prop · G10374 · 1977-12-31 00:00:00 — Olycksfall vid färd titt och från arbetet räknas som arbetsolycksfall.orn färden föranletls av och stod i nära samband med arbetet. För smittosammasjukdomar, som inte beror på Prop.1977/78:74 29 olycksfall, gäller särskilda regler enligt förordningen(1977: 284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd. Harförsäkradvarit utsatt för olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet, skatt skadasom han har ådragit sig anses vara orsakad av den skadliga inverkan, om intebetydligt starkare skäl tatar mol det. EnUgt nyssnämnda förordning skatt anmälangöras hos allmän försäkringskassa om skadan har medfört eller kan antagasmedföra rätt till ersättning från allmänna försäkringen eller arbetsskadeförsäkringen.Anmälan skall även göras om skadan har föranlett etter kan antagas föranledasveda och värk, lyte etter annat stadigvarande men. Jag anseratt skadebegreppel enligt arbetsskadeförsäkringen och den därpå grundadeanmälningsskyldigheten vät motsvarar de anspråk som kan ställas pä ett moderntinformationssystem om arbetsskador. Genom den vida definitionen avarbetsskadebegreppet kommer ocksä psykisk ohälsa att kunna ingå i systemet.Detta innebär ocksä att skador, som medför besvär av något slag utan att förden skutt ge rätt till ersättning enligt arbetsskadeförsäkringen, kommer altingå i systemet. Jag förordar därför att arbetsskadebegreppet enligtarbetsskadeförsäkringen används i informationssystemet om arbetsskador. BagateUskador,dvs. sädana skador som enbart föranlett omläggning etter läkarvård, skattenligt utredningsförslaget inte rapporteras som arbetsskada. Enligt nugällande bestämmelser för anmälan om arbetsskada föreliggeranmälningsskyldighet för bagateUskador i den mån behandlingen av skadan medförtersäitning från sjukförsäkringen etter arbetsskadeförsäkringen. Detta innebäralt anmälningsskyldighet föreligger när skadan behandlats av enskild läkareetter av läkare inom den offentliga sjukvården. Eftersom sådan ersättning inte utgärnär skadan behandlats av företagshälsovården kommer de där behandlade skadornaenligt utredningsförslaget att falla utanför informationssystemet. Enligt min mening finns det skäl som tatar för att tålainformationssystemet för arbetsskador omfatta alla bagateUskador, även om debehandlas av företagshälsovården. I många fall kan en bagatetlskada vara enindikation på att en större risk med kanske mer allvarliga följder föreligger.Det är vidare uppenbart att det är företagshälsovården som har de bästaförutsättningarna att medverka vid rapporteringen av sädana skador. Emellertidär del än så länge bara ca en tredjedel av de anställda som har tillgång tittföretagshälsovård. inträffar ell mycket stort antal bagateUskador.Det kan emellertid inte nu överblickas i vilken utsträckning dessa behöverbearbetas pä samma utförliga sätt som övriga skador i arbetet. Jag är därförinte f n. beredd att förorda någon utökning av anmälningsskyldigheten förbagatellskador. Det bör ankomma på arbetarskyddsstyrelsen att närmare ulredahithörande frågor och avge de förslag detta ger anledning till. Jag villockså ta upp frägan om rapportering av tillbud. Det faktum att ingen människakommit till skada innebär inte alt arbetsmiljön är säker Prop.1977/78: 74 30 utan kan tvärtom indikera att en allvarlig riskföreligger. Studier av tillbud kan ge myckel viklig information förarbetarskyddets del. Det är emellertid svårt att nu införa enrapporteringsskyldighet för tillbud. problem är alt generellt definieradetta begrepp. Det kan ocksä antas att rapporteringen blir ofullständigeftersom rätt titt ersättning inte föreligger En allmän anmälningsskyldighetskulle ocksä stöta pä svårigheter titt följd av att företagshälsovården, somtorde ha de bäsla förutsättningarna alt svara för rapporteringen, än så längeär ofullständigt utbyggd. Informationen om tillbud skulle därför avse endasten begränsad del av arbetslivet. Jag delar därför yrkesskadestatislikutredningensuppfattning att det f.n. inle är praktiskt genomförbart att fänga in uppgifterom tillbud. Jag förordar därför att denna fräga tas upp på nytt när förelagshälsovärdenbyggts ut ytterligare. Jag vill emellertid underslryka betydelsen av att allade företag som har tillgång litl företagshälsovård bygger upp sädana internasystem att man har möjlighel att fånga upp tillbud. Utredningen föreslår att personkretsen i det nyainformationssystemet i princip skall omfatta alla som är arbetstagare. Medarbetstagare jämställs familjemedlemmar i den mån de omfattas av lagen om arbelsskadeförsäkring.Systemet förestås vidare oiTifatta ensamföretagare och studerande underyrkesutbildning. Utredningen har ocksä tagit upp frägan om vårdtagare skallingå i systemet men funnit att dessa inte bör göra det. Utredningen anser attvärnpliktiga m.fl. bör ingå i personkretsen för informationssystemet men atthithörande frågor bör utredas ytter ligare. Utredningens förslag om den personkrels som skall omfattasav informationssyslemet om arbetsskador.har mottagits posilivi av de remissinstansersom uttalat sig i frågan. LO understryker vikten av att personkretsen blirdensamma som för arbetsmiljötagen och all den sålunda även skatt omfattaensamföretagare. Liknande synpunkter anförs av TCO som ocksä tillstyrker attvärnpliktig personat inom försvaret skall ingå i systemet. /SR finner detglädjande alt uiredningen förestagit en utvidgning av personkretsen titt attäven omfatta fria yrkesutövare. () understrykeratt det är viktigt att alla företagare och inte endast ensamföretagare ingär. Jag har tidigare betonat vikten av alt det nya informationssyslemetblir sä fullständigt som möjligt. Utredningen hade enligt sina ursprungtiga direktivall utgä ifrån att personkretsen i statistiken titts vidare bör vara i huvudsakoförändrad. I tilläggsdirektiv vidgades utredningens uppgift titt att bedöma möjlighetemaatt ge redovisningen sädan inriktning att den förmedtar informationbeträffande i princip samma personkrets som väntas bli omfattad av en ny tagom arbetsmiljön. Ulredningens förslag, som mottagits positivt av remissinsianserna.tigger också i huvudsaktig linje härmed. 1977/78: 74 31 Den arbetsmiljölag som antagils av ärallmängiltig och omfattar så gott som allt arbete. Lagens lillämpningsomrädeläcks av tilt-lämpningsomrädena för tagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring(omtryckt 1977:264) och tagen (1977:265) om statligt personskadeskydd. Arbetsmiljötagenskatt emellertid inte gälla för skeppsfiänst och arbeie i arbetsgivarenshushall. Undantagen föranleds av all pä dessa områden finns särskild regleringav arbetsskyddet i tagen (1965:719) om säkerheten pä fartyg (ändrad senast1975: 722) resp. lagen (1976: 943) om arbetstid m.m. i husligt arbete (ändradsenast 1975:732). De grupper, som jag här har nämnt omfattas dock av lagen omarbetsskadeförsäkring. Jag förordar att informationssystemet om arbetsskadorskall omfalta samma personkrets som lagarna om arbetsskadeförsäkring ochstatligt personskadeskydd. Systemet kommer därigenom att omfatta alla som harförvärvsarbete etter därmed jämförligt arbete. Den föreslagna ordningen ärockså ändamålsenlig med hänsyn titt det stora samordningsbehov som finns mellanä ena sidan arbetsskadeförsäkringen och det därtill kopplade statligapersonskadeskyddet samt å andra sidan informationssystemet. innebär följande i fråga om personkretsen i delföreslagna syslemel. Alla skador som förvärvsarbetande ådragit sig i arbetetkommer att redovisas. Här avses förutom arbetstagare även arbetsgivare, dennesmaka och familjemedlemmar samt ensamföretagare och uppdragstagare. Personkretsenkommer dessutom alt omfatta alla som genomgår utbildning som är förenad medsärskild risk för arbetsskada, t enlighet med tagen om statligt pesonskadeskyddingår vidare de som fullgör tiänslepliktig verksamhet inom totalförsvaret, bl.a.värnpliktiga, vapenfria och civilförsvarspliktiga samt frivilliga inomtotalförsvaret. Även de som utför räddningstjänst vid bl.a. brand, otycka iatomanläggning eller vid flygolycka ingär. Personkretsen omfattar också dem somhar berövats friheten genom domstols eller myndighets beslut, dvs. bl.a.intagna i kriminatvårdsanstalter och allmänna eller statsunderstödda enskildavårdanstalter för alkohol-missbrukare samt elever vid ungdomsvårdsskolor,häktade, anhållna, gripna och andra som mer kortvarigt hälls i kriminalvärdsanstalt,häkte eller polisarrest. Bestämmelser i dessa hänseenden finns förulom i ovannämndatagarom arbelsskadeförsäkring och slatligl personskadeskydd i därtill hörandeverkställighetsförordning (1977: 284). 