prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — - Delrapport 1977:3 Taxeringsarbelet i första instans.Förfaltningsförslag beträffande handläggning av fråga enligt lagen (1951:763)om beräkning av statlig inkomslskait på ackumulerad inkomst (). Promemorianmed förslag lill fortsiitt uppbyggnad av den nya gransknings-organisationen förtaxering i första instans, rapporten om regionala ADB-anläggningar pålänsstyrelserna för folkbokföring och beskattning m. m. samt delrapporten1976:2 och delrapporten 1976:3 har bildat underlag för beslut av statsmakternai de aktuella frågorna (prop. 1975/76:100 bil. 16, CU 1975/ 76:21, rskr1975/76:234, prop. 1975/76:100 bil. 9, SkU 1975/76:35, rskr 1975/ 76:212,prop.1976/77:100 bil. 18,CU 1976/77:13,rskrl976/77:164 resp. prop. 1976/77:25 bil.6, SkU 1976/77:10, rskr 1976/77:62). Jag kommer att översiktligt redogöra fördessa beslut i det följande. De förslag som jag nulägger fram grundar sig främst på rapporterna 1976:1, 1977:1 och 1977:3 ochavser i huvudsak författningsregleringen av den nya organisationen. Jagåterkommer strax med en redogörelse för rapporternas huvudsakliga innehåll ochvilka frågor jag avser att behandla i detta sammanhang. Yttranden över rapporten1976:1 har avgells av justitiekanslern (), kammarrätterna iStockholm,och , bokföringsnämnden, försvaretscivilförvaltning, RFV, postverket, (),(), allmänna ombudet hos mellankommunala skatterätten,, , , ombudsmän (), samtligalänsstyrelser, utredningen om säkerhetsåtgärder m. m. i skaltepro-cessen (USS),Centralorganisationen /SR (/SR), Föreningen auktoriserade revisorer(), Föreningen . Föreningen , Föreningen . i (LO), ,(), Personalut- Prop.1977/78:181 55 skotteti regionala företagsnämnden vid lokala skaltemyndigheterna i ,(), ST-Fögderi och ST-Läns-styrelse i Kopparbergslän, (), Svenska företagares riksförbund.Svenska kommunförbundet, församlings- och pasioratslorbund,Svenska revisorsamfundet (SRS), , hantverks-och industriorganisalion (SHIO), , , Taxeringsnämndsord förandenas riksförbund () ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). Flertaletlänsstyrelser har bifogat yttranden från lokala skattemyndigheter. Riksarkivethar bifogat yttranden från landsarkiven i , , , Göteborgoch saml från stadsarkivet i . LO instämmer i ett av avgivet yttrande. LRF hänvisar till eit inomLantbrukarnas skaitedelegation upprättat utlåtande. SAF,SHIO, och åberopar ett inom Näringslivetsskaitedelegation upprättat utlåtande. TCO instämmer i det av ST avgivnaremissyttrandet. Yttrandenöver rap|X)rten 1977:1 haravgetis av kammarrätten i , datainspektionen,bokföringsnämnden, RFV, SCB, allmänna ombudet hos mellankommunala skatterälien,länsstyrelserna i , , , ,, , , , , , , , , , , ,, och , , , , kommun, /SR, FAR, Föreningen (tidigare Föreningen ). , , , , , , , , , och . Länsstyrelseni har bifogat ett yttrande från lokala skattemyndigheten iStockholm, och i har bifogat ett yttrande frånlokala skattemyndigheten i . LRF hänvisar lill eti av Lantbrukarnasskaitedelegation upprättat utlåtande. SHIO och köpmannaförbundåberopar det yttrande som ingeits av SAF och . Yttrandenöver rapporten 1977:3 har avgeits av kammarrätten i , länsstyrelserna iStockholms, och samt . Prop.1977/78:181 56 2Allmän orientering 2.1 Statsmakternas beslut .Ny taxeringsorganisation i första instans Pågrundval av en rapport från en arbetsgrupp inom RSV och statskontoret,den s. k. RS-ut red ningen, beslutade om riktlinjer förändrad skatteadministration och taxering i första instans, m. m. (prop.1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229). Principbeslutet innebar att en nytaxeringsorganisiUion skulle byggas upp successivt. Därvid gäller bi. a.följande riktlinjer för den nya organisationen. Alla deklarationer skallgranskas och föredras inför taxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelseeller lokal skallemyndighet. Ambitionsnivån i deklaraiionsgranskningen skallinriktas på att upptäcka fall av väsentligt .skalteundandragande och undvikabagatelländringar. beslutsunderlag rörande de svårkontrolleradedeklarationerna skall förbättras genom en ökad revisionsverksamhet. Vidareförlängs taxeringsperioden fr. o. m. t. o. m. . Lekmannainfiytandetvid taxeringen förstärks genom att antalet förtroendevalda ledamöter ökas, mandatperiodenföriängs och nämndens beslutsområde utvidgas att även omfatta bl. a. ärendenom skattetillägg. Även myndigheternas information och service till allmänheteni skallefrågor skall utvidgas. Skatteadministrationenskall effektiviseras genom ett väl utbyggt ADB-stöd som underlag för granskningoch taxering. a. skall uppgifter i deklarationer och kontrolluppgifterADB-registreras. Uppgifterna skall avstämmas maskinellt och resultatetredovisas liksom åtskilliga andra uppgifter - t. ex. fastighetsuppgifter,personuppgifter och uppgifier om föregående års taxering - på en avi för varjedeklaration. På denna skrivs också maskinellt ut förslag lill taxering ochdebitering liksom förslag till beräkning av pensionsgrundande inkomst ochegenavgifter. Även underrättelser till de skattskyldiga om taxeringsnämndensbeslut skall till stor del framställas med hjälp av ADB. ADB-stödei innebär granskningen av ett stort antal löntagardeklaralioner kan starktbegränsas. På grundval av förslag iprop. 1975:87 beslutade riksdag också om riktlinjer förgranskningsorganisationen hos lokal skattemyndighet och länsstyrelse. Efierytterligare utredningsarbete har utredningen redovisat förslag lill närmareutformning av organisationen enligt beslut (utredningensdelrapport1976:2 Taxeringsarbetet i första instans. Detaljorga-nisaiion, bemanning m. m).Förslaget behandlades i prop. 1976/77:100 bil. 18 och har godtagits avriksdagen (CU 1976/77:13, rskr 1976/77:164). Beslutet innebär i huvudsakföljande. Ifråga om arbetsfördelningen mellan länsstyrelse och lokal skattemyndighetskall i princip gälla att deklarationer från aktiebolag, föreningar m. fi. Prop.1977/78:181 57 skattskyldigai de s. k. B- och C-längderna, fåmansbolagsdelägare och der;is familjer samthögst 75 000 övriga svårkontrollerade skattskyldiga och deras familjer skallgranskas regionalt. Detta innebär att drygt en halv miljon deklarationer skallgranskas hos länsstyrelserna niedan övriga skall granskas hos de lokala skattemyndigheterna.Särskilda förhållanden i något län skall kunna föranleda en delvis annorlundafördelning av deklarationsgranskningen. Vidareskall länsstyrelsernas skatteavdelningar och taxeringsavdelningen vidlänsstyrelsen i omorganiseras. Uppgifierna i fråga om den årligataxeringen inom länet läggs på en nyorganiserad enhet, benämnd taxeringsenhet,hos länsstyrelserna. De djupare och mer omfattande revisionerna hänförs tillde nuvarande revisionsenheterna. Den nuvarande laxeringsenhetens besvärsärendensamt allmänna ombudsfunktioner för uppbörd och mervärdeskatt Hyttas till en nyenhet benämnd besvärsenhet. Ett särskilt kansli inrättas vid varjeskatteavdelning. Organisationenav mindre och medelstora lokala skattemyndigheter skall bygga på attmyndighetens arbeisuppgifier fördehts på en serviceenhet och engranskningsenhel. Arbetsuppgifierna vid de största lokala skattemyndigheternaskall fördelas geografiskt på skalleenheter. Till niyndigheierna knyts dessutomen arbetsgivarenhet och en administrativ enhet. Arbetet inom de olika enheternahos lokal skaltemyndighet skall bedrivits inom arbetsgrupper med integreradearbetsuppifter. a. chefer inom de ny a enheterna saml sk atteavdel ningens kansliinrättas . Somjag har sagt beslutade riksditgen vid 1976/att den nyalaxeringsorganisationen skall triida i kraft vid taxering(prop.1976/77:138, SkU 1976/77:49, rskr 1976/77:346). beslutade riksdagenom vissa författningsändringar i taxeringslagen (1956:623), TL, för attmöjliggöra en anpassning av granskningsorganisationen vid taxeringtill den kommande ordningen. Jag återkommer lill dessa ändringar. Genomförandetav RS-refomien har i enlighet med principbeslutet förberetts genomanställning av personal. Den första etappen av uppbyggnaden avskatteadminstrationen genomfördes /76 och omfattade 163tjänster. Härav tillfördes länsstyrelserna 76 och de lokala skattemyndigheterna87 (prop. 1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229). /77 tillfördes organisationen i en andra etapp ytterligare 275tjänster. Härav tillfördes länsstyrelserna 136 och de lokalaskattemyndigheterna 139 (prop. 1975/76:100 bil. 16, CU 1975/76:21, rskr1975/76:234). Dentredje utbyggnadsetappen genomförs innevarande budgetår och omfattar 438tjänster, varav för länsstyrelserna 217 och de lokala skattemyndigheterna 221(prop. 1976/77:100 bil. 18, CU 1976/77:13, rskr 1976/ 77:164). 1977/78:100 bil. 18 föreslås en Qärde utbyggnadseiapp som avser Prop.1977/78:181 58 budgetåret1978/79. Etappen föreslås skola omfatta 186 tjänster varav för länsstyrelserna69 och de lokala skatieniyndigheierna 117. Vidde lokala skattemyndigheterna har dessutoni / 76 38biträdestjänster ombildals till laxeringsassistenttjänsler. Sammantagetkommer den nya granskningsorganisationen att lill taxering hatillförts 1 100 nya tjänster om man räknar in den Ijärde etappen. Utredningenredovisar i sin delrapport 1976:2 totalbehovet för den nyagranskniiigsorganisationen lill 2 371 tjänster, därav 1 256 på länsstyrelsernaoch 1 115 på de lokala skattemyndigheternti. Neitoökningen avhandläggar-per.sonal beräknas inkl. redan beslutade personaltillskott lill ctiI 500 tjänster. Av det återstående personalbehovet om ca 410 tjänster börenligt utredningen ca 45 tillföras länsstyrelserna och ca 365 de lokalaskattemyndigheterna. Tjänsterna bör tillföras myndigheterna under budgetåren1979/80 och 1980/ 81. De för utredningen ansvariga ämbetsverken - RSV ochstatskontoret -an.ser att ställning nu inte bör t;is till totalramen för denframtida bemtm-ningen av den nya granskningsorganisationen. Verken föreslår istället att denna fråga avgörs i samband nied behandlingen av rnyndigheternasframtida anslagsfrarnställningar, varvid erfarenheter av genomförd utbyggnadkan beaktas. Detnya systemet för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdel Pågrundval av ett principförslag, som hade lagts fram av RSV i samrådmed staiskonioret, beslutade om riktlinjer för ett fortsattutvecklingsarbete med ett nytt ADB-system för folkbokföring och beskattning(prop. 1975:57, SkU 1975:32, rskr 1975:230). Det nya systemet skulle genomförasetappvis med en omläggning av taxerings- och debite-ringsfunktionernu i enförsta etapp . Systemet bygger på enblandad rional och central regisierföring. Således sk-Mfåstighetsredovisningenske regionalt i det nya systcniet. När det gäller personredovisningen skallnågra mer genomgripande förändringar av ADB-sysiemet inte vidtas i avvaktan bl.a. på ställningstagandet till folkbokföringens framtida utformning ochorganisatoriska anknytning. Motsvarigheter lill det nuvarande personbandetskall även i fortsättningen föras regionalt. Beträffande ett diskuteratorganisaiionsregister för alla juridiska och fysiska personer som driverrörelse m. fi. innebar beslutet alt ett sådani register, jämsides med detorganisaiionsnummerregister som RSV skall föra enligt lagen (1974:174) omidenliielsbeieckning för juridiska personer m. fi., kan medföra att behovet avdel nuvarande registret över juridiska personer kan bortfalla men altlänsstyrelserna vid behov kan föra ett aktuellt regionalt register över organisationertill relativt låg kostnad. Det s. k. skalleregistret skall såsom ett centraltarbetsregister byggtis upp från person- och organisa-lionsregisirenochkompletteras med uppgiftom erlagda skatter m. m. förall i slutskedet tillföriis uppgifter om taxeringsnämndernas beslut om åsätt Prop.1977/78:181 59 taxering,debiterade avgifier m. m. Denregionala delen av registerföringen förläggs till länsstyrelserna och dencentrala till RSV. Överkapaciteten inom länsdaloranläggningarna skall enligtriksdagsbeslutet kunna utnyttjas för att tillgodose samhällsplaneringens behovav datorkapacitet. 1 del fortsatta utredningsarbetet skulle möjligheterna attvariera de regionala anläggningarnas kapacitet och antal särskilt belysas.Sedan RSV och statskontoret gemensamt hade utrett frågan om antalet regionalaADB-anläggningar och placeringen av dessa anläggningar beslutade (prop. 1975/76:100, SkU 1975/76:35, rskr 1975/76:212) att antaletsådana anläggningar skulle vara 21. Samtliga län utom , ochJämtlands län lar därmed egna datorer. Fråganom hurden centrala datordriften i ADB-sysiemet lor folkbokföring ochbeskattning skall organiseras behandlades av (prop.1976/77:25 bil. 6, SkU 1976/77:10, rskr 1976/77:62). Produktions-starten fördelnya ADB-systemet avses skola ske . ADB-driflorganisationenskall ingå som en särskild enhet inon-i RSV:s drifiiekniska avdelning. Visspersonal vid andra enheter inom avdelningen kan därvid förasöver lill den nyaADB-driftenheten. I budgetpropositionen (prop. 1976/ 77:100 bil. 11) harberäknats medel för organisationen som innebär att den vid utgången /78 skall bestå av ca 75 personer. har beslutat anvisamedel i enlighet härmed (SkU 1976/77:29, rskr 1976/ 77:170). Somjag har nämnt avser jag att nu lägga fram detaljförslag i anslutningtill principbeslut . Mina förslag bygger päutredningens delrapporter 1976:1, 1977:1 och 1977:3. Rapporten1976:1 innehåller förslag oiii bl. a. laxeringsorganisationen i första instansoch arbetsformerna vid granskning och taxering. Även förslag tillförfattningsändringar ingår i rapporten. Rapporterna1977:1 och 1977:3 innehåller en överarbetning och komplettering av deförfattningsförslag som hur intagits i rapporten 1976:1. Vissaav utredningens förslag i delrapporten 1976:1 har enligt vad jag harsagt redan behandlats av statsmakterna. Det gäller bl. a. omorganisationen avlänsstyrelse och lokal skattemyndighet samt bemanningen. Dessa frågor lar jagföljaktligen inte upp i detta sammanhang. Jagavser inte heller att nu ta upp utredningens förslag i fråga om skattetilläggoch förseningsavgift. Regeringen har (prop. 1977/ 78:136) lagt framförslag till ändrade regler i dessa avseenden. Jag avser atl föreslå regeringenatt lägga fram förslag till de kompletterande ändringar av reglernasom behövs med anledning av att beslutanderätten i ärendena skall föras över frånlokal skallemyndighet lill taxeringsnämnd. 1 samband därmed lar jag också upp utredningens förslag i fråga om Prop.1977/78:181 60 längdföringav taxeringsnämndens beslut. Även i ett par andrafrågor avser jag all återkomma i ett senare santmanhang. Det gäller för detförsta utredningens förslag att laxerings-näninden i hemortskonimunen skallhandha även taxeringen av skaltskyldigs förviirvskällor i annan kommun.Förslaget innebär bl. a. all de särskilda självdeklarationerna, som skall lämnasi de s. k. uibokommunernu, kan slopas. Enligt utredningen kan en sådan ordningbörja lillämpits tidigast fr. o. m. Det gäller för det andraförslaget all ärenden om dödsbos befrielse från skall skall för.is över tillnäninderna. Enligt min mening iir del inte lämpligt alt belasta nämnderna meddennti speciella ärendegrupp i samband med övergången till den nyaorganisationen. Jag skall här i korthetredogöra för de delar av utredningens förslag som man enligt min mening nu börla ställning lill. Utredningens förslag i dessa delar innebär i huvudsakföljande. Indelningen itaxeringsdistriki ändras. Två slags laxeringsnäninder inrättas, dels lokalanämnder för taxering av alla skattskyldiga inom nämndens distrikt såvida dettainte ankomnier på annan nämnd, dels särskilda nämnder för taxering av juridiskapersoner och sådana fysiska personer vilkas inkomsttorhållanden är av särskiltinvecklad beskaffenhet. Mandattiden för taxeringsnämndens ordförande och övrigaledamöter bestäms till . Antalet ledamöter fiistställs till lägst fem ochhögst åtta i lokal nämnd och högst tolv i särskild nämnd. Varje kommun utserminsl en ledamot lill varje nämnd .som verkar inom konimunen. Behörighels- ochvalbarhetsvillkoren ändras i vissa avseenden. Taxeringsnämndensordförande får rätt an besluta ensam i vissa ärenden. Reglema därom utformasefier mönsier av bestiimmelserna i lagen (1971:52) om skatteräii,fasiigheistaxeringsrätt och länsrätt. Omrösiningsreglerna ändras så attordföranden får utslagsröst vid lika röstetal. Regler införs omlänsstyrelses och lokal skattemyndighets medverkan i taxeringsarbelet i förstainstans. Det samlade ansvaret för den årliga taxeringen läggs på skatlechefen. beslutskall vara preliminärt eller slutligt. Preliminärt beslut som inte er.sätts avslutligt beslut anses efier utgången av taxeringsperioden som slutligt beslut.Erinringar mot preliminärt beslut får föranleda högst ett nytt preliminärtbeslut. Erinringar mot ett andra preliminärt beslut av nämnden föranlederslutligt beslut. Slutligt beslut som är uppenbart oriktigt får omprövas avnämnden. Underrättelseom beslut utsänds i vanligt brev. Beslutet innehåller uppgifi om vilken nämndsom fattat beslutet, men underskrivs ej av ordföranden. Taxeringsperiodenförlängs lill i förening med vidgade möjligheter lill anståndmed all lämna deklaration. Besväröver taxeringsnämndens beslut får anföras av skatiskyldig senast vid utgångenav februari månad året efier taxeringsåret. Rätt till besvär i Prop.1977/78:181 61 särskild ordning föreligger intill efier utgångenav laxeringsåret, i de fall varken beslut om avvikelse från deklaration ellerdebetsedel på slutlig skall erhållits under taxeringsåret. I övrigt gällernuvarande regler för extraordinära besvär. Besluisfomier och besvärslider samordnas i så storutsträckning som möjligt mellan inkomsttaxering, bestämmande avpensionsgrundande inkomst (PGl)och fastställande av underlag föregenavgifier.Ordinära besvär över lokal skattemyndighets beslut om PGl och fastställande avunderlag för egenavgifier får därför enligt utredningens förslag anföras senastvid februari månads utgång året efter taxeringsåret. Underrättelse om PGlundertecknas inte. Lokal skattemyndighet behöver inte sända ut underrättelse ide fall avvikelsen är ringa och avvikelsen ur lill den försäkradesförmån. Inte heller behöver lokal skattemyndighet underrättaom verkställtkostnadsavdrag om underriiitelsen är uppenbart obehövlig. Förfarandereglerna i fråga om ansökan om tillämpning avreglerna om ackumulerad inkomst ändras. Ambitionsnivån i granskningsarbeiet inriktas på attupptäcka fall av väsentliga skatteundandraganden och undvika ändringar av vissamindre fel. Skattemyndigheternas service och information förbättras. Rätt all besluta om taxeringsrevision och därmedsammanhängande uppgifier ges även till chef för lokal skattemyndighet saml lillannan kvalificerad tjänsteman som skattechefen förordnar. Större möjligheterges lill samordnad (integrerad) revision. Den som fatt förordnande auverkställa taxeringsrevision får automatisk behörighet att även utföragranskning av mervärdeskall, källskatt, arbetsgivaravgifter och punktskatter.Den som beslutat om revision får även befogenhet all anmana skallskyldig attordna räkenskaper och andra handlingar på sätt .som åligger honom enligtföreskrift i lag. Den som beslutat om revision får befogenhet all anmanaskatiskyldig att förete viss utredning soni baseras på räkenskaper eller andrahandlingar soni företetts vid revision och som avser konstaterade felaktighetervid företagen granskning. Slutligen avser jag att här la upp en fråga somutredningen har behandlat i en rapport som har redovisats tillbudgeidepariemeniei (delrapport 1977:4 Uppbörd av direktskall). Det gäller frågan om avlämnande av kontrolluppgifier på fastställtformulär. 3.1 Indelning i taxeringsdistrikt m. m. 1 varje län finns lokala och särskilda laxeringsdisirikt.Lokalt taxeringsdistrikt utgörs av kommun eller del av kommun. Tvä eller fierakommuner kan samnianföras lill ett lokall taxeringsdistriki, när Prop.1977/78:181 62 För varje lokalt laxeringsdisirikt finns en lokaltaxeringsnämnd som verkställer taxering inom distriktet i den mån detta inteankommer på annan taxeringsnämnd. 