prop · G103141 · 1977-12-31 00:00:00 — omkompetensprov för jägare; Regeringenföreslår atl antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoU, Ipropositionen anges riktiinjer för ett utvidgat kompelensprov för jägare.Provet, som avses bli infört , föreslås uppdelat i en teoretisk och enpraktisk del. Prov skall 1 första hand avläggas av den som avser att förvärvavapen för jakländamål eller vapen av annan klass än somtidigare innehas. Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , Äntonsson, Mogård, , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionom kompetensprov för jägare Medslöd av Kungl, Majl:s bemyndigande tillkallades sjusakkunniga med uppdrag att utreda vissa jaktfrågor. De sakkunniga antog namnetjaktmarksutredningen. Idecember 1974 överlämnade jaklmarksulredningen sitt belänkande (SOU 1974:80-81)Jaktmarker med förslag angående åigärder inom viltvården. Utredningenbehandlar i ell särskilt avsnitt frågan om kompetensprov för jägare. Ävbelänkandet framgår i denna del sammanfattningsvis följande. Ett ökat anlal jakttillfälleni landet bl. a. i form av korttidsupplåtelser av jaktmark bör enligl jaklmarksulredningenmedföra ökade och nya krav på jaktiigt kunnande hos landels jägare. Denfortgående urbaniseringen som Innebär alt allt fler jägare rekryteras fråntätorter aktualiserar också sådana krav. Utredningen anser därför atl den som viUutöva jakt bör genomgå prov som visar alt han eller hon har teoretiska ochpraktiska kunskaper som möjliggör en väl anpassad och säker jakt samt ettmeningsfullt viltvårdsarbete. Ettkompetensprov för jägare bör enligt utredningen i forsla hand syfta lill allfrämja en god jaktkultur samt öka jägarnas kunskaper om och Intresse förviltvård och jaktteknik. Provet bör därjämte förhindra all personer som ärklart olämpliga eller undermåligt utbildade för jakt får tillfälle all jaga.Eftersom praktiska och ekonomiska förutsättningar saknas för all införa ett aUmäntkompetensprov, föreslår utredningen alt det bör begränsas tiU atl avse nytUlkommandejägare. Provet bör knytas till förvärvet av skjutvapen. Varje jägare som villha tillstånd all Inneha Prop.1977/78:141 3 skjutvapenför jaktändamål skall vara skyldig att förete bevis om genomgånget kompelensprovför del slag av skjulvapen som ansökan avser. De jägare, som frivilligt önskargenomgå prov, bör ha möjlighet därtill. Med hänsyn till olika vapenlyperföreslår utredningen ett differentierat kompetensprov omfattande både enteoretisk och en praktisk del. Det praktiska provet bör enligt utredningenindelas i tre prov varav ell prov för hagelge-vär, ett för kulgevär klass 2, 3och 4 saml ett prov för kulgevär klass 1. Utredningenföreslår att bör vara huvudman för kompelehsprovel ochansvara för utformningen av läromedel och provmetoder. Som verkställande organbör enligl förslaget i första hand anlitas och de tilldetta förbund anknutna länsjakt-vårdsföreningarna. Jaklmarksutredningensförslag har remissbehandlats. Remissinstanserna har överlag ställt sigpositiva till förslaget om obligatoriskt kompetensprov för jägare. Genombeslut uppdrog regeringen åt siatens naturvårdsverk atl utarbetanärmare förslag till anordnande av kompetensprov för jägare 1 huvudsak enligtde riktiinjer som föreslagits av jaklmarksulredningen. Naturvårdsverkethar under detta arbele i vissa delar samrått med representanter för berördaparter 1 en referensgrupp. I denna grupp har, förutom , ingåttföreträdare för . Jägarnas Riksförbund-LandsbygdensJägare och . Därutöver har en företrädare för enprojektgrupp vid i ingått 1 referensgruppen. Naturvårdsverkethar tiU regeringen överlämnat Redovisning av uppdrag rörandeutarbetande av förslag till anordnande av kompelensprov för jägare. Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av riksåklagaren (),, kammarkoUegiet, statskontoret, (),, lantbmksstyrelsen, , domänverket,länsstyrelsernas organisallonsnämnd, länsstyrelserna i , Göteborgsoch , , , och samt efter hörande av länsjaktvårdsföreningarna. (), Jägarnas Riksförbund-Landsbygdens Jägare, och länsjaklvårdskonsulenlers förening. Enligt1 § andra stycket lagen (1938:274) om räll llU jakt bör varje jakträttsinnehavaregenom ändamålsenlig och efter tillgången på villebråd lämpad jakt ävensom, därså lämpligen kan ske, genom åtgärder för viUe-brådels skydd och förkovran sörjaför bevarandet av ell artrikl och livskraftigt villebrådsbestånd (jaktvård).Enligt 3 § jaktstadgan (1938:279) får jakt Inte bedrivas så att vUlebrådetonödigtvis tillfogas lidande. Prop.1977/78:141 4 Jägarenansvarar själv för atl han har erforderliga kunskaper och färdigheter förjakt. I fråga om jakt med vapen som är lämpat för jakt efler älg eller annalstörre vilt som bestämmer (klass 1-vapen) krävs dock atlden, som ansöker om tillstånd att Inneha sådant vapen, skall ha förvärvatSvenska jägareförbundels älgskyttemärke i brons eller förete bevis om att hanuppfyller motsvarande fordringar. För atl få Svenska jägareförbundetsälgskyttemärke i brons skall jägaren genomgå prov som består av en teoretiskoch en praktisk del. Den teoretiska delen avser all kontrollera provtagarenskunskaper om älgjakt och vård av älgstammen. Den praktiska delen avser altpröva vederbörandes skjutförmåga. Bortsett från fordringarna för tillstånd allinneha älgvapen behöver en jägare således inte kunna styrka sina kunskaper omjakt. Densom ansöker om tiUstånd tiU innehav av annat vapen än sådant som skall ingå ivapensamling eller annars uteslutande används för dekorationsändamål ellerliknande, skall emellertid visa sig kunna handha sådant vapen ansökan avser. Dekrav som uppställs för rätten all inneha skjutvapen återfinns i vapenlagen(1973:1176) och vapenkungörelsen (1974: 123). Enligt 9 § vapenlagen får enskUdperson meddelas tUlstånd att inneha skjutvapen endast om han har behov avvapnet och det skäligen kan antas alt han inle kommer att missbruka det.Beträffande bl. a. jaktvapen som förvärvats på grund av giftorätt eUer genomarv eller testamente gäller dock särskilda bestämmelser. 1fråga om lån av jaktvapen gäller enligt 22 § vapenlagen atl den som är berättigadall inneha skjulvapen tillfälligl får låna ul vapnet tiU annan person undervissa viUkor. Bland dessa vUlkor kan nämnas att utlåning endasl får ske förkortare tid, högst , och att vapnet endasl får lånas ut för sammaändamål som Innehavarens tillstånd avser. Låntagaren skall i princip ha fyllt18 år. Om tUlstånd för enskild att inneha visst slag av skjutvapen enliglsärskild föreskrift endast får meddelas den som genom avlagt skytleprov ellerpå annat sätt ådagalagt all han är lämplig alt inneha vapnet, får utlåning avsådant vapen ske endasl till den som motsvarar samma krav. Delta gäller dockinte när vapnet skall användas enbart för provskjutning, övning eller tävlingpå skjulbana. Enligt 37 § vapenkungörelsen skall vid utiåning av vapen tUllåntagaren överlämnas intyg om lånet, om inte vapnet uteslutande används 1 upplålarensnärvaro. Frågaom tiUstånd för enskild person atl inneha vapen skall enligl 2 § vapenkungörelseni första hand prövas av polismyndigheten på den ort där sökanden är kyrkobokförd.Tillstånd att inneha skjulvapen skall enligt 10 § vapenlagen meddelas för särskUtangivet ändamål. Enligt48 § vapenlagen meddelas närmare föreskrifter om villkor för tiUstånd enligtdenna lag av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Det ankommer enligl57 § vapenkungörelsen på att meddela ytterligareföreskrifter beträffande tillämpningen av vapenkungörelsen. Prop.1977/78:141 5 3 Statens naturvårdsverks förslag 3.1 Målsättning ochmålgrupper 1 sitt förslag hänvisar till de avjaktmarksutredningen uttalade skälen lill varför ett kompelensprov böranordnas. Utöver de skäl utredningen anfört vill särskiltbetona allmänna faunavårdsintressen. Allmänhetens intresse för faunan ökaralltmer, vilket gör det naturligt att också faunans beskattning blir föremålför vidgade överväganden. I takt med den ökande urbaniseringen tycks även förståelsenför jakten i allmänhet minska liksom för jakt som en aktiv naturvård. Jaktensoch jägarens ställning i samhället blir därmed också föremål för intensivaregranskning. Målsättningen för provet, sådan den kortfattat formulerasi förslag, är sammanfattningsvis atl skapa en grundläggandekunskap hos varje berörd jägare eller innehavare av jaktvapen så att jaktenblir mer ekologiskt anpassad och atl större hänsyn visas viltet. En sådankunskap bör också leda till att jakten bättre anpassas till samhällets krav ochatl större förutsättningar och motivation skapas för vidareutbildning. Måletbör allmänt vara alt ge jiigaren en samhälls- och serviceinriktad funktion. har liksom dess referensgrupp tagit fastapå jaklmarksutredningens förslag att varje person som söker tillstånd attinneha skjutvapen för jakländamål skall vara skyldig all förete bevis omgenomgånget kompelensprov för del slag av skjulvapen ansökan avser. Liksom jaklmarksulredningenanser verket all del f. n. av framför allt praktiska och ekonomiska skäl inteär möjligt att Införa ett obligatoriskt kompetensprov. Skyldigheten att avlägga kompetensprov föreslås av verketgälla följande målgrupper, nämligen målgmpp 1: jägare som förvärvar vapen, målgmpp 2: jägare som avser all utöka sitt vapeninnehav, målgmpp 3: jägare som avser all byta ut vapen som hanredan har tillstånd för. Samtliga jägare som på något sätt avser alt förändra sillvapeninnehav eller köpa vapen föreslås således komma attomfattas av provet. Utländska jägare som avser att jaga i bör enligtförslaget f. n. inte omfattas av skyldigheten att avlägga kompetensprov. Kravet på kompelensprov föreslås gälla även lån av vapen. 3.2 Förslag till kompetensprov föreslår all kompelensprovel delas upp ien teoretisk och en praktisk del, som var för sig utformas på sådant sätl atlmaximala 1977/78:141 6 möjligheter erbjuds provtagaren att anpassa utbildningentill den typ av vapen han avser all förvärva. lägger fram förslag lill ett teoretisktgrundprov som är gemensamt för alla kategorier provlagare. Det teoretiskaprovet föreslås läcka ett anlal övergripande områden som skall ge provtagarenkunskap om bl.a. ekologi, biologi, viltvård, skjutvapen och ammunition, jaktiag-stiflningoch annan lagstiftning av betydelse samt om berörda myndigheter ochorganisationer. förordar att man även fortsättningsvisgör viss åtskillnad meUan teoretiska kompetenskrav för klass 1-vapen och andrajaktvapen. Den kompelens som krävs för klass 1-vapen är särskilt anpassad lillälgjakten. Efiersom endast klass I-vapen får användas vid älgjakt bör också detteoretiska kunskapsprovet för sådant vapen skiljas från det teoretiskagrundprovet för övriga vapenklasser. föreslår mot denna bakgrund att ettsärskilt teoretiskt påbyggnadsprov knyts till grundprovet. Avlagt godkäntpåbyggnadsprov skall dock endast krävas av sådana personer som avser förvärvaklass 1-vapen. föreslår att det praktiska provet delasupp i tre olika vapenprov, nämligen ett för hagelvapen, ell för kulvapen klass2 saml ett prov för kulvapen klass 1. Hagelvapenprovet föreslås utformat på sådant sätt all delregistrerar provtagarens förmåga all hantera sitt hagelvapen säkert, bedömaavstånd, skjuta mot stillastående och rörliga mål samt välja rätt hagelstorlekoch kaliber med hänsyn lill det vapen som skall användas och del vill som skalljagas. föreslår vidare att ett särskiltprecisionsprov för kulvapen anordnas. Detla prov skall 1 första hand gälla förkul vapen klass 2-4 men skall också kunna krävas av den som avser alt förvärvakulvapen klass 1. Verket föreslår således all ett s. k. precisionsprov alllidskall ha avlagts, oavsett vilken typ av kulvapen man avser atl förvärva. Provetbör utformas så atl del ger en klar uppfattning om bl. a. provtagarens förmåga atlskjuta med hög precision, all hantera vapnet på ett säkert sätt saml all välja rätlammunition. Beträffande prov för kulvapen klass I föreslås att manbygger vidare på de regler som f. n. gäller för denna vapenklass. Provet börsåledes i huvudsak utformas enligt de regler som gäller för godkänt prov förSvenska jägareförbundets älgskyllemärke i brons. Provet skall syfta lill altbedöma provtagarens förmåga all skjuta med precision mot stUlaslående och motrörlig älgfigur . Verket föreslår slutligen periodiskt återkommandeskjutprov för den som vUl jaga älg. Detta prov skall 1 princip motsvara denpraktiska delen av Svenska jägareförbundels älgskylteprov. Verket föreslår vidare att proven får avläggas 1 valfriordning. Avlagt godkänt prov bör enligt verket gälla tills vidare. 1977/78:141 7 framhåller att detaljutformningen av deteoretiska proven tills vidare måste anstå. Proven skall konstrueras så alt deverkligen mäter provtagarens förmåga atl omsätta sina kunskaper i praktiken. 3.3 Utarbetande av underlag for provkonstruktion och prov framhåller vikten av alt såvälkursmaterial som prov utformas så alt de uppfattas som meningsfulla ochpraktiskt förankrade. Del är därför angelägel att omfattande samråd sker medframför allt den personal som arbetar med jakt- och viltvård ute påfältet. Personalen hos landets länsjaklvårdsföreningar bör därför beredasmöjlighet alt påverka provels utformning. På detta sätt erhålls också kännedomom i vilka avseenden jägarnas kunskaper brister, hur vissa moment bör utformasför att kunna genomföras praktiskt etc. Vidare måste enligt verket resursertillskapas för att möjliggöra utvärderingar av vilka förändringar 1 fråga omkunskaper, minskat antal olyckor m. m. som sker inom jägarkåren som en följd avkompetensprovet. framhåller atl det studie- ochkursmaterial som skaU ligga som grund för proven måste vara pedagogisktutformat. Verket redovisar också ett detaljerat förslag till arbetsplan för framtagningav kursmaterial och prov. Såväl provsom bakomliggande kursmaterial bör enligt prövas omsorgsfullt.Såsom lämplig provverksamhet föreslås någon form av "projekt" sombedrivs i olika faser, nämligen såvitt avser det teoretiska provet utarbetningav underlag för provkonslruklion (kursmaterial) och prov, tester av materialetsamt slutgiltig utarbetning av kursmaterial och prov. Verksamheten beräknasmedföra behov av viss resursförstärkning vid . En projektledartjänstmed uppgift atl effektivt samordna projektet bör inrältas. Vid sidan avprojektledaren bör finnas en referensgrupp. Resurser måste finnas för all lillverksamheten kunna knyta erforderlig expertis. De ämnesområden som kompelensprovelskall omfatla föreslås sammanförda till fem huvudområden. För vart och ett avdessa huvudområden bildas en redaktionsgrupp om fyra-fem personer under direktledning av projektledaren. Beträffandedel praktiska provet föreligger enligt verket redan detaljerade förslag tillhur detta prov bör vara upplagt, varför något mer omfattande projekt inte krävsför att utarbeta ell korrekt praktiskt prov. Innan kompelensprovel genomförs i hela landet anser verketall del upprättade materialet bör prövas 1 vissa län. 3.4 Produktion och distribution av kursmaterial ser det som angeläget alt verket får detyttersta ansvaret för att ta fram underlag för provkonslmktion,kursbeskrivning och prov. Huvudansvaret för kursverksamhet i anslutning till kompetenspro- Prop.1977/78:141 8 vet bör läggas på jägarorganisalionerna ochstudieorganisationerna. Mot denna bakgrund finner verket del naturligt altdessa också ansvarar för distributionen av kursmaterialet. föreligger inga hinder mot alt jägarorganisalionerna gemensamteller var för sig svarar för produktion av läromedlen. 3.5 Administration och organisation - ansvarsfördelning föreslås bära huvudansvaret förkompetensprovet. Verket bör sålunda få utarbeta riktlinjer och underlag förkursmaterial, utarbeta och fastställa prov, svara för produktion av sådanatrycksaker som har med proven alt göra saml utarbeta direktiv m,m. Verket bör vidare bl. a. utarbeta rutiner för rättning av provoch registrering av provlagare samt svara för den ekonomiska planeringen ochför utbildning av erforderlig personal, auktorisation av exami-nalorer samltillsyn över den regionala och lokala verksamheten. Svenska jägareförbundetföreslås få ansvaret för del praktiska genomförandel av provet inom de olikaverksamhetsområdena. Förbundet och de regionala organen bör svara för attbefintliga skjutbanor anpassas lill de krav som de praktiska proven ställer ochför inköp av materiel m. m. till skjulbanor. Likaså bör jägareförbundet ansvaraför övriga praktiska och ekonomiska frågor i förbindelse med kurs- ochprovverksamheten. Länsstyrelserna bör enligt verket inle berörasadministrativt av kompe-lensprovens införande och drift. anser det inte vara möjligt alt lägganågon regislre-ringsskyldighet på polismyndigheterna. Verket föreslår i ställetalt registrering av de provlagare som helt eller delvis avlagt kompetensprovetskall ske regionalt hos vederbörande länsjaktvårdsförening. Enligt den av föreslagna tidsplanen bören försöksomgång med praktiska prov inledas och medteoretiska prov . Kompetensprov genomförs i hela landet frånden . 1 förslaget finns även en tidsplan för olika moment redovisad. Kostnader för framtagning av kompetensprov beräknas uppgå till totalt ca , varav ca . för projektiedaren,vilken föreslås placerad på en tjänst som byrådirektör i F 15. Prop.1977/78:141 9 av experter m.fl. beräknas kosta ca . Därutöver tillkommer kostnader för diversetjänster, förbmk-ningsmaieriel m. m. Medelsbehovet har för dessa kostnader intespecificerats i förslaget. Diverse initialkostnader för produktion av provblanketler,anvisningar för examinalor m. m. saml medel till banmateriel m. m. beräknasuppgå lill ca . Den av föreslagna projeklledartjänstenföreslås permanentad inom verket för tiden fr. o. m. den . Förvissa kontorsgöromål krävs enligt verket härutöver en havltidsljänst som kontoristi lägst lönegrad Fe 1. De löpande åriiga kostnaderna härför sedankompetensprovet införts beräknas uppgå till ca . Del löpande årligamedelsbehovet för konsulttjänster, förbrukningsmateriel m, m. torde inte kommaatt överstiga ca . I ett initialskede torde dock kostnaderna härförkomma all uppgå tUl . föreslår all kostnaderna för provet skallbestridas med avgifter som provtagarna erlägger i samband med prov, medel ur jaki-vårdsfondenoch länsälgskadefonderna saml statliga anslag. Den avgift som provtagaren måste betala får enligt verkelsmening inte vara för hög. Kostnaden bör inte sällas högre än . inberäk-natkostnader för kursmaterial. Kostnadstäckningen genom provtagarens egna avgifter- utöver kostnader för kursmaterial - bör därför begränsas till att endastgälla direkta personalkostnader, dvs. arvoden tiU examinatorer och personal vidskjulbanorna. bör svara för atl underlag för årliga beslut omavgiftens storlek finns tillgängligt. Medel från jaktvårdsfonden bör enligl förslaget i förstahand användas för atl täcka kostnaderna för framtagning av kompelensprovel. Påsamma sätt föreslås också kostnaderna i initialskedet för framtagning ochproduktlon av bl. a. vissa blanketter och anvisningar bli täckta. Såväl närdel gäller initialkostnaderna som de fr. o. m. löpande årliga kostnadernabör medel ställas till verkels förfogande efter särskild åriig framställningtill regeringen. Medel från länsälgskadefonderna föreslås framför allt fåanvändas till att täcka kostnader för regionala malerielbehov till skjulbanor. Statliga anslag föreslås slutligen finansiera de kostnadersom den centrala administrationen och organisationen av kompetensprovenmedför. Kostnaderna för projektledaren, vilken skall knytas tillnaturvårdsverket, föreslås kunna täckas med medel över naturvårdsverketsordinarie stat. Även när det gäller finansieringen av kostnaderna för dentjänst som enligt förslaget fr. o. m. bör inrättas hos verket, jämte dithörandekostnader, föreslår verket att del allmänna träder in. Prop.1977/78:141 10 Remissinstansema är genomgående positiva lill förslaget omkrav på särskilda kompetensprov för jägare. Vissa erinringar av i huvudsakdetalj-karaktär har anförts. 4.1 Målsättning och målgrupper Ingen av remissinstanserna har haft något alt erinra motden uppställda målsättningen. Enligt Innebär denuppställda målsättningen alt en ny jägarroll tillskapas vilken kommer atl krävamöjlighet lill fortbildning. Vidareutbildning kan lämpligen ske över sludiecir-kelverksamhet.I sammanhanget erinrar förbundet om alt studiecirkel-verksamhet i ämnet jakt-och viltvård f. n. enligt vissa bestämmelser generellt inte skall vara statsbidragsberättigad.Dessa bestämmelser bör enligl f ärbundet undanröjas. RRV, lantbruksstyrelsen, länsstyrelserna i ,och samt Jägarnas Riksförbund-Landsbygdens Jägaretillstyrker de föreslagna målgrupperna. RÅ, länsstyrelserna i samt , och hörda länsjaklvårdsföreningar,LRF, länsjaktvårdares förening och avstyrker eller ställer sig tveksamma till förslaget om målgrupp 3.Dessa remissinstanser anför i huvudsak följande. Krav på att denna grupp skallgenomgå kompetensprov kan utgöra ell hinder mot utbyte av dåliga och frånsäkerhetssynpunkt farliga vapen. Den som inle tror sig kunna klarakompetensprovet fortsätter i stället all jaga med sitt olämpliga vapen. Enligt LRF:smening bör jägarutbildningen koncentreras till dem vars kompetens det finns särskUdanledning att pröva, nämligen de som avser atl förvärva vapenför jaktändamål och de som avser att förvärva vapen av annan klass än hantidigare innehar. Den som vill byta ut ett vapen mot ett annat inom sammavapenklass skaU inte behöva genomgå kompelensprov, framhåller förbundet. Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar ulan erinranförslaget att utländska jägare skall undantas från skyldigheten alt avläggakompetensprov. RÅ framhåller bl. a. alt förslaget ytterligare torde behövapreciseras för all begränsa undantaget till personer som endasl llllfålliglbesöker rikel. Länsstyrelserna I och . och hörda länsjaklvårdsföreningar samt anser att personer, som redan har tillstånd att inneha viss typ avvapen även fortsättningsvis kortfristigt skaU kunna fa låna ett motsvarandevapen ulan att behöva förete intyg om genomgången jägarexamen. 1977/78:141 II 4.2 Förslag till kompetensprov Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar ulan erinranförslaget om Uppdelning av kompelensprovel i en teoretisk del och en praktiskdel. Statskontoret ställer sig emellertid allmänt mycket tveksamt tiU den resurskrävandeuppläggningen. RRV påpekar all en analys av vad olika ambitionsnivåer förprovverksamheten har för effekter och kostnadskonsekvenser bör ligga tillgrund för valet av ambitionsnivå. Den föreslagna uppdelningen av del teoretiska provet igrundprov och påbyggnadsprov har ej heller föranlett erinringar. Beträffandeinnehållet i det teoretiska provet anser RÅ att jaktlagstiftning och annanlagstiftning bör ges största möjliga utrymme. anser att slorvikt bör läggas vid säkerhelsfrågoma, vapenlagstiftning m. m. Liknande synpunkterframförs av domänverket. anför atl provet skallomfatta moment som ger gedigen arlkunskap, insikt om biotopvårdens betydelseoch kännedom om lagar m.m. för jakt, naturvård och djurskydd. Lanlbruksstyrelsenframhåller bl.a. all jägarna bör meddelas teoretiska och praktiska kunskaper iatt tillvarata fällt vilt. fömtsätter att samspelet skogsbmk - vUletspopulatlonsdynamik behandlas ävensom samhällels krav på virkesproduktion motrisken för viltskador på skog. Enligl LÄF bör 1 provet hänsyn las till alljakt- och viltvård är en del av del aktiva jord- och skogsbruket. Jägarnas Riksförbund-LandsbygdensJägare framhåller atl säkerheten, djurskyddet, lagar och författningar samlviltvården bör prioriteras i proven. Ingenremissinstans har haft något att erinra mot uppdelningen av del praktiskaprovet i föreslagna vapengrupper. I fråga om det praktiska provets innehållavseende hagelgevär ifrågasätter i , åtskilliga länsjaklvårdsföreningaroch länsjaklvårdskonsulenlers förening om delmomenten val av hagelstorlekoch hylslängd bör ingå. Länsjaktvårdsföreningarna uttrycker önskemål att provenskall göras så enkla och så praktiskt betonade som möjligt. Alltförtidskrävande moment bör om möjligt ulgå eller förenklas.