som FADAKhar förutsatt i sina överväganden. Även ADB-systemens utformning i övrigt bör imöjlig mån överensstämma med driftsystem 1. Detta gäller exempelvis det s. k. endagsintervallet.Däremot blir det nödvändigt att kopiera och lagra en stor del av informationeni FR också i IR. Detta kan till förhållandevis låg kostnad ske på maskinellväg. För kreditväsendet har en uppdelning av registren påskilda ADB-system bedömts inte behöva innebära någon nämnvärt försämradservice. Det står däremot klart att sådana registeranvändare som begagnar iförsta hand FR-uppgifter i sin verksamhet, dvs. främst fastighetsbildningsmyndigheter,länsstyrelser och kommuner, också behöver en mycket stor del av IR-uppgifterna.De användare som kommer att ha terminaler måste i RRV-modellen ställa frågor tillbåde FR och IR. Det kan visserligen göras över terminal men innebär dock enviss sänkning av servicenivån jämfört med driftsystem 1. Frågor till tvåregister medför en viss ökning av kostnaderna för sådana användare. Servicenivånär dock väsentligt högre i RRV-modellen än i FÄDÄK:s lösning. RRV-modellen medger liksom driftsystem 1 och FäDäK:s lösning Genom att de befintliga systemen för överföring av datatill FR och IR kan användas efter viss modifiering är det möjligt att få framsystemförslag till RRV-modellen och ta den i bruk inom ganska . Dennuvarande verksamheten i län med driftsystem 1 kan fortgå till dess RRV-modellentas i bruk. Konvertering sker då till de nya syste- 1977/78: 15 43 Inga tekniska hinder möter mot att ytterligareområden tas med i driftsystem 1 detta byggs om. 7.2 Vissa lönsamhetsberäkningar m. m. Under beredningsarbetet har inom juslitiedepariementelgjorts lönsamhetsberäkningar med känslighetsanalyser och beräkningar avanslagsutvecklingen för olika lösningar. Beräkningarna har gjorts på grundvalav uppgifter som erhållits av företrädare för bl. a. , , ,statskontoret, LMV samt FADÄK:s sekretariat. De har utförts med utgångspunkt i FADÄK:skalkyler. Analyserna ger vid handen att de känsligaste faktorerna ärdel framlida antalet ärenden inom inskrivningsväsendet och rationaliseringseffekteninom samma verksamhetsområde. Vad förstgäller ärendeutvecklingen inom inskrivningsväsendet har antalet lagfarts- ochinteckningsärenden ökat, med i genomsnitt ochunder åren 196675 . FADAK har i sina kalkyler utgåttfrån en årlig ärendeökning på fram och därefternolltillväxt. 1 fråga om rationaliseringseffekterna i form avpersonalbesparing råder enighet om att de gripbara vinsterna helt och hålletfinns på inskrivningssidan. FADAK har räknat med en 25-procentig rationaliseringseffektmedan det under remissbehandlingen har nämnts siffror på mellan 25 och 50procent. Rationaliseringseffekten i Uppsalaförsöket har nått upp till de 50procent som CFD fömtsetl. Lönsamhetsberäkningarna visar bl. a. följande. Redan meden femprocentig årlig ärendeökning blir varje lösning som omfattarADB för både FR och IR lönsammare än fortsatt registrering, omrationaliseringseffekten inom inskrivningsväsendet uppgår till . Omärendeutvecklingen inom inskrivningsväsendet stannar upp ochersätts av nolltillväxt men rationaliseringseffekten fortfarande förutsättsvara blir sådana ÄDB-alterna-tiv som innefattar en samtidigomläggning av FR och IR lönsammare än fortsatt registrering av IR. En reform som enbart omfattar FR kräver visserligen lägreinvesteringskostnader. Från lönsamhetssynpunkt framstår emellertid dennalösning som den i längden oförmånligaste. Den medför sålunda väsentligakostnadsökningar för både FR och IR och dessutom betydande olägenheter för IR.Rationaliseringsvinsterna från IR-sidan uteblir helt. Vid fortsatt ärendeökningpå IR-sidan blir kostnadsökningarna där ännu större. Vad som sagts om en ADB-reform enbart av FR är i storutsträckning tillämpligt också på alternativ som i avsevärd mån uppskjuter ADB-reformenpå IR-sidan. Prop.1977/78:15 44 I beräkningarna har hänsyn inte kunnat tas till minskandekostnader för ADB-teknisk utrustning, stigande lönekostnader och det uppdämdabehov som finns av utökade lokaler för inskrivningsmyndigheterna. Om hänsynäven tas till sådana faktorer ökar lönsamheten av en ADB-reform som omfattar IRytterligare. har tidigare beslutat om övergång tillautomatisk databehandling (ÄDB) inom fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet. Enligt detta beslut skall ett ADB-syslem, i vilketfastighetsregistret (FR) och inskrivningsregistret (IR) är tekniskt samordnade,införas för begränsade delar av landet. Detta integrerade system, driftsystem1, har på försök tagils i drift med rättsverkan i Uppsalalän (Uppsalaförsöket). () har haft i uppdrag attgöra en översyn av de nuvarande riktlinjerna för fastighetsdataverksamheten.Kommittén avlämnade betänkandet (SOU 1976: 56 och 57)Fastighetsdata. Betänkandet har remissbehandlats. I FADäK:s uppdraghar ingått att göra en förnyad prövning av reformbehovet och undersöka omdetta kan tillgodoses på något annat sätt än genom ÄDB. FADAK har kommit tillslutsatsen att reformbehovet är stort både inom fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet samt att ADB måsle användas för att man skallkomma till rätta med de olägenheter som är förknippade med den nuvarandeordningen. En upprustning inom ramen för den nuvarande registreringenskulle enligt FADAK dra stora kostnader utan att medföra annat än marginellaförbättringar. Jag ansluter mig till FÄDÄK:s bedömning av reformbehovetoch nödvändigheten av att införa ÄDB inom både fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet. Kommitténs slutsatser i denna del stämmer överens med deöverväganden som låg till grund för statsmakternas tidigare ställningstagandeni saken och har också vunnit starkt stöd i remissopinionen. Enligt min meninghar skälen för att övergå till ADB-teknik vunnit i styrka sedan de förstabesluten fattades om en sådan reform. De nuvarande registerföringsmetoderna ärsålunda ålderdomliga och personalkrävande. Utvecklingen inom närliggandeområden som t. ex. bank-och kreditväsendet har snabbt gått i riktning mot enökad användning av ÄDB. Stort avseende bör också fästas vid de möjligheter somföreligger och som har understrukits från arbetstagarhåU att med hjälp av ADB-teknikenförbättra arbetsmiljön och arbetstillfredsställelsen för de anställda. Med den ståndpunkt jag har redovisat, nämligen att ÄDBbör 1977/78:15 45 införas inom både fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet, anser jag att det finns tre alternativ för att genomföraADB-reformen: En fortlöpandeutbyggnad av driftsystem 1 genomförs. Detta innebär att bådaverksamhetsområdena parallellt förs över till ett system, i vilket FR och IR ärsamordnade i tekniskt hänseende. ADB-övergångendelas in i etapper på så sätt att det ena verksamhetsområdet, exempelvisfastighetsregistreringen, först förs över innan ADB-övergången inleds på detandra området. Detta medför att den tekniska integration som i driftsystem 1finns mellan FR och IR måste brytas. Bådaverksamhetsområdena förs över parallellt men till var sitt särskilda ADB-system.Också här bryts den tekniska integration som finns i driftsystem 1. Det första alternativet har förordats av centralnämndenför fastighetsdata (CFD) och de flesta övriga remissinsianser. Det andra alternativethar föreslagits av bl. a. FÄDAK. Det tredje har förts fram i remissyttrandefrån (). Beträffande alla tre alternativen finns möjlighet attöverge den hittillsvarande centrala systemlösningen och övergå till en regionaliseraddrift. En sådan lösning förordas av flera remissinstanser. Som varianter av de olika huvudalternativen kan ocksåläggas möjligheterna att genomföra ADB-reformen med en geografisketappindelning eller i olika genomförandetakt. FäDÄK:s förslaginnebär att en ADB-reform av fastighetsregistreringen prioriteras. För dettaändamål används FR-delen av driftsystem 1. Ställningstagandet till ADB-teknisklösning för inskrivningsväsendet skjuts . Kommittén har varitmedveten om att en sådan lösning kan vara förenad med olägenheter. Den räknardock med att genom uppskovet med ADB-reformen på inskrivningssidan skall för IR:sdel kunna tillgodogöra sig det tekniska framåtskridande på ADB-området som kanantas ske . FADAK har uttalat farhågor beträffande bådelämpligheten av och möjligheten att genomföra driftsystem 1 som rikssystem. a. att de statliga ADB-systemen bör byggas upp med sikte på detverksamhetsområde som de skall betjäna och att stora integrerade system igörligaste mån bör undvikas. Grundläggande för FADAK:s ställningstagande äremellertid framför allt en strävan att begränsa reformen kostnadsmässigt samtatt undvika långsiktiga bindningar i fråga om investeringar och teknisklösning. FäDäK:s förslag har väckt åtskillig kritikunder remissbehandlingen. Kritiken går i första hand ut på att man med FÄDÄK:setappindelning visserligen på kort sikt kan sägas halvera de kostnader som manbehöver binda sig för men i stället måste i ett längre perspektiv räknamed att den samlade ADB-reformen tar och blir dyrare. Jämförelsensker härvid i första hand med ett fortsatt genomförande av driftsystem 1.Särskilt påpekas att den omedelbara lönsamheten i ÄDB- Prop.1977/78:15 46 reformen i form av personalbesparing helt ligger på IR-sidan.Kritikerna anser också att en lösning som inte ger en samlad tUlgång tilluppgifter ur både FR och IR är otillräcklig för registeranvändarnas behov. Det uppskov som FADAK förordat med att datoriserainskrivningsväsendet medför enligt kritikerna onödiga och onyttiga kostnader.Den av beslutade fastighetsbeteckningsreformen måste sålunda genomförasi ett manuellt inskrivningsväsende. På grund av den fortsatta ärendeökning sompå sikt väntas på inskrivningssidan kommer man att tvingas att i avbidan på ADB-reformenanställa ny personal och skaffa större lokaler för inskrivningsmyndigheterna.Kostnaden för att utveckla ett nytt ADB-system för IR beräknas bli högre iframtiden på grund av den väntade löneutvecklingen. Uppskovet sägs även medföraatt den dominerande kostnadsposten själva överföringsarbetet från de skrivnaböckerna till ADB-register blir större. Detta beror dels på att lönekostnadernakan beräknas stiga, dels på att den mängd information som skall föras över blistörre ju går. Från personalhåll har kritik särskilt framförts mot FÄDÄK:sförslag att uppskjuta datoriseringen av inskrivningsväsendet. Det anses angelägetatt på detta område så snabbt som möjligt få del av de positiva effekter förbl. a. arbetsmiljön och arbetstillfredsställelsen som ÄDB för med sig. En stordel av kritiken mot FADAK :s förslag har sin utgångspunkt i att driftsystem 1har visat sig fungera bra under Uppsalaförsöket. Del anses därför möjligt attutan större ändringar bygga ut detta system till att omfatta hela landet.Härigenom skulle redan nedlagda kostnader i fastighetsdataprojektet kunna utnyttjassamtidigt som man i övrigt inte ådrar sig andra kostnader än sådana som ärgemensamma för varje ADB-teknisk lösning. Härmed åsyftas själva överföringen avuppgifter från böckerna till ADB-register. Några nya systemutvecklingskostnaderskulle således inte uppstå. Byggs driftsystem 1 ut till ett rikssystem skulleockså driften i län kunna fortgå ostörd. Detta skulle uppskattas avsåväl kunder som personal. 1 denna kritik framhålls särskilt fördelarna medett system som redan är färdigutvecklat. FÄDÄK:s lösning innebär däremot attett fungerande system överges. Detta medför att man på nytt drar på sig etttidsödande, kostnadskrävande och sårbart systemutvecklingsarbete påinskrivningssidan. Det går en viktig skiljelinje mellan å ena sidandriftsystem 1 samt å andra sidan FÄDÄK:s lösning och den variant härav som RRV-modellenkan sägas utgöra. I driftsystem 1 tillgodoses sambandet mellan FR och IR genomatt de båda registren systemm.ässigt har byggts samman med varandra. Dennatekniska integration finns inte i FADAK :s lösning, som förutsätter att iförsta hand ett särskilt FR byggs upp. Motsvarande gäller RRV-modellen, sominnebär att två skilda system för FR och IR tas fram genom en klyvning avdriftsystem 1. 1977/78:15 47 När man började planera uppbyggnaden aven fastighetsdatabank, i vilken uppgifter från såvälfastighetsregistermyndigheterna som inskrivningsmyndigheterna skulle lagrasmed hjälp av ÄDB, framstod en samlad informationslagring genom ett integreratsystem som rationell från ekonomisk synpunkt. a. av kostnadsskäl önskademan undvika att samma information lagrades i olika databaser. I stället bordeinformationen samlas på ett och samma ställe. Utvecklingen harmedfört alt dessa förutsättningar har ändrats. Kostnaderna för tekniskutrustning minskar nämligen fortlöpande medan kostnaderna för det personalkrävandearbetet med systemutveckling och programmering ökar. Det är därför frånekonomisk utgångspunkt inte längre lika angeläget som tidigare att lagrainformation i gemensamma databaser även om en betydande del av informationen som fallet är i fråga om fastighetsdata är gemensam för flera register. Devinster som ansågs uppkomma genom integration svarar numera inte motkostnaderna för denna och underhållet av de stora integrerade systemen. En avsevärd del av den tveksamhet som bl. a. FADAK haruttalat mot de stora integrerade datasystemen grundas på att just utvecklandetav sådana system tar lång lid och drar stora kostnader. För driftsystem 1, somi dag får anses vara ett i huvudsak färdigutvecklat system, är detta skedepasserat. Detta kan dock enligt min mening inte vara avgörande. Också ettfärdigt system måste underhållas och vidareutvecklas. Det måsle också hållas iminnet att driftsystem 1 tagits i praktisk drift endasl för avlandets fastighetsbestånd. Inte minst med hänsyn till den långagenomförandetiden bör det eftersträvas att en sådan systemlösning kommer tillstånd som i så stor utsträckning som möjligt uppfyller de krav som i dagställs upp. Jag kan i denna del hänvisa lill vad statskontoret i sittremissyttrande uttalat om att de stora inlegrerade systemen är svåra att ändrasamt att de därför medför en större bundenhet till dagens teknik och dagensregelsystem än skilda system. Det bör även uppmärksammas attfastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet har skilda huvudmän. Som bl.a. RRV framhållit talar även detta förhållande mot att registren samordnas iett integrerat system. I samma riktning talar den risk för driftstörningar somaldrig helt kan uteslutas. Verkningarna härav kan bättre begränsas i skilda än iintegrerade system. TUl vad som sagts om de systemtekniska synpunkterna börfogas de större eller mindre risker som den ena eller andra systemlösningen kaninnebära för den personliga integriteten. Risken för integritetsstörningarblir otvivelaktigt större ju fler uppgifter som finns samlade i ett och sammasystem. Från integritetssynpunkt är det därför en fördel om uppgifternafördelas på skilda system. 