prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78:1 Regeringens proposition omett centralt organ för informatioosförsörjning, m. m.; Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen konstateras all den snabba utvecklingen på informations- och dokumentalionsområdetkräver åtgärder för all säkerställa en effektiv informations- ochdokumentationsverksamhet och ett ändamålsenligt utnyttjande av resurserna. Detär därvid viktigt all behandla den traditionella biblioteksverksamheten ochden tekniska informationen och dokumentationen som en helhet, vetenskaplig ochteknisk informationsför-söijning. Motdenna bakgmnd föreslås att en särskild delegation för informationsförsörjning inrältas.Delegationen skall ha som huvuduppgift att svara för dels övergripandesamordning och planering av informationsförsöriningen, dels forsknings- ochutvecklingsarbete inom denna. 1propositionen föreslås också all kungl. Biblioteketbör ha ställning som nationalbibliotek med uppgift bl. a. atl bevara nationalexemplaretav del svenska trycket och atl svara för den nationalbibliografiskaverksamheten. Del omorganiserade skall enligt förslaget ledas av enstyrelse med representation för olika intressen som berörs av biblioteketsverksamhet. Ävenfrågor om organisation m. m. för mikrofilmning av svensk dagspress behandlas ipropositionen. Förslageni propositionen föreslås bli genomförda . Prop.1977/78:114 2 Närvarande: statsministern , ordförande, statsrådenBohman, , , , , , , , Åsling,Söder, , Mundebo, Krönmark, , , ochWirtén. Föredragande: statsrådet . Proposition om ett centralt organ förinformationsförsörjning, m. m. Med stöd av regeringens bemyndigande den 29 maj 1975tillkallade dåvarande chefen för sakkunniga' för attutreda frågan om ett centralt biblioteksorgan m.m. De sakkunniga antogbenämningen biblioteks- och dokumentationssamverkanskommittén (BIDOK; U1975:06). Med stöd av regeringens bemyndigande den 26 juni 1975tillkallade t. f. chefen för industridepartementet en sakkunnig' för att seöver organisationen av verksamheten inom området teknisk och vetenskapliginformation och dokumentation. Utredningen antog benämningen (1 1975: 04). Med stöd av regeringens bemyndigande tillkaUade slutligendåvarande statsrådet sakkunniga med uppgift att svaraför planering m. m. av verksamheten med mikrofilmning av den svenska dagspressen.De sakkunniga antog benämningen tidningsfilmningskommittén (U 1973:07). BIDOK och avgav den 20 oktober 1977ett gemensamt betänkande (SOU 1977:71) Vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning.Efter remiss nar yttranden över belänkandet avgivits av datainspektionen,, , , statens väg- och trafikinslitut,, statskontoret, 'Generaldirektören (ordförande), byråchefenPaul Almefelt, t. f. överbibliotekarien , länsbibliotekarienJan , riksdagsledamoten , överbibliotekarien ,dåvarande riksbibliotekarien ' Riksdagsledamoten , den 1 febmari 1977efterträdd av civilingenjören ä Överdirektören , ordförande, förstebibliotekarien , organisationsdirektören , numerakanslichefen , docent 1977/78:114 3 ,, , , kungl.biblioteket, universitets- och högskoleämbetet, som också har överiämnatremissyttranden från ett antal högskolor, , statenskulturråd, , patent- och registreringsverket, statensindustriverk, styrelsen för teknisk utveckling, statens råd för vetenskapliginformation och dokumentation, forskningsrådsnämnden, humanistisk-samhällsvelenskapligaforskningsrådet, medicinska forskningsrådet, naturvetenskapligaforskningsrådet, forskningsbib-lioteksrådet, ,statens råd för skogs- och jordbruksforskning, delegationen för energiforskning,AB Atomenergi, , Centralorganisationen /SR,, ,i , , länsbiblioteket i Jämtlandslän, Nordforsk, . Svenska bokförläggareföreningen.Svenska kommunförbundet. , allmänna biblioteksförening,, hantverks- och industriorganisalion,, radio AB, iSverige, Tekniska litteratursäUskapei, ochTjänstemännens centralorganisation. Skrivelserhar dessutom inkommit från , ,,,Föreningen saml Plan- och