prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — a. framförts avhögskolan i , där utbildning för bibliotekarier bedrivs, och av /SR.Det är min uppfattning att delegationen bör ha en övergripande, samordnandeuppgift när det gäller att ta initiativ till och främja utbildning inom dettaområde. Detta innebär inte något intrång på högskolans ansvar för planering ochutveckling av sådan utbildning som naturiigen hör till högskolans ansvarsområde.Delegationen bör givetvis samarbeta nära med alla berörda organ. Dessövergripande ansvar innebär i första hand att den skaffar sig överblick överbefintliga utbildningar och tar initiativ, i samråd med övriga berörda organ,där brister finns. Riksarkivetanför att en gränsdragning bör göras så att delegationens mandat inte berörarkivområdet. Jag delar uppfattning atl en så klaransvarsfördelning som möjligt bör göras mellan delegationen och statensarkivstyrelse. Frågan om avgränsning mellan arkivstyrelsens ansvarsområde ochdelegationens bör därför behandlas i organisationsarbetet. 5.3.3En delegation för informationsförsörjning Jagtillstyrker således att en delegation för informationsförsörjning inrättas.Delegationen skall ansvara för övergripande planering och samordning inominformationsförsörjningsområdet. Den skall vidare svara för forsknings- ochutvecklingsverksamhet och ha vissa serviceuppgifter. I delegationens uppgifterbör ingå att svara för internationell bevakning och samverkan. Delegationenbör i enlighet med utredningarnas förslag få ställning som självständigmyndighet under . Till frågan om administrativställning för delegationen återkommer jag i det följande. med atl delegationeninrättas bör SINFDOK och FBR upphöra. Enligtutredningarnas förslag skall delegationen ha högst tio ledamöter representerandeallmänintressen, användarinlressen och närliggande områden. AUmän- och användarintressenaförutsätts få majoritet i delegationen. Utredningarna har inte tagit ställninglill frågan om i delegationen bör ingå personalförelrädare. Prop.1977/78:114 84 En rad remissinstanser har anfört synpunkter påsammansättningen. Jag utgår för egen del från att sammansättningen börövervägas ytterligare, bl.a. i anslutning till organisationsarbete, och medhänsynstagande till framförda synpunkter. Utgångspunkten för sådanaöverväganden bör vara att delegationen, för att fullgöra sina uppgifter, måstevara ell organ där allmän- och användarintressena har en stark representation.Samtidigt måste delegationen ha tillgång till bred sakkunskap. När den slutligasammansättningen fastställs måste dessa olika faktorer beaktas. Enligt min meningbör dock inle någon bindning göras i instruktion eller liknande till attbestämda organ eller sammanslutningar skall representeras i delegationen. Remissinstanserna har i allmänhet varit positiva tillutredningarnas förslag om atl ell anlal nämnder knyts till delegationen. Enrad synpunkter haremellertid förts fram på såväl vilka nämnder som bör inrättassom sammansättningen av nämndema. Några instanser, bl. a. riksrevisionsverkel(RRV) och , är tveksamma till en fast nämndorganisation.RRV förespråkar i stället en mer flexibel organisation med arbetsgrupper därdelegationen själv beslutar såväl om inrättande som om avvecklande. Med tanke på informationsförsörjningens mångsidighet tordedel komma alt krävas olika beredande organ under delegationen. Det torde ocksåbli nödvändigt alt i olika sammanhang anlita ytterligare expertis utöver densom ingår i själva delegationen. Ett syslem med nämnder så som utredningarnahar föreslagit anser jag därför vara befogat. Givelvis bör vid sidan avpermanenta nämnder olika arbetsgrupper m. m. kunna tillsättas för tillfälligauppgifter. Remissbehandlingen har visat all ytterligare övervägandenkrävs om vilka nämnder som bör inrättas. Detta bör ske under organisationsarbetet.Därvid bör givetvis beaktas säväl utredningarnas förslag som dessa själva harangett som exempel - som synpunkter framförda i remissbehandlingen. Vid utformningen av nämndorganisationen bör givetvis enavstämning göras av hur olika intressegrupper kan representeras i olikanämnder. Det är möjligt alt man härvidlag från börian kan ange vilka sakområdensom bör företrädas i resp. nämnd. Någon definitiv bindning till organ och sammanslutningarbör emellertid inle heller här göras. Delegationen kommer i vart fall inledningsvis att ha ettjämförelsevis litet kansli. Det kan därför vara ändamålsenligt om denadministrativt kan knytas till något befintligt organ, i första hand nationalbiblioteket.Delta bör prövas som ett första alternativ i organisationsarbetet. Flera remissinstanser har tagit upp de förslag lillmedelsberäkningar som utredningama har gjort för delegationens verksamhet.Detta måste givetvis bedömas i budgetberedningen för resp. budgetår. Somutgångspunkt för den första budgetbedömningen bör då ligga ell inom organisalionsarbe- 1977/78:114 85 let utarbetat detaljförslag lill organisation fördelegationen och till anslags-struktur. Jag återkommer i det följande till frågoromförberedande organisationsarbete inför inrättandet av delegationen. Som jag har anfört i det föregående förordar jag atl vidsidan av en delegation för informationsförsörjning det nuvarande KB ombildastill ett nationalbibliotek med vissa uppgifter av nationell karaktär. Dessutomskulle överta övriga uppgifter som f n. åvilar KB och sominte förs lill något annat organ. Förslagen om nationalbibliolekets uppgifter ochorganisation läggs som jag har nämnt fram av BIDOK ensam. Enligt BIDOK:s förslag skall det nya nationalbiblioleketsverksamhet försiggå inom två program, ett för nationaldokumentära uppgifter ochett för nationella serviceuppgifter. Till de nationaldokumentära uppgiftema bör enligtutredningen hänföras bl. a. verksamheten som arkivbibliotek för svenskaskrifter, verksamheten vid nationalfonoteket samt framställning av denationalbibliografiska produkterna. Därutöver skall i det nationaldokumentäraprogrammet också ingå att vårda och förkovra KB:s äldre samlingar av böcker ochannal tryck, handskrifter, kartor och planscher samt att svara förskyddsfilmning av dagstidningar och i övrigt hålla en representativ samling utiändsklitteratur. De nationella serviceuppgifterna avses främst bestå i altframställa accessionskalalogen över förvärv av utländsk litteratur tilllandets vetenskapliga bibliotek samt tillhandahålla utländsk bibliografiskinformation i datorläsbar form frän bibliografiska centraler i andra länder ochlämna svensk bibliografisk information till utländska centraler m. m. I dettaprogram skall enligt BIDOK också kunna ingå att upprätta specialbibliografiereller ämnesbibliografier. Flertalet remissinstanser har tillstyrkt BlDOK:s förslagom det nya na-lionalbibliotekets uppgifter. Även jag kan i huvudsak ansluta migtill den inriktning som utredningen har angivit. Pä några punkter torde dock en närmare precisering behövagöras. Vad gäller uppgiften att svara för bevarandet av nationalexemplaren avsvenska skrifter har denna fråga behandlats av en särskild utredning,utredningen om skyldighet att leverera biblioteksexemplar av tryckt svenskskrift, som lade fram sina förslag i betänkandet (DsU 1977:12)Pliktexemplar av skrift. Mina ställningstaganden lill dessa förslag harjagredovisat i den proposition (1977/78: 97) som tidigare under harförelagts med förslag om åtgärder för atl bevara skrifter och ljud-och bildupplagningar. Ställningstagandena innebär för KB:s del bl. a. att delfår pliktexemplar av allt svenskt tryck och har skyldighet all bevara Prop.1977/78:114 86 detla som nationalexemplar för framtiden. Dettaställningstagande överensstämmer i huvudsak med BlDOK:s förslag. I den nämnda propositionen harjag även förordat, medavvikelse från BIDOK:s förslag men i anslutning till dataarkiveringskommitténs (U1968:48) förslag, all nationalfonoteket förs till det arkiv för ljud och bildsom föreslås bli inrättat den . Organisationen av mikrofilmningen av dagstidningar harövervägts av en särskild kommitté, tidningsfilmningskommittén. Jag avser att taupp denna fråga särskilt i det följande och kommer därvid att förorda att dennaverksamhet knyts till . Några remissinstanser har tagit upp avgränsningen mellan nationalbiblioteketoch vid i . Jag vill i denna fråga först erinra om vad jag anfördehärom i prop. 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan (s. 345,jfr. UbU 1976/77:20, rskr 1976/77:246). Jag erinrade därvid om uttalandet i prop.1975:9 alt den del av KB som avsåg service lill utbildning och forskning sålångt möjligt borde inordnas i högskolans biblioleksorganisation. Mot bakgrundav det utredningsarbete som därefter hade fullgjorts av organisationskommitténför högskolereformen i förordade jag att iStockholm i princip skulle svara för litteraturförsörjningen till utbildningoch forskning vid . Det skulle alltså i första hand ankomma påuniversitetsbiblioteket att förvärva och hålla den Utteratur det därvid varfråga om. 1 avvaktan på all KB:s framtida uppgifter fastställdes utgick jagfrån att den slutliga överföringen av uppgifter lill universitetsbiblioteketborde anstå. En viss resursomfördelning ägde dock rum med anledning av attuniversitetsbiblioteket från KB övertog bevakningen av jordiska samt vissasamhällsvetenskapliga och humanistiska ämnesområden. anslöt sig tilldessa förslag. 1 sitt yttrande över BlDOK:s förslag menar universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) att en klar åtskillnad mellan nationalbiblioleketsoch universitetsbibliotekets uppgifter nu kan göras, och att en överföring avuppgifter och resurser till universitetsbiblioteket bör komma till stånd ienlighet med den fastställda gränsdragningen. hävdarför sin del atl KB:s nuvarande samlingar under överskådlig framlid kommer atlvara absolut oundgängliga för humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning istockholmsregionen. måste ges möjlighet att även ifortsättningen fungera som forskningsbibliotek för kulturliv, forskning ochmassmedia i regionen. KB och universitetsbiblioteket bör därför, anförförbundet, föras samman lokalmässigt. KB självt, liksom och , menar all vissa ämnesområden, bl. a. sådanasom anknyter till de centrala kulturinstitutionernas, massmedias ochbokbranschens behov, inte kommer atl bevakas med tillräcklig bredd av något avuniversitetsbiblioteken, och att därför även ifortsättningen bör bevaka dessa. 1977/78:114 87 Särskilt med den snabba utvecklingen och ökningen avkostnaderna för informationsförsörjningen måste ett rationellt utnyttjande avde gemensamma resurserna vara utgångspunkten för fördelningen av uppgiftermellan berörda enheter. För egen del anser jag att den huvudprincip som jagförordade skall vara utgångspunkten för ansvarsfördelningen mellande två biblioteken. Universitetsbiblioteket bör alltså i första hand ansvara förlitteraturförsörjningen lill den forskning och utbildning som bedrivs viduniversitetet. a. KB självt påpekar finns det vissa ämnesområden som iförsta hand utnyttjas av grupper utanför . Dessa bör kunna bevakasav . Detta har vidare en självklar skyldighet att specialbevakasådana områden som direkt anknyter till övriga uppgifter.Slutligen är det givetvis sä att KB:s nuvarande samlingar delvis täckerområden som i fortsättningen kommer att bevakas av universitetsbiblioteket.Dessa delar kommer självklart atl behöva utnyttjas även av dem som studerareller forskar vid , vilket förutsätter en nära samverkan mellanbiblioteken. En skarp gränslinje kan inte dras mellan de tvåbibliotekens ansvarsområden. Ett rationellt framtida utnyttjande av de tvåbibliotekens resurser förutsätter ett nära samarbete mellan dem. Det börankomma på de tvä bibliotekens ledningar att närmare lägga fast ansvarsfördelningenoch lämpliga samarbetsrutiner mellan biblioteken, har anfört att de tvåbiblioteken bör föras samman lokalmässigl. Delta är givetvis en fråga som fårprövas i ljuset av övriga beslut om lokaler m, m. för de två enheterna.Förutsättningar för en lokalsamordning torde inte föreligga f n.Universitetsbiblioteket är nu förlagt till . Jag vill här anmäla attregeringen gav i uppdrag att projektera enny biblioteksbyggnad i anslutning till de nuvarande lokalerna. För att fyllasina uppgifter bör universitetsbiblioteket enligt min mening också varaförlagt till det område där huvuddelen av institutioner m. m. ärlokaliserade. En viktig uppgift för det nya kommeralt vara att svara för nationalbibliografiska uppgifter och för accessionskalalogenför förvärv av utländsk litteratur i vetenskapliga bibliotek. F. n. släparproduktionen av bibliografierna kraftigt efter. För att bibliografierna rättskall fylla sin uppgift krävs emellertid alt eftersläpningar i framställningenundviks. Det bör ankomma på att göra en sådan planering attdetla kan ske. Frågan bör övervägas redan under arbetet inför omorganiseringenav . Delegationen bör i samråd med lägga framförslag om hur det bibliografiska arbetet skall utformas . Deltasammanhänger givetvis också med utvecklingen av det datorbaseradeinformationssystemet för de vetenskapliga biblioteken, LIBRIS. F. n. leds av riksbibliotekarien. Enligt BlDOK:sförslag skall det omorganiserade ledas av en styrelse varssammansättning Prop.1977/78:114 88 är representativ för olika grupper m, m, som ärintressenter i verksamhet. Remissinstanserna har genomgåendetillstyrkt detta förslag. Även jag ansluter mig till förslaget. En sådanordning är den normala för bl.a, centrala ämbetsverk och bör gälla även nationalbiblioteket.Det bör vidare betonas att har en mycket bred inriktning mot storagrupper i samhället, och att det därför bör vara ett klart intresse för biblioteketatt i en styrelse få in synpunkter och önskemål på verksamhetens utformningfrån dessa olika grupper. Vissa synpunkter har framförts på styrelsenssammansättning. Den slutliga sammansättningen bör övervägas vidare motbakgrund av förslagen och dessa synpunkter, I likhet medvad jag anförde i detföregående om delegationen för informationsförsörjning bör inte heller för nationalbiblioleketsdel i instruktionen skrivas in att bestämda organ eller sammanslutningar skallrepresenteras i styrelsen. BIDOK har också föreslagit att organiseraspå tre huvudenheter, en enhet för arkivbiblioteksfunktioner, en enhet för fonogramfunktioneroch en enhet för bibliografiska funktioner. Jag är inte beredd att . ta ställningtill detta förslag utan utgår från att interna organisationprövas under organisationsarbetet. Jag återkommer i det följande till frågor om förberedandeorganisationsarbete inför omorganisationen. 5.3.5 Mikrofilmning av svensk dagspress I prop, 1973:1 (bil. 10 s. 393) förordade föredragandestatsrådet att mikrofilmning av den svenska dagspressen skulle ske i huvudsakefter riktlinjer som statskontoret hade föreslagit i en särskild rapport.Riksdagen anslöt sig till förslaget (UbU 1973: 8, rskr 1973:105). Förslag omorganisation m. m. för tidningsfilmningen har sedermera utarbetats av ensärskild kommitté, tidningsfilmningskommittén (U 1973:07, TFK) och lagts frami två rapporter (Ds U 1975:4, 1976:14) Dagspress på mikrofilm. Eftersom lidningsfilmningenhar anknytning till vissa av de frågor jag har berört i del föregående, främst KB:sframtida organisation och uppgiften att bevara nationalexemplaret av svenskttryck, tar jag upp denna fråga . Papperet i dagstidningar är av sådan kvalitet atl detfortgående bryts ner och förstörs. Om materialet också används, t.ex. förforskningsändamål, förslits det snabbi. För att bevara tidningsmalerialet päsikt fordras därför att det filmas. Filmen kan nämligen i flertalet fallutnyttjas i stället för originalet. Ett ytterligare skäl för filmning är attdärigenom avsevärda lokal-utrymmen kan frigöras eftersom originaltidningarnainte behöver sparas i så många exemplar. Utgångspunkten för mina överväganden i det följande ärriksdagens ställningstagande . Jag erinrar om alt jag i proposition1977/78: 97 om åtgärder för att bevara skrifter och ljud- och bildupplagningarvad gäl- Prop.1977/78:114 89 ler pliktleveranser av dagstidningar har utgått fråndetta. Mina förslag i nämnda