5.3 Uppgifter i informationssystemet 1 betänkandet föresläs att skyldigheten att anmäla inträffadarbetsskada liksom nu skall åvila arbetsgivaren. För att utredningen skall blisä noggrann som möjligt föreslås nu att skyddsombudet tillsammans med arbetsgivarenoch om möjligt den skadade själv dellar i utredningsarbetet. Prop.1977/78: 74 32 mälan skall sä snart som möjligt och senast inom 14 dagarinsändas till den försäkringskassa där den skadade är inskriven. LO och TCO tillstyrker alt skyddsombud och om möjligt denskadade själv deltar i utredningen av skadefaltet. Organisationerna pekar ocksåpå behovet av information och utbildning i dessa frågor. LO betonar att det kanvara svårt för en ansvarig arbetsledare att objektivt medverka i utredningsarbetet.Förutom skyddsombud bör därför i första hand exempelvis personat inomföretagshälsovården anlitas. Remissinstanserna är ocksä i allmänhet positivatitt att anmälan om inträffad yrkesskada skatt göras inom 14 dagar.Statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO) och SAF anser dock att lidsgiänsenär för snäv. SAF menar att om en tidsgräns över huvud taget bör fixeras bör denbestämmas lill . Nugällande regler för fullgörande av uppgiftsskyldigheten inom arbetsskadeförsäkringeninnebär att anmälningsskyldigheten för inträffad arbetsskada åvilararbetsgivare eller arbelsföreständare. Samråd skatt ske med skyddsombudet somhar att signera anmälan. Skydds ombudet skall erhålla en kopia av anmälan. Denskall insändas titt den försäkringskassa där den skadade ärinskriven. Liknande bestämmelser gäller för anmälan av skada som omfattas avdet statliga personskadeskyddel. De nu nämnda reglerna gäller sedan den I juli1977. De gäller därmed även för den nuvarande yrkesskadestatisliken. Reglerna,som är i linje med utredningens förslag, är enligt min mening lämpliga ocksåför informationssystemets det. Jag delar de synpunkter som t.ex. LO och TCO anfört ombehovet av information och utbildning för den personat som berörs avutredningen kring inträffade arbetsskador. Del är angeläget attriksförsäkringsverket och arbetarskyddsstyrdsen som ett led i sin allmännainformationsverksamhet i nära kontakt med arbetsmarknadens parter tar fram detinformationsmaterial som behövs. Skyddsombudets medverkan i utredningen kring ellinträffat skadefall är av stor betydelse och ökar möjligheterna titt en allsidigbelysning av skadefatlet. Det är vidare viktigt att skyddsombudet pä dellasätt fär information om inträffade skador. Om skyddsombudet inte skulle varatillgängligt bör annan representant för de anställda medverka i utredningen. loreslår att liksom nusamma blankett för skadeanmälan används såväl för arbelsskadeförsäkringens delsom för det förestagna informationssystemet. Erforderliga uppgifter om skadansuppkomst, händelseförlopp och följder bör inhämtas med hjälp av dels s.k. fribeskrivning, dels med frågor med bundna svarsalternativ. Utredningen föreståratt formulär för skadeanmälan fastställs av RFV och arbetarskyddsstyrdsen samtbeiräffande skeppstiänst efter samråd med . Blanketterna skall tUlhandahållasav arbetarskyddsstyretsen. Prop.1977/78:74 33 försäkringskassorna och i förekommande faltsjöfartsverket. En radremissinstanser har haft synpunkter på anmälningsblankettens innehåll ochutformning. Synpunkterna hänför sig huvudsakligen litl olika myndigheters ochorganisationers egna intresseområden. Regeringen uppdrog genom beslut den 14oktober 1976 åt arbetarskyddsstyretsen att i samråd med RFV och statistiskacentralbyrån (SCB) utföra viss utrednings-och försöksverksamhet somförberedelse för ett nytt informationssystem om yrkesskador. Uppdraget omfattadeutformning och praktisk utprovning av ny blankett för skadeanmätan samtutveckling av nya standarder för indelning av yrkesskadorna efterarbetarskyddets behov. Styrelsen hade därvid att ta det av de synpunkter somframkommit under remissbehandlingen av utredningens betänkande. Arbetet skuttebedrivas sä att en ny blankett för yrkesskadeanmätan kunde tas i bruk den tjuli 1977. En ny blankett har därefter framställts och varit i bruksedan nämnda datum. Den är gemensam för såväl arbetsskadeförsäkringen som dennuvarande yrkesskadestatistiken och utformad med tanke på att den skall användasäven i det förestagna informationssystemet. I likhet med flera remissinstanseranserjag det angeläget att arbetarskyddsstyretsen och RFV forttöpande följerfrågan om anmälningsblankettens innehall och vid behov vidtar erforderiigaändringar och kompletteringar. () har i skrivelse tillarbetsmarknadsdepartementet förestagit att regeringen ålägger arbetarskyddsstyretsenatt utforma anmälningsblanketten så att uppgifter om invandrares spräktilthörighetoch vistetsetid i framgär. Med anledning härav vill jag för min del fömtsättaatt frägan prövas när omtryckning av blanketten blir aktuell. Övrig information till systemet Näringsgrensindetningen i nuvarande yrkesskadestatistik ärenligt utredningen alltför grov. Verksamhetens art bestäms på företagsnivå ochåterspeglar därmed inte alttid den verksamhet som bedrivs inom den avdelningeller motsvarande inom företaget där skadan inträffat. Enligt utredningen bördärför indelning ske med utgångspunkt frän arbeisstället. Härmed avses entokalt eller funktionellt avgränsad produktionsenhet eller motsvarande. Vidareföreslår utredningen att klassificering sker enligt standard för svensk näringsgrensindetning(SNI) varigenom indelningen kan göras mera detaljerad. Uppgifter omarbetsställets näringsgrenstillhörighet föreslås tillsammans med uppgift omarbetad tid inhämtas från SCB:s centrala företagsregister. Utredningen framhålleremellertid att detta inte omfattar stattiga myndigheter och att kommunalverksamhet endast redovisas mycket grovt. Utredningen föreslår därför attnuvarande näringsgrens klassificering för dessa verksamhetsområden skattbestå. Remissinstanserna ställer sig i allmänhet positiva tillutredningens förslag om övergäng till standard för svensknäringsgrensindelning eller lämnar det utan erinran. Prop.1977/78: 74 34 att arbetsslällebegreppel i arbetsskadestatisliken går attkoppla till del ar-belsslältebegrepp som skall användas i ett planerat datorbaseratregister om arbelsställen och vissa riskfaktorer där. , arbeiarskyddssiyrelsen.Landstingsförbundet och uppmärksammar i likhet medutredningen de brister som f n. finns i centrala företagsregistret ochförordar att erforderliga ändringar görs så att stattiga och kommunala myndighelerkan ingå i informationssystemet med en näringsgrensindelning på sammadetaljnivå som inom den privata sektorn. Utredningenhade bl.a. i uppdrag att undersöka hur produktionstiden för statistiken skullekunna förkortas och i vilken utsträckning befintliga register och annanstatistikproduktion kan bidra med uppgifter som behövs för arbetsskadestatisliken.Jag vilt framhålla att centrala företagsregislret kan användas i bada dessasyften. Registret, som är indelat enligt standard för svensknäringsgrensindelning, innehåller väsentliga uppgifter för arbetsskadestatistikenom verksamhetens art och arbetad tid vilka fördelals på arbelsställenivå. Genomatt dessa uppgifter tas direkt från centrala företagsregistret förkortasproduktionstiden för statistiken avsevärt. Härtill: kommer att kodningen avdessa uppgifter i mycket slor utsträckning kan göras maskinellt. Jag vill ocksåframhålla att standard för svensk näringsgrensindelning som regel används förnäringsgrensklassificering i annan statistikproduktion som berörarbetsmarknaden. Härigenom ökas möjligheterna till utnyttjande av samtsamköming och jämförelser med andra register. Jag förordar därför altutredningsförslaget genomförs. Som utredningen och vissa remissinstanser påpekat ingårstattig verksamhet inte alls i det centrala registret. Den kommunalaverksamheten är endasl mycket grovt indelad. Jag vill därför stryka underbehovet av en enhetlig klassificering för hela arbetsmarknaden. Det börankomma på SCB, som är ansvarig för centrala företagsregislret, att undersökamöjligheten att förbättia centrala företagsregislret avseende statlig ochkommunal verksamhet. 5.4 Statistik och annan information Uppgifter om förhållanden kring redan inträffade skador iarbetslivet utgör en viklig del av det material som arbetarskyddet har i sintjänst. Dessa uppgifier bör därför registreras och behandlas på ett sädant sättatt de i sä stor omfattning som möjligt kan användas i det förebyggandearbetet. Det malerial som insamlas via arbetsskadestatistiken ominträffade arbetsskador ulgör et viktigt källmaterial dets vad gäller attupptäcka nya risker dels som underlag för fördjupade orsaksanalyser. Deninformation, som kan utvinnas genom statistiska sammanställningar och genom uppgifterom enskilda skador i arbetslivet, är också av stor belydelse när del gällerprioritering mellan olika arbetarskyddsätgärder. Särskilt viktig är den- 1977/78: 74 35 na informaiion för planeringen och genomförandel av arbelarskyddssly-relsensforsknings- och utvecklingsverksamhet samt föreskrifts- och tillsynsarbete.Yrkesinspektionen behöver också få uppgifter om skadesitua-lionen i enskildaförelag som underlag för prioritering av tillsynsarbetet. För arbetsmarknadensparter är del av stor vikt att få inträffade skador redovisade efter denskadades fackförbundstillhörighet. De kan då använda del staiistiska materialeti sin arbetarskyddsverksamhel. t.ex. i samband med undervisning ochinformation. har behov av att fä arbetsskadorna redovisade eflerbransch, dvs. statistik som underlag för jämförelser med andra förelag medlikartad produktion. Inte minsl viktig är produklstatistik, dvs. uppgifter ominträffade olycksfall och andra skador med de produkter förelaget tillverkar. Vidare kan framhållas att arbetarskyddsmyndigheterna ochandra inlressenler, främst arbetsmarknadens parter, genom de insamlade uppgifternafär en möjlighel att kontrollera resultatet av utt~ärdade föreskrifter ochandra arbetarskyddsåtgärder. Härigenom erhålls också underlag för utvärderingav skyddsarbetet på ett sädant sätl att detta kan inriktas på de områden och älgärdersom ger den bästa förebyggande effekten. Jag vill här ocksä stryka under statistikens betydelse förden forskning och tekniska ulveckling som bedrivs bl.a. vid universitet ochhögskolor. Nuvarande yrkesskadestatistik redovisas ärtigen i serienSveriges officiella staiistik. Den blir tillgänglig först efter skadeäretsutgång. Med hänsyn till starka krav från statistikens avnämare om en snabbareredovisning av inträffade skador i arbetslivet föreslär utredningen sådanaförändringar av produktionsrulinerna att en fullsländig statistisk redovisningmed analyser och kommentarer kan publiceras 15- 18 månader efler skadeärets utgäng.Enligt utredningsförslaget skall publicering även i fortsättningen ske i serienSveriges officiella statistik. Trots en sådan förkortning av produktionstiden anser uiredningenatt det behövs en preliminär snabbstatislik kvartalsvis över inkomna skadeanmälningar.En sädan redovisning beräknas kunna vara färdig ca efter resp.kvartals utgäng. Den föresläs publiceras i . Utredningens förslag om en förkortning av produktionstidenför ärsstatistiken hälsas med liltfredsslältetse av sä gott som alla remissinsianser.LO anför bl.a. att statistiken bör ha en sädan inriktning att de viktigaste intressenternasbehov tillgodoses. Liknande synpunkter anförs av SCB. SFO anser attårsstatistikens eftersläpning i tiden innebär en begränsning av användbarheten. Utredningens förslag om en kvarlalsstatistik hartillstyrkts etter lämnats ulan erinran av flertalet remissinstanser. LO och TCOfinner kvartalsstatisliken värdefull. SAF finner denna statistik väl fylla sinuppgift all i första Prop.1977/78:74 36 hand vara ett stöd för en aktiv skyddsverksamhet. /SR,och är dock tveksamma till värdet av den föreslagnakvartalsstatistiken. /SR menar att denna statistik torde bli alltförosäker för att vid publicering nämnvärt kunna bidra till en förbättring avarbetsmiljön. SFO föreslår att frågan om kvartalsstatistik ulreds ytterligare. Ett villkor för att ett informationssystem om arbetsskadorskall vara ett effektivt instrument i arbetet att förbättra arbetsmiljön ärenligt min mening att uppgif terna är aktuella. Utredningeris förstag innebären förkortning av produktionstiden med nära hälften. Förslaget medför avsevärtförbättrade möjligheter att utvärdera skyddsarbetet pä ett sådant sätt att deti högre grad kan inriktas på områden och åtgärder som ger den bästa förebyggandeeffekten. Den f.n. relativt länga produktionstiden beror bl. a. på att det larläng lid att fä fram uppgifter om arbetad lid. Dessa behövs bl.a. förbestämning av arbetsskadornas relativa frekvens inom olika näringsgrenar ochför bestämning av svårhetsgrad. Utredningens förslag innebär alt uppgifter omarbetad tid inhämias från SCB:s centrala företagsregister som även skallanvändas för att bestämma arbetsställets näringsgrenstiil-hörighet. Denna frågahar behandlats i avsnitt 4.3. 1 fråga om ärsstatistiken vill jag också anföra följande.Enligt utredningen bör syftet med denna vara att ge en allmän och översikttigredovisning av de arbetsskador som inträffat under ett kalenderår. Jaginstämmer i detta och vill med anledning av vad LO och SCB anfört framhållaatt redovisningen av årsstatistiken bör utformas så att den tillgodoser degemensamma informationsbehov som statistikens avnämare har. Liksom nu bör arbetsskadornaredovisas uppdelade pä arbetsolycksfall, yrkessjukdomar och färdolycksfall.Arbetsskadorna bör också redovisas i absoluta tat och i förhållande lillexempelvis arbetad tid, sjukskrivningstidens längd, antal sysselsatta m.m. Detfår ankomma på arbetarskyddsstyrelsen som ansvarig för informationssystemetatt närmare ange förutsättningarna för årsstatistikens innehåll. Styrelsen bördärvid beakta de behov av årsstatistik som andra myndigheter ocharbetsmarknadens parter har. Publicering av årsstatistiken bör liksom nu ske i serienSveriges officiella statistik. Med anledning av vad SCB, miljödatanämnden och SÄFanfört om publicering av arbetsmiljöstatisvik i den planerade miljöstatistiskaårsboken kan nämnas att denna avses innehålla en bred allmän information omolika miljöförhållanden inkl. uppgifter om arbetsmiljön. Jag finner detnaturligt att den planerade årsboken även innehåller uppgifter om olikaförhållanden i arbetsmiljön. Det är emellertid angeläget att redovisning avinträffade arbetsskador även i fortsättningen sker i sammanhållen form. Den föreslagna kvartalsstalistiken syftar främst till attvara ett varningsinstrument vid nya risker i arbetsmiljön och vid förändringari skadebilden. Det är ett gammalt krav inte minst frän arbetsmarknadens parteratt ett sådant varningssystem kommer titt stånd. En snabbstatistik har dock somutredningen och vissa remissinstanser uppmärksammat, ett något be- Prop.1977/78: 74 37 gränsat värde med nuvarande metodik. Detta är bl.a.beroende på att upp gifter om antalet skador relaterade titt arbetad tid ochskadornas följder endast finns alt tillgå i begränsad utsträckning. En annanorsak är att fördelningen av skadorna på näringsgrenar av olika skäl måste blimycket grov. Enligl min mening fordras ytterligare utvecklingsarbete för att enkvartatsstatistik skall kunna fylla sin funktion som ett effektivt varningsinstm-menl.Utredningens principskiss är emellertid en god grund för alt påbörja denna statistik.Styrelsen bör med ledning av de erfarenheter som kan vinnas närmare klargöraförutsättningarna för statistikens fortsatta utveckling.