prop · G103173 · 1977-12-31 00:00:00 — 1 det europeiska genbanksnätel - där två genbankerredan är i funktion -skulle den nordiska genbanken utgöra den tredje och sistalänken och svara för det nordeuropeiska variationsområdel. Beträffande projektmedel harämbelsmannakommittéernainkommit med ansökningar om sammanlagt ca 29,5 milj. norska kr. Det beloppminislerrådel har enats om, 29,0 milj. norska kr. är 4,0 milj. norska kr.högre än . Viss verksamhet som har finansierats överprojektbudgeten kommer i fortsättningen att finansieras överinstitutionsbudgeten. Det gäller forsknings- och utvecklingsverksamheten påenergiområdet och . Kostnaden för dennaverksamhet uppgår år 1978 tillca 3,2 milj. norska kr Om hänsyn tas till detta innebär budgeten för år 1979 enökning av projektverksamheten med 7,2 milj. norska kr. Den genomsnittliga prisökningen har beräknats till . Följaktligen skulle volymökningen av projektverksamheten uppgå till . Medlen är avsedda för såväl fortsättning avpågående projekt som igångsättning av nya projekt . Samtidigl medbudgeten fastställer minislerrådel indikativa ramar förde olika områdena. Medledning av dessa skall ämbeismannakommiltéerna utarbeta ansökningar för dekonkreta projekten. För huvuddelen av dessa beviljar ministerrådet medel straxföre budgetårets början. har avsatts en särskild reserv på 2,4 Prop.1977/78:173 23 milj. norska kr. för att täcka prisökningar mellan 1978och 1979 samt för att justera projektbudgeten i förhållande lill den senastenorska devalveringen. Slutligen har avsatts en reserv på 3,4 milj. norska kr.för projekt som kan bli aktuella senare . Av dessa har ministerrådetbeslutat avsätta 600 0(X) norska kr. för slöd lill bokbussverksamhel mellansvenska, norska och finska gränskommuner. har ministerrådetfastställt följande indikativa ramar. Jag anger i båda fallen kostnader i 1978års beräknade prisnivå. Jämställdhetmellan män och kvinnor Kapitlet handelspolitik avser vissaprojekt rörande handelsprocedurer. Minskningen inom kapitlet industri- ochenergipolitik beror på att forsknings- och utvecklingsverksamheten påenergiområdet har överförts till nordiska industrifonden. Förprojektverksamheten på kämsäkerhetsområdet antog ministerrådet ett flerårigtprogram . Jag har kortfattat redogjort fördel nordiska samarbetet inom ramen för nordiska ministerrådet. Enmera utförlig redogörelse har lämnats i den berättelse rörande det nordiskasamarbetet, som ministerrådet har överiämnat lill . Det nordiska samarbetet har underde senasie årtiondena blivit ell begrepp inte bara i de nordiska länderna ulanockså i vår omvärid. Del lorde vara unikt Prop.1977/78:173 24 alten grupp länder har lyckats uppnå ett så omfattande och långtgående samarbetemed bibehållande av sin nationella suveränitet. En av förutsättningarna fördetta har säkerligen varit del starka folkliga slöd som samarbetet åtnjuter.Den positiva gmndinställnlng som finns hos allmänheten har förankratsytteriigare genom de nordiska kontakter som förekommer mellan folkrörelsernaoch genom den verksamhet Föreningarna bedriver. Det är emellertidfortfarande en viktig uppgift för ministerrådet atl nå ut lill allmänheten medinformation om del nordiska samarbetets syften och resultat. En annan väsentligfaktor är atl del nordiska samarbetet har accepterats av samtliga politiskapartier och atl partipolitiska skiljelinjer sällan är avgörande i diskussionerav konkreta frågor. Del förslag till sammanfallande program för del nordiskasamarbetet som nordiska minislerrådel förelade vid dess senastesession visar hur stor bredd samarbetet har uppnått och hur långtgåendeenigheten är både inom och mellan länderna om målen för samarbetet. Det lordevara första gången fem självständiga nationer samlar sig kring ett gemensamtsamarbelsprogram på ett så stort antal viktiga samhällsområden. Programmet gerockså en god gemensam grund för mera konkreta, framtidsinriktade åtgärder. Enligl min uppfattning finns det väsentliga områdendär samarbetet skulle kunna