prop · G10319 · 1977-12-31 00:00:00 — har svinproduktionenförskjutits dels frän mindre till slörre företag, dels regionall från skogs-och mellanbygder till framför allt slättbygden i . Företag somproducerar mer än 3 000 slaktsvin svarar nu för av den totala produklionen.Även inom ägg- och broilerproduktionen har del skett en föiskjutning fränmindre lill större företag, .antalet foretag med mer ärt 5 000 höns har åren19681975 nästan tredubblats. Dessa företag svarar för drygl av äggproduktionen. Säväl produktionen som konsumtionen av fläsk har undersenare år ökat kraftigt. Produktionen har dock varit slörre än konsumtionen.Överskottet har måst avsättas pä världsmarknaden lill priser som oftast varitlägre än de inhemska priserna. Uiredningen bedömer att produklionen fram tillår 1985 kommer alt öka i snabbare takt än konsumtionen om inga särskildaåtgärder \ idtas. Även inom äggproduktionen har' ett visst överskottförekommit. Säväl produktionen som konsumtionen väntas i mitten av 1980-taletenligt utredningen vara lika stor som . Detta innebär att ettvisst överskott av ägg sannolikt kommer att rinnas . Utredningen framhåller att med nuvarande produktionsteknikuppnäs de ekonomiska storleksfördelarna vid en besättningsstorlek av 10 000höns resp. 5001 000 slaktsvin per omgång, dvs. en årsproduktion av 1 2502 500slaktsvin. En ytterligare utbyggnad av företagsstorleken påverkarproduktionskostnaden relativt litet. En begränsning av de större företagensutbyggnadsmöjligheter är därför motiverad, om man därigenom kan uppnå en lägrekostnad för den totala livsmedelsproduktionen än vad som annars skulle varitfallet eller om man kan uppnå andra samhälleliga fördelar. Utredningen föreslår att det begränsade investeringsutrymmeiskall styras till utvecklingsbara företag. En utbyggnad av animalieproduktionenvid dessa företag bedöms fördelaktig från samhäUets synpunkt jämfört med ommotsvarande utbyggnad skulle ske vid de mycket stora företagen. Utredningenanser det vidare motiverat att andel avslaktsvinsproduktionen ökas. En styrning av animalieproduktionens utbyggnadbör därför enligt utredningen syfta till att undvika besvärandeöverskottsproduktion, att bättre utnyttja befintliga resurser vidutvecklingsbara företag samt till att uppnå bättre regional balans. Utredningen har diskuterat vilka medel som kan användasför att nå dessa mål. Med genereUa prisåtgärder kan den totala produktionen 1977/78:19 218 Slaktdjuisavgifter fungerar i princip på sammasätt som en prissänkning och måsie enligt utredningen finnas kvar även ifortsättningen för att den lotala produktionskapaciteten skall kunna styras.Med en differentierad slaktdjursavgift kan man även påverka produk-tionsstruktui'enoch produktionens regionala fördelning. En etableringskoniroll skulle enligt utredningen medförade bästa möjligheterna att styra slaktsvinsprodukiionens utbyggnad. Nackdelarnamed en sådan särskild etableringskontroll anses dock överväga fördelarna. Den differentieringav det statliga investeringsstödet som redan förekommer har enligt utredningenbegränsad effekt på investeringsverksamheten. En sådan differentiering fårnämligen endasi effekt på investeringar som planeras av sädana brukare som ärberoende av statligt stöd. Utredningen anser att investeringsstödet liksomhittills bör användas äoni styrmedel i den utsträckning det är möjligt. De större animalieproduktionsföretagenexpanderar ofta genom att utöka samtliga sina resurser. medbesvärande överskott pä fläsk kan det därför enligt utredningen vara motiveratatt begränsa de större slaklsvinsföretagens utbyggnad genom att låta dessa ståför en större andel av cxporikostnaden. Kostnaden för exporten bör liksom nufinansieras med en slakidjursavgift eller avdrag på utgående pris tillägg.Slaktdjursavgiften föreslås kunna differentieras med hänsyn till företagsstorleken.Därigenom får de större företagen betala en slörre andel av exporikostnaden.Utredningen framhåller att differentieringen kan behöva göras irappsiegsformad.De närmare villkoren för en differentiering bör enligt utredningen utformas isamband med prisöverläggningarna. Enligt uti'edningeninnebär nuvarande praxis vid prövning av anläggning för djurhållning enligtmiljöskyddskungörelsen (1969: 388) att man i jordbruksbygder får accepteravissa miljöolägenheter framför allt i form av lukt. Utredningen anser att manäven i fortsätlningen bör ha samma bedömning, då det är fräga om anläggning somär motiverad från jordbrukspolitisk synpunkt. Är anläggningen däremot intemotiverad från jordbrukspoUtisk synpunkt, bör enligt utredningen miljöaspektenväga tyngre. En sådan avvägning kan få en jordbrukspolitisk effekt genom attframför allt de större animalieföretagens utbyggnadsmöjligheter begränsas. Utredningenframhåller att en stor del av äggproduktionen redan sker vid stora och i vissafall mycket stora företag såväl inom som utanför jordbruket. En begränsning avdessa företags utbyggnad bedöms få relativt liten betydelse för deutvecklingsbara företagens möjligheter att investera för äggproduktion.Utredningen har därför inte diskuterat vilken effekt en styrning skulle kunnafå pä äggproduktionens struktur men anser att en begränsning av de störreföretagens utbyggnad ändå 1977/78:19 219 kan vara motiverad bl. a. av marknadsskäl. Om besvärandeöverskottsproblem uppstår på grund av en alltför snabb utbyggnad av större äggproduktionsföretag,föresläs dessa företags utbyggnad kunna begränsas, exempelvis genom en särskildavgift per höna. Remissinstansernahar delade meningar om ulredningens förslag. Vissa instanser bl. a.lantbruksstyrelsen tillstyrker helt utredningens förslag. Andra, bl. a.flertalet länsstyrelser, anser alt en styrning är motiverad men att den börutformas på annat sätt än vad utredningen har föreslagit. Kritik riktas mot attlåta jordbrukspolitiska överväganden inverka vid prövning av anläggning enligtmiljöskyddslagstiftningen. LRF anseratt miljöskyddslagstiftningen och det statliga stödet bör tillämpas somhittills. Förbundet föreslär att en jordbrukspolitiskt orienterad etableringskontrollinförs. Vidare tillstyrker förbundet förslaget om differentieradeslaktdjursavgifter för svin samt att en särskild avgift i vissa situationerskall kunna tas ut i större hönsbesättningar. /SR, som tillstyrker förslaget på de grunder somutredningen har anfört, framhåller att även djurhälsovårds- ochdjurskyddsaspekter talar för en styrning som begränsar "industriell" animalieproduktion. Vissa remissinstanser bl. a. statens jordbruksnämndskonsumentdelegation avvisar en styrning av produktionen till vissa företag ochregioner. Vid prisöverläggningarna träffadesöverenskommelse mellan jordbruksnämnden. Lantbrukarnas förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen om att nämnden skulle bemyndigas att under regleringsäret1977/78 utvidga systemet med koslnadstillägg på slaktområdet till att gällahela landet utom och till att omfatta besiktigad slakt av, förutomnötkreatur, även häst, får, lamm och svin. Det förutsattes att kostnadstilläggskall kunna ulgå med olika belopp inom olika områden. harfått detta bemyndigande. För egen del vill jag framhålla följande. Rationaliseringspolitiken bör som jag har framhålUtha en sådan inriktning att uppbyggnaden av effektiva familjeföretag främjas.Det förutsätter i flertalet fall att någon form av animalieproduktion bedrivs.På animalieområdet, främst inom slaktsvins-, ägg- och broilerproduktionen, uppkommerlätt pristryckande överskott. Genom nedläggning av mindre produktionsenheteroch viss ökning av konsumtionen kan ett visst begränsat utrymme förnyinvesteringar efter hand väntas uppkomma. 1 fråga om fläsk väntas dockenligt utredningens bedömning produktionen fram till mitten av 1980-ialel ökai snabbare takt än konsumtionen om inga särskilda åtgärder vidtas. Därigenomskulle överskotten bli större än nu och risken för pristryck öka. En del av animalieproduktionen bedrivs vid storaföretag som saknar egen mark eller endast har tillgång till små arealer iförhållande till produktionen. Detta gäller framför allt inom slaktsvins-, ägg-och 1977/78: 19 220 En fortsatt utveckling i dennariktning står inte i överensstämmelse med den inriktning avrationaliseringspolitiken som jag har förordat. Vidare är animalieproduktioni kombination med vegetabilieproduktion ofta en förutsättning för ati vidfamiljeföretag åstadkomma en driftsinriktning som möjliggör ett effektivtutnyttjande av företagets resurser. Mot en koncentration av animalieproduktionentill alltför stora anläggningar talar även svårigheterna att i dessa bekämpasmittsamma sjukdomar t. ex. salmonella och de stora kostnader som vid sådanbekämpning åsamkas samhället. Jag delar därför utredningens och flertalet remissinstansersuppfattning om behovet av att i vissa avseenden styra animalieproduktionen.Jag ansluter mig ocksä till vad utredningen anför! orn syltet med en sådanstyrning. Detta innebär att syftet bl. a. bör vara all begränsa utbyggnaden avstörre företag och att ge utrymme för ökad animalieproduktion vidutvecklingsbara företag, 1 likhet med utredningen ocb flertalet remissinstanseranser jag att det statliga invesleringsstödct liksom bör användas föratt styra animalieprodtrktionens utbyggnad. Med hänsyn till vad jag har anförtinnebär detta att stöd inte bör utgå til! investeringar för mer omfattande prodirklionav svin, ägg och broiler. När prislryckande överskott föreligger inom fläsk- ochäggproduktionen, bör som utredningen framhållit de större producenterna ståför en större andel av exportkostnaden. När överskott uppstår pä fläsk och slakidjursavgiftbehöver tas ut skall därför avgiften eller motsvarande avräkning fränprisstödet differentieras efter besättningarnas storlek. Inom äggproduktionenbör vid liknande tillfällen en avgift kunna tas ut vid större besättningar. Detbör ankomma på statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med desskonsumentdelegation och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation lämna förslagtill hur differentieringen av slaktdjursavgiflcrna skall ske resp. huravgifterna inom äggproduktionen skall tas ut. Enligt min mening bördifferentieringen utformas så att den blir ett effektivt instrument för attbegränsa de slörre företagens utbyggnad. Det innebär bl. a. att det bör varamöjligt att bedriva en rationell animalieproduktion pä ett familjejordbruk utanatt denna produktion i en överskoltssituation belastas med extra avgifter.Differentieringen bör som utredningen har framhållit göras irappsiegsformad.Avgifterna kommer därigenom förutom att påverka produktionens utbyggnad ävenatt medföra en inkomstomfördelning från större producenter till familje-jordbrukarc.Detta ligger helt i linje med strävan att nå en ökad utjämning av inkomsternamellan olika jordbrukarkategorier. Differentieringen av slaktdjursavgifternatorde förutsätta viss ökad uppgiftsinsamling om animalieproduktionen. Sådanauppgifter kan även behövas för att mer ingående följa strukturutvecklingen pådetta område. Jag har för avsikt att återkomma till detta när förslagföreligger om regler för differentieringen. 1977/78:19 221 Med de åtgärder som jag nu har förordat bör en önskvärdproduktionsstruktur inom animalieproduktionen kunna åstadkommas. I anslutning till vad jag anfört om svårigheterna attbekämpa smittsamma sjukdomar och de stora kostnadema härför vill jag nämna attunder /77 var statens kostnader för salmonellabe-kämpning 7,5milj. Trots att antalet nysmittade besättningar har minskat, harkostnaderna stigit. Förklaringen härtill är enligt lantbruksstyrelsen bl, a.att flera större djurbesättningar infekteras. Kostnaden, som bl. a. utgörs aversättningar för nedslaktadc djur, för laboratorieanalyser och för smittrengöringoch driftsförluster, har därvid kommit att uppgå till stora belopp. Enligt minmening bör ersättningsreglerna i samband med smittsamma husdjurssjukdomar sesöver i syfte att minska statens kostnader. 7 Llpprättande av lagförslag 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inomjordbruksdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370). Förslagel har upprättats i samråd med chefen förbudgetdepartementet. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår dels att antaga förslaget till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) 2. godkänna de av mig förordadeallmänna riktlinjerna för jordbrukspolitiken, 3. godkänna de av mig förordadegrunderna för prisregleringen av jordbruksprodukter m. m., 4. godkänna de av mig förordadegrunderna för ekonomiskt stöd till jordbrukets rationalisering, 5. godkänna vad jag har anfört omavveckling av avgångsvederlag inom jordbruket, 6. besluta att en lånefond för lån meduppskjuten ränta inrättas, 7. godkänna de av mig förordadegrunderna för utiåning från lånefonden, 8. godkänna de grunder för prisstödtill jordbruket i norra som jag har förordat, 9. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för styrning av animalieproduktionens utbyggnad. Prop.1977/78:19 222 Regeringenansluter sig till föredragandens öveiväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. 1977/78: 19 223 Propositionens huvudsakliga innehåll............................... 1 Förslag till Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) . . 3 1 Inledning ...................................................................... 8 2 Översikter ochallmänna utgångspunkter....................... 9 2.1 Nuvarande förhållanden ......................................... 9 2.1.1 Deninternationella bakgrunden 9 2.1.2 Jordbruketsställning i den svenska samhällsekonomin 10 2.1.3 Utvecklingeninom jordbruket........................... ... 12 2.1.4 Uppsamling ochförädling av jordbruksprodukter .... 17 2.1.5 Livsmedelskonsumtionen.................................. ... 18 2.1.6 Jordbrukspolitikensmål och medel .................. 20 2.2.1 Den internationella bakgrunden ................... 23 2.2.2 Jordbruketsställning i den svenska samhällsekonomin fram 26 2.2.3 Utvecklingeninom jordbruket fram resp. 2.2.4......................................................................... Jordbrukspolitikensmål och medel 29 2.3 Remissyttrandena ................................................... ... 30 2.3.1 Deninternationella bakgrunden .................... ... 30 2.3.2 Jordbrukspolitikensmål och medel .................. ... 30 3 Produktionsmålet........................................................... 31 3.1 Nuvarande förhållanden .......................................... 31 3.1.1 Produktionsmåleti jordbrukspolitiska beslut 31 3.1.2 Mått påförsörjningsberedskap och produktionsmål . . 32 3.1.3 Livsmedelsberedskapensmål totalförsvars-beslut 33 3.2 ............................................ ... 34 3.2.1 Mått påförsörjningsberedskap och produktionsmål . . 34 3.2.2 Faktorer som enligt utredningen påverkar bedömningen av produktionsmålet 36 3.2.2.1 Svenskaförhållanden............................. 36 3.2.2.2 Internationellaförhållanden................... .... 38 3.2.2.3 Livsmedelsberedskapenskrav ............ .... 40 3.2.3................................................................. Utredningenssamlade bedömning vad gäller produk tionsmålet ........................................................ .... 42 3.3 Remissyttrandena .................................................... .... 43 3.3.1 Mått påförsörjningsberedskap och produktionsmål . . 43 3.3.2 Faktorer somenligt utredningen påverkar bedömningen av produktionsmålet......................................... 44 3.3.2.1 Svenskaförhållanden............................. .... 44 3.3.2.2 Internationellaförhållanden................... 46 3.3.3......................................................................... Livsmedelsberedskapenskrav 46 4 Prispolitik och prisreglering............................................. .... 48 4, t Nuvarande förhållanden .......................................... 48 4.1.1 Översikt avjordbruksprisregleringen................ 48 4.1.2 Utgångspunkterför prissättningen ................ 50 Prop.1977/78:19 224 4.1.3 Prislinje motkonsument ................................. 51 4.1.4 Prisstödet tilljordbrukarna ............................ ... 54 4.1.5 Gränsskyddetsutformning ........................... ... 55 4.1.6 Marknadsreglerandeåtgärder ....................... 56 4.1.7 Jordbrukets inflationsskydd och system för inkomstföljsamhet, m. m 58 4.1.8 Prisregleringenför olika produkter.................... 60 4.1.8.1 Spannmål ochspannmålsprodukter........ 60 4.1.8.2 Oljeväxter och fettråvaror...................... 62 4.1.8.3 Potatis och potaiisprodukter................... 64 4.1.8.4 Sockerbetor ochsocker.......................... 67 4.1.8.5 Mjölk ochmjölkprodukter........................ 68 4.1.8.6 Kött och fläsk.......................................... 71 4.1.8.7 Ägg,äggprodukter och fjäderfäköti........ 73 4.1.8.8 Ersättnings-och imilationsprodukter .... 75 4.1.8.9 Fodermedel .......................................... 76 4.2 ............................................ ... 80 4.2.1 Prisregleringenshandläggning ....................... 80 4.2.2 Utgångspunkterför prissättningen ................ 81 4.2.3 Val avprislinje ................................................. ... 82 4.2.4 Prisstödet tilljordbrukarna................................ 87 4.2.5 Gränsskyddetsutformning ............................ 94 4.2.6 Marknadsreglerandeåtgärder ....................... ... 96 4.2.7 Jordbrukels inflationsskydd och system för inkomstföljsamhet, m. m 100 4.2.8 Prisregleringenför olika produkter.................... 102 4.2.8.1 Spannmål ochspannmålsprodukter....... 102 4.2.8.2 Oljeväxter och fettråvaror...................... 103 4.2.8.3 Potatis ochpotatisprodukter.................. 105 4.2.8.4 Sockerbetor ochsocker.......................... 