prop · G10385 · 1977-12-31 00:00:00 — rasnämndema en klart uttalad möjlighet att påverka fördelningen av elever på deolika skolenheterna i samband med basresurstUldelningen på samma sätt somnämnderna f. n. har ett statligt kostnadsansvar vid godkännande avklassanordningar. och kommuner, decentraliseringsutredningen,m. ifrågasätter om inte kommunerna själva kan fatta beslut om antaletbasresurser vid skolenheterna. , statskontrollkommittén,och kommuner m. fl. utgår från att ett eventuellt beslut avlänsskolnämnd om ändring i den plan för fördelning av elever på skolenheter somen kommun upprättat, skall föregås av samråd med kommunen. En ändring börbygga på tungt vägande skäl. Huvudprincipen bör, enligt mening,vara att kommunen inom statsbidragets ram själv skall besluta om sinskolorganisation, SÖ, länsskolnämnderna i och län, Norbergskommun m. fl. pläderar för en friare dispositionsrätt över tilldeladebasresurser. Enligt SÖ:s mening bör övervägas att utsträcka länsskolnämndensbeslut från att gälla skolenheter tiU att avse hela i kommunen medmöjlighet för kommunen att inom en sådan ram fritt organisera undervisningen. Fleralänsskolnämnder och ett stort antal kommuner däribland Trane-mo, ochKils kommuner framhåUer att definitionen av begreppet skolenhet inte ärentydig. Nuvarande definition, vilken föreslås bibehållen i promemorian,innehåller begreppet "näraliggande skolhus", vUket enligt instansernakan föranleda olika tolkningar. Skolenhetsbegreppet bör ges en mer preciseradinnebörd. TCO, SFL och SL menar att nuvarande definition bör kvarstå, men framhåUeratt det är nödvändigt att organisatoriska enheter i skolan fastställs för enlängre period än ett läsår. Nämnda instanser anser att indelningen iskolenheter bör fastställas för minst en femårsperiod. Avpraktiska skäl anser SÖ att besvärsrätt inte bör föreligga beträffande beslutav länsskolnämnd om tilldelning av basresurs. Samma bör gälla beslut omförstärkningsresurs. Däremot bör kommunens beslut att organiseraundervisningen alltjämt kimna överklagas som kommunalbesvär. Beträffandebasresursens storlek godtar remissinstanserna den föreslagna omfattningen förlåg- och mellanstadiet. i , ,och kommuner, , LR m. fl. anser dock attantalet veckotimmar i basresursen för högstadiet bör höjas. Enligt instansernasbedömning är högstadiets konstruktion med årliga skiftningar i organisationeni tiUvalsgmpper och alternativkurser mer resurskrävande än vad promemorianräknat med. understryker att särskUda förhållanden, såsom exempelvisantal parallellklasser, kan ge stora utslag beträffande veckotim-behovet. Detföreslagna schablontiUägget för tillvalsämnen och alternativkurser bör, enligtnämnda instanser, höjas från 4 tUl . Denna höjning bör,enligt LR, kombineras med möjlighet för kom- 1977/78: 85 munernaatt ta viss del av förstärkningsresursen i anspråk för att kompletterabasresursen. Isyfte att öka lärartätheten föreslår SL att bidraget genom basresursen skaUutgå som en enhetlig basresurs beräknad på varje 25-tal elever i var och en av årskursema19. Även RHS anser att det av förbundet tidigare framförda önskemålet omgemensamt delningstal för nu bör kunna tillfredsställas. och Pajalakommuner menar att länsskolnämnden fortfarande skall ha befogenhet att närsärskilda skäl föreligger medelst dispens medge tilldelning av extra basresursutöver vad delningstalen medger. EnUgt HCK bör undantag från delningstalen medgesnär handikappade elever ingår i beräkningsunderlaget. förordardock en strikt tiUämpning av delningstalen. Länsskolnämndernai , och anser att länsskolnämnden bör hafullmakt att faststäUa timplan för av/ikande klasstyp på högstadiet och kunna faststäUadet antal veckotimmar som skall ingå i basresurs för sådan avvikande klasstyp. Flertaletav de remissinstanser som tar upp frågan om glesbygdsgaranti vill vidga kretsenav bidragsberättigade skolenheter. Sålunda anser länsskolnämnderna iJämtlands, , och , ett antalkommuner däribland och kommuner, , LR m. fl.att även det enparallelliga högstadiet skaU omfattas av glesbygdsgarantin. och är tveksamma tUl kravet att samtliga basresurser skallomfatta mer än en årskurs. m. fl. anser att det föreslagnasystemet dels tycks gynna satsning på större högstadier framför mindre, delspåskynda övergång från a/A-form till b/B-form. i län,, och kommuner m. fl. menar att det vore motiveratatt låta glesbygdsgarantin utgå för alla basenheter som omfattar mer än enårskurs, dvs. även om skolenheten innehåller vissa basenheter av a/A-typ. Detkan exempelvis, framhåller bl. a. SL, inte vara för-enUgt med garantins syfteatt en temporär omorganisation som innebär att en a/A-klass anordnas för någotår vid en skolenhet skaU medföra att glesbygdstillägget för återstående klasserav b/B-typ vid skolenheten inte kan erhåUas. Enligt Skolledarförbundetsuppfattning bör det övervägas om inte garantin bör utformas mera villkorslöstsom ett särskilt stöd till b/B-klasser i glesbygd och undantagsvis kunna fåtillämpas även i de delar av en ordinär kommun som har en med den egentligaglesbygden besläktad problematik. SÖ framhåUer att gemensam basresurs avseendeflera årskurser bör fastställas endast om det finns fömtsättningar för kontinuiteti en sådan organisation. EnUgt SÖ bör den föreslagna omfattningen avglesbygdsgarantin, dvs. ett påslag av , kunna godtas. Det är dock enuppfattning som inte delas av ett relativt stort antal kommuner däribland ,och kommuner. , TCO och SL. Dessainstanser menar att procentsat- 1977/78: 85 37 senär för låg. Då garantin kan komma i fråga även för andra orter änglesbygdsorter bör benämningen ändras, anser bl. a. SL. Promemoriansförslag att vissa resurstimmar i slöjd på låg- och mellanstadiet skallöverföras till förstärkningsresursen accepteras i allmänhet av det fåtalinstanser som tar upp frågan. SFL godtar överföringen, dock endast under fömtsättningatt garantier skapas för att gmpperna i slöjd och hemkunskap maximeras till 16elever samt att gmpperna inte sammansätts av elever från skilda årskurser,såvida inte undervisningen regelmässigt drivs i b/B-form. Garantin kan skapasi form av anvisningar till kommande förordning. SÖ menar att förslaget attresurser för delning av undervisningsgmpp i hemkunskap och slöjd till störstadelen skaU ingå i basresursen kan ifrågasättas ur principiell synpunkt.Överstyrelsen avser att återkomma tUl frågan i samband med att förslag till nyläroplan överlämnas. i påpekar att mednuvarande bestämmelser för organisationen av slöjdundervisningen måste kommunernaibland av schematekniska skäl själva finansiera vissa lärartimmar. För vissastörre kommuner i kommer denna del av förstärkningsresurseninte att svara mot den nuvarande kommunala insatsen. Även och Säfflekommuner räknar med att en större del än de föreslagna perelev kommer att behöva tas i anspråk för förstärkning i slöjd och hemkunskap. Denövervägande delen av remissinstansema ifrågasätter inte att viss del av förstärlcningsresursenskall gå tUl länsskolnämnderna. TCO, SL m. fl. anser emellertid attförstärkningsresursen skall utgå ograverat tiU kommunerna. Det bör dock ävenfortsättningsvis ställas ytterligare statliga medel för disposition tillkommuner med särskilda problem. Dessa extra medel bör fördelas av SÖ. Vadsom i promemorian föreslagits om differentiering av länsskol-nämndresursen,innebärande att storstadslän får högre kvottilldelning, föranleder delademeningar. Länsskolnämnderna i och samt SÖtillstyrker förslaget i denna del. i ansersig däremot inte ha funnit några argument för differentiering av länsskolnämndresursen.Även länsskolnämndema i och anser att resursen börvara per elev för samtUga nämnder, Länsskolnämnderna iSödermanlands, , , och samtkommuner i dessa län anser att förhållandena i resp. län motiverar en utökningav resursen för just deras län. SFL är positiv till en differentierad resursmen finner det tveksamt att låsa fast resursfördelningen till storstadslänen.Fördelningen av resursen bör därför kontinuerligt prövas av SÖ och fördelas differentierattill de oUka nämndema. Prop.1977/78: 85 38 Länsskolnämndernai och län framhåller att det inte får ges alltför detaljeradeanvisningar för länsskolnämndresursens användning. RHS anser däremot att det ärnödvändigt att ange de inbördes proportionerna mellan de tvåanvändningsområdena. En mycket ringa del bör användas för regionalautvecklings-, uppföljnings- och utvärderingsarbeten. kommun angerproportionerna utjämningsresurs-övrigt till 8020. , Göteborgskommun m. fl. menar att hela förstärkningsresursen skall komma kommunematillgodo. Arbetsuppgifterna vid nämnderna bör i stäUet finansieras genom medeli nämndernas egen budget. Även menar att hela resursen bör användasför att öka lärar- och ledartätheten inom ramen för den samlade skoldagen. SPN framhåUeratt det bör övervägas vUka möjligheter kommuner har att sysselsätta AST-anställdaäven i rent kommunala arbetsuppgifter. I de fall omplaceringsåtgärder icke ärmöjliga inom den egna kommunen bör länsskolnämnden ges ökade möjligheter tillplacering i aiman kommun. i anser att länsskolnämndresursenskall kunna användas bl. a. till att omplacera lärare som hamnat i en ohållbarklassrumssituation med slitningar mellan lärare och elever. Länsskolnämnderna iVästmanlands, och utgår från att nämnderna inte heltlåses vid de principer som SÖ haft vid fördelningen av de s. k. SÄS-medlen. Ettflertal instanser påpekar att de tidigare utgående SAS-medlen tUl stor delknutits upp i den fasta organisationen. Enligt länsskolnämnden i Stockholmslän. , /SR, LR, m. fl. är det därförnödvändigt att nämndresurser används för att ge kompensation/täckning när SAS-medleninte längre utgår. Enligt några instanser är dock nämndernas utjämningsresurs otUlräcklighärför. LR föreslår att utöver utjämningsresursen skall särskilda medeltillföras SÖ dels att användas för tilldelning av extraresurser till särskUdaproblemtyngda kommuner, dels i syfte att kompensera de kommuner vUka oförskyUtdrabbas av en resursmuiskning. Beträffandeanvändningen av den del av förstärkningsresursen som föreslås gå direkt tillkommunerna, anser länsskolnämnden i län, , Kumla kommun,statskontrollkommittén m.fl. att den föreslagna uppdelningen på undervisningoch andra insatser är aUtför detaljerad. Enligt bör det ståkommunerna relativt fritt att efter samråd med bl. a. föräldrar och berördapersonalorganisationer fördela resursen på det ur lokala synpunkter bästasättet. LR anser emellertid att varje rektorsområde och stadium borde vara tiUförsäkradett visst minimum av förstärkningsresursen. För högstadiets del borde omfattningenmotsvara den del som enligt nuvarande bestämmelser utgör resurstimmama. Enligt LRbör även en bindning till ämnen och ämnesgruppen eftersträvas. LR menar vidareatt det borde finnas en spärr mot överföring av medel från undervisningskvoten tUlövriga anordningar. Prop.1977/78: 85 39 SLoch SFL ställer sig tveksam till om resp. anser ej att förslaget innebär attundervisningen i tillförs resurser i så stor omfattning som avsågsi riksdagsbeslutet angående SIA-propositionen. SL och SFL framhåller att detkrävs att nya resurser tUlförs. anser att kvoten för övrigaanordningar bör höjas per elev. Av dessa bör 25 %avsättas speciellt för föreningsverksamhet. Även LO anser att bidraget tillannan verksamhet bör ökas. ,, och kommuner m. fl. omtalar att frågan omstatligt stöd till den kommunala inte har behandlats ipromemorian. Enhelt övervägande del av instanserna stäUer sig positiva tUl användandet av ettschabloniseral veckotimpris. SÖ menar att det bör undersökas om inteveckotimpriset generellt kan fastställas till visst timarvode enligt TFU förberörda stadier. Genom detta skulle uppnås en automatisk anpassning tillförändringar i löneutvecklingen. kommun, m. fl. menaratt ett system med ortsindexreglerade veckotimpris vore att föredra. Även Täbykommun menar att det bör undersökas om olika veckotimpris, beroende pålärarkårens sammansättiung, kan tillämpas. Vidare framförs av ,, kommuner m. fl. att systemet borde innehåUa möjlighet tillnågon form av retroaktiv gottgörelse om det visar sig att den enskUda kommunenfår minskade resurser på grund av ett felaktigt satt veckotimpris. TCO, SFLoch SL motsätter sig användandet av ett schabloniseral veckotimpris, vilketenligt deras mening innebär att de faktiska kostnaderna inte i tiUräcklig grad styrmedelstilldelningen. I stäUet föreslår nämnda instanser att ett system tUlämpassom ger varje kommun full täckning för de faktiska gmndskole-kostnaderna enligti princip samma regler som gäller för gymnasieskolan, Ipromemorians material har veckotimpriset beräknats efter ålderstill-läggsklasstvå. Detta föranleder ett relativt stort antal instanser, bl. a. ,och kommuner. , LR och SFL att framhåUa attmått som hel ålderstiUäggsklass är för grova. Förslaget innebbär att kommunermed äldre och därmed dyrare lärararbetskraft kommer att missgynnas. SkoUedarförbundetpåpekar att adjunktsdelen på högstadiet är högre än vad promemorian räknat med.Detta ger ett högre veckotimpris. jämte ett antal kommunerdäribland och kommuner understryker att fastställandet avveckotimpris måste föregås av överläggningar med kommunförbundet. 1977/78: 85 40 Bl.a. LR StäUer sig tveksamt till huruvida en schablonberäkning av bidragetsstorlek verkligen kan leda till en fullständig täckning av de kostnaderkommunerna får för vikarier, nedsättningstimmar, arvodestjänster m, m. Flerainstanser påpekar att de nya bestämmelserna om statsbidrag tillvikariekostnader inte kunnat beaktas av utredningen. I likhet med vad som angesi promemorian betonar bl. SÖ, , samt ettantal kommuner däribland och kommuner det nödvändiga i att enförnyad beräkning av bidragets volym sker. I allmänhet menar remissinstansernaatt den föreslagna procentsatsen är alltför lågt satt. Beträffandevikariekostnaderna framhåUer bl. a. , och kommuner samt decentraliseringsulredningenatt dessa ej bör ingå i schablonen utan skall ersättas med de verkliga kostnaderna.LR menar att för vissa avgränsade vikariekostnader skall ersättning ske enligtnuvarande regler. Endastett mindre antal instanser tar upp frågan om de bidrag som i promemorianföreslås utgå i särskUd ordning. i m. fl.tillstyrker förslaget i denna del. i m. fl. anseratt schabloniseringen även kan omfatta en stor del av de bidrag som föreslåsutgå i särskild ordning. menar att det bör undersökas om intebidraget till kallorts- och finskspråkstillägg kan scha-bloniseras. Förbundetanser vidare att förslaget att rektors och studierektorsundervisningsskyldighet skall dras av från kommunens totala antal veckotimmarär onödigt detaljrikt och tiU viss del felaktigt. Avräk-ningssystemet bördärför helt kunna utgå. i framhåller att detinte framgår när, var och hur avräkningen skall ske. HCK, ,kommun m. fl. understryker att bidraget till personell assistans ärhelt otillräckligt och därför bör förbättras kraftigt. 2.3.5Bidrag till samlad skoldag Länsskolnämndeni understryker nödvändigheten av att de mål och riktlinjer somcentralt skall faststäUas för verksamheten under den samlade skoldagen blirklart preciserade. , Sala kommun m. fl. utgår från att dessamål och riktlinjer kommer att vara vägledande för kommunema och ej i detaljbindande. SÖ framhåller att kommunerna, intiU dess de genomför samlad skoldag iårskurserna 79, blir skyldiga att genomföra en skoldag som omfattar för elevemapå högstadiet enligt timplan samt annan verksamhet(fria aktiviteter), utöver raster etc, omfattande av minst 80 minuter.En föreskrift med denna innebörd bör enligt SÖ:s mening meddelas Prop.1977/78: 85 41 i anslutning till att de nya statsbidragsbestämmelsernautfärdas. De instanser som tar upp frågan om bidragets storlek framhåller attdet är klart otillräckUgt. 2.3.6 Utbetalning av statsbidrag m. m. I promemorian antas att förenklingen avstatsbidragsrekvisitionerna skall minska kostnadema för denna administratiton.Remissinstanserna instämmer i att arbetet med rekvisitionerna av statsbidragförenklas be-tydUgt genom det schabloniserade bidragssystemet. Länsskolnämndernai , samt framhåller dock att utredningensförslag inte enbart innebär arbetsavlastning utan även i någon mån utökning avnämndernas arbetsuppgifter. i , ett stort antalkommuner däribland , , och , samt LR betonar att systemet visserligeninnebär en administrativ och arbetsmässig förenkling, men fömtsätter även enmer avancerad lokal verksamhetsplanering, vUket leder tUl att de kommunalakostnaderna för administration knappast torde mmska. I det sammanhangetframhåller länsskolnämnden i län, , och Vänersborgskommuner, , m. fl. att man ser det som önskvärt attpoänggränserna för inrättande av tjänst som skoldirektör och biträdandeskoldirektör sänks. 2.3.6.2 Tidpunkt för fastställande av bas- och förstärkningsresurser Instanserna ställer sig i allmänhet positiva tUl förslagetatt tidigarelägga nämndemas beslut om tiUdelnmg av antalet basresurser jämförtmed nuvarande tidsgräns för klassanordningsbeslut, RSV meddelar att förslagetom tidigareläggning av avisering till kommuner angående skolpliktiga barn ärteknisk genomförbart och verket har därför inget att erinra mot denna tidigareläggning.Länsskolnämnden i menar dock att det knappast är möjUgt attfastställa organisationen 1/3 31/3 med tanke på kraven attsamtidigt informera och eventuellt bedriva MBL-förhandlingar. Även kommunmenar att tidsmarginalerna bUr knappa. i län.Östhammars kommun samt menar däremot att den resp.den är lämpligare datum för skolstyrelsens ingivande av underlag samtnämndens fastställande av antalet basresurser. Ett antal kommuner menar attden uppgift om ändring av elevantal som kommunerna, enligt förslaget, skall lämnaden , bör ske omkring då läsåret börjat. Länsskolnämndeni , kommun, LR m. fl. anser att nämndens beslut den 1april bör vara definitivt i den meningen att ingen nedskärning i organisationenskall tillåtas efter den tidpunkten. SÖ viU precisera förslaget i denna del tUlatt det bör ankomma på kom- 1977/78: 85 42 munenatt obligatoriskt informera länsskolnämnden om sådana förändringar i elevantalet,som kan inverka på av nämnden tidigare fattat beslut om antalet basresurser.Nämndens beslut bör meddelas kommunen som underlag för kommande statsbidragsrekvisilioner. Flertaletinstanser ser det som fullt genomförbart att tidigarelägga slutregleringen avstatsbidraget och menar att eftersläpningsproblemen för kommunema därigenom tiUviss del rättas till. SÖ, länsskolnämnderna i och , gördock bedömningen att slutregleringen kommer att ligga senare än juliaugusti.Enligt SÖ är utgången av oktober månad en mera realistisk tidpunkt förslutreglering. RRV understryker att det i statsbidragsbestämmelsema börklargöras om slutreglering av statsbidraget skall ske efter det faktiska kostnadsutfalletoch hur i så fall outnyttjade medel bör disponeras. Beträffande utbetalning avstatsbidraget under löpande budgetår konstaterar ett stort antal instanser atteftersläpningen även fortsättningsvis kommer att medföra storalikviditetsproblem för kommunema. och kommuner menar attförskotten borde vara ca 105 o/q avföregående års bidrag. Enligt länsskolnämnden i , ett stort antalkommuner. m. fl. vore den bästa ordningen att medge 100 o/oförskott på det beräknade statsbidraget för löpande redovisningsår. Iförskotten borde även kostnader för sociala avgifter ingå. Utbetalningarnaskulle kunna ske antingen i början av varje kvartal eller med en tolftedelvarje månad. Även SÖ framhåller att rent statsbidragstekniskt stora fördelarvore att vinna om utbetalningarna baserades på löpande budgetår i stället som f.n. tidigare budgetår. RRV framhåller att det i de nya statsbidragsbestämmelsemabör närmare preciseras i vad mån bidragsmedlen i större utsträckning än f. n.kan få användas även tiU att anställa annan personal än lärare eller till inköpav undervisningsmaterial o. d. RRV framhåUer vidare att det istatsbidragsförordningen bör anges att RRV i sin förvaltningsrevision harmöjlighet att granska den statsbidragsfinansierade skolverksamheten. Ettstort antal remissinstanser, bl. a. länsskolnämnden i , ettantal kommuner däribland , , och samt LR menar att den föreslagna tidpunkten för ikraftträdandeav det nya systemet kan skapa problem. Instanserna påpekar att den nya tim-och läroplanen ej föreligger. Vidare kommer lärarnas arbetstids- ochmedbestämmandeavtal sannoUkt inte ligga färdiga innan planeringen för läsåret1978/79 påbörjas. Slutligen saknas även bestämmelser om lokala ledningsorgan.Detta innebär, framhåller ett flertal instanser, att instrumenten för den friaresursanvändningen saknas vid planeringen inför /79. 1977/78: 85 43 2.4.1Utgångspunkter för nytt statsbidrag Enav hömstenarna i beslut om skolans inre arbete () (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367) är att det lokala ansvarstagandet förskolans verksamhet bör öka. I propositionen anfördes (s. 221) att skolansnuvarande regelsystem måste förändras för att skolans arbete skall kunnaanpassas till elevernas olika fömtsättningar och behov. Elevemas behov varierarmycket starkt. Variationer förekommer inte bara från ort till ort utan ocksåinom enskilda klasser och skolenheter. Mot denna bakgmnd är det inte lämpligtatt i centralt utfärdade föreskrifter detaljerat ange insatsernas art ochorganisation. Ansvar och beslutanderätt bör i stället decentraliseras. Utbildningsutskottetbetonar (s. 47) att det är angeläget att de regionala och lokalaskolmyndigheterna, skolledarna, lärarna och andra med arbetsuppgifter påskolans område tilläggs både friheten och ansvaret att i den praktiskatillämpningen ute på fältet, utan bundenhet vid anvisningar i alla detaljer,handla med utrymme för sunt fömuft och fritt val. Utskottet uttalar också attdet är viktigt att resursinsatsema för skolans verksamhet är behovsorienterade. Dessauttalanden utgör utgångspunkten för det arbete med konstmktion av ett nyttstatsbidragssystem för det allmänna skolväsendet som har presenterats i en inomutbildningsdepartementet utarbetad promemoria (Ds U 1977: 8) Förslag till nyttstatsbidragssystem för det aU-männa skolväsendet. Enligtvad som anförs i nämnda promemoria bör statsbidragssystemet för grandskolanuppfylla följande allmänna krav. Det bör bidra till att upprätthålla ettenhetligt skolsystem och en likvärdig utbildningsstandard. Det bör beaktaskillnaderna i fömtsättningar som finns mellan olika kommuner att bedrivaskolverksamheten. Det bör vidare möjliggöra och stimulera till en ökad lokalbeslutanderätt i bl, a. ekonomiska och organisatoriska frågor. Det bör ocksåstimulera tUl en effektiv verksamhet. Det bör slutligen garantera att utgåendebidrag blir värdebeständiga på samma sätt som f. n. Enligtpromemorian medför nu gäUande regler för statsbidrag tUl ettbetydande arbete för skolstyrelser och länsskolnämnder. Detta arbete skuUe bliän mer omfattande, om nuvarande statsbidragsregler skulle överföras tUl detsystem med basresurs och förstärkningsresurs som skall införas enligtriksdagens nämnda beslut. Nuvarande system ger inte heller det utrymme förlokala beslut om resursanvändning, som utgör en förutsättning för att den avriksdagen beslutade reformeringen av skolans inre arbete skall kunnagenomföras. Ett nytt statsbidrag för bör därför enligt promemorianges en mera 1977/78: 85 44 schabloniseradutformning, vilket dessutom skulle förenkla rekvisitioner och utbetalning avbidraget. Pågmndval av beslut om resurssystemet för SIA-skolan har konstmktionenmed basresurs och förstärkningsresurs vidareutvecklats och den tekniskaanpassningen prövats i en undersökning omfattande ett 70-tal kommuner. Medutgångspunkt i denna undersökning konstateras i promemorian att ett system attberäkna statsbidraget i form av basresurs och förstärkningsresurs väl anslutertUl de allmänna principer för statsbidrag tiU skolväsendet som har uppstäUts. Enövergång tUl ett mer schabloniseral statsbidragssystem i enlighet med vad somnu angetts kommer enligt promemorian att medföra vissa ekonomiskaomfördelningseffekter för enskilda kommuner. Vissa sådana effekter förutsågs istatsmaktemas beslut om reformering av skolans inre arbete.