prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — och frikyrkorådframhåller i ett gemensamt yttrande att konkurrensaspekten bör ges en minskadbetydelse för programenheternas verksamhet och atl en spridning avbeslutanderätten i programfrågor bör eftersträvas. Fördelen med utredningensförslag är enligt råden att det skapar en garanti för en sådan utbyggnad avdistrikten att de uppnår jämställdhet med . Denföreslagna omorganisationen av medför dessutom ett närmandemellan programenheter och driflsteknik, vilket centralrådet och frikyrkorådetanser innebära ett planeringsansvar för distrikten, som medför en naturligprofilering som alternativ till nuvarande kanalkonkurrens. MUF tillstyrker förslaget om inrättandet av TV S och TV Rmed motiveringen att en decentralisering av programproduktionen bidrar till attöka mångfalden i programutbudet. Reservanternas förslag att ledningen för R förläggstill avstyrks av länsstyrelserna i och län.Sveriges Radio, Folkets husföreningarnas riksorganisation, LO, SACOISR. Länsstyrelserna i HaUands samt ,MUF, , . kvinnoförbundoch KDS tillstyrker reservanternas förslag om utflyttning av ledningen för till . i understrykervärdet av en ut-lokalisering av ledningen för den ena av TV:s programenhetertill , oavsett om en kanaluppdelning enligt förslaget om TV R/TV S genomförseller ej. menar nämligen att den miljö i vilken denadministrativa ledningen befinner sig kan vara av viss betydelse för programproduktionensinnehåll. MUF anser att en lokalisering av TV R:s ledning lillGöteborg skulle öka kanalernas oberoende av varandra, medan ser en ullokalisering som ett första steg mot en önskvärddecentralisering av verksamhet. ser en stor fara i att deflesta beslutsfattare är samlade i ett och samma hus i och förordarett fortsatt övervägande av en utflyttning av ledningen för den enaTV-kanalen. 3.2.5 Regional indelning för TV Utredningen föreslår att antalet TV-regioner och denregionala indelningen skall fastställas av statsmakterna och inte som f. n. avSveriges Radio. Skälet härtill är förslaget om TV R. Prop,1977/78:91 77 TV föreslås få nio regioner. Utredningen har vidutformningen av förslaget tagit stor hänsyn till nuvarande distriktsindelningoch till vilka orter som f. n. har resurser för TV-produktion ochTV-sändningar. Två orter med dislriktskontor, nämligen och ,föreslås ingå i Södra resp. Västra regionen som fasta produktionsorter. Utredningen framhåller att det främst är av kostnadsskälsom antalet TV-regioner begränsas till nio. Avgörande har varit områdetslämplighet för regionala TV-sändningar. Utredningen konstaterar atl förslagettill regionindelning har brister när det gäller sydöstra ochVästsverige. Inför en senare avtalsperiod bör därför en ökning av antaletTV-regioner övervägas. 1 ett särskilt yttrande föreslår ledamoten en region bestående av de tre Smålandslänen och , medVäxjö som huvudort. Flera remissinstanser avstyrker utredningens förslag om enbegränsning av antalet regionertill nio och förordar att nuvarande indelningmed elva distrikt bibehålls. konstaterar att den nuvarandeförsöksverksamheten med regionala TV-sändningar uppvisar storamottagningsproblem på grund av bristande överensstämmelse mellan regiongränseroch sändarnas täckningsområden. Med anledning av utredningens förslag att iframtiden inrätta flera regioner utöver de föreslagna nio, framhållerteleverket vikten av att regionindelningen inte ändras för ofta, med tanke påde merkostnader som uppkommer på distributionssidan och de tekniska ölägenhetersom drabbar allmänheten. påpekar också att kostnaderna för enkomplettering av distributionsnätet eventuellt kan bli lägre om en regionindelningomfattande elva regioner genomförs redan från början. delar utredningens uppfattning attregional-TV bör byggas ut till atl omfatta hela landet. Företaget finner detdock inte motiverat att minska det antal distrikt som finns. Radioerinrar om utredningens bedömning att den föreslagna indelningen i nioregioner medför oformligheler och att den i ett senare skede i vilket fall börkompletteras med ytterligare två regioner som ungefärligen motsvarar två av denuvarande självständiga distrikten. föreslår i stället attregionala TV-sändningar byggs ul i elva områden. Denuvarande Smålands- och Värmlandsdislriklen bör i en sådan regional indelningbestå som självständiga områden. Även CUF avstyrker förslaget om en begränsning avnuvarande antal TV-distrikl. Förbundet framhåller det olämpliga i att utifrånkortsiktiga ekonomiska överväganden förändra en väl fungerandedistriktsindelning. Vissa remissinstanser, däribland länsstyrelserna iKristianstads, och saml ,ser stora fördelar med gemensamma distrikt för ljudradion och TV och föror- Prop.1977/78: 91 78 dar att indelningen av TV-regionerna sammanfaller medljudradions di-slriktsindelning. i och Landstingsförbundetförordar atl den regionala indelningen baseras på sammanhållna län somkomponenter i de olika regionerna. i understrykerdessutom vikten av att den regionala organisationen länen på såsätt att de enskilda länen bildar självständiga distrikt. Utredningens förslag att den Södra regionen förutomBlekinge, Kris-lianstads och dessutom skall omfatta Kronobergslän, tillstyrks av länsstyrelserna i , och . Utredningens förslagomen uppdelning av det nuvarande Smålandsdistriktetså att tillsammans med förs till den Södraregionen, medan och län förs lill den Östra regionen,avstyrks av statens industriverk, länsstyrelserna i , ochKalmar län. Svenska ungdomsringen för bygdekultur och KDS. Flera av dessaremissinstanser ansluter sig lill del förslag som framlagts av ledamoten ett särskilt yttrande till utredningsförslaget, nämligen all de tre Smålandslänentillsammans med bör bilda en . framhåller att de tre Smålandslänen ibl. a. regionala och industripolitiska sammanhang ulgör en naturlig enhet medtraditionellt samarbete och välutvecklade kommunikationer. En uppdelning avSmålandslegionen i enlighet med utredningens förslag vore enligl industriverketen olycklig lösning. Verket förordar i stället att Smålandsdistriktettillsammans med bildaren med som huvudort. delar utredningens tveksamhet inför denföreslagna omfattningen av den Östra regionen. Kommunstyrelsen framhåller attNorrköping har ett naturiigt näringsgeografiskt omland bestående avÖstergötlands, södra och norra län och förordar att detnuvarande Östra distriktet tillsammans med bildar en egen radio-och . I anser att indelningen avlandet i TV-regioner bör anpassas till en redan existerande regionindelning.Länsstyrelsen konstaterar att utredningens förslag till regionindelninginnebär att bl. a. bryts sönder och en ny områdesindelningskapas med ett sådant val av huvudorter att den nuvarande distriktsorganisationeninte kan bibehållas. ställer sig tveksam till lämpligheten av denföreslagna Östra regionen med som huvudort. Det stora befolkningsunderlageti den Östra regionen och det långa avståndet mellan huvudorten och de södradelarna av och län kan medföra att intressegemenskapen ochlokalkännedomen blir bristfällig inom regionen och att programproduktioneneftersatts i ytterområdena. Prop.1977/78:91 79 och Gisluveds kommuner anser att det voreolyckligt att splittra upp den regionalpolitiska och kulturella samhöiighet sområder mellan de tre Smålandslänen. i vänder sig bestämt motutredningens förslag att dela upp de tre Smålandslänen pä tvä olika regioneroch argumenterar ulföriigt för att Smålandslänen tillsammans med länbör bilda en , och Vä.xjö kommuner understryker att Smålandutgör en väl sammanhållen enhet, såväl näringsgeografiskt som kulturellt, ochtillägger att den föreslagna regionindelningen skulle medföra stora avstånd frånSmåland till regionhuvudorterna . kommun framhållerockså att det förekommer ett nära samarbete mellan och . i län framhåller att det nuvarandeSmålandsdistriktet hävdat sig framgångsrikt i jämförelse med övriga distrikt,vad avser såväl radio- som TV-produktion. föreslår att det nuvarandeSmålandsdistriktet tillsammans med Radio hela område bildar enTV-region. 1 en sådan region bör enligt mening varahuvudort, bl. a. med tanke på stadens anknytning till och dess belägenhetvid den för området gemensamma kusten. kommun tillbakavisar del av ledamoten förslaget alt skulle bli huvudort i en region omfattande detre Smålandslänen och och föreslår att och utsestill fasta produktionsorter vid nästa utbyggnad av TV-verksamheten utanförStockholm. Som skäl för denna ståndpunkt anför kommunstyrelsen attSmålandslänen trots ett traditionellt samarbete inte utgör en naturlig enhetoch att både och genom beslut av statsmakterna utsetts attmottaga omlokaliserade verk och därför bör bli föremål för en konsekventsatsning även i fråga om massmedier. tar i sitt remissyttrande inte ställningtill den närmare indelningen av TV-distrikten. Det bör enligt Radioankomma på företaget att fastställa en sådan indelning. Den nuvarandedistriktsindelningen bör enligt företagets mening kunna gälla även fortsättningsvis.Sveriges Radio påpekar dock att frågan om att innefatta i enregion tillsammans med de tre Smålandslänen och frågan om skall ingå idet Östra distriktet eller, som utredningen föreslår, bli en del av TV-regionStockholm bör övervägas närmare. En annan fråga som kan fordra närmaregranskning är huruvida eller skall svara för programmen iKalmar läns norra del. i anser att den föreslagnaVästra regionen är alltför omfattande och heterogen för att kunna motsvaraönskemålen om en decentraliserad programverksamhet. förordar attfrågan om en delning av regionen i en sydlig och nordlig del ytterligareövervägs. i framhåller att den Västra regionenskulle Prop.1977/78:91 80 bli landels största ur befolkningssynpunkt och att detfinns stor risk att de län som ingår i regionen inte i tillräcklig oinfattningfår utrymme för egna inslag i programproduktionen. Det är enligl länsstyrelsensuppfattning dessutom uppenbart att programverksamheten i den föreslagna Västraregionen skulle komma all koncentreras till av både tekniska ochekonomiska skäl. föreslår därför att den uppdelning av regionen,som utredningen anser bör anstå till en senare avtalsperiod, bör företas redanfrån början. Vid en uppdelning av den Västra regionen i en nordlig och ensydlig del, bör Karistad bli huvudort i den nordliga delen, anserlänsstyrelsen. Även KDS förordar att bildar en egen . i ansluter sig lillutredningens förslag och överväganden rörande den Västra regionen. i framhåller att de godaerfarenheterna av ett gemensamt radiodistrikt för , ochJämtlands län talar för att också bör ingå i förNedre . I det fall beslut fattas om inrättandet av enregionindelning med läns-övergripande regioner, förordar iGävleborgs län att och bildar en region. föreslår att även läntillförs den föreslagna Nedre . anser att den föreslagna NedreNorrlandsregionen kan få svårigheter att arbeta och utvecklas om fördelningenav resurser utgår från regionernas befolkningstal. Kommunstyrelsen förordardärför att en för alla regioner lika stor basresurs får bilda stomme ibudgeten och att del övriga anslaget till resp. region styrs av andra faktorer,såsom befolkningstal. kommun understryker värdet av att Västerbottentillåls bilda en egen i enlighet med utredningens förslag. Utredningen framhåller i flera sammanhang vikten av attrundradion på olika sätt vidgar sina kontakter med publiken. Förutom denkontakt mellan allmänheten, skilda publikgrupper och , vilkensker genom del dagliga programarbetet (3.3.7) finner utredningen det motiveratatt vissa kontakter sker på ett mer organiserat och formaliserat sätt ochföreslår att bolagsstämman skall utnyttjas som ett kontaktorgan i programfrågor(3.2.8). Enligt utredningens mening är det också angeläget att kontaktverksamhetenfår god spridning såväl geografiskt som hierarkiskt. Utredningen föreslårdärför att ett antal regionala publikråd inrättas för att fungera somkontaktorgan med rådgivande uppgifter rörande programverksam- Prop.1977/78:91 8' Publikråden, som föreslås vara nio till antalet,bör till att börja med ha karaktären av försöksverksamhet, som utvärderas . Karaktären av försöksverksamhet bör, enligt utredningen, markerasgenom att de olika publikråden ges något skiftande utformning, arbetssätt ochuppgifter. Publikråden skall ha till uppgift att lämna synpunkter påprogrammen och på programplanerna. De bör endast ha en rådgivande funktion ochinga befogenheter att fatta beslut som rör programverksamheten, dess planeringoch genomförande. Publikråden föreslås vidare få så stora egna ekonomiska ochpersonella resurser att de kan beställa undersökningar och själva besluta omomfattningen av diskussionsunderiag och liknande och i sådana frågor inte varahänvisade enbart till de bedömningar som görs av . Publikråden föreslås bestå av 15 ledamöter, vilka börutses av styrelse efter nominering från olika inbjudnaföreningar och organisationer med verksamhet i regionen. Utredningen föreslåratt mandattiden för rådens ledamöter skiill vara samt alt publikrådensuccessivt bör förnyas. Flertalet remissinstanser avstyrker förslaget om regionalapublikråd. Hit hör hovrätten över och , ,, länsstyrelserna i , , , ,, , , , . , ,Lokalradio, Folkets husföreningarnas riksorganisation, KF, , , , och Sverigesfrikyrkoråd, SACOISR, nykterhetssällskaps representantförsamling,, , , , SHIO ochSveriges industriförbund, MUF, FPU, CUF, , ,lOGT-NTO och , , Rädda barnens riksförbund,Rik.sfärbiindet Hem och Skota, , , , . , , , , och Journalistklubbenvid RadiolRadio i . 1 allmänhet anges som skäl för avstyrkandet att detföreligger risk för att en stor byråkratisk apparat byggs upp, utan attkontakterna med publiken nämnvärt förbättras. Vidare anförs betänkligheter motatt publikråden ges rätt att kalla enskilda programmedarbetare till sinasammanträden och man anser att det finns en klar risk för efterhandsgranskning,vid sidan av radionämnden. Vidare anses det atl förslaget kan komma att fåallvarliga konsekvenser för programinnehållet. Producenterna kan t. ex. kommaatl bli benägna att undvika allt som är kontroversiellt och i ställetuteslutande ägna sig åt atl göra ofarliga program. Prop.1977/78: 91 82 Hovrätten över och anför att det inte kananses självklart, att ledamöterna i råden skall nomineras från enbart vissaföreningar och organisationer. En stor del av publik tordenämligen stå utanför sådana sammanslutningar. I stället bör råden vararepresentativa för hela publik. Hovrätten invänder även motall företaget skall utse rådens ledamöter. För atl råden på ett meningsfulltsätt skall kunna fullgöra sina uppgifter, måste de inta en fri ställning tillSveriges Radio. Liknande åsikter framför bl. a. FPU. SAF, , och anser i sitt gemensamma yttrande att publikråden bör görasrepresentativa för hela befolkningen, t. ex. genom slumpurval. Organisationernakritiserar även förslaget för att det splittrar makt och ansvar genom attpublikrådens bedömningar inte automatiskt bekräftas av programföretagetsstyrelse. menar att publikrådens uppgift attdiskutera planerna för programverksamheten skulle kunna uppfattas som enförhandsgranskning av programutbudet. Detta skulle knappast främja den öppenheti relationerna mellan rundradion och publiken som är målet för kontaktverksamheten. Lokalradio framför bl. a. att, eftersom del finnsflera lokalradiostationer inom varje region det föreligger risk atlpublikråden koncentrerar sig på en enda station i stället för att granska helaverksamheten. De remissinstanser som avstyrkt de regionala publikrådenär i allmänhet angelägna om att poängtera rundradions behov av en omfattandeoch utökad kontaktverksamhet för att få till stånd en dialog med publiken. Statenskulturråd föreslåratt kontakterna med allmänheten kan ske genom utveckling avde publik fora som har arrangerat och genom program konferensermed folkrörelseorganisalioner och andra. Liknande synpunkter framförs även avstatens ungdomsråd, länsstyrelserna i , och Västmanlandslän. Folkets husföreningarnas riksorganisation, KF, LO,LRF, nykterhetssällskaps representantförsamling, , , , , , . , , NBV samt . och framhåller även att det bör åvilaSveriges Radio självt att finna formerna för atl stärka förhållandet tillpubliken. är ense med utredningen om attpublikkontakterna bör förbättras liksom att de viktigaste kontakterna mellanpubliken och medarbetare är och förblir de som förekommer idirekt anslutning till det dagliga programarbetet, en åsikt som ävenNorrbottens journalistförening framför. anser dock alt dessakontakter bör kombineras med formella, institutionaliserade och mer informellakontakter på olika nivåer. Därvid pekar bl. a. på altbolagsstäm- Prop.1977/78:91 «3 man (se 3.2.8) i enlighet med utredningens förslag kanutvecklas till ett centralt forum för programdebatt. Vidare bör publikfora ochde kontakter med organisationer, näringsliv och skolor som anordnas ianslutning till publikträffarna utvecklas ytteriigare. FPU vill åstadkomma programråd, t. ex. genom stormöten påolika håll i landet, genom slumpvis inbjudan av ell antal personer på olikaorter. Därmed uppnås en bred folkkontakt. Till de remissinstanser som tillstyrker de avradioutredningen föreslagna regionala publikråden hör länsstyrelserna iStockholms. och , , ochJämtlands län. , , ,, , ochKDS. i hälsar medtillfredsställelse de föreslagna publikråden såsom en möjlighet förrepresentanter för radio- och TV-publiken att utöva inflytande på principernaför programverksamheten. Eftersom rundradion är ett monopolföretag kan detinte vara enskilda funktionärers ensak att bestämma över inriktningen avprogramverksamheten. Publikråden är tänkta att enbart ha rådgivande funktion.Därför menar , att råden ej heller innebär någon konflikt med deberörda funktionärernas integritet. När det gäller frågan om ledamöternasrepresentativitet vill att man överväger att råden får väljas avvederbörande landsting - i stället för av styrelse. bedömning av integritetsfrågan delas avDHR, som dessutom gärna vill ta fasta på radioutredningens förslag atthandikapporganisationerna skall vara representerade i publikråden. Dettaframförs även i Hörselfrämjandets riksförbunds remissvar. menar att det är viktigt att endialog kommer till stånd mellan publik och programansvariga. Publikråden kandärvid fungera som kanal. Några av de remissinstanser, som tillstyrkt enförsöksverksamhet med regionala publikråd, diskuterar vissa principiella ochpraktiska frågor i anslutning till rådens arbete. Regionala publikråd bör enligt i Stockholmslän på ett bättre sätt än nu balansera olika intressen i samhället, förutsattatt de ges ett tillräckligt inflytande på verksamheten. Råden bör huvudsakligenvara ett organ för meningsutbyte och bör givelvis arbeta med utgångspunkt frånprogramarbetarnas journalistiska integritet. En viktig förutsättning är enligtlänsstyrelsen, atl publikråden ges en bred förankring i organisationsli-vet ochinte blir organ för en kulturelit som representerar udda åsikter ochmeningsinriktningar. i vill särskilt poängterapublikrådens rådgivande funktion och framhåller att verksamheten inte fårutvecklas till någon styrning eller förhandsgranskning av programmen. i Jämtkinds län understryker att förslagetavser en för- Prop.1977/78:91 84 Dessutom görs även reservationen, att maninte kan bortse från att vissa stora organisationer, som redan har stortinflytande, kan komma att bli alltför dominerande i publikråden. TBV framhåller att det är angeläget att publikrådenverkligen blir organ för 15 representativa folkrörelser och organisationer ivarje region. TBV instämmer vidare i utredningens förslag, att det egentligabeslutsfattandet och ansvaret bör ligga inom ledning. Däremotifrågasätter man om rådens ledamöter bör utses av företagets styrelse. KDS anser det vara välbetänkt atl en försöksverksamhet medpublikråd startas. Däremot avstyrker KDS bestämt, att publikrådens ledamöter utsesav . I stället förordar KDS, att en lyssnarorganisation avfolkrörelsekaraktär skapas, vilken i sin tur kan utse publikråden. KDS nämnerockså möjligheten alt låta ett samverkansorgan för landstingen inom varjeregion välja ledamöterna. Utredningen har i enlighet med sina direktiv prövat omnågra fördelar kan vinnas genom att bedriver verksamheten somstiftelse i stället för som i aktiebolagsform. Utredningen finner attnackdelarna överväger. Rundradioverksamheten bör därför även under nästaavtalsperiod bedrivas i aktiebolagsform. Utredningen förordar vidare attstiftelseutredningen i sitt arbete särskilt beaktar de krav som måste ställaspä stiftelseformen om den skall passa rundradioverksamheten. Utredningen anser att den nuvarande konstruktionen medägandet av spritt på ett stort antal organisationer i detsvenska samhället bör gälla även under nästa avtalsperiod. Ordningen innebärenligl utredningen goda garantier för rundradions oberoende och integritet. Beträffande ägarsammansättningen noterar utredningen altförslag väckts om att kulturarbetarorganisationerna skall ges ställning somaktieägare. Utredningen finner emellertid inle några övervägande skäl förstörre förändringar. Den enda förändringen som utredningen vill föreslå är attde tidningsföretag bland aktieägare som inte längre ger utnågra tidningar överlåter sina aktier till pressens organisationer. Utredningens förslag att rundradioverksamheten även underkommande avtalsperiod skall bedrivas i aktiebolagsform tillstyrks av flertaletremissinstanser som yttrat sig i frågan, nämligen stiftelseuiredningen, SverigesRadio, KF, LRF, , , ,, , , , och . I likhet med radioutredningen finnersliftelseutrediiiiigen det olämpligt Prop.1977/78:91 »5 att ta ställning för en stiftelseform förrundradioverksamheten, så länge stiftelseinstitutet befinner sig underutredning. Med tanke på att det i stiftelseutredningens direktiv ingår attpröva lämpliga organisationsformer för statliga och kommunalakulturinstitutioner, finner sig stifielseutredningen ha anledning att i ensenare fas av sitt arbete återkomma till frågan om organisationsform förSveriges Radio. framhåller också att det bör finnasförutsättningar att ompröva frågan om organisationsform för programföretagetunder den närmaste avtalsperioden, efiersom resultatet av utredningsarbetetberäknas föreligga inom denna lid. anser i likhet medSveriges Radio att en övergång till stiftelseform f. n. skulle medföraövervägande nackdelar. KDS finner aktiebolagsformen egendomlig och dubiös, medtanke på att i väsentliga avseenden skiljer sig från vad somvanligen karaktäriserar ett aktiebolag. KDS förordar därför i princip enövergång till stiftelseform för . KDS ansluter sig emellertid ilikhet med till utredningens uppfattning attstiftelseutredningens förslag bör avvaktas innan frågan omrundradioorganisationens verksamhetsform omprövas. Utredningens förslag atl den nuvarande ägarstrukturen istort sett behålls tillstyrks av , , , Svenska kyrkanscentralråd och frikyrkoråd, TCO, ochMHF. KF framhåller att en väsentlig anledning till förbundetsmedverkan som aktieägare i är utvecklingen mot en koncentrationav ägandet inom dagspressen. Denna utveckling utgör enligt förbundets uppfattningett hot mot en varierad opinionsbildning och mot de kulturella värden som desvenska folkrörelserna alltid värnat om. TCO anser i likhet med utredningen att den nuvarandeaktieägarsam-mansältningen utgör en lämplig motvikt till det statligainflytandet över programföretaget. Förslaget att de tidningsföretag bland aktieägarna sominle längre ger ut tidningar bör överiåta sina aktier till pressensorganisationer tillstyrks av och Pressens samarbetsnämnd.Sveriges Radio anser att även enskilda verksamma fidningar bör ges möjlighetatt överta aktierna. TCO förordar en sådan omfördelning av aktierna att inteendast de fackliga centralorganisationerna utan också deras medlemsförbund kaningå som aktieägare. ABF ställer sig positivt till att kretsen av aktieägareinom folkrörelsegruppen vidgas. och Skola anser att förbundet i egenskapav en av landets största folkrörelser bör ingå som aktieägare iprogramföretaget, bl. a. med tanke på skolans roll i samhället. å;/vj anser atl ägarsammansättningen iSveriges Radio uttrycker ett ansvar för en fri och okommersiellprogramverksamhet. Prop.1977/78:91 86