byggterminologikommittén. Tidningsfilmningskommitténavgav den 14 febmari 1975 en rapport (DsU 1975:4) Dagspress på mikrofilm.Tidningsfilmningens omfattning och organisation m. m. och den 17 november 1976en andra rapport (DsU 1976:14) Dagspress på mikrofdm. Filmning arkivering -läsning. Efter remiss har yttranden över kommitténs/ö/-jffl rapport avgivits avjustitiekanslern, riksåklagaren, hovrätten över och ,statskontoret, , , , kungl.biblioteket, universitetskanslersämbetet - som överlämnat yttranden frånuniversiteten i , , , och - ,siatens humanistiska forskningsråd, statens råd för samhällsforskning,forskningsbiblioteksrådet, i län som överlämnatyttranden bl. a. från länsarbetsnämnden i län - organisationskommitténför skyddat arbete, läns landsting, kommun, samt (, och ), saml överkommitténs andra rapport av statskontoret, , riksrevisionsverkel,, kungl. , universitets- och högskoleämbetet somöverlämnat yttranden från universiteten i , , , ,och - , statens provningsanstalt, humanis-tisk-samhällsveienskapligaforskningsrådet, forskningsbiblioteksrådet, ,läns landsting, Sveri- 1977/78:114 4 2 BIDOK :s och förslag Biblioteks-och dokumentalionssamverkanskommiltén (U 1975:06, BIDOK) och (I 1975: 04) har lagt fram förslag om informations- ochdokumentationsverksamhet m. m. i det gemensamma betänkandet (SOU 1977:71)Vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning. 1kapitel 2 av betänkandet redovisar utredningarna sin uppfattning i centrala avgränsnings-och definitionsfrågor. beroende som industrination av den informationsom framkommer på olika håll i världen medför allt större krav på en effektivinformationsförsörjning, framhåller de. För att bemästra den krävs ökad samverkan, nationellt ochinternationellt, mellan de institutioner som förmedlar information och ökadanvändning av tekniska hjälpmedel. Denverksamhet de båda utredningarna behandlar faller inom ett område som är svårtatt definiera och avgränsa. Utredningarna ser det som nödvändigt att samordna åena sidan traditionell biblioteksservice och å andra sidan vetenskaplig ochteknisk information och dokumentation. Utredningamaanvänder som sammanfattande benämning på detla vida problemområde begreppetvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning till skillnad fråninformationsspridning. Den vetenskapliga och tekniska informationsförsörjningenbetjänar forsknings- och utvecklingsverksamhet, högskoleutbildning och annanverksamhet som baseras på dokumenterad erfarenhet, såsom utrednings- ochplaneringsverksamhet inom den offentliga och privata sektom, massmediasverksamhet men även enskilda människors studier. Den tekniska informationen istrikt bemärkelse är ell problemområde som i första hand berör SINFDOK-utredningen.Med sådan teknisk information avses material av icke-vetenskaplig karaktär avsärskild betydelse för företagen, såsom produktdata, mätvärden, områdesöversikteroch information om patent. Informationsförsörjningenbeskrivs mot bakgrund av en indelning i tre typer av system: referenssystem, beståndssyslemoch kommunikations-syslem. Till referenssystem hänförs de hjälpmedel som syftartill atl ge kännedom om existerande informationskällor. Beståndssyslem bestårav biblioteks och andra institutioners gemensamma samlingar av dokument 1977/78:114 5 Referenssystem och beståndssyslem samverkar viakommunikationssystem som främst kan ses som förbindelselänk med användareneller den som söker information. 2.1.2 Allmännariktlinjer ior informationsförsörjningen Utredningamaformulerar vissa allmänna riktlinjer för informationsförsörjningen. De angeratt huvudsyftet bör vara att informationsförsöriningen skall kunna tillgodosede behov av information som finns eller som kan förutses vid forsknings- ochutvecklingsverksamhet och liknande verksamhet oavsett var den bedrivs isamhället. Informationsförsörjningenskall avse information inom alla ämnesområden samt förse användarna medinformation oavsett medium, form, bearbetningsgrad och oberoende av var den framtagils.Del internationella utbudet av informationstjänster skall utnyttjas i störstamöjliga utsträckning och de intemationella kontakterna hanteras medutgångspunkt i en helhetssyn på den nationella informationsförsörjningen. Detjänster som byggs upp skall också utnyttja de möjligheter som ges avtillgänglig teknik. Utredningarnaframhåller att har ett särskilt ansvar för alt del svenska kulturarvetbevaras och tillhandahålles. Detla speciella ansvar medför stora krav påfullständiga bestånd och noggrann bibliografering. Riktlinjer för denna typ av nationaldokumentärverksamhet anges vara att samla, ordna, förteckna, förvara och tillhandahållayttringar av svenskt språk, liv och kultur. Medutgångspunkt i den tidigare indelningen i referenssystem, beståndssystem ochkommunikationssystem ger utredningama en utförlig beskrivning av informationsförsöriningeni dagsläget. Med anledning av den betydelse frågorna om forskning och utvecklingsamt utbildning inom informationsförsörjningen har för utredningamas senareöverväganden behandlas dessa verksamheter i ett särskilt avsnitt. Vidarebeskrivs folkbibliotekens roll liksom internationell samverkan inom informationsförsöriningen. Isärskilda avsnitt beskriver utredningarna kungl. , forskningsbiblioteksrådet(FBR), statens råd för vetenskaplig och teknisk information och dokumentation (SINFDOK),informationscentralerna vid och tekniska högskolan i ,samt försöksverksamheten med ett datorbaseratinformationssystem för bibliotek (LIBRIS). 2.1.3.1Den vetenskapUga och tekniska informationsförsörjningen Vidredogörelsen för den vetenskapliga och tekniska informationsför- 1977/78:114 6 sörjningenbeskriver utredningama först tillkomsten av vissa samarbetsorgan. Vissa av dembeskrivs utförligare senare i betänkandet. Detsvenska biblioteksväsendet brukar traditionellt indelas i två skilda bibliotekstyper,vetenskapliga bibliotek (forskningsbibliotek) och folkbibliotek. Till denförsta gmppen kan också hänföras vissa specialinriktade informationscentralerför informationssökningstjänster. Inom gruppen vetenskapliga bibliotek brukarman skilja mellan allmänbibliotek, specialbibliotek och förvaltningsbibliotek.Även vissa företagsbibliotek har karaktär av forskningsbibliotek. Somvetenskapliga allmänbibliotek räknas i första hand kungl. intar en särställning genom attsåsom nationalbibliotek och självständig myndighet sortera direkt underregeringen. Universitetsbiblioteken och de flesta specialbiblioteken är däremoti organisatoriskt hänseende serviceinrättningar inom högskolan. Betydandespecialbibliotek finns vid de tekniska högskolorna, lantbruksuniversitetet.Handelshögskolan i saml och vid vissa museer,vetenskapliga institut och akademier. Dessa bibliotek begränsar i regelförvärv och service till vissa ämnesområden av särskilt intresse förbibliotekets huvudman. Flera större förvaltningsbibliotek fungerar också somspecialbibliotek, bl.a. . De vetenskapligaspecialbiblioteken har en påtagligt stark koncentration till . Destörre informationscentralerna är förlagda lill högskoleenheter under utbildningsdeparlemenlet.Verksamheten finansieras dock lill stor del genom bidrag från SINFDOK.Myndigheter inom flera andra departements ansvarsområden finansierar ochbedriver också informationsförsörjning. Huvuddelen faller dock inom industri-och utbildningsdepartementens ansvarsområden. 1 nformationsförmedUngentill industrin sker på olika sätt. Företagsbiblioteken svarar för vissainformationsfunktioner, medan en betydande del av den aktuella informationengår direkt till företagsledningar, stabsorgan eller expertis ilinjeorganisationen utan all passera biblioteken. Arbetsgivarorganisationeroch branschorgan liksom branschforskningsinstitut och olika serviceorgan inomnäringslivet är betydelsefulla inslag i företagens informationsförsörining. Etttjugotal större företagsbibliotek finns f. n. i landet. Mindre förelag har iallmänhet inte egna resurser för informationsförsörjning. Företagsbibliotekensamarbetar inbördes och med allmänt tillgängliga vetenskapliga bibliotek ochinformationscentraler genom fjärrlån och utnyttjande av referenstjänsler.Tekniska högskolans bibliotek i förmedlar bl. a. lån av sällsyntatidskrifter från vissa förelagsbibliotek. Medan staten bärhuvudansvaret för de vetenskapliga biblioteken är folkbiblioteken i allt väsendigten uppgift för kommunema, även om ett mindre statsbidrag ulgår till främstlänsbibliotek och lånecentraler. Prop.1977/78:114 7 Anslagentill de vetenskapliga biblioteken inom ansvarsområde(undantaget vissa bibliotek med programbudgetanslag) uppgår innevarandebudgetår (1977/78) till ca 90,1 milj. kr. SlNFDOK:s anslag uppgår budgetåret1977/78 till 7,4 milj. kr. Referenssystemettillhandahåller uppgifter om informationsbärare som dels gör del möjligt altentydigt identifiera dokument, dels ger en viss uppfattning om dess innehåll.I systemet inbegrips även hänvisningar till andra källor än dokument, t. ex.fakta, numeriska data, institutioner och personer. Dokumentenidentifieras med hjälp av bibliografiska beskrivningar. Dessa kan innehållauppgifter om författarnamn, titel, utgivningsort, tryckår m. m. Tillbeskrivningarna kan också höra klassifikationsbeteck-ningar, indextermer ochinnehållsbeskrivningar (referat, abstracls). Bibliotekoch informationscentraler tillhandahåller informationssökningsservice,referenstjänster, som innebär atl användaren får tillgång till bibliografiskinformation. Biblioteken har tillhandahållit kataloger över det egnabeståndet och tryckta bibliografier av olika slag, t. ex. nationalbibliografieroch ämnesvis ordnade bibliografier. har slora insatser gjorts, iförsta hand vid olika informationscentraler men även vid bibliotek, för atterbjuda referenstjänsler med hjälp av datateknik. Nationalbibliografiernaulgör ett centralt inslag i referenssystemet. Huvudtanken i det s. k.Universal Bibliographic Control-programmet är att varie land har skyldighet attpublicera information om verk som publiceras inom landet. Med datateknikensmöjligheter atl snabbi tillhandahålla bibliografiska data slår det klart atl datorbaseradenationalbibliografier över böcker, tidskrifter, rapporter etc. i framtidenkommer atl kunna spela en väsentlig roll för uppbyggnad av bibliotekenskataloger, framhåller utredningama. Densvenska nationalbibliografieringen syftar till att ge fuUständig överblicköver produktionen av svenska skrifter. Detta sker genom dels löpandebibliografier, dels retrospektiva. Äldre svenska skrifter finns redovisade ibibliografier, med undanlag för . biblioteketpågår ett arbete med stöd från jubileumsfond för att täcka dennalucka. De löpande nationalbibliografiska förteckningarna framställs av bibliografiskainstitutet (BI), vid kungl. Centralkatalogisering av del svenska trycket utförs vid BI. Svenska verkskaU härigenom inte behöva katalogiseras mer än en gång för samtliga biblioteksom mottager leveranser av svenska skrifter. Från har tidigare distribueratskalalogkort bl. a. tUl samtliga bibliotek som erhåller tryckerileveranser.Denna verksamhet har upphört i och med att biblioteken nu kan bestäUa önskadekort via LIBRIS. Huvuddelen av den svens- 1977/78:114 8 kalitteraturen katalogiseras för folkbiblioteken genom sambindningstjäns-len vidBibliotekstjänst AB. Svensktmaterial inrapporteras till ett flertal intemationella ämnesbibliografier m. m.,både av konventionell typ och i datorläsbar form. Dentraditionella utgivningen av Accessionskalalogen över utiändska böcker isvenska forskningsbibliotek (AK) släpar starkt efler. För monografier finnsuppgifter senast i en AK-publikalion som förtecknar inköp . De flestadär förtecknade verken har publicerats ett eller . De slorabiblioteken har en ersättning i LIBRIS. Beståndskatalogerkan i vissa fall innehålla en myckel stor del av den tillgängliga litteraturenav ett visst slag eller inom ett visst område. och deäldre universitetsbibliotekens kataloger finns större delen av den svenskabokproduktionen förtecknad. Riksdagsbibliotekels ny-förvärvslislor som seriepublicerasi Från riksdag och departement tjänstgör som en svensk bibliografi inomsamhälls- och rättsvetenskap. Nordisksamkatalog över periodica (NOSP) är ell projekt som syftar lill en datorbaseradsamkatalog över tidskrifter i nordiska bibliotek. NOSP skall somlokaliseringsregister kunna ge svar på frågor om vilka bibliotek iNorden som i sina samlingar har utiändska tidskrifter. Avsikten är att ur engemensam nordisk databas göra periodiska och kumulerade uttag samt att kunnaproducera olika slag av ämnesförteckningar. Målsättningen är att databasenäven skall vara direkt sökbar via terminaler över det allmänna telenätet ellerdel nordiska datanätet SCANNET. Katalogiseringsreglersom utgivits av kungl. har varit normgivande förden bibliografiskabeskrivningen i landets bibliotek. Efler initiativ av FBR utgavs nyasvenska regler, som ansluter till International Standard Bibliographic Descriplion(ISBD). Dessa regler an vänds i LIBRIS och har därmed successivt införts i desvenska forskningsbiblioteken samt i något förenklad form även vidfolkbiblioteken. Ämnesbibliografiskadatabaser är tillgängliga för användaren via svenska och utländskainformationscentraler. Även myndigheter, företag och organisationertillhandahåller sökningar i databaser. Beståndssystemetbestår av bibliotekens och andra institutioners gemensamma tillgängligasamlingar av dokument eller andra informationskällor, t. ex. produkt- ochfaktadatabaser. Enligtlagen om skyldighet atl avlämna biblioteksexemplar av tryckt skrift i den formden hade då betänkandet avlämnades skulle boktryckare lill kungl. biblioteketoch vart och ett av universitetsbiblioteken i , och lämnaett exemplar av vae tryckt skrift som fram- Prop.1977/78:114 9 har erhållitgranskningsexemplaret av tryckt skrift. Enligt särskilda bestämmelser levererasallt statligt offentligt tryck även till . Andra vetenskapligabibliotek är hänvisade till köp. Allasvenska tryckta skrifter bör i minst ett exemplar finnas tillgängliga för såvälsvenska som utländska låntagare enligt internationella rekommendationer ().Kungl. skall enligt sin instmktion samla, förvara ochtillhandahålla i landet framställda och utgivna tryckta skrifter samtutomlands utgivna tryckta skrifter på svenska språket, av svenska författareeller om svenska förhållanden. Övriga vetenskapliga bibliotek som erhållertryckerileveranser har inte motsvarande skyldighet; för dem finns sålundamöjlighet atl i större utsträckning gallra i materialet. Pliktleveransernaomfattar ca 200000 trycksaker. uppgick leveranserna till kungl.biblioteket till ca 218000 exemplar. Därav utgör böcker, broschyrer ochfortsättningsverk ca 15000 exemplar, s.k. småtryck, dvs. sädana skrifter m. m.som inte katalogiseras, ca 95000 exemplar, tidningsnummer ca 60000 ochtidskrifter ca 43000. Det leveranspliktiga materialet ökar med per år.Av detta material upptas ca 10000 i Svensk bokförteckning. Utöverförvärv genom pliktleveranser och köp erhåller biblioteken också gåvor av svensktmaterial, särskilt forskningsrapporter, uppsatser, sten-ciler, småtryck etc.Vissa specialbibliotek anskaffar systematiskt sådant material från andrainstanser. Folkbiblioteken köper den svenska litteratur de behöver, i allmänhetgenom . Utredningarnakonstaterar att den nya tryckfrihetsförordning (TF) som träder i kraft den 1januari 1978 innebär vissa ändringar med återverkan på pliktleveransordningenoch hänvisar till de förslag med anledning härav som har lagts fram av utredningenom skyldighet alt leverera biblioteksexemplar av tryckt skrift m. m. ibetänkandet (DsU 1977:12) Pliktexemplar av skrift. Vetenskapligaoch tekniska rapporter utgör ett speciellt problem till följd av variationernai utformning och publikationssätt. En av SINFDOK stödd utredning uppskattadeantalet i landet framställda vetenskapliga och tekniska rapporter lill 10000-15000 (fördelade på ca 1 000 serier) i böqan av I970~talet. Detta material ingårsom regel i numrerade serier och levereras vanligen till och förvaras vidhögskolebibliotek, myndighetsbibliotek och företagsbibliotek. I allmänhet sökerde vetenskapliga biblioteken insamla och tillhandahålla rapporter framställdainom den egna högskoleenheten. Desvenska forskningsbiblioteken anskaffar en stor mängd utländsk litteratur ochavsevärda summor tas i anspråk för sådana förvärv. Tillgänglig statistik medgerinte någon beräkning av de totala kostnadema för köp av utländsk litteraturtill forskningsbiblioteken. 