1 sitt remissvar har datainspektionen ocksåunderstrukit att separata system är lättare att kontrollera frånintegritetssynpunkt. Prop.1977/78:15 48 I fråga om främst de ekonomiska aspekterna på de olikaalternativen vill jag framhålla följande. Om FÄDÄK:s förslag genomförs och manalltså väntar med att föra över IR till ÄDB, kan det visserligen sägas att mannu binder sig för en betydligt mindre investering. Eftersom enligt vad jagtidigare har förordat båda verksamhetsfälten bör datoriseras, kan manemellertid inte underlåta att se till effekterna av den fullständiga reformen.De kostnadsberäkningar som har utförts ger enligt min uppfattning vid handenatt en samlad lösning enligt FÄDÄK:s modell skulle bli både mer tidsödande ochmer kostnadskrävande än en reform som redan från början omfattar äveninskrivningsväsendet. a. LMVhar framhålUt att den sjuårsperiod som FADAK har angett för att överföra FRtill ÄDB är för knapp. LMV anser att FR-reformen kan ta uppemot och atttiden inte förkortas om man skjuter upp IR-reformen. Enligt min mening bör LMV:sbedömning i detta hänseende godtas. Skulle man, som FADAK har föreslagit, avvaktaerfarenheterna av FR-reformen innan man inleder ADB-övergången inominskrivningsväsendet uppkommer i så fall en avsevärd tidsförskjutning jämförtmed en parallell överföring av båda verksamhetsfälten. Det går heller inte attbortse från den kritik som från ekonomiska och andra synpunkter har riktatsmot FADÄK:s förslag. Detta gäller exempelvis vad som har sagts om onödiga ochonyttiga kostnader för beteckningsreformen i ett manuellt inskrivningsväsende,ökade kostnader för inskrivningsväsendet på grund av väntad ärendeutveckling,försenat hemtagande av rationaliseringsvinster samt stigande kostnader för detpersonalkrävande systemutvecklings- och överföringsarbetet för IR. Det kanvisserligen inte uteslutas att man genom ett uppskov med ADB-reformen på IR-sidankan tillgodogöra sig en del förbättringar, som följer med den tekniskautvecklingen. Sådana förbättringar torde dock i stor utsträckning kunnanyttiggöras också om man tar med IR redan från början. Äv avgörande betydelseär emellertid att den dominerande posten vid reformgenomförandet utgörs avsådana personalkostnader, som inte påverkas av valet av teknisk lösning. Jaganser att det därför inte finns anledning räkna med att någon genomgripande nyteknik skulle göra en senarelagd ADB-reform av inskrivningsväsendet väsentligtbilligare. Slutligen förtjänar understrykas att de registeranvändare som iförsta hand utnyttjar FR-uppgifter i så stor utsträckning behöver även IR-uppgifteratt en ADB-reform som inte omfattar IR blir av begränsat värde också för dem. Vid de lönsamhetsberäkningar som utförts underberedningsarbetet i har det kunnat konstateras att denväsentliga skiljelinjen i fråga om lönsamhet går mellan lösningar sominnefattar en övergång till ÄDB inom inskrivningsväsendet och lösningar sominte alls eller med avsevärd förskjutning innebär en ADB-övergång inom dettaverksamhetsområde. Om man vid lönsamhetsberäkningarna utgår från 1977/78:15 49 de enligt min mening rimliga antagandena att antaletärenden inom inskrivningsväsendet ökarmed åtminstone och att rationaliseringseffekten av att införa ÄDB iinskrivningsväsendet uppgår till , visar det sig att FÄDäK:s förslag är klart olönsammare änbåde driftsyslem 1 och RRV-modellen. Denna skillnad kvarstår även vid en någotlägre ökningstakt i fråga om antalet inskrivningsärenden. Skillnaden mellandriftsystem 1 och RRV-modellen är å andra sidan förhållandevis liten. 1 anslutning till de ekonomiska övervägandena vill jagockså beröra tidsfaktorn. har pågått i snart tio år.Äv olika skäl har verksamheten kommit att begränsas till ett län, som omfattarendast av landels fastighetsbestånd. Även från ekonomiska och personalpolitiska utgångspunkter är detangeläget med en snabb reformstart. Enligt min uppfattning visar genomgången av desystemtekniska och ekonomiska faktorerna att ett integrerat system av den typsom driftsystem 1 representerar inte bör genomföras. Vad som har framkommitunder remissbehandlingen och under beredningsarbetet i har åandra sidan övertygat mig om att inskrivningsväsendet bör datoriserasparallellt med fastighetsregistreringen. Intresset av en snabb reformstart ochav att redan nedlagda kostnader tas tillvara är så stort att något väsentligtnytt ADB-system för fastighetsdataverksamheten inte bör utvecklas.