prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Antalet inflyttningsfärdiga lägenheter 1978 beräknas tiU55 000 varav 41 000 i småhus. Med det låga antal färdigställda lägenheter somkan väntas är det sannolikt att den lokala bristen på lägenheter iolika delar av landet kommer att tiUta. Moderniseringenav lägenheter ökade i omfattning . Antalet lägenheter medpreliminära beslut om bostadslån i detta syfte ökade totalt sett, vilketframgår av tabdl 7:4. Nedgången i antalet lägenheter i flerfamiljshus höll isig, medan antalet berörda småhus fortsatte att stiga. Antalet lägenheter medförbättringslån sjönk ytterligare. En kraftig minskning med i det närmaste enhalvering inträffade för lägenheter medenergisparstöd. skedde dock en betydandeåterhämtning, varför antalet lägenheter med energisparstöd för helåret 1977uppnådde i stort sett samma nivå som 1975. Detta till följd av den förbättringav energisparstödet som trädde i kraft . För att tiUgodose denstarkt ökande efterfrågan på energisparstöd utiovade regeringen i december1977 ytterligare 400 milj. kr. till energisparande åtgärder i bostadshus.Därmed skulle ramen för statliga lån och bidrag tUl energisparande åtgärderunder /78 uppgå tiU 958 milj. kr. I budgetpropositionen harregeringen för /79 föreslagit en ram på 854 milj. kr. Dessutomföreslås en planeringsreserv på 400 mUj. att disponeras av regeringen föratt utöka ramarna för lån och bidrag till energibesparande åtgärder med hänsyntill bl. a. sysselsättningsläget. Denna planeringsreserv har inte beaktats iberäkningama av ombyggnadsinvesteringarna. Medovan angivna förutsättningar angående igångsättning m. m. beräknasbostadsinvesteringama totalt sett öka i volym 1977 1978. Ävennybyggnadsinvesteringarna fömtses öka . Investeringarna i flerfamiljshusberäknas därvid stiga och små- Tabell7: 4 Antal lägenheter med preliminära beslut om bostadslån, förbättringslånsamt energisparstöd 19721977 Ombyggnadslån därav: flerfamiljshus småhus 5 650 3 150 2 500 16 800 8 450 8 350 Energisparstöd därav: flerfamiljshus småhus 59 300 38 800 20 500 'Det statliga stödet till energibesparande åtgärder infördes . Anm.Samtliga siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. Reviderad nationalbudget 1978 133 Ombyggnadsinvesteringarna beräknas öka i volym19771978. Densenaste enkätundersökningen angående industrins fasta investeringar, somgenomfördes av statistiska centtalbyrån februari/,bekräftar i stort de utvecklingstendenser som redovisades i den preliminäranationalbudgeten . Sålimda beräknas nedgången i industrins fastainvesteringar 1977 ha varit kraftig och uppgått till drygt 16 %.Byggnadsvolymminskningen beräknas därvid ha uppgått till ochmaskininvesteringama minskade . Nedgången 19761977 torde alltså havarit något större än vad beräkningarna tUl PNB visade, nämligen en minskningmed både på maskin- och byggnadssidan. Företagens planer , somnärmare framgår av det följande, indikerar inte heller någon påtaglig stämningsförbättringsedan i november i fjol. Förutsättningarna för ensnabb återhämtning i investeringsaktiviteten bedöms inte som goda.Kapacitetsutnyttjandet är alltjämt lågt och lönsamheten pressad. Den förnyadebedömningen av den internationella konjunkturutvecklingen som framläggs iföreliggande reviderade nationalbudget ger i och för sig knappast heUeranledning räkna, med någon kraftig påfyUnad av företagens nuvarande mycket lågainvesteringsplaner . Positiva faktorer är dock det ur kostnadssynpunktgynnsamma avtalsresultatet liksom den tillförsikt som börjar ge sig till kännavad beträffar möjlighetema tUl ändelsvinster på exportmarknaderna . Företagens planer enligtden nyssnämnda febmarienkäten och prognos samtredovisade planer och utfall för de föregående tio åren redovisas i tabell 7:5.Den variation i avvikelserna som kan observeras meUan planer och utfall kandelvis hänföras till konjunkturen inverkan. Vidtagna ekonomisk-politiskaåtgärder har dessutom påverkat investeringsaktiviteten och därmed givetvis ocksåavvikelserna meUan planer och utfaU. Företagens redovisadeenkätsvar /mars innebär en revidering uppåt i förhållande tillplanema ifrån november . Planpåfyll-naden mellan dessa enkättiUfäUen ärvisserligen något större än den motsvarande , men framstårlikväl historiskt sett som begränsad och inte av sådan storlek att den antydernågon påtaglig ökning i investeringsviljan. Som framgår av tabell 7:5 ärpositiva avvikelser mellan planer och utfall mera vanligt förekommande än negativasådana. Normalt brukar sålunda företagens planer underskatta den faktiskautvecklingen. Företagens svar i febmari/mars har också bedömts så att detfuimits skäl till en viss om än begränsad uppjustering. Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 134 Tabell7: 5 Planerade och faktiska förändringar av den egentliga industrins totalainvesteringar 19681978 Procentuellförändring från föregående år. (-12) 1Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosårets rena enkätvärde ochenkätårets utfall. För planförändringen 19771978 har använts det preliminärautfallet . Anm.Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Inberäknatdenna förutses industriinvesteringarna likväl minska kraftigt även 19771978 ehurunågot muidre markerat än 19761977. Nedgången i industriinvestermgarna har nubedömts bU 1977 1978, att jämföra med -i den preliminäranationalbudgeten. Fallet i industrins investeringar skulle då bromsas upp underförsta delen av 1978, och sedan har en försiktig uppgång bedömts komma tUlstånd helt hänförlig tUl maskininvesteringarna. Liksom iden preliminära nationalbudgeten förutses nedgången i maskininvesteringarnaför bli mindre (-) än i byggnadsinvesteringarna (-). 1diagram 7:2 redovisas investeringsutvecklingen inom de olika huvudbranschernaav industrin. Branschuppgifterna har schablonmässigtkorrigerats på samma sätt som för industrin i dess helhet. Med detta förfaringssättkan bedömningen av de enskilda branschernas utveckling givetvis bli osäkrareän för industrin i sin helhet. Med denna reservation att beakta har det likvälsitt intresse att notera att betydande oUkheter i utvecklingstendensen meUanbranscherna framträder i diagrammet. Inom järn- och stålverk samt massa- öchpappersindustri väntas investeringarna fortsätta att minska kraftigt 1978.Massa-och pappersindustrins investeringsnedgång beräknas därvid accelereramedan för järn- och stålindustrin en uppbromsning av nedgången kan förutses.Investeringarna 1978 beräknas för dessa båda branscher - järn- och stålverksamt massa- och pappersindustrin '- rriotsvara endast hälften av derasinvesteringar under resp. 1976 och investeringsnivån skulledärmed bli betydligt lägre än vid föregående bottenmarkeringar under1970-talet. För verkstadsindustrin beräknas investeringsnivån 1978 liggamarginellt över föregående bottennivå . För de övriga branschernaberäknas däremot investeringsnivån 1978 ligga klart över föregående bottennivåfrån 1971. Diagram 7: 2 Investeringar inom egentlig industri,totalt och uppdelat på branscher 19711978 Index:1975 = 100. 100 90 80 70 J I_ L J \_ I_ L 1971 72 73 74 75 76 77 -78 1971 72 73 74 75 76 77 78 De branschvisa prognoserna är nägot osäkrare änprognosen för totala industrin. Investeringarna i bilar är inkluderade. Källor: och . Handel m. m. De totala investeringarna inom gruppen handel m. m.redovisas nu ha minskat i volym tUl 1977.Byggnadsinvesteringarna sjönk medan maskininvesteringarna däremotsteg . Beräkningarnaför såväl 1977 som 1978 grundas dels på den ay ifebraari 1978 genomförda enkätundersökningen 1 Med investeringar inom gruppen handel m. m. avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teatrar, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 136 överfaktiska och planerade investeringar inom handels-, bank- ochförsäkringsföretag, dels på uppgifter om totala kostnader och byggnadstiderför byggnadsprojekt inom gmppen privat handel. Företagensplaner för den enkättäckta delen av byggnadsinvesteringarna anger en nedgång ibyggandet . Dessa planer ligger i linje med de beräkningar som gjortsutifrån uppgifter om pågående projekt oeh förväntad igångsättning. Dessaberäknmgar baseras även på statistik över antaletbeviljade byggnadsprojekt inom gmppen privat handel samt på uppgifter omförändringen i den s. k. projektreservens storlek. Som mått på denna haranvänts summa byggnadskostnader för inneliggande ej avgjorda ärenden . Dessutom har den av inovember 1977 gjorda byggnadsinventeringen utnyttjats. Den15 infördes en investeringsavgift på på vissa oprioriteradebyggnadsarbeten; avgiften togs bort genom riksdagsbeslut i december samma årmed retroaktiv verkan från Igångsättningenminskade enligt ännu preliminära beräkningar med i volym tUl 1977. Något uppdämt behov av igångsättningstillstånd efter investeringsavgiftens borttagande synes inte ha förelegat. Vid bedömningen av påbörjandet har beaktats den negativa utvecklingen för den privata konsumtionen i synnerhet liksom utsikterna till en fortsatt minskning . Med hänsyn till detta och tiU tidigare nämnda uppgiftskällor förutses igångsättningen fortsätta minska i volym 19771978. En minskning av de utförda byggnadsinvesteringama i volym kan därmed påräknas för hela den privata handeln. Inkluderas även den statiiga delen erhålls en nedgång . Beträffandemaskininköpen pekar enkäten på en inte obetydlig minskning under 1978.Tidigare års erfarenheter av relationen mellan planer och utfall motiverar docken betydande uppjustering av planerna. Maskininvesteringarna beräknas därförminska i volym 1977 SammantagetskuUe därmed de totala investeringarna inom grup pen handel m. m. sjunka i volym . Investeringarnai handelsflottan definierade som inköp av nybyggda fartyg från svenska ochutiändska varv minus nettoutförsel av begagnade fartyg ökade mycket kraftigt19761977 efter att ha varit mycket små 1976. Ökningen blev, räknat i 1975 årspriser, . och den därmed uppnådda investeringsnivån uppgicktill . Detta innebar emeUertid inte någon tillväxt av handelsflottanmätt i antal fartyg och dödviktston, utan kunde härvidlagnoteras en minskning. Leveransvärdet av nybyggda fartyg från svenska varv tiUsvenska rederier sjönk något 19761977 Reviderad nationalbudget 1978 137 medan importleveranserna mer än fördubblades. Samtidigtregistrerades en viss nedgång i nettoutförseln av begagnat tonnage från denrekordhöga nivån 1976. Beräkningarnaöver nyinköpen av fartyg 1978 bygger på två enkäter, en till svenska rederierangående deras beställningar i utlandet och en till de svenska varven. Enligtdessa kommer leveranserna 1978 från svenska varvi att öka i betydande grad ochleveranserna från utländska varv att minska kraftigt . Totalt settökar emeUertid inköpen av nya fartyg något gentemot 1977. En mycket svårbedömdpost i kalkylerna över investeringarna i handelsflottan utgörs av exporten avbegagnat tonnage. Storleken av dessa försäljningar 1978 kommer antagligentill stor del vara beroende av i vilken utsträckning utflaggning till andra länderkommer att tiUåtas. Även utvecklingen av priserna på andrahandstonnage kan fåavgörande betydelse. Dessa ligger på rekordlåg nivå och verkartroligen återhållande på försäljningen. Här har antagits att nettoutförseln avbegagnat tonnage ökar endast måttligt 19771978. Investeringarna ihandelsflottan skulle då komma att uppgå till ca . uttryckt i1975 års priser, vilket får betraktas som en relativt måttlig förändring från1977. De sammantagna statliga investeringama minskade enligtännu preliminära beräkningar i volym . Som framgårav tablån nedan sjönk investeringarna inom såväl de statliga affärsverken,myndigheterna som företagen.- Byggnadsinvesteringarna minskade ochmaskininvesteringarna . Till underlag för beräkningarna över denstatliga investeringsverksamheten Ugger enkäter från affärsverk, myndigheteroch statliga företag insamlade av vid månadsskiftetfebruari/. Vid jämförelse med de uppgifter som lämnades ioktober/bör framförallt framhållas att en framflyttning av iförsta hand affärsverkens investeringar tiU 1978 inträffat. Statliga affärsverk exkl. industri 2,0 5,5 7,0 Statligamyndigheter inkl. militära 3,5 0,5 9,0 Statiigaföretag (industri m.m.) 16,5 22,5 0,5 Statliga investeringar, totalt 3,5 8,5 6,5 De statliga affärsverkens totala investeringar beräknas nuha minskat i volym 19761977. 1 Exkl. fartyg, vilka byggs i egen regi och som förnärvarande saknar extern - Destatliga företagens investeringar redovisas i tabell 7: 1 dels under Egentlig industrivad avser statiiga industriföretag och dels under Övrigt näringsliv vad avserövriga statliga företag. Prop, 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan isg främst till följd av en kraftig nedgång iteleverkets och luftfartsverkets byggande. byggande förblevdäremot i stort sett oförändrat. Maskininvesteringarna gick ned . Nedgångenkan huvudsakligen härledas till neddragning av maskininköpen. För destatiiga myndigheternas investeringar noterades en minskning i volym19761977. Byggnadsinvesteringarna sjönk huvudsakligen föranlett aven nedgång i det statliga vägbyggandet. Maskininvesteringarna ökade med hda 17%.i Denna uppgång kan i sin helhet återföras på inköp av enisbrytare, vilken levererades . Prognosernaför den statliga investeringsverksamheten baseras på de ovan nämndaenkäterna och utgår sålunda från bedömningar grundade på de särskUda verkens,myndigheternas och företagens uppgifter. Enkätsvaren för andra halvåret 1978från affärsverk och myndigheter bygger bl. a. på budgetproposition 1977/78:.100. Den totalainvesteringsverksamheten bland de statliga affärsverken förutses öka ivolym . Byggnadsinvesteringarna beräknas stiga med 8 %.Ökningen förklaras främst av den kraftiga uppgång som planeras inom televerketoch . Denna uppgång motverkas dock något av den väntademinskningen av luftfartsverkets och i viss mån vattenfallsverkets byggande. Påmaskinsidan beräknas inköpen stiga i volym 19771978. Denna ökninghärrör i första hand från den väntade kraftiga uppdragningen av televerketsmaskininköp. Även postverket och förutser en uppgång avmaskininvesteringarna. Däremot planerar vattenfallsverket minskamaskininköpen. För destatliga myndigheterna beräknas de totala investeringarna stiga i volym19771978. På byggnadssidan förutses en ökning med . Uppgången kanfrämst återföras på en uppgång av det statliga vägbyggandet samt på detbyggande som administreras av . Även de byggnadsinvesteringarsom administreras av forti-kationsförvaltningen förutses stiga.Maskininvesteringarna väntas minska med 10,. Inberäknatde statliga företagen förutses de totala statliga byggnadsinvesteringarna ökamed i volym 19771978. På maskinsidan väntas en uppgång med 3,5 %.Sammantaget skulle då de totala statiiga investeringarna stiga ivolym tiU 1978. 11 samband med arbetet för den reviderade nationalbudgetenhar ändrat redovisningsmetod vad avser sjöfartsverketsanskaffning av isbrytare. Detta innebär att vid inköp av isbrytare registrerasnumera hela värdet vid leveranstillfället, medan tidigare inköpsvärdetfördelades över tiden med hänsyn till betalningarna för isbrytaren. Reviderad nationalbudget 1978 l39 Kommunernasinvesteringar ökade totalt sett i volym 19761977. De visar därmedökning . Det förklaras främst av attbyggnadsinvesteringarna nu vänt kraftigt uppåt. Byggnadsinvesteringarnaberäknas ha ökat i volym och investeringarna i maskiner ochinventarier . Till grund för kalkylernaöver investeringsutvecklingen och 1978 ligger en av statistiskacentralbyrån insamlad enkät bland primärkommuner och landsting,samt en enkät avseende de kommunägda företagen.i Investeringsuppgifterna ifebruarienkäten för det passerade året brukar i aUmänhet stämma väl överens meddet definitiva utfall som senare redovisas. Endast primärkommunernasmaskininvesteringar har på basis av tidigare erfarenheter korrigerats nämnvärt,i neddragande riktning. Den förhållandevis högainvesteringsaktiviteten inom primärkommunerna 1977, på byggnadssidan envolymökning och på maskinsidan , kan till stor dd återföraspå avsevärt ökande investeringar i dag- och fritidshem. Sannolikt har dethöjda anordningsbidrag som utgick till dag- och fritidshem med förlängdgiltighetstid till medverkat till detta. Primärkommunernasinvesteringar synes totalt sett ha ökat i volym 19761977. Förlandstingen förefaller investeringarna ha ökat i volym och för de kommunägdaföretagen . Den måttliga investeringsökningen inom företagssektorn 1977jämfört med företagens tidigare bedömningar tycks enligt enkäten vara ettresultat av bl. a. senareläggningar av främst maskininvesteringar inomelförsörjningsområdet. Denkommunala investeringsaktiviteten 1978 har liksom tidigare antagits blivolymmässigt beroende av den kommande prisutvecklingen för investeringsvaror.Eftersom budgetramarna i princip fastläggs årsvis och anges i nominella beloppkan prisutvecklingen nämligen förmodas inverka på den investeringsvolym somkommunerna kan realisera. I tabell 7: 6 anges primärkommunernas ochlandstingens investeringsplaner omräknade till procentuellavolymförändringar tillsammans med planer oeh faktiska förändringar . Det är därvid den av institutet förväntade prisutvecklingen19771978, som har använts vid deflateringen. De så framräknadeinvesteringsplanerna i fasta priser korrigeras regelmässigt med hänsyn tilltidigare systematiska över-resp. underskattningar av investeringsvolymen liksomför fysiska restriktioner såsom brist på arbetskraft, förlängda byggnads- ochleveranstider etc. samt ekonomisk-politiska åtgärder. Inverkan av dessafaktorer ligger implicit i de differenser som anges i tabell 7:.6. 11detta avsnitt redovisas de kommunägda företagens investeringar exkl. bo städer och egentlig industri. 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 140 Tabell 7: 6 Planerade och faktiska förändringar i deborgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar 19691978 Procentuell förändring från föregående år. februari samma är' (-1) (-3) (-5) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosäretsrena enkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen 19771978 haranvänts det preliminära utfaUet . Uppgifterna inom parentes ärprognoserade. Anm. Uppgifterna avser kommunala affärsverk ochmyndigheter exkl. kyrkor. KäUor: och . Kommunernas investeringsplaner tyder på en fortsatt ökningav investeringsvolymen 1978. De torde grundas på en positiv bedömning avkommunernas finansiella utveckling under innevarande år (se avsnitt 8.3).Kommunernas försämrade upplåningsmöjligheter på den organiserade svenskakreditmarknaden kan dock få en dämpande inverkan på investeringsutvecklingen1978. Som framgår av tabell 7: 6 har kommunerna under ett antalår överskattat såväl sina byggnads- som maskininvesteringar för detinnevarande året. En viss nedjustering av planerna har därför bedömts varamotiverad också . Primärkommunernas och landstingens byggnadsinvesteringarberäknas minska i volym 19771978. Nedgången kan återföras på primärkommunernasbyggande. Detta förutses falla tillbaka bl. a. till följd av enförväntat lägre igångsättning av dag- och fritidshem . Landstingenväntas emeUertid genomföra en kraftig expansion eller i volym.Inkluderas byggandet inom de kommunägda företagen, som beräknas öka ivolym, skuUe det totala kommunala byggandet bli i stort sett oförändrat 1978.Primärkommunernas och landstingens investeringsplaner på maskinsidan har iprognosen nedkorrigerats till en ökning på i volym. De kommunägdaföretagens planer för den enkättäckta delen av maskininvesteringarna anger enbetydande minskning i inköpen av maskiner och inventarier, främst tiUelverken. Inberäknat företagens maskininvesteringar, som uppkorrigerats nedgång i volym, beräknas kommunernas investeringar i maskiner ochinventarier öka i volym 19771978. Den kommunalainvesteringsutvecklingen förutses således totalt sett i det närmaste stagneraunder 1978. Reviderad nationalbudget 1978 141 påbörjades en lageravveckling i densvenska ekonomin efter en lång och sällsport intensiv period avlageruppbyggnad. Uppbyggnadsfasen, med