1varje fögderi finns minst eti särskilt taxeringsdistriki, inom vilket särskildtaxeringsnämnd verkställer taxering av fysiska personer, dödsbon ochfamiljeslifielser, vilkas inkomstförhållanden med hänsyn lill förvärvskällansart eller eljest är av mera invecklad beskaffenhet (s. k. rörelsenämnd ellerfögderinämnd). 1varje län finns ett eller fiera särskilda taxeringsdistriki, där särskildlaxeringsnämnd (s. k. bolagsnämnd eller länsnämnd) verkställer taxering avandra skattskyldiga än fysiska personer, dödsbon och familjeslifielser. Tillsådant distrikt skall, där så kan ske, hänföras även delägare i fåmansföretagoch honom närslående person. För hela landet finnsminst en gemensam av bl. a. skattskyldiga somsaknar hemortskommun här samt diplomater och andra svenska statstjänstemän sompå grund av tjänstgöring utomlands skull mantalsskrivas i Slorkyrkoförsamlingeni . Taxering som sådan nämnd verkställer unses ske på "särskildort och i särskilt distrikt" (s. k. gemensammu distriktet). De här berördabestämmelsernu finns intagna i 4 § TL. Fr. o. m. taxering gällerenligt ett tillägg till 4 § ull regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer får föreskriva om indelning i laxeringsdisirikt och taxeringsnämndsverksamhetsområde med avvikelse från vad som eljest gäller enligt paragrufen(prop. 1976/77:138, SkU 1976/77:49. SFS 1977:416). skall efterhörande av lokal skattemyndighet indela länet i taxeringsdistrikt och beslutaom de särskilda nämndernas verksamhetsområden. Beslutet skall avse vissltaxeringsår och meddelas i fråga om lokala taxeringsdistrikt senast den 30september före taxeringsåret och i fråga om särskilda laxeringsdisiriktsenusi året före luxeringsåret (5 § TL). Vid 1975 urs taxering varunlulet luxeringsnämnder 5 240. Härav var 4 361 lokala nämnder, 601rörelsenämnder och 278 bolagsnämnder. Av toiali ca 6,2 milj. skattskyldiga somåsattes taxering vid taxering granskades ca 5,1 milj. i lokal nämndoch ca 1,1 milj. i särskild nämnd. Antalet deklarutioner som behundludes ivurje nämnd var i regel 1 000 - 2 000. a. anpassa laxeringsnän-indernas arbetspensum till den förlängdalaxeringsperioden föreslog rapport att antaletnämnder skulle minskas lill ca 1 500. Utredningen förordade mot denna Prop.1977/78:181 63 bakgrundockså alt det skulle finnas i huvudsak endast en typ av taxeringsnämnd. Dåvarandedepartementschefen ansåg det lämpligt att de mer komplicerade deklarationernabehandlades i nämnder med särskild sakkunskap och erfarenhet irörelseluxeringsfrågoroch liknande. Särskilda luxeringsnämnder borde därförenligt hans mening behållus för de svårare deklarationerna. 1 sådana nämnderborde grunskningsassisienter antingen de var placerade hos ellerlokal skattemyndighet kunna vara föredragande. Han uttalade att denkategori deklarationer som skulle behandlas i särskild nämnd borde kunnuminskas. u. med hänsyn till förslagen om föriungning uv arbetsperioden ochmandatperioden för nämndledamöiernu borde enligt hans mening de lokalanämnderna vid ett genomförande av refomien kunna avgöra en del uv de löntugar-och jordbruk.sdeklaraiioner som f. n. handläggs i särskild nämnd och dessutomen del av rörelsedekla-raiionerna. Antalet särskilda nämnder borde därför kunnaminska något. I fråga om del totala unlulet nämnder ansåg han del fråneffektivitetssynpunkt men också med hänsyn till lekmannainfiyiundet inte vurulämpligt atl nedbringa antalet nämnder till I 500. Han förordade i stället altdistrikisin-delningen skulle inriktas mot ett totalt antal uv 2 000 lill 3 000nämnder. Utredningenföreslår i enlighet med principbeslutet att särskilda nämnder skall finnas kvaräven i fortsättningen vid sidun om de lokala nämnderna. De för hela landetgemensammu tuxeringsnämndernu skall också finnas kvar. Desärskildu nämndernu avses liksom f n. behandla de svårare deklarationerna. 1överensstämmelse med departementschefens uttalande proposition anserutredningen emellertid atl den kategori deklarutioner som skall förus lillsärskild nämnd bör minsku. De dekluralioner som f n. behandlas avbolagsnämnderna föreslås dock även i fortsättningen skola föras till särskildnämnd.