106 4.2.8.5 Mjölk och mjölkprodukter ...................... 108 4.2.8.6 Kött och fläsk.......................................... 110 4.2.8.7 Ägg, äggprodukieroch fjädertäkött........ 4.2.8.8 Ersättnings-och imitationsprodukter .... 4.2.8.9 Fodermedel ......................................... 112 4.2.9 Industrins råvarukostnadsutjämning 112 4.3 Remissyttrandena .................................................... 112 4.3.1 Prisregleringenshandläggning ...................... 112 4.3.2 Utgångspunkterför prissättningen ................ 113 4.3.3 Val avprislinje ................................................. 114 4.3.4 Prisstödet tUljordbrukarna............................... 115 4.3.5 Gränsskyddetsutformning ............................ . 116 4.3.6 Marknadsreglerandeåtgärder ....................... 117 4.3.7 Jordbruketsinflationsskydd och system för inkomstföljsamhet, m.m 119 4.3.8 Prisregleringenför olika produkter................... . 120 4.3.8.1 Spannmål ochspannmålsprodukter........ 120 4.3.8.2 Oljeväxter och fettråvaror......................... 120 4.3.8.3 Potatis och potaiisprodukter.................. . 121 4.3.8.4 Sockerbetor ochsocker............................. 121 4.3.8.5 Mjölk ochmjölkprodukter ..................... 122 4.3.8.6 Kött och fläsk.......................................... 122 1977/78: 19 225 4.3.8.7 Övriga produkter................................... . 122 4.3.9 Industrins råvarukostnadsutjämning............... 122 5 Rationaliseringsverksamheten........................................ . 123 5.1.1 Stadigainsatser för jordbrukets rationalisering....... 123 5.1.2 Statligtfinansieringsstöd till jordbruket .......... . 124 5.2.1 Rationaliseringspolitikensframtida syfte och inriktning 127 5.2.2 SärskUdafrågor .............................................. . 131 5.2.3 Villkor förstatligt stöd....................................... . 133 5.2.4 Jämförelse mellan nuvarande stöd och utredningens förslag 141 5.2.5 Investeringssubventionersom alternativ till högre produktpriser 144 5.2.6 Grunderna förprisstödet till jordbruket i norra 145 5.2.7 Styrning av animalieproduktionensutbyggnad 150 5.3.1 Rationaliseringspolitikensframtida syfte och inriktning 153 5.3.2 Särskildafrågor ............................................... . 154 5.3.3 Villkor för statiigtstöd....................................... . 155 5.3.4 Investeringssubventionersom alternativ till högre produktpriser 157 5.3.5 Grunderna förprisstödet till jordbruket i norra 157 5.3.6 Styrning av animalieproduktionensutbyggnad. 6 Föredraganden................................................................. . 160 6.1 Allmännautgångspunkter ...................................... 160 6.2 Den internationellabakgrunden............................... . 164 6.3 Utvecklingeninom jordbruket................................... . 166 6.4 Jordbrukspolitikensmål och medel........................... . 168 6.5 Inkomstmålet ......................................................... . 171 6.6 Produktionsmåletoch livsmedelsberedskapen......... . 173 6.7 Prispolitik ochprisreglering....................................... . 179 6.7.1 Allmänutformning och administration ............ . 179 6.7.2 Utgångspunkterför prissättningen................... . 182 6.7.3 Val avprislinje ............................................... . 183 6.7.4 Val avprisregleringsled.................................... . 186 6.7.5 Gränsskyddetsutformning................................ . 188 6.7.6 Marknadsreglerandeåtgärder.......................... . 189 6.7.7 Jordbruketsinflationsskydd och system för inkomstföljsamhet, m. m 195 6.7.8 Prisregleringenför olika produkter................... . 197 6.7.9 Industrins råvarukostnadsuijämning................ . 204 6.8 Rationaliseringsverksamheten ............................... . 204 6.8.1 Riktiinjer............................................................ 204 6.8.2 Villkor förstatligt stöd....................................... . 208 6.8.3 Investeringssubventionersom alternativ till högre produktpriser 215 6.8.4 Grunderna förprisstödet till jordbruket i norra 215 6.8.5 Styrning av animalieproduktionensutbyggnad 2)7 7 Upprättandeav lagförslag ............................................. 221 8 Hemställan ................................................................. 221 9 Beslut ......................................................................... .. 222