proposition innebär att dagstidningar, lillskillnad från annat svenskt tryck, skall lämnas i tre exemplar. Två exemplarskall gå till KB och ett exemplar till vid i av KB:s exemplar skall vara nationalexemplar och sparas för framtiden,medan det andra exemplaret är avsett atl användas vid filmningen och däreftergallras. Det exemplar som lämnas till universitetsbiblioteket i Lundförutsätts sparas och vid behov nyttjas på samma sätt som det nationella reservexemplaretav svenskt tryck i övrigt. I nämnda proposition harjag också redogjort för minbedömning av vissa rättsliga frågor kring filmning av tidningsexemplaren. Derättsliga frågor i övrigt som kan bli aktuella bör övervägas i samband med delkommande organisationsarbetet mot bakgrund av förslagen i prop. 1977/78:97 och TFK:sbedömningar. TFK föreslår att lidningsfilmningen omfattar såväl kontinueriigfilmning, dvs, löpande filmning av varje dagstidning som kommer ul i ,och retrospektiv filmning, dvs, filmning av sådana serier av svenska dagstidningarsom finns vid de vetenskapliga biblioteken och som inte har filmats tidigare. Kommittén förordar att filmningen omfattar samtliga unikasidor av tidningarna samt löpsedlar. Filmningen föreslås vara uppdelad i tresviter, nämligen svit A omfattande resp. tidnings huvudedition, svit Bomfattande ändrade sidor jämte tidningens första edition ifall denna skiljersig från huvudeditionen, och svit C omfattande löpsedlar. Kommittén beräknadeantalet exponeringar lill 780000. Enligl förslagen i prop. 1977/78:97 skall pliktexemplarlämnas av den första editionen av dagstidning och, om minst tre editioner ges ut,även av den sista editionen. Vidare skall bl. a. varje ändrad sida lämnas. Jag ansluter mig till kommitténs förslag. En förutsättningför en filmning av denna omfattning bör vara att de unika sidorna sorleras ulpå resp. tidningstryckeri. Såväl vid en enkät som Svenska tidningsutgivareföreningengjorde för TFK:s räkning som av remissvar från framgåratt förutsättningar härför föreligger. Jag utgår från att samråd äger rummellan tidningarna och det organ som får ansvar för tidningsfilmningen omnärmare regler för framlagningen av materialet. Vad gäller den retrospektiva filmningen bör denna enligtkommitténs bedömning kunna genomföras . Jag anser inleatt det finns anledning att f.n. fixera någon tidsgräns för den retrospektivafilmningen. 1 likhet med kommittén menar jag alt den kontinuerliga filmningenbör prioriteras. Vid den retrospektiva filmningen bör givetvis med förtur tassådana tidningar som löper störst risk att förstöras. Kommittén lägger också fram beräkningar av kostnader ochbehov av arbetskraft för såväl den kontinuerliga som den retrospektivafilmningen. Jag återkommer till detta i del följande. 1977/78:114 90 TFK finner det naturligt atl uppgiften att svara förmikrofilmning av svensk dagspress knyts till KB. En särskild enhet, svenskatidningsavdelningen, föreslås bli inrättad. Ansvaret för nationalexemplaret av det svenska trycketligger hos KB och skall enligt mina förslag i del föregående göra detäven i fortsättningen. Uppgiften att svara för mikrofilmning av den svenskadagspressen är enligt min mening en del av detta ansvar. Förslaget till lag ompliktexemplar i prop. 1977/78: 97 ulgår ocksä från att så är fallel. Jagförordar därför att KB skall ansvara för tidningsfilmningen. Vad gäller själva filmningen förutsätter jag i likhet medkommittén att den utförs externt. Det bör ankomma på KB atl infordra anbud ochta ställning till var och hur filmningsverksamheten i detalj skall bedrivas.Därvid får möjligheterna alt förlägga själva filmningen såväl lillstockholmsområdet som utanför detta undersökas. Avgörande förställningstagandet bör vara dels de biblioieksmässiga krav som bör ställas,dels en ekonomisk bedömning av olika alternativ. Enligt förslagen i prop.1977/78:97 skall de nya bestämmelserna om pliktleveranser av bl. a.dagstidningar träda i kraft den . Planeringen för mikrofilmningav dagstidningarna bör inriktas på start . Tidningsfilmningenbör alltså beaktas i förslagen till anslagsframställning för budgetåret1979/80, TFK har vidare förordat atl allteftersom den retrospektivafilmningen utförs, äldre tidningslägg i biblioteken bör gallras ut, 1 anslutningtill mina tidigare förslag om nationalexemplar och nationellt reservexemplar avsvenskt tryck utgår jag ifrån att även de äldre tidningsläggen sparas av KB ochav universitetsbiblioteket i . Övriga exemplar bör, med hänsyn till destora magasinutrymmen som tas i anspråk, efter hand kunna gallras ut, TFK tar också upp en rad tekniska fiågor i samband med lidningsfilmningen.Jag bedömer att dessa inte behöver tas upp i detta sammanhang utan bör liggatill grund för resp. myndigheters arbete med dessa frågor. 5.3.6 Informationscentralerna vid institutetoch vid tekniska högskolan i Utredningarna har även diskuterat medicinskainformationscentralen vid karohnska institutet () och informations- ochdokumentationscentralen vid tekniska högskolan i (IDC) och derasframlida ställning. Jag har i det föregående redovisat vilka förslagutredningarna lägger fram för centralemas verksamhet. Remissinstanserna har istort sett tillstyrkt förslagen. För egen del ansluter jag mig till utredningarnasbedömning att verksamheten vid centralerna nu har kommit över försöksstadiet.Huvudansvaret för centralernas verksamhet bör åvila karolinskainstitutet resp. Prop.1977/78:114 91 Det bör ankomma på berörda myndigheteratt i samband med sina förslag till anslagsframställning för budgetåret1979/80 lägga fram förslag om finansiering m, m. av centralernas verksamhet. Försöksverksamhet med ett datorbaserat informationssystemför bibliotek, LIBRIS, bedrivs . Sammanhållande ansvar förverksamheten har åvilat statskontoret. Enligl beslut av regeringen den 15december 1977 skall, i avvaktan på ställningstagandena till BIDOK:s förslag,ansvaret förden löpande driften av LIBRIS ligga hos KB, medan utvecklingsansvaretfortsatt ligger hos statskontoret. Enligt BIDOKisförslag skall ansvaret för den löpande driften ligga hos det nya ,som en del av dess nationalbibliografiska uppgifter. Utvecklingsansvaret skallligga hos delegationen för informationsförsörjning. Remissinstanserna har iallmänhet tillstyrkt denna uppdelning. Några instanser har framhållitangelägenheten av att bl. a. de LIBRIS-anslutna biblioteken och användarnatillförsäkras inflytande på såväl driften som utvecklingen av systemet. Någrainstanser har också önskemål om utbyggnad av LIBRIS i olika avseenden.Statskontoret å sin sida förordar att i dagslägel förändringarna i LIBRISbegränsas till vissa förbättringar medan en fortsatt systemutveckling börställas . revisorer har i skrivelse ,med utgångspunkt i en på initiativ av revisorerna företagen granskning(Granskningspromemoria nr. 10/1977) hemställt alt erforderliga åigärder vidtasför att uppnå en tillfredsställande organisatorisk förankring av LIBRlS-systemet,att såväl kortsiktiga som långsiktiga mål för systemets utveckling fastställs,alt systemels tekniska funktioner ses över och alt tillfredsställandeutbildning ges den personal som är engagerad i LlBRIS-verksamhelen. För egendel anser jag att förslaget om ansvarsfördelning för LIBRIS naturligt följerden uppdelning av de nationella informalionsförsörj-ningsuppgiflerna somutredningarna har föreslagit. Jag tillstyrker därför förslaget. Den exaktainplaceringen organisatoriskt hos resp. organ bör övervägas under detorganisationsarbete som förutsätts komma till stånd inför /80. Del börankomma på delegationen och att överväga den fortsattautvecklingen av LIBRIS och lägga fram förslag lill verksamhetsplaner på längresikt. Det material och de synpunkter som har förts fram av revisorerbör därvid kunna nyttiggöras. Jag avser att senare föreslå regeringen atlrevisoremas skrivelse överlämnas till berörda organ för beaktande. 1977/78:114 92 BIDOK och har föreslagit attdelegationen för informationsförsörjning inrättas den Ijuli 1978. BIDOK harvidare förordat att omorganisationen av KB genomförs , Med hänsyn bl.