1977/78:114 10 Enbetydande del av den litteratur som inkommer till de statliga svenska forskningsbibliotekenskaffas dock genom byte. Den genom byte erhållna litteraturen utgörkvantitativt sett en mycket slor del, i många fall mer än hälfien, av de störrevetenskapliga bibliotekens nyförvärv. Bland betydelsefull litteratur somförvärvas genom byte kan nämnas doktorsavhandlingar samt tidskrifter ochserier från universitet, akademier och vetenskapliga sällskap m. m. är ofta svåra att anskaffa på annal sätt. En annan betydelsefullkategori är skrifter från östslatema. Även sådant material är svåråtkomligt påannat sätt än genom byte. Defaktadatabaser som utvecklats särskilt kan anses ingå i beståndssysiemei.Sådana faktadalabaser innehåller 1. ex. mätvärden, malerialinformation ochproduktinformation. I finns f n. ett antal sådana dalabaser i drift.Som exempel kan nämnas databaserna inom kris-tallografi och masspektrografi vidMedicindata i . Referens-och beståndssyslemen samverkar via kommunikationssystem. Kommunikationssystemär dock främst en förbindelselänk från referens- och beståndssystemen till densom söker information, användaren. Kommunikationenfrån referenssystemet till beslåndssystemel går oftast via användaren, efiersomdet krävs ett besked från denne om vilken information som skall tas fram urbeståndssystemet på basis av erhållna referenser. I många fall kan det varaöverflödigt att föra in begreppet kommunikationssystem när det gälleranvändarnas kontakter med referens-och beståndssyslemen. Detta gäller näranvändaren möter dessa syslem , t. ex. i ett bibliotek där litteratur efterforskasi kalaloger och sedan direkt hämtas. I andra fall föreligger inte dennasamtidighet och då har kommunikationssystemet ett speciellt intresse. Redanunder 1950-talel bökade datorer användas för informationsäler-vinning och i börianav 1960-talel började sådana tillämpningar bli mera vanliga. Ett av de förstaoch även största var det syslem som utvecklades av National Library of Medicine(NLM) i under benämningen Medi-cal Lilerature Analysis and (). Fleraav de stora informationsålervinningssystem som skapades i början av 1960-talethade lill primärt syfte atl producera index eller referalpubli-kationer. Nästasteg i utvecklingen blev att göra databaserna tillgängliga för sökningar viaterminaler i direktkontakt med datorn och databaserna. Redan tidigt under1960-talet gjordes experiment med denna sökteknik och i slutet av decennietutvecklades ett antal stora programpaket för interaktiv sökning via terminal.Överföringen av MEDLARS till terminalversionen har betyttmycket för utvecklingen av informationsåtervinning med terminalteknik. MEDLINEtillhandahålls för terminalsökning dels hos dalabasprodu-centen NLM på egen datomtrustning,dels hos olika informationscentraler 1977/78:114 11 runtom i väriden. har särskilda förelag bildats som anskaffardatabaser från olika håll och gör dessa tillgängliga för lerminalsök-ning fören myckel vid krets av kunder. En europeisk organisation som sedan slutet av 1960-talelarbetar på detla sätt är () som genom sin Space DocumenlalionService (SDS) har ett antal dalabaser tillgängliga. Ettflertal olika programpaket avsedda för terminalsökning har konstruerats och äri kontinueriig användning i och utomlands. Även då det gäller denmaskinella utrustningen har utvecklingen i snabb takt gått mot datorer avseddaför lerminalbearbetningar. Datanätenhar haft en avgörande betydelse för terminalsökningens framväxt. Främstaanledningen är all kommunikationer med avlägset belägna datacentraler medtillgång till dalabaser förbilligas genom utnyttjande av datanäten.