prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Isin preliminära rapport redovisar experigrupp Cenergibesparingen /år netto för lokalsektorn. Investeringen anges till2,och årskostnaden till 400 milj. kr. inkl.kapitalkostnad vid räntan 8 96. Expertgruppen anger besparingen / årnetto för industrisektorn, investeringen 700 milj. kr. och årskostnaden 145milj. Byggnadsslyrelsenanför alt den totala beräknade energibesparingen genom s. k. enklainstallationstekniska åtgärder, exempelvis värmeåtervinning ur ventilationstuft,utförda i styrelsens byggnadsbestånd blir 10,7 GWh/år(milj. m byggnadsvolym)netto. Extrapoleras värde titt att avse lokalbeståndelsvolym, ca 380 milj. m3 byggnadsvolym, blir den möjliga totala besparingenungefär /år netto. Energibesparingengenom värmeåtervinning ur ventilationsluft beräknas i denna promemoria enligtföljande. Tabell4.10 Beräkningsförutsättningar för värmeåtervinning ur ventilalionsluft Frånluftstemperalur,lokaler 2l°C Tilllufisiemperalur,sjukhus I7°C Uleluftsandelför ventilation, lokaler 0,5 oms/timme Utelufisandelför ventilation, skolor 1,0 oms/timme Uleluftsandelför ventilation, sjukhus 2,0 oms/timme Verkningsgradför värmeväxlare, medel 60 96 Dessafömtsättningar leder till att den specifika energibesparingen lor lokalseklornkan Iseräknas till 22 kWh/år och m/timme veniilationslufl och för sjukhussektomtill 25 kWh/år och m3/timme ventilationsluft. Drifttidenkan som medelvärde för lokaler beräknas till av kontinuerlig tid, vilketmotsvarar drift ungefär . För sjukhusenkan luftflödet reduceras till 2/3 , vilket motsvarardrifttidsfaktorn 83 96, Ökad fläktenergi för värme-ålervinningssystem medförvissa mindre korrigeringar i den beräknade energibesparingen. Kostnaden fördrift- och underhåll kan beräknas till ca 2 96 av investeringsutgiften per årmen korrigeras således dessutom för fläktenergi. Delta betraktelsesätt innebäratt årskostnaden ses som en marginell kostnad. Brukningstiden för värmeåtervinningssystemberäknas lill med hänsyn till att vissa komponenter som kanalsystem ochventilationsdon har lång livslängd. Prop.1977/78:76 303 Tabell 4.11 Andelen till/frånluftssystem enligt skattningav expertgrupp C preliminär rapport. Handel, bank, försäkring Samfärdsel, post, tele Möjligenergibesparing genom åtgärden värmeåtervinning ur ventilationsluft kan enligtplanverkeis uppgifter beräknas vid fömtsättning att av de till/frånluftsventileradelokalerna och 80 96 av de till/frånluftsventilerade sjukhusen åtgärdas. Planverkeisärredovisar inte investeringsutgiften för åtgärden. Med stöd av uppgifter i MekanJÖrbundeisremissvar kan investeringen för värmeåtervinning beräknas efter . per m/timmeveniilationslufl samt ytterligare 25 96 avseende kanaler, avseende styr-och reglerutrustning och 10 96 avseende tryckuppsättning i fläktar. Den totalainvesteringsutgiften blir således . per m'/timme behandladventilationsluft. (Resultatet av beräkningarna redovisas i tabell 4.12.) Tabell 4.12 Värmeåtervinning ur ventilationsiuft-besparing,investering samt årlig kostnad för drift och underhåll milj, kr. milj, kr. Handel, bank, försäkring Samfärdsel, post, tele Summa lokaler exkl. sjukhus Deredovisade besparingarna är lägre än de planverkei, Mekanförbundei experigrupp C preliminära rapport anger, vilket främstberor av att åtgärdema tuflflödesminskning, drifttidsstyrning och installationav återiuftsföring förutsätts redan genomförda samt att verkningsgraden förvärmeväxlare anlas till 60 96 som genomsnitt för samtliga installationer.Åtgärden är emellertid förhållandevis lönsam, vilket framgår av de i tabell4.13 redovisade besparingskostnaderna. 1977/78:76 304 4.5.6Instattalion av utrustning Jör ålervinnlng av kondensoivärme från kylmaskiner Planverkeianger att denna åtgärd är tänkbar i vissa av de byggnader som har kylmaskinerinstallerade, som exempel kan nämnas livsmedelshallar, datahallar, sjukhus,kylda lagerlokaler, osv. Verket anser all kylanläggningarna måste nå upp viss storlek om åtgärden skall bli lönsam och beräknar bl. a. att det ilandet finns ungefär 1 3(X) större livsmedelshallar, varav ca 350 redan haråtervinning installerad. Åtgärden är även tänkbar inom industrins lokaler menplanverket menar att investeringsulgiften här ofta är så hög att återvinningenblir olönsam. Planverkeianser att energibesparingen genom återvinning av kondensorvärme kan beräknastill totalt /år netto för åtgärder i lokalbeståndet. Verket särredovisarinte investeringsulgiften för åtgärden. Mekanförbundetredovisar en energibesparing av /år netto och investeringen 180 milj.kr. vid genomförande i handelns lokaler. Energikommissionensexperigrupp C uppskattar i sin preliminära rapport den maximala besparingengenom återvinning av kondensorvärme till ca /år netto. Den möjligaenergibesparingen i handetssektorn skattas till ca /år netto. Dentotala energibesparingen genom åtgärden beräknas i denna promemoria titt /årnetto. Det fömtsätter att 1 000 kylanläggningar med medeleffekt 100 kWh och kontinueriigdrift under halva året medger återvinning med 35 96. Denna exemplifieringinnebär att den för uppvärmning tillgängliga energin blir ca 150 000 kWh/åroch anläggning, vilket är utnyttjningsbart om den uppvärmda och ventileradegolvarean är större än ca per anläggning. En sådan skattning avbesparingen kan anses rimlig med hänsyn till planverkeis, Mekanförbundels ochexpertgruppens uppgifter. Investeringsutgiftenkan beräknas med ledning av planverkets uppskattning, . per m2 golvarea,till totalt 200 milj. kr. Kostnaden för drift ochunderhåll kan skattas titt 6 milj, kr, och brukningstiden till . ring' hallo. kr,/år Inreglering och minskning av luftflöden för ventilationeni flerbostadshus (270 000 Igh) D:o förlokaler (60 milj, m3) Drifttidsstyrning av ventilationen i lokaler (134 milj. m3) D:o i industrins byggnader (60 milj, m3) Värmeåtervinning ur ventilationsluft i flerbostadshus medlill/frånluftssystem (40000 Igh) D:o för sjukhus och socialvård (46 milj, m3) Installation av utrustning för återiuftsföring i lokaler(60 milj. m3) Utöver allernaliv I tillkommer: Värmeålervinning ur ventilationsluft i lokaler utomsjukhus (82 milj, m3) . D:o i industrins byggnader (36 milj, m3) Uppdelning av ventilationssystem, lokaler Utöver alternativ II tillkommer: Värmeåtervinning ur ventilations luft i flerbostadshus med från luftsventilation (280 000 Igh) 1,20 Inreglering och minskning av luft flöden i ytteriigare flerbosladshus (400 000 Igh) 0,30 D:o ilokaler (95 milj. m3) 0.60 20 1977/78. 1977/78:76 306 Besp., Investe- Under- Bruks- netto ring' håll och tid Twh/år miljar- milj, år der kr, kr,/år Uiöver alternativ III lillkommer: Inslallalion av värmepump för vär meålervinning ur veniilationslufl och värmning av lappvarmvatten i frånluftsventilerade flerbostads hus (20 000 Igh) 0,04 0,04 4 15 15 från kylmaskiner i lokaler 0,15 0,18 6 15 13 Delsumma 0,19 0,22 10 SUMMA ALTERNATIV IV 7,68 3,95 78 ' Avser kostnadslägel kvartalet 1977 exkl,mervärdeskatt. 4.6 Styr- och reglersystem Denna grupp av åtgärder leder till energibesparingar genomtemperatursänkningar i mm och byggnader. Det föreligger stora osäkerheter vid bedömning av rådandetemperaturnivå i skilda typer av byggnader, vilket leder till att ävenbedömningen av möjlig energibesparing med åtgärder sorn medförtemperatursänkningar blir mindre noggrann. Ändå har dessa åtgärder storbetydelse. Nedan lämnas därför en förhållandevis utföriig redogörelse fördenmöjliga energibesparingen genom temperatursänkningar. redovisar inle någon utföriig analys av lemperalurförhållandeni bostäder, lokaler och induslrins byggnader. Remissinstanserna berör i vissafall frågan och pekar på att den har avgörande betydelse för bedömningen avmöjlig energibesparing. Inledningsvis behandlas frågan om vilka temperaturer viför närvarande har i mm och byggnader inom bostads- och lokalsektorn. Deundersökningar som utförts Över lufttemperaturen i fierbostadshus (bl. a. genombyggforskningsrådet, , sektionen Jormaskinteknik vid KTH och lekniska fakulteten vid Lunds universiiei) visar alttemperaturen är mycket ojämnt fördelad såväl i byggnaden som i grupper avbyggnader. Även experigrupp C preliminära rapport redovisaren skattning över lufttemperaturens spridning inom enskilda byggnader. a, att 5 96 av lägenheterna har en standardavvikelse som är större än2°C. pör 50 96 av lägenheterna blir motsvarande standardavvikelse l°C. För samttigalägenheter kan standardavvikelsen skattas titt 1,. Prop.1977/78:76 307 Underlagetför dessa uppskattningar är ett fiertal såväl äldre som nyare studier övertemperaturförhållanden i flerbostadshus. Med hänsyn lill att resultaten visaren så splittrad bild redovisas i det följande en förhållandevis försiktigbedömning av förutsättningarna för energibesparingar genomtemperatursänkningar. De uppgifter som tidigare lämnats på energibesparingargenom skilda åtgärder innefattar inte någon vinst genom temperatursänkningar.Besparingsmöjligheterna titt följd av olika åtgärder, sådana de är bedömda idenna promemoria, går därför att addera titt varandra. Nivånför lufttemperaturen iflerbostadshus kan enligt ovannämnda undersökningaruppskattas till ett medelvärde inom inlervallel . En fjärdedel avbeståndet har enligt den redovisade fördelningskurvan, fig 4,2, enmedeltemperatur av ca 23,5 titt 25,, I sammanhanget kan man påminna om attuppfattningen om lämplig rumstemperatur varierat avsevärt om man ser bakåt iliden. ansågs lämplig medan man nu ofta anser somlämplig rumstemperatur. har byggnaderna utförtsmed bättre och bättre värmeisolering, vilket innebär att människor upplever enviss lufttemperatur som varmare än de gör i de äldre och sämre isolerade husen.Detta beror av att strålningsföriusterna mot ytterväggen minskar. Nivån förlämplig rumstemperatur med hänsyn till värmekomforten har studerats iomfattande forskningsprojekt. Ett flertal faktorer inverkar på komfortupptevetsen,exempelvis lufthastigheten, människans aktivitet och temperaturasymmetrin förskilda riktningar. En generelll gällande komfortnivå för rumstemperaturen ärdärför svår att fastställa. Undersökningaröver lufttemperaturen i småhus visar att man på motsvarande sätt som för flerbostadshusenkan uppskatta lufttemperaturen titt ett medelvärde inom inlervallel 21 till 22°C.En fjärdedel av småhusbeståndet har en medeltemperatur av 22,5 lilt 24,50,Standardavvikelsen kan skattas till 1,och är alltså densamma som i flerbostadshusen, Fig.4.2 visar temperaturfördelningen i bostäder enligt en skattning i denpreliminära rapporten från expertgrupp C för landet i sinhelhet, Fig. 4.3 visar resultaten från av byggforskningsrådei redovisadeundersökningar i lägenhetsbestånd på skilda orter. Redovisadeundersökningar över temperaturförhållanden i k o n t o r s t o -kaler angerliknande värden som för bostäder, Medeltufttemperaturen i kontor kan därförskattas titt värden inom inlervallel och med minst lika stor spridningpå olika temperaturer som i bostäder. Remissinstansernaanser i regel att rumstemperaturen är högre i lokalbeståndel än i bostädernagenom de större interna värmebelastningarna från elljus, apparaier ochpersonvärme. Någon genomförd analys av rumstemperaturen i lokalsektornpresenteras dock inte i remissvaren. Destora variationer i rumstemperatur som råder i grupper av byggnader och ilägenheter inom samma byggnad kan reduceras genom olika åtgärder. Installationav molorshunt som styr framledningstemperaturen i värmesy- stemetefler utetemperaturen innebär att temperatumivån kan sänkas för hela huset.Isolering av rörledningar i uppvärmningssystemet, bl, a, i pannmmmet, medföratt värmen kan fördelas bättre till byggnadens skilda lokaler, Inreglering avuppvärmningssystemet så att avsedd mängd värme tillförs respektive mm medförockså att rumstemperaturen i huset blir jämnare. Denna åtgärd innebär attvattenflödet lilt varje radiator förinställs så all det överensstämmer med detteoretiskt beräknade. Effekten av åtgärden kan kontrolleras genom mätning avrumstemperaturen då solinstrålning som stör värmebalanseninte förekommer. Fig. 4.2 Fördelning av medeltemperaturen i bostadshus(före inreglering) enligt skattning för hela beståndet i preliminär rapportfrån expertgrupp C. Vänstra kurvan avser småhus och högraavser flerbostadshus. Fig. 4.3 Exempel på resultat av undersökningar övertemperaturfördelning i lägenhetsbestånd pä skilda orter enligtbyggforskningsrådet (expertgrupp C preliminär rapport). 1tillämpningsföreskrifter till byggnadsstadgan (SBN 1975) anges tempera-turkravetsom godtagna dimensionerande värden för riktad operativ temperatur. Dennaskall vara lägst för bostadsrum och arbetslokaler för fysiskt mindreansträngande artiete. Den verktiga medeltuftstemperaturen underuppvärmningssäsongen blir då som regel ca , Huruvida denna nivå utanvidare kommer att accepteras av de berörda människorna är emellertid inte heltklarlagt. Individuella variationer, både fysiologiskt och i klädsel, innebärdock att människor bör kunna anpassa sig till klimatet inom ett ganska stort temperaturintervalt.Hänsyn måste emellertid visas titt särskilt känsliga gmpper, exempelvis äldrepersoner. En riktad operativ temperatur av enligt byggnormens krav innebärnormall kanske lufttemperatur, vilkel värde är dimensionerande föruppvärmningssystemet. Den genomsnittliga temperaturen inomhus undervinterhalvåret kan alltså vara högre. och remissinstanserna behandlar frågan om lämplig komforttemperaturinomhus mycket kortfatiat. De ovan redovisade bedömningarna baseras på materialfrån siaiens råd för byggnadslörskning och från energikommissionensexpertgrupp C preliminära rapport. 1977/78:76 310 4.6.1Temperatursänkningar och inreglering av uppvärmnlngssysteni Försmåhusen beräknar planverket alt åtgärden inreglering av uppvärmningssystemger energibesparingen t 500 kWh/år och lägenhet netto titt investeringen 1 000kr, per lägenhet. Den totala besparingen beräknar verket till /år nettovid genomförande i halva småhusbeståndet. Den redovisade besparingen motsvararen temperatursänkning av cirka 1,i della bestånd. bedömningöverensstämmer vät med fördelnings-kurvan i fig. 4.2. Byggnadsslyrelsen anföratt den troliga maximala temperatursänkningen som är möjlig att uppnå ismåhusbeståndet är . expertgrupp C anger i sinpreliminära rapport den maximalt möjliga besparingen genom temperatursänkningari heta småhusbeståndet till /år netto. Förs m åh usen kan, enligtbedömning i denna promemoria, inreglering för 300 000 av de åtgärdade 600 000småhusen, med återstående brukningstid längre än , genomföras medförinställning av radiatorventiler. Detta leder enligt planverket tittbesparingen /år netto och till investeringsutgiften 300 milj, kr. Förde resterande 300 000 småhusen kan, enligt bedömning i denna promemoria, inregleringengenomföras med inslallalion av lermostatiska radiatorventiler, vilkamöjliggör ett visst utnyttjande av förekommande värmeöverskotl.Besparingen kan därvid enligt planverkei beräknas till /år netto. Medstöd i planverkets redovisning kan investeringsutgiften för inreglering ochinstallation av termostatventiter beräknas till t . per småhus.Bedömningen i denna promemoria innebär således all den av planverket beräknadeinvesteringsutgiften för dessa åigärder minskar med ca 35 96 vid samtidigtgenomförande. De åtgärdade småhusen förutsätts vara försedda med molorshunt förstyrning av framledningstemperaturen i radiatorsystemet. Kostnaden förunderhåll beräknas till 8 milj. kr. Den i promemorian redovisadeberäkningen av energibesparing för dessa åtgärder överensstämmer således heltmed planverkets bedömning. För fterboslad sh u se nberäknarp/fl«ve/-Aef energibesparingen genom temperatursänkning och inregleringtill I 000 kWh/år netto. bedömer att den maximalabesparingen är cirka 1 600 kWh/år lägenhet netto. beräknar dentotala besparingsmöjligheten till ungefär /år netto medanbyggnadsstyrelsen alltså anger maximalt /år netto för samma bestånd.Energikommissionens experigrupp C redovisar i sin preliminära rapportbesparingen /år netto. Skillnaderna i bedömningarna beror bl, a. av attplanverket förestår att av beståndet åtgärdas medan expertgruppenföreslår temperatursänkningar i samtliga hus. Tabell4.14 Andel resp. antal lägenheter i flerbostadshus där spridningen (standardavvikelsen)i rumslufttemperatur är o enligt preliminär rapport från energikommissionensexpertgrupp C. Andel avbeståndet enligt fig, 4.4 100 000 260 000 640 000 980 000 andel {"A) inom varje klass ( A 6« 0,2) 20 Fig. 4.4 Lufttemperaturens spridning inom enskilda flerbostadshusenligt preliminär rapport från expertgrupp C. Enligt fördelningskurvan i fig. 4.2 bedöms i dennapromemoria att medeltemperaturen kan inomhus sänkas i lägenheter i fierbostadshus,vilket medför energibesparingen 1 100 kWh/år netto per lägenhet. Energikommissionensexpertgrupp C skattar i sin preliminära rapport behovet av inreglering i fierbostadshusenligt fig. 4.4 och tabell 4,14. Om inreglering sker så att lufttemperaturensspridning inom enskilda byggnader blir t°C (standardavvikelse) måsle alltsåenligt rapporten 980 000 lägenheter åtgärdas. 1977/78:76 312 Temperatursänkningarkan genomföras i dubbett så många lägenheter, dvs, hela beståndet. Korrigerarman dessa värden med hänsyn till planverkets uppgift på beståndets storiek kanenligt bedömning i denna promemoria inreglering genomföras för 930 000lägenheter och temperatursänkningar ske i 1 860 000 lägenheter, vilket utgörhela beståndet med en återstående brukningstid längre än . Den lotalabesparingen av åtgärden blir enligt bedömningar i promemorian och mot bakgrundav ovanstående /år netto. En fömtsättning för denna temperatursänkningär genomförandet av de tärnings- och isoleringsåtgärder som beskrivits iavsnitt 4,1 och 4,3 och som leder till förutsättningar för uppehållande avJämna temperaturer inomhus. Dentotala investeringsutgiften för inreglering av uppvärmningssystem i fierbostadshusberäknar planverket i den slutliga rapporten till . Fleraremissinstanser har anfört all planverket i sin preliminära rapportunderskattat investeringen, vilken där bedömts lill . per lägenhet.Remissinstanserna påp(3kar att nya radiatorventiler och stamventiler i mångafall måste installeras för att inreglering skatt bli möjlig. Med hänsyn tillatt temperatursänkningar avses genomföras i så slor andel av beståndet synesdet rimligt att göra en försiktig beräkning av investeringen för denna ålgärd.I det följande räknas därför med , per lägenhet för hälften av fallen och450 kr. per lägenhet för resterande falt. Detta innebäratt den tolala investeringsulgiftenblir . Förlokaler och industrins byggnader kan energibesparingen genom åtgärden inregleringav uppvärmningssystem och temperatursänkning beräknas på liknande sätt som förbostadssektorn. Åtgärden inreglering av värmesystem anges av planverkei medföraen möjlig energibesparing av /år netto. I sin preliminära rapport expertgrupp C den maximalt möjliga besparingen till /årnetto. Dentotala energiförbrukningen för lokaler kan skattas titt ungefär /årbrutto enligt StND{?M 1975:5). Förbrukningen för ventilation och transmissionsföriustermotsvarar ungefär /år netto. En liknande skattning för industrins lokalerleder titt förbrukningen /år netto för ventilation och transmissionsföriuster. Planverketberäknar all inreglering kan genomföras i av lokalerna ochindustrins byggnader, vilket kan tolkas så att cirka 240 milj. m byggnadsvolymi tokalsektorn och 60 milj. m i industrisektorn åtgärdas. Skattningarna avdessa byggnadsvolymer är emellertid myckel osäkra. Ovan redovisade värden ledertill att besparingen temperatursänkning blir ungefär /år netto förlokaler respektive /år netto för industrins byggnader. 1överensslämmelse med förhållandena i flerbostadshus och med hänsyn till attnågot lägre temperatur kan accepteras inom lokalsektorn kan enligt bedömning idenna promemoria den möjliga temperatursänkningen efter inreglering avuppvärmningssystem i byggnadsvolym enligt ovan beräknas 1977/78:76 313 tillminst 2''C. Energibesparingen blir således /år netto för lokaler vid ensådan bedömning. För industrins lokaler beräknas temperatursänkningen till t,5°Cbl. a. med hänsyn till alt många byggnader i denna sektor redan håller en lägretemperaturnivå. Energibesparingen blir på moisvarande sätt ungefär /årnetto, om temperaturen sänks i dubbelt så stor byggnadsvolym som den där inregleringgenomförs. I sin preliminära rapport anger expertgrupp Csom jämförelse för lokaler besparingen /år netto och för industrin /årnetto. Investeringsutgiftenför inreglering av värmesystem inom lokaler och industrins byggnader är enligtflera remissinstanser förhållandevis låg. Detta innebär att åtgärden kangenomföras i en ganska stor andel av dessa byggnader. Med hänsyn till vad somovan anförts angående inreglering i flerbostadshus kan investeringsutgiftenberäknas till 450 resp. , med ett medelvärde på . per 160 m-*byggnadsvolym, vilkel motsvarar genomsnittlig volym för lägenheter i flerbostadshus.Sektionen Jor maskinteknik vid KTH och i viss utsträckning även byggnadsslyrelsenstöder en dylik differentiering av investeringsutgifterna. Det lägre beloppetavser de först åtgärdade 50 96 av byggnaderna och det högre resterande 50 96,Den totala investeringen kan således beräknas till ungefär 990 milj, kr, Ålgärdenär mycket lönsam med en besparingskostnad på ca /kWh exkl,mervärdeskatt. Deåtgärdade lokalerna föreslås i denna promemoria, i slor omfattning även bliföremål för driftiidsstyrning av uppvärmningssyslem, s, k. intermittent uppvärmning,vilket skärper kraven på en noggrann inreglering. Sådana driftförhållandeninnebär att rumstemperaturen är låg och ligger nära den undrekomfortgränsen. Under dessa perioder är det särskilt angeläget att mmstemperaturenär jämnt fördelad i byggnadens olika rum. Investeringsutgiftens nivå föråtgärden inreglering inom delta bestånd är vald med hänsyn till bl. a. dessaförhållanden. En annan faktor av betydelse i sammanhanget är att lokalbeståndetoch där förekommande installationer har en mer varierande uiformning och konstmktioni jämförelse med bostadssektorn. Investeringens nivå överensstämmer rätt vätmed den av expertgrupp C i sin preliminära rapportredovisade högsta kostnadsnivån för åtgärden, vilken innebärbesparingskostnaden /kWh. Inreglering skerdärvid lilltemperaturspridning 1,(standardavvikelse) för byggnaden. 1rapporten redovisas även ettbilligare alternativ som ger samma besparing men leder tilltemperaturspridningen 1,(standardavvikelse) och har besparingskostnaden 2,4öre/kWh. I detta fall kommer av mmmen att ha lägre temperatur än t9°Cvid medellernperaturen för hela byggnaden, I det förra fallet medspridningen 1,blir motsvarande andel 15 96. För medeltemperaturen blirdessa andelar respektive om mmstemperaturen antas normalfördelad. Prop.1977/78:76 314 4.6.2Installation av lermostatiska radiatorventiler Inledningsviskonstateras all den energibesparande effekten av denna åtgärd är föremål fördiskussion och att gjorda praktiska erfarenheter är mycket varierande.Enligt bilaga 3 i planverkets slutrapport bör man vara mycket försiktig vidvärderingen av den energibesparing som radiatortermo-slatventilerav vantig konstmktionoch uiförande kan medföra. Erfarenheter från försök som gjorts i flerbosladshustyder på att energiförbmkningen i vissa fall till och med blivit högre efterinstallation av termostatventiler. Även vid större anläggningar som t. ex.kontor, industrier, sjukhus, skolor, osv., bör man vara försiktig vid bedömningav energispareffekten. I bilagan framförs också att del är osäkert vilkenytterligare besparingseffekt man kan uppnå med radialortermostalventiler sedanman inregterat värmesystemet och försett del med en utetemperalurstyrd shunt.Remissinstanserna redovisar ett flertal skilda uppfattningar om hur storenergibesparingen genom radialortermostalventiler kan bli. Sektionen förmaskinteknik vid KTH anser att besparingsmöjligheterna vid tillämpning i flerbostadshusär ringa och redovisar även flera tekniska invändningar mot ventilernas konstmktionoch principiella funktion.