en enligt reviderade beräkningarmarkerad toppunkt , kom att för alla näringsgrenar sammantagetresultera i en lagerökning på . Det äromkring mer än under föregående uppbyggnadsfas 1971. AweckUngenunder uppgick tiU . och omfattade praktiskt taget aUanäringsgrenar. Större delen av lagervariationerna har skett inomindustrin. Som framgår av vidstående diagram koncentrerades lagertiUväxten därtill färdigvarulagren och i någon mån också till lagren av varor i arbete. Förinsatsvarulagren däremot synes förloppet ha varit mer noriiialt. Vad gällerfärdigvarulagren syns en tydlig acceleration av lagertiUväxten . Denna var en följd av att industriproduktionen återigen drogsupp i samband med en förbättring av främstexportorderingången. Efterfrågan föU dock oväntat och anpassningen avindustriproduktionen blev långsam med åtföljande konsekvenser förfärdigvarulagren. Den starka lagertillväxten var givetvis under speciellt 1976till mycket stor dd påverkad av det statiiga stödet till lägeruppbyggnad mengrundades också på företagens alltför optimistiska egna bedömningar avefterfrågan. Först vid ingången av 1977 drogs industriproduktionen nedi sådan ulsträckning att industrilagren började minska. Avvecklingen inleddesför insatsvaror och varor i arbete medan färdigvarulagrendrogs ned först . förutses en mycket stark minskning avfärdigvarulagren ske, framför allt i och med attverkstadsindustrin då förutses inleda sin lageravtappning somlagerminskningen inom basindustrierna blir som mest intensiv. Den fortsattastarka minskningen som väntas beräknas verkstäderna huvudsakligensvara för. För varor i arbete förutses också en betydande neddragning avlagerstockarna medan lageravvecklingen för insatsvarorna torde avta . Därmed beräknas lagren inom industrin exkl. skeppsvarvenkomma att minska med ca . I och med dettaskulle neddragningarna av industrilagren 1977 och 1978 komma att motsvaranärmare hälften av lageruppbyggnaden och 1976. Varvens lager av varor i arbete steg något . Enkraftig minskning förutses . Ett antal fartyg byggda i varvens egen ' I diagrammet redovisas lagerförändringarna i 1968 årspriser. Förloppet torde dock vara mycket snarlikt med lagerförändringarnauttryckta priser. Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram 7:3 Totala industrins lagervolymiörändring196519781 Milj. kr.,priser. 1 exkl. varv v'. k A /IN ' r y M 1 Varor i arbete 1 exkl. varv [v ,\ 1965 1967 1969 1971 1 Exkl. varvens lagervolymförändringar. Anm. Fr. o. m. redovisaslagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigareperioder i obestämd omfattning. Källor: och . Reviderad nationalbudget 1978 143 regi,dvs. sådana som äimu saknar extern beställare, blir färdigställda . De harhär upptagits som väntad lagerökning av färdigvaror inom varven. Sammantagetberäknas totala varvslagren därmed öka något 1978. Inomlumdeln skedde en avsedd lagerminskning under fjolårets första hälft. Den komatt vändas i en oönskad ökning när den privatakonsumtionen föll tiUbaka. Handeln förutses under dessa förhållanden minskasina lager 1978. Föralla näringsgrenar sammantagna beräknas därmed lagerstockarna minskamed . priser eller i löpande priser 6,7 miljarderkr. Lagerinvesteringarnas utveckling 1977 svarade for av fallet itotala inhemska efterfrågan mellan dessa år. Motsvarande negativa bidragberäknas 19771978 i stort sett halveras. Tabell7: 7 Lagervolymförändringarna totalt och efter näringsgrenar 19741978 Milj.kr., priser Industri (inkl. el-, gas-. värme- och vattenverk) därav: verkstadsindustri (exkl. Detaljhandel (inkl. bilar) 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 144 8 Den offentliga verksamheten Verksamheteninom den offentliga sektorn diskuteras i avsnitten 8.28.5 med utgångspunkt fråninkomst- och utgiftsöversikter för del-sektorerna staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn samt för den offentliga sektorn i dess helhet.Översikterna ger en viss, om än partiell, belysning av den offentiiga sektornsinverkan på samhällsekonomin.