prop · G103172 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78:172 Regeringens proposition omregionalpolitiskt stöd till företag inom gruvindustrin m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att lokaliseringsstödskall kunna lämnas tills vidare även till företag inom gruvindustrin samt attsärskilt sysselsättningsbidrag till företag med dominerande ställning på enort, s. k. 75 %-bidrag, skall omfatta också gmvindustrin. 1 1977/78.1 saml Nr 172 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , Proposition om regionalpolitiskt stöd till företag inom gruvindustrin,m, m. Statsråden föredrar förslag om regionalpolitisktstöd och särskilt sysselsättningsbidrag till företag inom gruvindustrin.Anförandena redovisas i underprotokoll för de berörda departementen. Företag och organisationer har hos regeringenhemstäUt att gmvindustrin i fråga om lokaliseringsstöd likställs med annanindustri. Enligt min bedömning kan situationen för svensk gmvindustri medförabetydande negativa regionalpolitiska konsekvenser, bl. a. kan frånregionalpolitisk synpunkt angelägna åtgärder riskera att inte komma till stånd. Mot bakgrund av dels gruvindustrins stora betydelseför sysselsättningen på många orter inom det allmänna stödområdet ochgränsområdet tUl detta, dels den aktuella situationen för gruvindustrin, villjag förorda att gmvindustrin tills vidare jämställs med övrig industri i frågaom möjligheter att få statiigt lokaliseringstöd. Om godtar attgmvindustrin jämstäUs med övrig industri i fråga om statligt lokaliseringsstöd,avser jag att föreslå att regeringen skall besluta i ärenden omlokaliseringsstöd till gruvindustrin. Med hänvisning till vad sålunda har anförtshemställer jag att regeringen i en gemensam proposition föreslår att antaga de förslag som jag och chefen förarbetsmarknadsdepartementet har lagt fram. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredragandena har lagt fram. Regeringen förordnar att de anföranden somredovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 12. Anmälan till proposition om regionalpolitiskt stöd till företag inomgruvindustrin, m. m. Statiigt regionalpolitiskt stöd i form avlokaliseringsstöd vid investeringar lämnas f. n. inte till verksamhet inomgmvindustrin. socialdemokratiska partidistrikt,och Svenska Gmvindustriarbetareförbundets avdelningar 18och 28 har i skrivelse hemställt att gruvorna ilokaliseringsstödhänseende skall likställas med annan industri. har iskrivelse krävt att gmvnäringen får statligt stöd och attde fackliga organisationerna får medverka vid utformningen av stödåtgärderna. () har i skrivelse den 3febmari 1978 redovisat vissa lönsamma investeringar, som på gmnd avbristande finansiella resurser för nyinvesteringar inom företaget inte kangenomföras f. n. Genom statsmaktemas beslut (prop. 1964: 185,BaU 1964: 48, rskr 1964: 408) infördes statligt lokaliseringsstöd som ett medelatt påverka företagens lokalisering till orter och regioner där enförstärkning av näringsliv och sysselsättning är önskvärd. Ar 1970 förstärktesoch vidareutvecklades det regionalpoUtiska stödet (prop. 1970: 75, SU 1970:103, BaU 1970: 40, rskr 1970: 270 och 1970: 304). Stödet byggdes ut ytteriigareår 1973 (prop. 1973: 50, InU 1973: 7, rskr 1973: 248). Enligt kungörelsen (1970: 180) om statiigtregionalpolitiskt stöd (omtryckt 1976:379, ändrad senast 1977:1129) lämnassådant stöd i form av lokaliseringsstöd, introduktionsstöd, utbildningsstöd,sysselsätt-It 1977/78.1 saml Nr 172 1977/78:172 4 ningsstödsamt flyttningsstöd till personal med kvalificerad yrkesutbildning. Förstödverksamheten är landet indelat i ett allmänt stödområde och ett inrestödområde. Lokaliseringsstöd utges i form avlokaliseringsbidrag, avskrivningslån, lokaliseringslån, lånegaranti ochersättning vid flyttning av företag. Stöd lämnas i första hand inom detallmänna stödområdet och gränsområdet lill detta. I särskilda fall kan stödlämnas i övriga delar av landet, t. ex. när avsevärdasysselsättningssvårigheter förutses eller har uppkommit till följd avindustrinedläggning i samband med omfattande branschrationalisering eller närsärskilda skäl talar för att ett område med ensidigt näringsliv eller isoleratläge bör tillföras ytterligare industri. Som allmänna förutsättningar för stöd gäller bl. a.att verksamheten skall bedömas medföra varaktig sysselsättning förarbetskraften, få tiUfredsställande lönsamhet och utövas i ort där godaförutsättningar finns för verksamheten. Stöd kan inom del allmänna stödområdet lämnas tillindustri, industri-liknande verksamhet, industriserviceverksamhet,företagsinriktad partihandel och uppdragsverksamhet med mer än lokal betydelsesamt till turistnäringen. Utanför kretsen av stödberättigade verksamheterfaller bl. a. gmvindustrin. Förelag som flyttar sin verksamhet till ort inomdet allmänna stödområdet kan få ersättning för kostnader för flyttning avmaskiner, arbetsredskap och verktyg. Utanför stödområdet kan stöd utges endasttill förelag med industriell eller industriliknande verksamhet. Lokaliseringsstödkan dessutom lämnas vid utflyttning från storstadsområde av centralaförvaltningsenheter inom den privata sektorn. Bidrag, avskrivningslån och lokaliseringslån lämnasvid ny-, tUl- eller ombyggnad av lokal eller annan anläggning som är nödvändigför verksamheten. Lokaliseringslån kan dessutom lämnas vid anskaffning av maskiner,arbetsredskap och verktyg samt vid förvärv av fabriksbyggnad. I vissa fall kanavskrivningslån lämnas tUl industriföretag inom det inre stödområdet vidinvesteringar i maskiner, arbetsredskap och verktyg. Lånegaranti för anskafningav omsättningstillgångar kan lämnas tUl industri, industriliknande verksamhet,uppdragsverksamhet och turistnäringen inom det allmänna stödområdet. Lokaliseringsbidrag och avskrivningslån får uppgåtill sammanlagt högst eller, om särskilda skäl föreligger, avstödunderlaget. Föreligger synnerliga skäl får lokaliseringsbidrag ochavskrivningslån uppgå till sammanlagt högst av stödunderlaget vidbyggnadsinvesteringar inom det inre stödområdet. Bidrag, avskrivningslån ochlokaliseringslån får i allmänhet uppgå till högst två tredjedelar avstödunderlaget. Lånegaranti uppgår till högst av det rörelsekapital sombehövs under verksamhetens inledningsskede. Ersättning vid flyttning avföretag lämnas med belöp som motsvarar skälig kostnad för nedmontering, transportoch uppmontering av maskiner, arbetsredskap och verktyg. 1977/78:172 5 Introduktionsstöd lämnas till företag som nyanställerpersonal i samband med nyetablering eller utvidgning av verksamhet underfömtsättning att verksamheten bedöms medföra varaktig sysselsättning förarbetskraften och få tUlfredsställande lönsamhet i ort där goda förutsättningarfinns för företagets verksamhet. Stödet uppgår tiU . för varje nyanställdoch arbetstimme . För personer som nyanställsinom är stödet tillfälligt höjt till . för varjenyanställd och arbetstimme . Det utges endast till företag inom detallmänna stödområdet. Syftet med introduktionsstödet är att stödjalokaliseringsföretagen under inledningsskedet med att lära upp och träna in dennya arbetsstyrkan. Stödformen används när det utbildade momentet inte är såframträdande. Stödet ger täckning främst för allmänna inkörningskostnader. Om företagen anordnar mer kvalificerad utbUdningkan introduktios-stödet ersättas med utbildningsstöd. UtbUdningsstöd är ettindividuellt bestämt stöd vid eegntlig yrkesutbildning efter särskUd plan. Detlämnas i första hand inom stödområdet och för av högst ett år.Stödbelopp per elev och arbetstimme bestäms från fall till fall med hänsyn tUlutbildningskostnaderna och utbildningstiden. För introduktionsstöd ochutbildningsstöd finns inga begränsningar i fråga om verksamhetens art. Detinnebär att sådant stöd kan lämnas även till gmvföretag. Sysselsättningsstöd lämnas till företag i det inrestödområdet som bedriver industrieU eller industriliknande verksamhet,industriservice samt företagsinriktad partihandel och uppdragsverksamhet medmer än lokal betydelse. Begreppet industriell verksamhet har här samma innebördsom i fråga om lokaliseringsstöd. Det innebär att stöd inte kan lämnas tillgmvindustrin. Stödet omfattar enbart ökningar av arbetskraften och utges . Stöd lämnas till både företag som nyetablerar verksamhet i området ochbefintliga företag som utökar sin arbetsstyrka. Som fömtsättning gäller bl. a.att företaget i fråga utger löneförmåner till de anställda enligt tillämpligtkollektivavtal. För varje kalenderår, under vUket sysselsättningeni ett företags verksamhet har ökat i förhållande tUl närmast föregåendekalenderår, lämnas sysselsättningsstöd i form av förstaårsstöd. Omsysselsättningsökningen kvarstår får företaget stöd i ytterligare högst ,s. k. fortsatt stöd. för varje årsarbetaresom sysselsättningen har ökat med. Andra året lämnas ytterligare . istöd och tredje året . Ar påbörjades en försöksverksamhet medsysselsättningsstöd i vissa fall till företag utanför det inre stödområdet (InU1974: 7, rskr 1974: 204 samt SFS 1974: 761). Efter beslut i varje särskUt fallav regeringen kan företag i gränsområdet tiU det inre stödområdet samt på Gotlandbeviljas sysselsättningsstöd i samband med lokaliseringsstöd. i skärgårdsområdena (prop. 1975/76: 88, JoU 1975/ 1977/78:172 6 76:34, rskr 1975/76: 256). Vidare kan turistföretag i det inre stödområdet isärskUda fall få sysselsättningsstöd efter beslut av regeringen. Flyttningsstöd i form av respenning,bortavistelsebidrag, hy-restUIskott och starthjälp lämnas till den som har kvalificeradyrkesutbildning och har fått stadigvarande anställning vid sådant nyetablerateUer utvidgat företag i ort inom det allmänna stödområdet som bedriver industrielleller industriliknande verksamhet. Som förutsättning gäller dock attarbetskraft med den behövliga utbUdning inte kan erhåUas i orten. F. n. pågår en försöksverksamhet med könskvoteringvid vissa former av regionalpolitiskt stöd. Som villkor för lokaUseringsstöd,introduktionsstöd och utbildningsstöd gäUer att av det antal arbetsplatsersom tillkommer hos den som bevUjas sådant stöd skall förbehållas vartderakönet. Vid ansökan om stöd skall fogas rekryteringsplan som skall utarbetas isamverkan meUan sökanden, länsarbetsnämnden samt berörda arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer. För femårsperioden /741977/78 har riksdagenfastställt en medelsram på 4 000 milj. kr. för beslut om regionalpoUtiskt stöd(prop. 1973: 50, InU 1973: 7, rskr 1973: 248 samt prop. 1975/76: 100 bU. 13,InU 1975/76: 37, rskr 1975/76: 250). I budgetpropositionen 1978 har föreslagitsatt ramperioden förlängs tUl att omfatta också /79 och alt enbeslutsram på sammardagt 4 800 milj. kr. faststäUs för regionalpolitiskt stödunder sexårsperioden /741978/79 (prop. 1977/78: 100 bU. 17, sid. 97). (A 1974: 02) ser f. n.över formerna för den regionalpolitiska stödverksamheten. Utredningen avser attlägga fram förslag i bl. a. denna fråga under innevarande år. Proposition omregionalpolitiken avses bli förelagd . Gmvindustrin i utgörs främst av järnmalms-och sulfidmalms-gruvor. Sammanlagt sysselsätts ca 15 000 personer.Järnmalmsgruvorna svarade för ca två tredjedelar av såvälförädUngsvärdet som sysselsättningen inom den samlade svenska gruvindustrin. Inom järnmalmsgmvindustrin svarar ett fåtal storaenheter för huvuddelen av både produktion och antal anstäUda.Norrbottenregionen har relativt få men stora gruvor medan harmånga och små gmvor. Mer än två tredjedelar av järnmalmsgruvornas anställdafinns vid gmvorna i . och kommuner är helt beroendeav Luossavaara-Kimnavaara aktiebolags () gruvverksamhet. IBergslagsområdet sker järnmalmsbrytning av någorlunda omfattning i niokommuner. Gmvnäringen svarar med 1100 anstäUda för avindustrisysselsättningen i kommun. 1977/78:172 7 bergsysselsätts 300 personer och i och svarar gmvindustrin fördrygt av industrisysselsättningen. Även i övriga kommuner har gruvornaofta stor betydelse för sysselsättningen på den lokala arbetsmarknaden. Inomsulfidmalmsindustrin intar ofta mineralbehandlingen en nyckelställning på gmndav de svårigheter som finns att särskilja de olUca me-tallema ur s. k. komplexamalmer. Ett företag, , har en dominerande ställning i branschen. Dennakännetecknas av en omfattande integration framåt i förädlingsindustrin. Gmvomaär koncentrerade tiU , och MeUansverige. Omkringhälften av sysselsättningen finns vid gmvoma i . De två störstasulfidmalmsgm-voma finns dock i , nämligen i Aitik och LaisvaU. har i skrivelse den 3 febmari 1978presenterat investeringar, som bolaget bedömer långsiktigt lönsamma, men sombolaget på grund av dålig likviditet och svag lönsamhet har tvingats skjutaupp. EnligtBoliden är det relatistiskt att anta att bolagets rörelse inte under denärmaste åren kommer att ge vinst i sådan omfattning att några nya störreinvesteringsprojekt kan komma till utförande. Intill dess mera normalakonjunkturförhållanden inträder, får verksamheten i stället inriktas på atthälla lånebehovet så lågt som möjligt och att genom fortsatta besparingsåtgärderoch begränsningar av övriga investeringar säkerställa medel, som krävs för attbibehåUa anläggningarna intakta. En förteckning över uppskjutna, angelägnaprojekt som bedöms ha god lönsamhet omfattar tretton projekt till ensammanlagd kostnad av 245 milj. kr. Av dessa är bolaget berett att snarastsätta igång några, om finansieringen kan ordnas. Blandde uppskjutna investeringama ingår planerade utbyggnader av befintliga gruvor,I vissa fall innebär senareläggningarna enligt bolaget stor risk för altkontinuiteten i den framtida driften av dessa gruvor äventyras med negativaeffekter på sysselsättningen som följd. Ett exempel på detta är utbyggnaden aven ny gmva i , som är belägen nära , kommun, därbolaget bryter en blymalmsfyndighet och har drygt 60 anställda.Om bolaget får finansiella resurser alt nu påbörja utbyggnaden är det möjligtatt förlänga driften inom Vassboområdet och förhindra enannars nödvändig nedläggning av Vassbrogmvan . Andra exempelär , , där betydande kapital krävs förmalmbrytning på djupare nivåer, samt i , därinrikningsverket behöver byggas ut. Bland uppskjutna produktionsökande investeringarfinns också utbyggnad av gmvoma i Aitik (kopparmalm) och LaisvaU(bly/zinkmalm) i . Genomförandet av dessa utbyggnadsprojekt skulleenligt medföra en icke oväsentUg sysselsättningsökning inom framförallt Norrbot- Prop.1977/78:172 g framhåller att det därför från samhälletssynpunkt kan vara angeläget att de redan nu kommer lill stånd. anser sig inte med egna medel kunna finansieradessa utbyggnader. Bolaget är emellertid berett att genomföra en utbyggnad avgruvorna Aitik och LaisvaU tUI en kostnad av 115 milj. kr. i den takt somtekniska och praktiska omständigheter medger, under förutsättning att statligalån kan erhållas, så utformade att räntebefrielse och anstånd med amorteringarunder kan medges. Utbyggnaden kan ske och kanunder byggnadstiden sysselsätta ca 75 personer. Därefter kan ca 230 personersysselsättas genom den ökade produktionen. Därtill är berett attfullfölja investeringama i , och till ensammanlagd kostnad av 40 milj. kr. Sysselsättningseffekten beräknas tUl 60personer under en tvåårig investeringsperiod och till 88 personer i drift. Målet för regionalpolitiken är att människor iolika landsdelar skall tillförsäkras sysselsättning och service samt en godmiljö. Detta mål innefattar också ett ansvar för att stmkturomvandlingen ochden ekonomiska tillväxten sker på ett sådant sätt att de enskilda människomastrygghet värnas. Regionalpolitiskt stöd lämnas i form avlokaliseringsstöd vid investeringar, introduktionsstöd, utbildningsstöd ochsysselsättningsstöd vid nyanställning av personal samt flyttningsstöd tillpersonal med kvalificerad yrkesutbildning. Lokaliseringsstöd vid investeringarbestår av lokaliseringsbidrag, avskrivningslån, lokaliseringslån, lånegarantioch ersättning för flyttning av maskiner, arbetsredskap och verktyg. Förstödverksamheten är landet indelat i ett allmänt stödområde och ett inrestödområde. Introduktions- och utbUdningsstöd kan lämnas tiUalla typer av verksamhet. För lokaliserings- och sysselsättningsstöd gällerdäremot vissa begränsningar i fråga om stödberättigad verksamhet.Lokaliseringsstöd kan f. n. lämnas tUl den som utövar eller ämnar utövaindustriell eller industriliknande verksamhet. Inom det allmänna stödområdetkan stöd lämnas också till industriserviceföretag, företag inom turistnäringensamt förelag som bedriver viss partihandel och uppdragsverksamhet med mer änlokal betydelse. Med industriell verksamhet avses i detta sammanhang verksamhetsom innebär någon form av tillverkning, bearbetning eller förädling. Utanförkretsen av stödberättigade verksamheter faller bl. a. gmvindustrin. För femårsperioden /741977/78 har riksdagenfastställt en medelsram för beslut om regionalpolitiskt stöd på 4 000 milj.kr. 1 budgetpropositionen 1978 har föreslagits att ramperioden förlängs tillatt om- Prop.1977/78:172 9 fattaäven /79 och att beslutsramen i samband därmed räknas upp till 4800 milj. kr. F. n. ser sysselsättningsutredningen över formemaför den regionalpolitiska stödverksamheten. Företag och organisationer har hos regeringenhemställt om åtgärder för atl stödja investeringar inom gruvindustrin, bl. a.så att gmvindustrin ifråga om lokaliseringsstöd likställs med annan industri. har redovisat ett antalinvesteringsprojekt som företaget bedömer som lönsamma . På grund avsin ekonomiska situation anser sig företaget emellertid inte kunna genomföradessa investeringar f. n. Projekten omfattar utbyggnader av gruvorna i Aitikoch LaisvaU i Norrbollen samt investeringar i inland och iMellansverige. Den svenska gruvindustrin har f. n. ekonomiskasvårigheter. Dessa är till slor del betingade av den utdragna lågkonjunkturen ivärldsekonomin, vilket har resulterat i kraftigt minskad efterfrågan ochpressade priser på metaller. Problemen är emellertid också följden av en meralångsiktig utveckling. Stora förändringar har sketl i de yttre betingelsernaför gruvnäringen. Konkurrensen på traditionella marknader har ökattill följd av bl. a. att ett stort antal dagbrott öppnats i t. ex. Sydamerikaoch som fraktkostnaderna sjunkit kraftigt. De svenskaföretagen har endast till en del anpassat sig till denna situation. Vissaberäkningar tyder på att 2 0003 000 arbetstillfällen inom gruvnäringen kommeratt försvinna fram lUl 1980 och att en fortsatt minskning kommer att äga rumäven för den följande femårsperioden. Utan att direkt ta ställning till någotexakt antal bedömer jag del som troligt att antalet arbetstillfällen inomgruvindustrin successivt kommer att minska . Enligl min bedömning kan en sådan utveckling fåbetydande negativa regionalpolitiska konsekvenser. Den mycket långdragnalågkonjunkturen med stora avsätlningsproblem och en mycket kraftiglageruppbyggnad har för flertalet gruvföretag medfört finansiella svårigheter.Den sjunkande soliditeten har minskal företagens möjligheter attlånefinansiera investeringar. Detla leder till att från regionalpolitisksynpunkt angelägna åtgärder inte kommer till stånd. Jag tänker då särskilt påde möjligheter som finns att tidsmässigt anpassa minskningar och nedläggningav vissa produktionsenheter till kapacitetsutvidgning eller ökad förädling inomandra gruvor. När del gäller frågan om lokaliseringsstöd skallkunna lämnas vid investeringar inom gmvindustrin anser jag att ett definitivtställningstagande bör anslå till dess sysselsättningsutredningen har redovisatsina förslag om utformningen av det regionalpolitiska stödet. Jag avser attåterkomma till frågan . Motbakgrund av dels gmvindustrins stora betydelse för sysselsättning- Prop.1977/78:172 10 enpå många orter inom det allmänna stödområdet och gränsområdet till detta, delsden aktuella situationen för gruvindustrin förordar jag emellertid attgruvindustrin tills vidare jämställs med övrig industri i fråga om möjligheteratt få statligt lokaliseringsstöd. Det innebär bl. a. att lokaliseringsbidrag,avskrivningslån och lokaliseringslån kan lämnas vid ny-, till- eller omyggnadav lokal eUer annan anläggning som är nödvändig för verksamheten samt attlokaliseringslån och i undantagsfall avskrivningslån kan lämnas vid anskaffningav maskiner, arbetsredskap och verktyg med en beräknad användningstid av mer . Vissa typer av investeringar inom gmvindustrin saknar motsvarighet inomövrig industri. Jag tänker bl. a. på anläggningsarbeten i gruvorna. Det fåravgöras från fall till fall hur sådana investeringar skall behandlas istöd-underlagshänseende. Jag vUI framhåUa att lokaliseringsstöd lämnasendast till verksamhet som bedöms få tillfredsstäUande lönsamhet och medföravaraktig sysselsättning för de anställda. Det sammanlagda lokaliseringsstödetfår enligt gällande grunder för stödet inte vara större än vad som med hänsyntill övriga finansieringsmöjligheter och övriga omständigheter fordras för attden åsyftade verksamheten skall komma till stånd. Det ankommer på regeringen att besluta omhandläggningsordning i ärenden om regionalpoUtiskt stöd. Om godtaratt gmvindustrin jämstäUs med övrig industri i fråga om statligtlokaUseringsstöd, avser jag att föreslå att regeringen skall besluta i ärendenom lokaliseringsstöd till gruvindustrin. Regeringen har i årets budgetproposition lagt framförslag om beslutsram för regionalpolitiskt stöd under perioden1973/741978/79. En utvidgning av den stödberättigade verksamheten till attomfatta också gruvindustrin kommer att medföra ökade anspråk på stöd. Jag ärdock inte beredd att förorda någon ändring av beslutsramen. Därvid har jagutgått från att det statiiga gravföretaget aktiebolags() finansieringsproblem löses i annan ordning. Förslag om medelstillskotttUl för att upprätthålla viss sysselsättning har förelagtsriksdagen (prop. 1977/78: 96). Under åberopande av det anförda hemställer jag attregeringen föreslår att godkänna de grunder för regionalpolitiskt stödtUl företag inom gruvindustrin som jag har förordat Prop.1977/78:172 11 Anmälantill proposition om regionalpolitiskt stöd till företag inom -gruvindustrin, m.m. Chefen för industridepartementet har tidigare dennadag redovisat förslag till åtgärder för företag inom gruvindustrin. Förslagetinnebär att lokaliseringsstöd skall kunna utgå till företag inom gruvindustrinunder tiden fram till . Den redovisning som i samband därmed har lämnats avden svenska gruvindustrins läge visar att företagen inom branschen kan behövaminska sin personal. Eftersom det här ofta är fråga om företag med dominerandeställning på den lokala arbetsmarknaden är det enligl min mening angeläget atteventuella uppsägningar sker i former som ger arbetsförmedlingen behövligtrådrum för att kunna bereda de anställda som sägs upp nya arbeten eller för altkunna vidtaga andra arbelsmarknadspoliiiska insatser. Jag förordar därför atttillfälligt särskilt sysselsättningsbidrag av lönekostnaderna fårlämnas till gruvföretag på samma viUkor som enligt beslut (prop.1977/8: 59, AU 1977/78: 17, rskr 1977/78: 85) gäller för företag inomspecialstålindustrin, dvs. längst till utgången av . Nuvarandeutveckling pekar på att ca 2 000 personer kan komma alt beröras . Detta skulle medföra kostnader på ca 200 milj. kr. under i /79. Beräkningarna får dock anses vara mycket osäkra. Jag avseratt återkomma till medelsfrågan i samband med anmälan av anslag på tilläggsbudgetför /79. JaghemstäUer att regeringen föreslår att godkänna vad jag har förordat om förtillfälligt särskilt sysselsättningsbidrag till företag inom gmvindustrin.