prop · G103156 · 1977-12-31 00:00:00 — Denna lösning skuUe dock ulan tvivel medföra åtskiUigtadministrativt besvär myndighetema emellan (transport, förvaring och kvittensav värdehandlingar, redovisning av stämpelavgifter m.m.). Samma uppfattning harlänsstyrelsen i Stock- Frop.1977/78:156 170 holmslän som understryker att en sådan ordning dessutom skulle medföra betydUgtökade risker för att den passökande får en felaktig eUer of uUständigpasshandling genom att det slutUga färdigstäUandet av passet överlämnas åt personalgmpp vid en annan myndighet som normalt inle sysslar med sådanaärenden. Vissaandra altemativ diskuteras av hovrätten över och , som anser attdet bör vara tiUräckUgt för sökanden att göra ett personligt besök hospassmyndigheten. Enligt hovrätten skulle det inte vålla några svårigheter att,om passet inte genast färdigstäUs, låta sökanden skriva sitt namn på enpassblankett. Med en sådan ordning kan det färdiga passet hämtas eUer utsändaspå det sätt sökanden önskar utan att hans personliga inställelse fordras enandra gång. Utlämnande genom postkontor skulle då inte behövas. Ett altemativskulle däremot kunna vara att öppna en möjlighet att få hindersprövningenutförd i förväg på skriftlig ansökan och att personlig inställelse då behövsförst när passet är färdigt och kan hämtas. 7 Kollektivpass, provisoriskt pass och extra pass Promemoriansförslag att möjligheten att erhåUa kollektivpass skall finnas kvar efterövergången tiU ett nytt system avstyrks av i somframhåller att sådant pass f. n. utfärdas endast i undantagsfall och då iprincip alltid för skolresor. ifrågasätter om möjligheten att erhåUasådant pass i praktiken har någon betydelse. Eftersom ett vanligt pass gäller resp. för ungdomar och det blivitallt vanligare att resa utomlands, har det blivit naturligare för var och enatt skaffa ett eget pass. påpekar alt man beträffandekollektivpassen inte behöver göra någon undersökning om passhinder föreligger,något som kan få till fÖljd att en person som vägras vanUgt pass trots deltakan upptas i kollektivpass och på så sätt uppnå syftet att resa tiU utiandet. Länsstyrelseni lämnar förslaget att kolleklivpassen skall finnas kvar utanerinran men anser att i fortsättningen passhinder-undersökningen bör görasbeträffande alla dem som upptas i ett sådant pass för alt förebygga missbrak avsådana personer som vid enskUd passansökan inte skuUe ha erhåUit pass. Sammauppfattning har övervakningsnämnden i och polisstyrelsen i Motaladistrikt. Förslagetatt provisoriskt pass skall kunna utfärdas av passmyndighet även i Sverigefyller enligt i län ett stort behov. anserdet därför angeläget att förslaget genomförs i denna del. Polisstyrelsen iHelsingborgs distrikt framhåUer att det för polisdistrikt som omfattar stora utreseortertiU kontinenten innebär en klar fördel och ökade möjligheter att kommaresenärer till hjälp om Frop.1977/78:156 171 passmyndighetäven inom riket får rätt att utfärda provisoriska pass. Förslaget hälsas medstor tiUfredsstäUelse även av polisstyrelsen i distrikt.Länsstyrelsen i anser i enlighet med vad som har angetts förut attlänsstyrelsema fortfarande bör vara passmyndigheter men har inte någon erinranmot att lokal polismyndighet ges möjlighet att utfärda provisoriskt pass när särskUdaskäl föreligger. anser tvärtom att ett system som innebär attlänsstyrelsen utfärdar de vanliga passen och den lokala poUsmyndigheten deprovisoriska passen skulle väl tiUgodose allmänhetens krav på service i passärendena.För att man skall hindra ett onödigt utayttjande av möjligheten att erhållaprovisoriskt pass bör dock enligt kostnaden sättasförhållandevis högt jämförd med kostnaden för ett vanligt pass. Liknandesynpunkter förs fram av i , som anser att föratsättningamaför att erhålla provisoriskt pass bör preciseras. Förslagelsutformning på denna punkt godtas inte av Föreningen . synes med nuvarande reglering utresa ulan giltig passhandUng medgesendast i utomordentiigt ömmande fall t. ex. nära anhörigs hastigt påkomnasvåra sjukdom utomlands och då efler i de flesta fall viss kontakt med berördutländsk passmyndighet. Föreningen har givetvis aU förståelse för den utomordentUgtsvåra situation som t. ex. en charterresenär kan befinna sig i, då han vid passkontroUenfinner att han glömt sitt pass eller att det medförda passet inte är gUtigt ochhan sålunda går miste om den planerade resan. Det måste dock framhåUas att enuppluckring av hittillsvarande tillämpning kan befaras medföra mycket storapraktiska svårigheter för polisstyrelserna vid vart fall de större utreseorterna.Enligt föreningen torde det kunna hållas för visst ätt antalet ansökningar omprovisoriskt pass kommer alt bli relativt stort, om den föreslagna möjlighetenatt erhålla sådant pass blir verklighet. Personalresursema för avgåendepasskontroll måste då ökas oproportionerUgt för alt provisoriska pass skaUkunna utfärdas i behövlig omfattning utan alt den reguljära passkontroUeneftersatts. Med tanke på att önskemålet om provisoriskt pass i flertalet fallkan antas bli framstäUt vid passkontrollstället och kanske högst föreavfärd samt att personalresursema f. n. är knappa för den rutinmässiga avresekonlroUenUgger det enUgt föreningen i öppen dag att det inle finns resurser för denregisterslagning, övrig kontroU och utskriftsarbete som utfärdandet av ettprovisoriskt pass ändå drar. Föreningen avstyrker promemorieförslaget ochföreslår i stäUet en bestämmelse av den innebörden att provisoriskt pass fårutfärdas när synnerUga skäl över vilka den resande inte har kunnat rådainträffat. Sådant skäl bör anses föreligga då t. ex. nära anhörig plötsUgtinsjuknat utomlands, då passhandlingen frånstuUts den resande imder färden tiUutreseorten eller Frop.1977/78:156 172 omedelbartdessförinnan samt då behandling av passansökan har fördröjts avsevärd tidgenom felaktig handläggning hos myndighet. Fråganom giltighetstid för e x t r a p a s s tas upp av i länsom konstaterar att föreskrifterna för extra pass har skärpts . Extrapassenfår nu inte utfärdas än . Vissa kategorier, som för sittarbete helt är beroende av två pass exempelvis försäljningschefer videxportföretag borde enhgt kunna erhåUa två pass med maximalgiltighetstid, dvs. 8 Kostnader och rationaliseringsvinster Riksrevisionsverketkonstaterar att vissa felaktigheter föreUgger i de av rikspolisstyrelsenutförda kostnadsberäkningar som har bifogats promemorian. Verket framhålleratt den årliga ralionaUseringsvinsten enUgt grundema för beräkningama och attdöma av det presenterade faktaunderlaget rätteligen skaU vara 0,5 milj. kr.vid 300 000 ansökningar resp. 1,1 milj. kr. vid 700 000 ansökningar. Motsvarandeiakttagelse har gjorts av statskontoret som även anmärker att besparingarna ärfördelade på ett förhållandevis stort antal arbetsplatser och därför svåra attrealiseras. Statskontoret föratsätter att en uppföljning sker sedan det nyasystemet varit i drift i syfte att klarlägga i vad mån resurser kunnatfrigöras för andra arbetsuppgifter. RikspolisstyrelsenframhåUer att de av styrelsen utförda kostnadsberäkningar som bifogatspromemorian har utgått från att en kraftig nedgång i fråga om passärendenasantal skulle ske 1980, varvid dock har framhålUts attstora vanskligheter är förenade med en sådan bedömning. Styrelsen upplyser attantalet passärenden numera har visat sigöverstiga 260 000. Detta tyder på att årsvolymerna under perioden 19771980kommer att bli väsentligt större än beräknat. Styrelsen konstaterar iöverensstämmelse med vad som har uttalats i promemorian att ett genomförandeav reformen förutsätter att huvudmannaskapet för den personal som arbetar medberedning av passärenden vid länsstyrelserna i , och Malmööverförs till resp. poUsstyrelse. Mot bakgrand av den beskrivnautvecklingen av ärendevolymema kan det enligt styrelsen inle uteslutas att visspersonalöverföring kan visa sig nödvändig även till andra större polisdistriktsom inte är passmyndigheter. Behovet av personaltiUskott betydligt under de besparingar som sker på länsstyrelsernaoch rabbar således inte reformens ekonomiska lönsamhet. Ävenåtskilliga polisstyrelser konstaterar att någon nämnvärd nedgång j antaletpassärenden inte har inträtt . a. av detta skäl Frop.1977/78:156 I73 ansesaUmänt ursprangUga kostnadsberäkningar vara orealistiska.Från flera håU understryks att en förstärkning, särsldlt vad gäUerreceptionspersonalen, är en nödvändig föratsättning för att reformen skallkunna genomföras. Som framgår av vad som har redovisats i avsnitt 6 framhållerflera polisstyrelser att terminalbeståndet måste ökas, om en snabb handläggningvid poUsstyrelsema skaU kunna uppnås. Polisstyrelsen i Värnamodistrikt erinrar särskilt om att personalförsörjningen erfarenhetsmässigt oftabUr känsUgare hos en Uten eller medelstor polisstyrelse än en hos en så stormyndighet som . Detta gäller enligt polisstyrelsen frainför alltnär fråga uppstår om tillfäUiga personalförflyttningar för att mötasäsongmässiga arbetstoppar. Trycket från passökande som är ute i sista minutentorde upplevas som besvärande hos många passmyndigheter. PoUsstyrelsenpåpekar att det torde bli svårare för en lokal än för en regional myndighetatt värja sig för ett sådant tryck, som oftast medför stömingar i hand-läggningsmtinema. Ifråga om personalbehovet konstaterar att enhgt de vidpromemorian fogade beräkningarna den ökade arbetsbelastningen för polisväsendetskulle motsvara 10 årsarbetskrafter vid 300 000 ansökningar och 25årsarbetskrafter vid 700 000 ansökningar . Häremot skulle svara enminskad arbetsbelastning för länsstyrelserna med 25 resp. 58 årsarbetskrafter.Verket framhåUer i anslutning härtUl att dessa siffror enbart ulgör en jämförelsemellan arbetsåtgången enligt det föreslagna systemet och nuvarande system vidvissa antagna ärendémängder. Verket påpekar att om man tar hänsyn även tillpolisväsendets hittiUs-varande arbetsbelastning för passärenden (av dettotala personalbehovet) samt till den beräknade nedgången av antaletansökningar som blir följden av att passens giltighet har utsträckts till 10år, så skulle polisväsendet enligt utredningsunderlagjämfört med få en minskning av arbetskraftsbehovet med ca 43 årsarbetskraftervid ärendevolymen 300 000 ansökningar. