prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Medel för detta ändamål harför innevarande budgetår anvisats under anslagen Utbildning för tekniskayrken. Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken samtUtbildning för kultur- och informationsyrken. Medel för detta ändamål har förinnevarande budgetår anvisats under anslagen Vetenskapliga bibliotek:Avlöningar resp. Medelför detta ändamål har för innevarande budgetår anvisats under anslagetHögskoleförvaltningarna. Medelför dessa ändamål har för innevarande budgetår anvisats under anslaget Vissakostnader i samband med högskolereform. Medel för detta ändamål har förinnevarande budgetår anvisats under anslaget Lokalkostnader rn. m. vidhögskoleenhetema. Överföring från teckningslärarinstitutet till övriga utbildningarvid . Medelför detta ändamål har för innevarande budgetåir anvisats under anslagetForskning och utvecklingsarbete för högskoleutbildning m. m. Medel för dettaändamål har för innevarande budgetår anvisats under anslaget Lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser. Avserkurser för lärare och ledare inom friviUigmusikverksamhet. , , , och Tyresökommuner har i gemensam skrivelse bl. a. framfört önskemål om en kraftig utbyggnadav utbildningen av förskollärare och annan bamomsorgspersonal. och har i gemensam skrivelse bl. a. anhålUt atlbehörighetsvillkoren för antagning till 50-veckorsutbildning av barnskötaretill förskollärare ändras så att den föreskrivna yrkeserfarenheten skall kunnaha inhämtats även före genomgången barnskötarutbildning och avse även sådan 1977/78:100 Bilaga 12 437 tjänstgöringinom barnomsorgsverksamheten som f. n. inte är behörig-hetsgivande. UHÄ har iskrivelse hemstäUt om bemyndigande att dels få förläggaantagningsplatserna inom förskoUärarutbild-ningen om 50 poäng lill orter därbehov av sådan utbildning föreligger, delsfå föra över platser som ej kan besättas i denna utbildning tiU förskollärarutbildningom 80 poäng. Högskolestyrelsen i har i skrivelsehemställt alt klasslärarutbildning åter lokaliseras lill . Studentkåren vidhögskolan i kräver i skrivelse att klasslärarlinjernaåterupprättas i och att prognoser avseende lärarbehovet tas fram. kommun redovisar i skrivelse tUlgången påbehöriga lärare i kommunen. Elevkåren vidSvenska har kommit in med skrivelse, i vilken bl. a. krävs att det av OMUS föreslagna bidraget tillundervisning i högre årskurser vid seminariet 1978/79 höjs så att detkommer i nivå med kostnaden per studerande inom den statliga musiklärarutbildningeninnevarande budgelår. Elevkåren anser vidare att eleverna i nuvarande årskurs 1och 2 bör beredas möjlighet att genomgå ett fjärde utbUdningsår. Jag hänvisar inledningsvis tUl vad chefen förutbUdningsdepartementet har anfört i del föregående under avsnittetVissa gemensamma frågor. Vid mina överväganden under förevarande anslag har jagsamrått med honom. I min anmälanav Vissa gemensamma frågor inom skolväsendel har jag redogjort förelevutvecklingen i ungdomsskolan , såsom den f. n. kan bedömas, och dess konsekvenser för bl.a. behovet av lärare och dimensioneringen av lärarutbildningen. Som en följd av den minskning avfödelsetalen som skett kommer trots ett fortsattinflyttningsöverskott det totala antalet elever i skolpliktig ålder sannoliktatt bh lägre under än . Med hänsyn till enbartelevutvecklingen kommer därför behovet av lågstadielärare att minska kraftigti mitten av . Behovet av mellanstadielärare kommer alt minskatidigare medan behovel av lärare för högstadiet ökarnågot för att i början av 1980-talel återigen bh mindre. Antalet elever igymnasieskolan antas öka kraftigt för attdärefter sjunka. kommer dock elevantalet attvara större än dagens. Därmed uppstår också ett tillfälligt ökat behov avlärare främst inom de yrkesinriktade ämnena. 1977/78:100 Bilaga 12 433 På längre siktföreligger dock risk för ett läraröverskott eftersom födelsetalen ligger kvar på en låg nivå. Enligt min mening måste därförstor försiktighet iakttas vad gäller en eventuell förändring avlärarutbildningens dimensionering. Mot denna bakgrund bör det ankomma påskolöverstyrelsen (SÖ) och att i samarbetenärmare undersöka det framlida behovet avoch tillgången på lärare samt på universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) att på grundval av dessa bedömningar i samband med anslagsframställningför /80 redovisa konsekvenserna för lärarutbildningensdimensionering och organisation. Lärarutbildningen bör i likhet med annanyrkesutbildning anpassas till arbetsmarknadsbehovet. Om det skulle visa sigatt nuvarande antagningskapacitet är för hög bör organisationen i första handanpassas så att kostnadema per studerande inte ökar. Enligt vad jag harerfarit kommer räramtbildningsutredning (U 1974: 04) att lägga framförslag som innebär förändringar av flera lärargruppers specialisering på ämnenoch årskurser. UHÄ bör därför samråda med utredningen om den långsiktigabedömningen av dessa frågor. Delärarutbildningar som bör ses över är, enligt min mening, i första hand klass-och ämneslärarutbildningen. Även dimensioneringen av studie- ochyrkesorienteringslinjen bör i detta sammanhang ses över inför nästaanslagsframställning. Arbetsmarknadssituationen för personal med utbildning istudie- och yrkesorientering bör därvid beaktas. SÖ har i skrivelseden redovisat personalbehovet inom barnomsorgen. Ansvaret förlärarutbildningen har förts över till UHÄ. Det bör ankomma på socialstyrelsenatt efter samråd med undersöka personal- ochutbUdningsbehovet inom barnomsorgen. UHÄ bör på grundval av sådana prognoserefter samråd med föreslådimensionering av förskoUärar- och fritids-pedadoglinjerna. Jag viUframhålla vikten av att ett rullande prognosarbete kommer till stånd, särskilti fråga om förskollärarUnjen, i syfte att undvika plötsliga och drastiskaförändringar av antalet antagningsplatser. Jag har i denna fråga samrått medchefen för . (U 1970:60) för högre musikutbildning (OMUS) har i betänkandet (Ds U 1977: 15)Dimensionering och lokalisering av denhögre musikutbUdningen lagt fram förslag tUl dimensionering av bl. OMUS har därvid framhållit atl underlaget för förslagetavseende musiklärarlinjen delvis är bristfälUgt. UHÄ bör därför efter samrådmed SÖ och se över musiklärarlinjens dimensionering medhänsyn till behovet av lärare i det allmänna skolväsendet, den kommunalamusikskolan och annan frivUlig musikverksamhet. UHÄ bör vid fullgörande av härangivna uppgifter angående lärar- 1977/78:100 Bilaga 12 439 utbildningens dimensionering ochorganisation berörda personalorganisationer. För vissa lärarutbildningar har jag bedömt att enökning av antalet antagningsplatser är nödvändig fr. o. m. budgetåret1978/79. Bakgrunden till detta är dels bristen på lärare med föreskrivenutbUdning inom vissa områden, dels denpågående utbyggnaden av arbetsmarknadsutbildningen och förskolan. Jag kommer i detföljande atl föreslå en ökning av anlagningskapaciteten på förskollärarlinjen,handels- och kontorslärarlinj en, industri- och hanlverkslärarlinjen,speciallärarlinjen samt lärarutbildningen för områdena jordbruk, skogsbruk ochträdgård. Jag kommer även att föreslå enökning av antalet platser inom den praktisk-pedagogiska ämneslärarutbildningenenligt äldre studieordning främsl på grund av behovet av lärare inaturvetenskapliga och tekniska ämnen. På grundval av förslagen från OMUSföreslår jag också en ökning av musiklärarutbUd-ningen och vissa andra åtgärderi syfte att minska bristen på musiklärare med föreskriven utbildning. Vidarekommer antagningskapaciteten inom slöjd- och textillärarutbildningen att ökagenom den tvåämnesutbiidning i slöjd i kombination med engelska ellermatematik som enligt beslut (prop. 1976/77: 76, UbU1976/77: 29, rskr 1976/77: 333) skall anordnas under nästa budgetår. I samband med denreformering av klass- och ämneslärarutbildningen som inleddes (prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967: 143) tiUkom organisationen med skolenheter för försöks-och demonstrations verksamhel (FoD-verksamhet). Den skulle omfatta låg-, mellan-och högstadium samt de gymnasiala skolformerna. Särskilda studierektorsljänstermed främst samordnande uppgifter inom FoD-verksamheten skulle inrättas liksomsärskilda ordinarie lärartjänster, s. k. Up-tjänster. Inför /69(prop. 1968: 65, SU 1968: 93, mem. 1968:120, rslcr 1968: 224) tUlkom som en följd av beslutet vid Up-tjänster för lågstadielärare, mellanstadielärare, lärare i läroämnenoch speciallärare samt Up-tjänster som övningslärare för grundskolanshögstadium och det gymnasiala stadiet. Dessutom inrättades sex särskildatjänster som studierektor. Efter förslag frånen arbetsgrupp inom SÖ beslöt (prop. 1975: 1 bU. 10, UbU 1975: 10, rskr 1975: 104) dels att dimensioneringenav FoD-verksamheten skulle anpassas till antalet studerande vid de dåvarandelärarhögskolorna, dels att FoD-resursen, som bestod enbart av fasta Ijänster, skulle delas upp i en fast och enflexibel del. Den fria resursen förväntades ge större möjligheter förden enskilda att rationellt utnyttja FoD-organisationen.Resursen skulle kunna utnyttjas för alla slags lärarutbildningar och förutbildning av personal för studie-och yrkesorientering. Riksdageninstämde vidare i SÖ:s förslag att tiden fram till den 1 juh 1977 borde ses somen utredningsperiod. Med utgångspunkt i de erfaren- 1977/78:100 Bilaga 12 440 heter som kunde vinnas underperioden borde det ankomma på SÖ att inför /78 komma in medförslag rörande den fortsatta FoD-verksamhetensanpassning till reella behov inom såväl skolväsendet somlärarutbUdningen. Genom beslut uppdrog regeringenåt SÖ att i samband med förslag tiU anslagsframstäUning för budgetåret1977/78 komma in med de förslag till förändringar av denpedagogisk-administrativa ledningen av lärarhögskolornas FoD-verksamhet jämtede eventuella ytterligare förändringar avnämnda verksamhet, som kunde föranledas av beslut omlärarutbildningens dimensionering och lokalisering (prop. 1975/76: 89, UbU1975/76: 26, rskr 1975/76: 268). UHÄ lade eftersamråd med SÖ i skrivelse fram vissa förslag rörandeFoD-verksamheten i lärarutbUdningen, vilka dock begränsades till att /78. Någon stäUning har emellertid inte tagits till dessaförslag. De s. k. särskildaordinarie lärartjänsterna vid FoD-skolorna är knutna tih lågstadie-, mellanstadie-,special- och ämneslärarutbUdning-arna. Denna organisation har sitt ursprung iförhållandel att man vid lärarhögskolorna under FoD-verksamhetens första årendast utbildade dessa lärarkategorier. fördes även utbildningen vid dedåvarande yrkespedagogiska instituten ochpå sina håll även förskoUärar- och fritidspedagogutbildningen tilllärarhögskolorna. Någon FoD-resurs i form av fasta tjänster tillfördes dockinte dessa läramtbUdningar. I och med högskolereformen samladesalla lärarutbildningar inom sektorn for utbildning för undervisningsyrken utanatt det medförde någon förändring av den fasta resursens storlek ellerfördelning på olika tjänster. Inte heller den fria resursens storlekförändrades i samband med högskolereformen. Enligt vad jagunderhand har erfarit från bl. a. en pågående utvärdering av FoD-verksamhetenär den nuvarande organisationen med fasta lärartjänster knutna till ett fåtallärarutbildningar och en mindre fri resurs i många fall inte ändamålsenlig. FoD-resursenstillkomst får ses mot bakgrund av att ett av huvudmålen för lärarutbildningenenligt prop. 1967: 4 skulle vara att hos lärarna grundlägga vilja och förmågatUl omvärdering och ständig förbättring av skolans verksamhet och ge demförutsättningar att delta i det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet. I en rapport (Ds U 1977: 21) årslärarutbildningsutredning. Lärarutbildning svenska erfarenheter ochinternationeUa utvecklingslinjer, sammanfattas erfarenheterna avFoD-verksamheten så att det institutioneha samarbetet med lärarutbildningen harfungerat tillfredsställande men att inverkan på grundutbildningen av lärarevarit svag. Vid minaöverväganden har jag funnit att främst de resurser som är bundna i tjänsterinte medger pedagogisk försöksverksamhet och utveck- 1977/78:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 441 lingsarbete pä det sätt som varitavsett. Övervägande skäl talar, enligt min mening, för att FoD-verksamheten idess nuvarande form upphör. Jag har därför räknat med en minskning avförevarande anslag som motsvarar den fria resursens storlek (. )och med att vakanta särskilda ordinarie lärartjänster inte återbesätts fr. o.m. Med hänsyn till den av mig föreslagna förändringen bör desex särskilda studierektorstjänsterna inom FoD-verksamheten avvecklas fr. o. m.den 1 juli 1978. Mitt förslag innebär vidare att särskilda ordinarie lärare påorter där klasslärarutbildning inte anordnas bör sägas upp fr. o. m. budgetåret1978/79. Förslaget innebär också att det på ortermed klass-, special- och/eller ämneslärarutbildning Övergångsvis kommeratt finnas kvar ett varierande antal lärare med uppgifter motsvarande dem somgäller i den nuvarande FoD-verksamheten. UHÄ böri samråd med SÖ komma in med förslag tiU bestämmelser för dessa läraresframtida uppgifter. Nuvarande bestämmelser om särskilda skolenheter förFoD-verksamhet bör upphöra att gälla i och med utgången av juni månad 1978. Med undanlag av dens. k. fria resursen anvisas f. n. medel för FoD-verksamheten under anslagenBidrag till driften av grundskolor m. m. och Bidrag till driften avgymnasieskolor. Jag kommer senare denna dag vid min anmälan av propositionen omnytt statsbidrag tiU gmndskolan m. m. alt återkomma till frågan omavvecklingen av FoD-verksamheten. Jag vill i dettasammanhang erinra om att det nya anslagssystemet för högskolan medger enbetydande frihet att organisera utbildningen så att olika behov kanlillgodoses. Enligt vad jag har erfarit utreds frågan om forsknings-och utvecklingsarbetet inom läramtbildningen av 1974 årsläramtbildningsutredning. Frågan om organisation och omfattning av framtidaförsöksverksamhet i lärarutbUdningen avserjag att pröva vid min behandling av utredningens kommande förslag. Inför budgetåret1977/78 tilldelades sektorn för utbildnmg för undervisningsyrken inga ytterligare medel för studievägledande uppgifter.UHÄ har därför föreslagit en ökning av studievägledningsresurserna. Jagär inte beredd att biträda detta förslag. Jag har beräknatmedel för förstärkning av biblioteksresurserna vid högskolorna iEskilstuna/, /, /, , , Boråsoch /(). Denna förstärkning avserbiblioteksresurserna för hela den statiiga högskoleverksamheten på resp. ort. 1974 årslärarutbildningsutredning har med anledning av tilläggsdirektiv i skrivelse kommit in medvissa förslag rörande betygsättning i lärarutbildning ochmeritvärdering vid tillsättning av tjänst i skolväsendet. Förslagen harremissbehandlats och bereds f. n. inom . 1977/78:100 Bilaga 12 442 har i skrivelse anhållit att UHÄ snarastges i uppdrag att lägga fram förslag till grundutbildning för lärare i svenskaför invandrare. Även nu tjänstgörande lärarebör enligt förbundet ges möjligheter tiU behörighetsgivande utbUdning. (U 1975: 19) har enligt sina direktiv bl.a. att lämna förslag rörandegränsdragningen mellan folkbildningsarbetet och övriga former avvuxenutbildning. Jag är därför inte beredd att ge UHÄ i uppdrag att lägga framförslag till grundutbildning för lärare i svenska för invandrare. SÖ har i skrivelse kommit in medförslag tiU omläggning av ADB-lärarutbUdningen samt förslag tillbestämmelser om tjänster m.m. , dataindustriutredningen (I1971:02) och har kommit in med skrivelser i ärendet. Jag ärdock inte beredd att tillstyrka förslaget i dess nuvarande form. Det ankommerpå UHÄ och SÖ att på nytt aktualisera frågan om behov av åtgärder föreligger. Enligt riksdagensbeslut i anledning av prop. 1976/77: 76 (UbU 1976/ 77: 29, rskr 1976/77: 333)bör de pedagogik/metodikläramtbildningar om18 veckor som f. n. anordnas i anslutning tUl fritidspedagog- och förskollärarutbildningarnafr. o. m. budgetår 1978/79 utgöra en påbyggnadslinje om 20 poäng. Ävenbarnavårdslärare är behöriga atl antas till utbildningen. Regeringen har genombeslut uppdragit åt UHÄ alt komma in med förslag tilluppläggning av och medelsberäkning för utbildningarna inom den linje. Arbetetmed detta pågår f. n. UHÄ har i sin anslagsframstäUning för nästa budgetårräknat med att påbyggnadslinjen anordnas med 18 platser i och med 12platser i . Enligt UHÄ bör utbildningen kunna anordnas med de resurserman förfogar över genom en viss minskning av antagningskapaciteten i jämförelse med vad som gäller för 18-veckorskur-serna.Jag ansluter mig till UHÄ:s förslag. Enligt min mening bör det ankomma på UHÄatt fördela platserna mellan förskollärare, frilids-pedagoger ochbarnavårdslärare. Mina förslag tillplaneringsramar för sektorn för utbildning för undervisningsyrken framgår avtabellen i det följande. För den statliga högskoleutbildningen angesplaneringsram per hnje och högskoleenhet. För högskoleutbildning angesram för sektom samt beräkningsunderlag. Förändringar anges inom parentes. Jagövergår nu till att behandla de olika linjerna inom sektorn. Medel har, enligtUHÄ:s förslag, beräknats för oförändrat antal antagningsplatser. 1973 årsfolkhögskoleutredning (U 1972: 04) har avlämnat sitt slutbetänkande(SOU 1977: 8) Folkhögskolan 2. Prop.1977/78:100 Bilaga 12 443 <3S O Tj- CN 00 u :0 O 'c -o Ped./. Studie- och yrkes-orienteringsl. Industri- och hantverkslärarl. .. C5 _ o O C.1 O cN 00 '-t 00 00 TT-* O CN ', 00 w-> - 00 TT -, ,-, CN----------------- ' C3 O O CN -.O OOSOOOO O OOO .-iCS TfCN-H-HCScn4_-- CN .1 o o so os OOOOOen so so so so - rt M U -ä g tr ri O. tr ort"-' o 3ti c 3 c c rt S i- .iS .iS -o =" S o o c =5 «3 . ; ii c: 03 CO en :rt . 00 ooi J2 "> o, U. OO- « - (O u E oS £ S S »"2.2 2 « «.2.« C/l c/1 CA 00 00 eo.£: :0 :0 :0 C K HH Ä 3 *wo ö o o o ' aj - tr, - - a> 00 00. :0 :0 C .2 oo:? 60 60 oo.S c :0 '' :0 :0 :0 C 3m ä ffi k) Os ?-, CN 00 CN CN tr, CN CN 1977/78:100 Bilaga 12 444 c = -a rz: -a a i :&« :0 -O S F O 00 *i> ä JD ff 00 JS =° "SIs I _ .|| O .E " .j- u .E .§ 2 S- 22 5 O = .2 ;ö So ti 60 (u o X '" 't3 ? =; 0"S co'"'-'JS .S TJ - ,0 u :0 -O --o 1-1 *-' r"*-"* ' ti i :0 «J .5 oO C w*= C/3 :Soö S 2.-g _.|lla cd i-c u, 3coO 'rt-ja j5 eo'S 2.1-E'-- EoosO 00. -4- (U ..s |.e.S2-.e2 g.§2i|-§| c«c "S>-cXi _S ~S:Sr3-ti-r w "g S * > S MM artc - E .= .5 .=.= j.i -oMJSirtä- "rt|o-a-T3 0..0 o |S"g2sip jS-gjN:.-.-: ob3 3 B ot-, 5 5"'E«s'"7si''U'o |«|rtgoS o.12so§| mO-mmO. r>>"2>E« >>>5>2>22> 1977/78:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 445 Chefen för kommer senare att under anslagetBidrag till driften av folkhögskolor m. m. redovisa sina förslag tillåtgärder med anledning av utredningens förslag rörande utbildning avfolkhögskolans lärare. Under innevarandeläsår anordnas fritidspedagogutbildning dels som tvåårig linje inom den stadigaoch , dels som en 50-veckorskurs inomarbetsmarknadsutbildningen. /77 anordnades vid vissa lärarhögskolor fritidspedagogutbildning om 50 veckorför sökande med erfarenhet från praktisk verksamhet inom yrkesområdet. Dåintresset för denna utbildning visat sig vara svagt lades utbildningen nedinför innevarande budgetår. Enligt beslut av regering och riksdag (prop. 1976/77 :76, UbU 1976/77: 29, rskr 1976/77: 333) bör sådan utbildningemellertid även i fortsättningen anordnas inom ramen för den statligahögskolan. Enligt vad jag har erfarit kommer kurserna inomarbetsmarknadsutbildning enligt beslut av attavvecklas med utgången av innevarande budgetår. Jag förordar därför att50-veckorsutbildningen inom högskolan återupptas /79 med 24antagningsplatser i vardera , och . börmotsvarande minskning av den tvååriga utbildningen där äga rum. Jag utgår frånatt man på ansvarigt håll inom högskolan undersöker möjligheterna att föra överlärare, som verkat inom arbetsmarknadsutbildningens kurser, till högskolan. Kommunalfritidspedagogutbildning förekommer på elva utbildningsorter i landet.På samtliga av dessa orter utom en fuins statlig fritidspedagogutbildning.I prop. 1976/77: 76 uttalade jag att fritidspedagogutbildningen på längre siktendast borde anordnas inom den statliga högskolan i anslutning till övriglärarutbildning. Jag förordade därför ensuccessiv avveckling av den kommunala fritidspedagogutbildningen. UHÄhar i sin anslagsframställning anmält att man senare har för avsikt att kommain med förslag rörande avvecklingen av den kommunalafritidspedagogutbildningen. Nuvarandeantagningskapacitet till den statliga fritidspedagogutbildningen grundar sigbl. a. på den överenskommelse som träffades mellan staten och kommunerna underhösten 1975 om utbyggnad av fritidshemmen fram t. o. m.utgången av . Enligt vad jag har erfarit visar kommunernas nu aktueUa utbyggnadsplanerför barnomsorgen att man i fråga om fritidshemmen ligger under den ökningstaktsom förutsattes i överenskommelsen. Någon utölaiing av den statligafritidspedagogutbildningen bör därför inte ske. Ställning till frågan om avveckling av den kommunalafritidspedagogutbildningen bör enligt min mening tas när UHÄ kommit inmed ett samlat förslag i frågan. Den totala antagningen tillfritidspedagogutbildnmgen i landet kommer ge- 1977/78:100 Bilaga 12 446 nom avvecklingen avarbetsmarknadsutbildningen av fritidspedagoger att reduceras med ca 340 platsernästa budgetår. 1 sinanslagsframställning för /79 föreslår UHÄ en ökning av antaletantagningsplatser med 264 i 80/100-poängsutbildningen. De tillkommandeplatserna föreslås bli fördelade på orter på sådant sätt, att undervisningengenomgående kan byggas upp kring studiegrupper om 24 elever. Den nuvarande dimensioneringen avförskollärarutbildningen ligger något över den utbildningskapacitet somenligt tillgängliga prognoser med en jämn årlig antagning erfordras för attuppnå balans mellan tillgång och efterfrågan på utbildade förskollärare år1985. Detta gäller för riket som helhet. Emellertid föreligger en obalansi tillgången på utbildade förskollärare mellan olika delar av landet. I främststorstadsregionerna finns en besvärande brist på utbildad personal. Samtidigtfinns det orter där det i det närmaste råder jämvikt mellantillgången på lediga platser och utbildade förskollärare. Bristsituationen istorstadsområdena har i vissa fall medfört att daghemsutbyggnaden inte kunnatfortskrida i planerad takt och i andra fall resulterat i att verksamhetenbedrivits med personal utan erforderlig utbildning. De uppgifter som f.n. föreligger om kommunernas utbyggnadsplaner visar att takten i utbyggnaden iår är något snabbare än vad man räknade medi överenskommelsen mellan staten och kommunerna om daghemsutbyggnadenunder perioden fram t. o. m. För perioden som helhet ligger kommunemadock enligt sina planer på en lägre nivå än vad som förutsattes iöverenskommelsen. Det är dock enligt min mening angeläget attytterligare öka utbildningskapaciteten på förskollärarlinjen. Ökningenbör helt tillfalla storstadsområdena medan antagnuigen på övriga orter börligga kvar på samma nivå som under innevarande budgetår. För att få ensnabbare genoraslagskraft av ökningen förordar jag att de tillkommandeplatserna i första hand tas i anspråk för 50-poängsutbild-ning av barnskötaretill förskollärare. Jag har därför beräknat medel för ytterligare 72antagningsplatser i sådan utbildning i , och . Medbänsyn till de svårigheter som förelegat att få behörigasökande till dessa utbildningar bör dock UHÄ ges möjlighet att lokaliseraantagningsplatserna inom 50-poängsutbildningen till andra orter där behovföreligger. Om antalet platser i sådan utbildning trots detta inte kan fyllasbör UHÄ kunna byta outnyttjade platser i denna utbildning tillantagningsplatser i 80/100-poängsutbildning. Sådant utbyte skall, enligt minmening, ske inom ramen för tilldelade medel och får således ej medföramerkostnader för statsverket under påföljande budgetår. För att underlättarekryteringen till 50-poängsutbildningen har regeringen genom förordninghösten 1977 ändrat behö- 1977/78:100 Bilaga 12 447 righetsvillkoren så att det blirmöjligt att antas till utbildningen för sådana sökande som inhämtat sinyrkeserfarenhet före barnskötarutbild-ningen.