prop · G10342 · 1977-12-31 00:00:00 — I prop.1976/77:85 anförde jag alt i den av utredaren använda meloden ingår uttryckligaförutsättningar i fråga om innehav, slitage och behov och alt förenklingarmåste göras i delta sammanhang. Vidare måste antaganden göras om möjliglageravveckling, import och resultat av skiftgång i industrin. Jag framhöll vidarealt knappast på någon punkt kan förutsättningar användas mot vilka inteinvändningar i något avseende kan riktas. Detta minskar emellertid inte behovetav att använda väl strukturerade beräkningsmetoder. Likso.m då vill jag nupåpeka alt den av utredaren använda metoden väl svarar mot tankarna i detplaneringssystem som används inom del ekonomiska försvaret. Konfeklionering (inkl. trikå) Civilbefolkningensbehov av kläder har som redan nämnts beräknats bl. a. med ulgångspunkt i dengenomförda klädenkäten. Härtill kommer del av försvarsmakten redovisade behovel. Vid beräkning av behovelav produktion har utredaren korrigerat tillförselbehovel för import och exportunder krisen samt för den minskning av de kommersiella lagren som bedöms varamöjlig. Del beräknade behovet av produktion vid olika anlaganden om krislängdoch utrikeshandel under krisen framgår av tabell i det följande, (sid. 57) Utredaren konstaterar atlproduktionskapaciteten beträffande konfeklionering är tillräcklig vid de olikaanlaganden om krislängd och utrikeshandel i en kris som har gjorts. Han betonaremellertid alt utvecklingen lyder på en fortsatt nedläggning av konfeklionsförelagom inte konkurrensförutsättningarna drastiskt förbättras. Utvecklingen inomdenna bransch måste därför noga följas även om kapaciteten nu är tillräckligfrån försöri-ningsbe redskapssynpunkt. Någraav remissinstanserna behandlar utredarens beräkningar på konfektionsområdel. ÖEFanser alt planeringen främst bör inrikta sig på den Ivåårsperiod under fall Dldå krisimporten är som lägsl. Marginalen mellan behov av och möjlig produklionhar då enligt ÖEF hell försvunnit. ÖEF hävdar att kapaciteten inom branschenbör bibehållas på i slort sett den nivå som kommer atl uppnås vid årsskiftet1977-1978. TCO framhåller att produktionskapaciteten kan vara lägre i fråga om konfeklioneringän på del grundlexlila området och pekar på möjligheterna att i hemmen sykläder och på atl inskolning av personal på detla område bör kunna ske relativtsnabbt. Jagvill föregen del anföra följande. Med utgångspunkt i den vid årsskiftet 1976-77befintliga produktionskapaciteten förhåller sig möjlig produklion i en treårigresp. tvåårig kris lill det av utredaren beräknade behovet av produktion enligttabell i del följande, (sid. 58) Behovav produktion och möJKgproduktion av konfektion (inkl. trikå) I en treårigresp. tvåårig kris vid olika antaganden om den kristida utrikeshandelnsomfattning. Behovet av väv förutsätts kunna tillgodoses (milj. st. par). Ytter- Plagg un- Skydds- Skjortor, Underklä-Grövre Strump- strumpor, byxor ankel- och knästrumpor plagg och der mid- och över blusar plagg över jan dragsklä- Mössor, vantar m. m. 18 96 av fred 18 96 av fred ' Plaggöver midjan = 2 Plagg under midjan kostymer, kavajer och tröjor resp. dräkter, tröjor och jumprar. = kostymer, udda långbyxor resp, dräkter, kjolar,klänningar och långbyxor. Som jag har nämnt har jag här utgått från atlimporten i en kris genomsnittligt motsvarar del intervall som utredarens tvålägsta anlaganden om krisimporl bildar, dvs. 18-28 96 av den normala. Utredaren förutsätter i fråga om del tvååriga krisfallelall efterkristiden är ca ell år medan den för del treåriga fallel är ca två år.Eftersom skiftgången i industrin förutsätts öka med tiden är det teoretisktmöjligt alt behoven under en tvåårig kris genomsnittligt ställer siörre krav påproduktionskapacitet än behoven under en treårig kris. Utredarens beräkningaravseende både en tvåårig och treårig kris redovisas därför. Enligt utredarens beräkningar är för det lägsta importanlagandetmöjlig produktion av konfektion mellan 40 och 96 96 större än behovel av produklion. Prop.1977/78:42 58 Förhållande mellan möjlig produktion och behov avproduktion i en treårig resp. tvåårig kris vid olika krisimportantaganden(procent). Plagg Möjlig produktion i förhållandetill behov av produktion kris Tvä års kris Grövre strumpor, arbetssockor Mössor, vantar m. m. EnligtSlND:s prognos för konfektionsinduslrins utveckling bedöms produktionen avplagg av väv minska med ca 46 96 mellan och perioden 1980-1982.Eftersom tyngdpunkten i nedgången väntas inträffa innevarande år och denärmaste åren innebär delta att lägel skulle kunna bli kritisktfrån försöriningsberedskapssynpunkt. Jaganser emellertid atl produktionskapaciteten i fråga om konfektion än så längeär tillräcklig. Jagvill dock betona riskerna med elt statiskt betraktelsesätt i dennafråga. Konfektionsinduslrins situation synes försämras hastigt. Tillgängligaprognoser för pekar mot en nedgång i sysselsättningen i storieksordningen15 96 vilket innebär en 2-3 gånger så slor minskningslakt som dengenomsnittliga , Del finns därför skäl alt särskill noga följautvecklingen inom branschen. Jag kommer i det följande all föreslå alt ÖEF fårett uppdrag med denna innebörd. Detkan enligt min mening inte uleslutasatt kapacitet försvinner som från försöriningsberedskapssynpunktskulle vara värdefull alt bevara på lång sikt. Moldenna bakgrund anserjag all det är angelägel all vidla sådana åtgärder att dennuvarande utslagningslakien inom konfektionsinduslrin kan minskas. Jagåterkommer härtill i det följande. Närdet gäller trikåvaror som underkläder, strumpor m. m. är enligt min meningsituationen från ren försöriningsberedskapssynpunkt allvariigare än i fråga om konfeklionering.Som utredaren framhåller bör bristen i fråga om mössor, vantar m, m, inte varasvår att kompensera genom handstickning, I fråga om underkläder och vissa slagav strumpor måste däremol finnas en tillräcklig industriproduktion. Vid låga krisimportantagandenär möjlig produktion nätt och jämnt tillräcklig. Prop.1977/78:42 59 Otillräckligproduktionskapacitet i fråga om underkläder i ett krisliige bör enligt minmening delvis kunna tillgodoses genom atl förelag som normalt tillverkar andraplagg övergår till sömnad av underkläder. Stickningav strumpor sker i särskilda irikåmaskiner. Produklionsmöjlig-heterna är därfördirekt beroende på tillgången på sådan kapacitet. EnligtSIND:s prognos bedöms produktionen av trikåplagg minska med 25 96 mellan år1976 och med särskilt slark nedgång under innevarande år ochde närmaste åren. innebär att den kapacitet som baseras på den löpandeproduktionen kan komma atl understiga del behov avproduktionskapacitet som av utredaren beräknats för en kris. Särskilda ålgärderbör därför vidtas för att trygga försörjningsberedskapen på detta område. Jagåterkommer härtill i del följande. Jagvill i della sammanhang slutligen framhålla importens belydelse förutvecklingen av den svenska produktionen av konfekiion inkl. trikå, och då isynnerhet inköpen från de s. k. lågprisländerna. Importen från etl anlalasiatiska länder har här särskilt slor belydelse. Tillförselbehovetav egentlig väv och irikåväv härav utredaren härleits ur produktionsbehovet avkläder m. m. Härtill har lagls vissa behov av väv för bl, a. tekniska ändamålsamt sjukvårdens behov. Produktionsbehovet av väv har beräknats genom atlkorrigera tillförselbehovet för import, export och lagerminskning i näringslivet. Delberäknade behovet av produktionen framgår av följande tabell. Behov av produktlon och möjlig produktion av väv i entreårig resp. tvåårig kris vid olika antaganden om den kristida utrikeshandelnsomfattning. Behovet av garn förutsätts kunna tillgodoses (milj. m). - utrikeshandel av fred - utrikeshandel av fred - utrikeshandel av fred - utrikeshandel 18 96 av fred - utrikeshandel av fred - utrikeshandel 38 96 av fred - utrikeshandel av fred - utrikeshandel av fred Prop.1977/78:42 60 Utredaren framhåller att en krisimport på omkring 25 96 avden normala erfordras för alt behoven av egentlig väv skall läckas. Denöverkapacitet som finns i fråga om trikåväv kan läcka bristen i fråga omegentlig väv men delta förutsätter beredskapslagring eller krisimporl av fina trikågarnersom inte framställs inom landet. Under denna förutsättning får enligt utredarenproduktionskapacilelen när del gäller väv anses vara tillfredsslällande. Texiilrådei - konfektionsindustriföreningen tar upp heladen grundlexlila tillverkningens situation och framhåller att den hittillsunder drastiskt försämrade lönsamheten kommer att återverka på produktionskapacileleninom delbranschen. Organisationen betonar vidare i likhet med ÖEF denbegränsade fiexibilileten inom irikåseklorn. Den produklion som enligt utredaren är möjlig i en krisförhåller sig lill behovel av produktion enligt följande. Förhållande mellan möjlig produktion och behov avproduktion i en treårig resp. tvåårig kris vid olika importantaganden(procent). Väv Möjlig produklion i förhållande lillbehov av Egentlig väv 82-178 83-196 Vid de importantaganden som jag i det föregående har förutsattär den kapacitet som baseras på den 1 ö p a n d e produktionen av egentlig vävnätt och jämt tillräcklig för att läcka behovet av produklion i en kris. Som utredarenoch ÖEF påpekar kan inte de fina trikågarner som krävs i en stor del av trikåvävmaskinskapacitelenframställas inom landet. Produktionskapaciteten i fråga om väv inger således oro.Enligt min mening måsle emellertid förutsättningarna för avvägningen mellanbibehållande av löpande tillverkning av egentlig väv - malpåsehållning avproduktionskapacitet i fråga om egentlig väv - beredskapslagring av trikågarnernärmare klariäggas innan man kan beslula om mer långtgående ålgärder på dellaområde. Tillförselbehovel av garn har härletts urproduktionsbehovet av väv. Efter det att hänsyn tagits till import, export ochlagerminskning hos näringslivet har utredaren beräknat etl produktionsbehov avgarn. Storieken av detta framgår av följande tabell. Prop.1977/78:42 61 Behovav produktion och möjlig produktion av garn i en treårig resp. tvåårig kris vidolika antaganden om den kristida utrikeshandelns omfattning. Behovet av fibrerförutsätts kunna tillgodoses (ton). 48 96 av fred 28 96 av fred 18 96 av fred 38 96 av fred 18 96 av fred Enligtutredaren synes produktionen vara tillräcklig i fråga om kardgarn och kamgarn.När del gäller bomullsgarn krävs en krisimport på ca 25 96 av den normalaimporten för atl behovel skall tillgodoses. Ändlösa syntetiska och regenereradegarner tillverkas över huvud taget inte inom landet. Utredaren framhåller altfina bomullsgarner för tillverkning av trikåvaror normalt inte framställs iSverige och atl del är oekonomiskt från produk-tionsulfallssynpunkl alt ställaom tillverkningen i elt krisläge för sådan tillverkning. Beredskapslagring bördärför ske i fråga om dessa garner. Utredaren påpekar också alt del finns vissasubslitulionsmöjligheler mellan olika typer av garn och all det får bli enavvägning huruvida en slor spinningskapacitet skall bibehållas och kombinerasmed en mindre lagring av ändlöst syntetiskt garn eller om i stället en meromfattande beredskapslagring skall ske. Utredaren framhåller alt även omproduktionskapaciteten synes tillräcklig bör utvecklingen på delta områdeföljas noggrant, ÖEFframhåller i sitl yttrande över promemorian att närden i enlighel med delpreliminära avtalet mellan staten och bomullsspinnerierna planeradeomstruktureringen har genomförts kommer produktionen av bomullsgarn att minska.Kapaciteten i fråga om kard- och kamgarn bör därför bibehållas. Prop.1977/78:42 62 Vidarebefarar ÖEF alt den av utredaren angivna möjliga produktionen av kardgarn kankomma alt minska från lill ca eftersom spinningskapaciletenhos de tre maskinfilllillverkarna är i farozonen. Deav utredaren redovisade resultaten i fråga om spinning ger följande förhållandemellan möjlig produklion och behov av produktion. Förhållandemellan möjlig produktion och behov av produktion i en treårig resp. tvåårigkris vid olika importantaganden (procent). Garn Möjlig produktion i förhållande till behov av KardgarnstypKamgarnstyp Bomullstyp Ändlöst syntetiskt Ändlöst regenererat Jaganser för egen del att produktionskapaciteten i fråga om spinning nu har nåtten från försöriningsberedskapssynpunkt kritisk gräns. Som utredaren påpekar kani och för sig den avvägningen göras all spinningskapacileten tillåts gå ned ochall i stället ändlösa synielgarner beredskapslagras i siörre omfattning. Utredarensberäkningar visar emellertid på ell myckel slorl beredskapslagringsbehov avändlösa synielgarner. Erfarenheterna inom ÖEF av beredskapslagring av sådanagarner är relativt begränsad. Med hänsyn härtill anser jag alt den nuvarande spinningskapacileteni princip bör bibehållas. Detla kan då ske antingen genom atl löpande produklionbevaras eller, lill en del, genom all kapacitet läggs i malpåse. Jag återkommerlill detla i del följande. Textilfibrertillverkas i av ell enda förelag, del av Kooperativa förbundel ägdaSvenska i Älvenäs. Denna fiber är s. k. viskosfiber som framställs urcellulosa dvs. en inhemsk råvara. Viskosfiber kan blandas med andra konstgjordafibrer och med nalurfibrer Utredarenredovisar vissa översiktliga beräkningar avseende del behov av fibrer sombehövs för att produktionsbehovet av olika slag av garn skall kunnatillgodoses. Utredarensberäkningar tyder enligt min mening på att den inhemska viskosfibertillverkningenär tillräcklig från försörjningsberedskapssynpunkt. Ingen av remissinstansernaredovisar någon annan uppfattning. ÖEF varnar emellertid i sitt yttrande för enalllför optimistisk bedömning av importmöjligheterna i en kris när del gällerfibrer. Tillförselbehovet av fibrer är enligt ÖEF större än vad utredaren harräknat med eftersom hänsyn även bör tas till behovet av fibrer för non-wovenprodukter och vadd. Prop, 1977/78:42 63 Dennuvarande produktionskapaciteten i fråga om lextilfibrer kan enligt min meninganses vara lillfredsslällande från försörjningsberedskapssynpunki även om deav ÖEF redovisade ytterligare behoven inräknas. 5.3Ätgärder för att upprätthålla försörjningsberedskapen på tekoområdet Jaghar i det föregående redogjort för hur slor produktion av olika lekovaror som ien krissituation bör kunna ske inom landet. Jag konstaterade därvid att dennuvarande produktionskapaciteten i fråga om garn, väv och trikåvaror i stort ärtillräcklig från försörjningsberedskapssynpunki. När del gäller garn bör iprincip hela den nuvarande kapaciteten bevaras. För väv och trikåvaror kanytterligare kapacilelsborlfall medföra alt den erforderliga nivån riskerar atlunderskridas. Jag anser vidare all i fråga om konfekiion bör den nuvarandesnabba utslagningstakten dämpas. Dennuvarande utvecklingen inom tekoindustrin är således bekymmersam från försörjningsberedskapssynpunki.Tekoindustrins hastiga krympning vållar emellertid självfallet också problemfrån andra synpunkter. Sålunda har sysselsättningen inom branschen minskalkraftigt och minskningen kan förutses fortsätta i samma högatakt under den närmaste framtiden. I nuvarande konjunktur har den friställdaarbetskraften svårt atl finna annan anställning, vilket drabbar den enskildehårt. Det är av stor betydelse i sammanhanget all tekoindustrin är geografisktkoncentrerad till vissa regioner där antalet lediga platser är begränsat. Moldenna bakgrund kommer enligt vad jag har inhämtat chefen för arbetsmarknadsdepartementetalt senare lämna förslag lill regeringen om atl hos hemställa dels omen förlängning av det särskilda sysselsättningsbidraget lill äldre arbetskraft lillden , dels om bemyndigande all föriänga den lid bidraget kan ulgåtill . Bidraget föreslås fr. o. m. ulgåmed . och anställd mol nuvarande . För atl stödja sysselsättningen kommer enligt vad jag har inhämtat senaredenna höst beställningar finansierade med arbetsmarknadsmedel atl läggas utinom tekoindustrin. Denhastiga strukturomvandlingen i tekoindustrin beror delvis på att denna efter fieraårs svag lönsamhet inte kan generera tillräckligt med kapital för atl genominvesteringar i moderna maskiner och effektivare marknadsbearbetning ellerandra ålgärder försöka vända på utvecklingen. Även livskraftiga förelag kandärmed komma all slås ut. Enligt vad jag har inhämtat har chefen förindustridepartementet i detla läge beslutat alt senare föreslå regeringen atthos hemställa atl systemet med särskilda slruklurgarantier förtekoindustrin (prop. 1976/77:105, NU 1976/ 1977/78:42 64 77:41,rskr 1976/77:305) föriängs med höjd garantiram under /79.Härigenom bör tekoindustrins finansiella förhållanden förbättras och anpassningav produktion och produktionsapparat lill ändrade marknadsförhållanden underiättas. Dessaav regeringen planerade åtgärder är motiverade av andra skäl än de försöoningsberedskapspolitiska, men får givet vis effekl även på försöriningsberedskapen. Samma gällerförslagen i den proposition om åtgärder för all främja utvecklingen av mindreoch medelstora förelag som regeringen kommer atl lämna . Mångalekoförelag är nämligen förhållandevis små. Jagvill i delta sammanhang framhålla all när del gäller konfektions- och trikåområdenakan små förelag i många fall ha bättre möjligheter atl konkurrera än storaenheter. De fördelar som stora förelag har i fråga om möjligheter tillstordrift, bättre ekonomi i malerialförbrukningen och lägreförsäljningskostnader uppvägs enligt min mening ofta av all små företagbefinner sig nära marknaden och har en organisalion som lätt kan ändraproduktionsinriktning. Delta gör det möjligt alt snabbt anpassa sig lillsignaler från marknaden avseende t. ex. förändringar i model. Denyligen förelagna nedskrivningarna av kronans värde i förhållande till andravalutor har också påverkal lekoföretagens konkurrenssituation. Rimligen börsåväl exporterande som importkonkurrerande företag inom branschen få siörremöjligheter all hävda sig åtminstone gentemot lekoindustrin i andraindustriländer med marknadsekonomi. Detta är positivt från försöriningsberedskapssynpunkt. Detär vidare min förhoppning att regeringens allmänna ekonomiska politik kommerall få positiva effekter på företagsklimatet i . Delta har nämligenupplevts som pressande av många företag, och i konsekvens därav har satsningarpå nya idéer och produkter inte alllid gjorts. En ökad optimism i näringslivettill följd av den förda ekonomiska politiken kan inte undgå all få effekteräven på tekoindustrin. Förhoppningsvis kan detta leda till att behovel avstatliga stödåtgärder i olika former blir mindre än vad som annarsskulle. Tekoindustrinhar, av skäl som jag lidigare har redogjort för, generallt sett haft en negativutveckling under en lång följd av år. Detta har inte kunnal undgå atl påverkaframtidsförväntningarna inom de enskilda lekoföretagen. Investeringsviljan harsåledes länge varit svag. Branschen har vidare haft svårigheter atl rekryterapersonal eftersom framliden inom branschen av många har betraktats som osäker.Dessa förhållanden har i sin tur haft en negativ inverkan på tekoindustrinskonkurrensmöjligheter. Föratt denna onda cirkel skall kunna brytas är det enligt min mening väsentligt atlen positivare anda kan vinna insteg i branschen. Den av regeringen fördaekonomiska politiken bör kunna bidra till att delta blir möjligt. Av slörsiabetydelse i sammanhanget är emellertid att företagen genom egel agerande nårsådana framgångar alt tron på framliden blir ljusare. Prop.1977/78:42 65 Enaktiv marknadsföring och produktutveckling med inriktning på mode och design samlföljsamhet efter marknadens förändringar är enligt min mening av central belydelseför att svenska tekoföretag skall lyckas härmed. Efter denna beskrivning avvissa i huvudsak generella ålgärder av betydelse för tekoindustrin, övergår jaglill alt redogöra för vissa handelspolitiska ålgärder som rör lekoindustrin,för frågor rörande detaljhandelns prissällningsprinciper för lekovaror saml förspecifika åtgärder avseende vissa grenar av tekoindustrin. Våramöjligheter all förbättra den svenska tekoindustrins läge genom alt ingripa molimporten begränsas av våra internationella åtaganden. För ell lilel, starktexportberoende land som finns särskild anledning all slå vakt omfrihandeln och de internationella regler som värnar den. Avsteg från dessaregler från svensk sida riskerar- någol som inte nog kan understrykas när kravpå ökade protektionistiska åtgärder nu förs fram från olika håll - att mötas avmotåtgärder från andra länder, som skulle bli besvärande och leda lillarbetslöshet i andra viktiga branscher. Vårt bästa skydd mot en tilltagande proleklionismär och förblir del regelsystem som nedlagts och ulvecklats i , del allmännalull- och handelsavtalet. Delfinns emellertid områden, där särregler för handeln visat sig nödvändiga.Tekohandeln är just elt område där man på ett tidigt stadium internationellterkänt atl en hell oreglerad frihandel på sikl inte skulle tjäna vare sigexport- eller importländernas iniressen. Som elt uttryck för detta tillkomredan på 1960-talel , vilket år 1974ersattes av del s.k. mullifiberavlalel, MFA. Mullifiberavtaletssyfte är alt möjliggöra en fortsalt liberalisering och expansion av väridens texiilhandelmen säkra all utvecklingen sker i ordnade former ulan allvarligastörningar på enskilda marknader. Enligt avtalet kan överenskommelserombegränsningar av handeln med tekovaror ingås bilateralt, om marknadsstörningeller risk för marknadsslörning föreligger. Exportlandet skall samtidigttillförsäkras en viss åriig ökning - i normala fall minsl 6 96 - av den såledesbegränsade exportnivån. Imullifiberavlalel finns en speciell s, k, nordisk klausul, enligt vilkensärskild hänsyn skall las lill importländer med små marknader, en exceptionellthög importnivå och en molsvarande låg inhemsk produktion i syfte att undvikaskada på deras nödvändiga minimiproduktion av textilier. Även om tolkningen avdenna klausul varit omtvistad har med dess hjälp lyckats uppnå att deårliga ökningarna av begränsningsnivåerna minskats till f n, och i vissafall t. o. m. lägre. Mullifiberavlalelutlöper i och med uigång. Förhandlingar om en förlängning av avtalel ioförändrad eller modifierad form har pågått under en längre lid ulan atlfullständig enighet kunnat uppnås. 5 1977/78. Prop.1977/78:42 66 förefalleremellertid ligga inom räckhåll, även om del definitiva avgörandet inte kanväntas förrän . Vid förhandlingar under den gångna sommarenkunde nämligen fiertalet MFA-anslulna länder enas om arrangemang fören föriängningav avtalet i oförändrad form på vissa överenskomna villkor. Enligt delviktigaste av dessa villkor skall vid avtalels framtida lillämpning möjlighelges i bilaterala förhandlingar till "gemensamt överenskomna skäligaavsteg" från avtalel. Omen föriängning av MFA kan komma till stånd på dessa villkor lorde det försvensk del innebära förbättrade möjligheter all begränsa störande lågprisimportunder förutsättning atl överenskommelser härom kan uppnås. I den preliminäraförhandlingslösningen för en föriängning har vi också försäkrats om enförbättrad tillämpning av den nordiska klausulen. Sverigehar sedan slutet av 1960-talel ingått bilaterala begränsningsavial med eltväxande anlal lågprisländer, främsl i . Flertalet av dessa avtal slöts lidigareinom ramen för bomullstextilavtalel och ingås numera under mullifiberavlalel. Begränsningari fråga om tekoimport upprätthålls även i förhållande lill slatshandelsländerna. Sverigehar en inte obetydlig export av lekovaror. uppgick den lill 71 000 lon,till ell värde av 1 959 milj. kr. Delta innebär en ökning i förhållande lill år1975 med 10 96 i värde och 7 96 i volym. Värdel av vår lekoexport var likastort som av järnmalmsexporlen. Underförsia halvåret exporterade vi för 1 032 milj. kr. Del betyderen ökning jämfört med försia i värde och också med 5 96 i volym. 90procent av den svenska tekoexporten går lill EFTA och EG. Importenfrån lågprisländerna ökade förra årel väsentligt snabbare än importen frånövriga länder.