utvecklas ytterligare. har dennordiska råvaru- och resursulredningen lagt fram sin andra rapport i vilken manpekar på en rad områden där del kan finnas förutsättningar för ett fördjupatsamarbete på relativt kort sikt. Det är väsentligt atl dessa studier fullföljssamtidigl som man söker efter nya områden där samarbetet kan utvecklas vidare.Ett annat viktigt samarbetsområde gäller energin och då särskill utvecklingenav alternativa energikällor. Detta arbete kräver stora insatser och de femländerna bör därför gemensamt ha större möjligheter atl ställa upp med resurserför delta än vad varje land förmår göra för sig. Den överenskommelse omgränskommunall samarbete som ingicks ger också möjligheter tillett mer konkret samarbete i praktiska frågor. Den nordiska investeringsbankensom inledde sin verksamhet och har beviljat lån till bl. a.elkraftsförsörjning, ferrolegerings-, data- och bilindustri, har godafömtsättningar att stimulera ett ytteriigare samarbete mellan företag i denordiska länderna. Jagövergår nu lill alt behandla budgeten för . Den budget som ministerrådet har fastställt för år1979 uppgår till ca 79,8 milj. norska kr. vilket är en ökning 1978 med ca 30,3 milj. norska kr. Budgeten upptar emellertid vissaverksamheter som har finansierats genom direkta nationella bidrag.Kostnaden för dessa uppgår 1978 lill ca 12,3 milj. norska kr. Ökningen ärsåledes ca 29 96 eller, med de antaganden som har gjorts om prisökningen mellan1978 och 1979, volymmässigt . Medlen för administration uppgår till ca 11,7 milj.norska kr. mot 10,6 milj. för . Ökningen beror främsl på väntade löne-och kostnadsökningar. Prop.1977/78:173 25 Dessutomutökas personalen vid minislerrådssekrelarialet i med en sekreterare.Härutöver avsätts . för ett slipendiesyslem för nordiskttjänslemannautbyte som avses inledas . Institutionsbudgelen ökar från 13,8 lill 39,2 milj.norska kr. och blir därmed den tyngsta poslen i ministerrådels allmänna budget.Ökningen beror främsl på att minislerrådel har beslutat att föra in ell anlalinstitutioner, vars verksamhet har finansierats genom direktanationella bidrag, på ministerrådets allmänna budget. Som ett första stegbeslöt ministerrådet att föra in fyra institutioner fr.o. har ministerrådet beslutat atl fr.o. budget föra inytteriigare fyra institutioner. De institutioner del gäller är nordiska industrifonden,nordtest, nordiska statistiska sekretariatet och nordiska kommittén förbyggbestämmelser. Jag anser det väsentiigt atl arbetet med att förain fler institutioner pä ministerrådels budget fortsätter. Härigenom skapar manstörre överskådlighet och bälte redovisning av det nordiska samarbetet ochtillmötesgår därmed ett önskemål från . Det ger också bättrefömtsättningar för en prioritering och samordning av de olikasamarbetsområdena saml för rationalisering. Motsvarande åtgärder har redangenomförts inom kulturområdet. För en av de som redan finns på ministerrådetsbudget, nordiska samarbelsorganet för drogforskning, pågår en utvärdering ochutredning av möjligheten atl slå samman del med nordiska nämnden föralkoholforskning. I avvaktan på ministerrådsbeslut om detla har medel för bådaorganen avsatts i reserven för institutioner. I enlighet med tidigare minisierrådsbeslut kommerverksamheten vid den nordiska hälsovårdshögskolan i all byggas utsuccessivt . Nordiska industrifonden skapades 1973 förenprövotid av . Fonden har sedan starten fem gånger tillförts ettkapitaltillskott på 10 milj. svenska kr. Sedan en utvärdering gjorts harministerrådet beslutat alt verksamheten ska fortsätta. Fondens verksamhet bördärvid inriktas pä alt stödja dels tekniska utvecklingsprojekt mellan enskildaindustriföretag, dels bransch- eller teknikinriktade projekt som avser lösaproblem av central betydelse för vissa industrisektorer. Utöver denindustriellt inriktade verksamheten skall fonden ansvara för forsknings- ochutvecklingssamarbete inom de sektorer av energiområdet där nordisk samverkaninte tillvaratas av andra organ. Till följd av denna utvidgning av verksamhetenbör fonden tillföras 15 milj. svenska kr. och fl bemyndigande attingå fleråriga förpliktelser utöver tillgängliga medel med högst 7,5 milj.svenska kr. och högst 4,5 milj. svenska kr. För svensk delinnebär detta åtaganden på 3 218 000 resp. I . Nordlesls verksamhet har i sin helhetfinansierats av industrifonden. Även i fortsättningen avses Nordtest fl ettbidrag från Nordiska Prop.1977/78:173 26 industrifonden.Bidraget skall då avse projekt på det industriella området. Nordleslsadministration och övriga projektverksamhet ska däremot finansieras över etteget kapitel på ministerrådets budget. Den nordiska kommittén för byggbestämmelser flrgenom budgeten en fast huvudsekreterare med biträde. Del har väckts förslag om upprättande av en nordiskgenbank för jordbruk och trädgårdsväxter. har ännu inte fattalbeslul om delta, men medel för ändamålet har avsatts i reserven påministerrådets budget. För projektverksamheten under harde olika ämbeismannakommiltéerna och vissa andra samarbelsorgan ansökt omsammanlagt 29,5 milj. norska kr. Efter överläggningar med Nordiska rådelsbudgetkom-milté beslöt minislerrådel om en totalram på 29,0 milj. norska kr. I ochmed budgeten kommer vissa projekt som 1978 kostar ca 3,2 milj. norskakr. all överflyttas till inslitulionsbudgen. Med hänsyn lagen till detta, ochtill den beräknade prisökningen , kan den volymmässigaökningen av projektverksamheten uppskattas lill . harangivit indikativa ramar om 23,1 milj. norska kr. för projektverksamheten påolika områden samt en reserv på 3,4 milj. norska kr., vilken är avsedd för nyaprojekt som aktualiseras . För att öka ministerrådets handlingsfrihethar denna reserv grjots större än föregående år. Härtill kommer en särskildreserv för beräknade prisökningar . Den projektbudgel minislerrådel har fastställtinnebär all del på nästan alla samarbelsområden har skapats ett visst utrymmeför utökning av verksamheten. Utrymmet för nya projekt ökar genom atl fleragamla projekt kommer atl avslutas samt genom atl ministerrådethar ökt reserven för projekt. Tolalt uppgår kostnaden för ministerrådets allmännabudget till . Från detta belopp skall avdraggöras för ministerrådets beräknade inkomster under vilka uppskattastill sammanlagt . Återstoden, som skall täckas med nationellabidrag, omfattar sålunda . Ländernas bidrag till ministerrådets budgetarbetalas enligt en fördelningsnyckel grundad på förhållandet mellan ländernasbmtlonationalprodukler. fastställde ministerrådet följandefördelning : 23,4 96, , ,17,0 96 och 42,9 96. andel av de nationella bidragenutgör 30 176 0(X) norska kr., vilket enligt nuvarande växelkurs motsvarar . Härtill kommer den svenska andelen av kostnadernaför nordiska hälsovårdshögskolan i som har förskotieratsav ministerrådet. Andelen beräknas efter utnyttjade elevplatser och är ännuinte känd. Jag beräknar därför samma andel som den svenska andelen avministerrådels budget, dvs. av kostnaden som är 4 300 000 norska kr.Enligl nuvarande växelkurs motsvarar detla Prop.1977/78:173 27 Slutligen föreslår jag att den svenska andelen avkostnaden fördel nordiska statistiska sekretariatet i las upp underdelta anslag redan från början av /79. Sammanlagt uppgår således kostnaderna under deltaanslag till . Medlen bör anvisas i stalsbudgeten för budgetåren1978/79. Då nordiska ministerrådets budget avser , kan detsvenska bidraget delvis komma att behöva betalas ul efter det svenskabudgetårets utgång. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställerjagall regeringen föreslår att till Nordiska ministerrådets allmänna budget /79 anvisa ett förslagsanslag av . bemyndiga regeringen alt medge att stöd lämnas avNordisk fond för teknolog och industriell utvecklmg, vilket inberäknal löpandebeslul för del innebär åtaganden om högst . under år 1979och högst . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig lill föredragandensöverväganden och beslutar atl genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram.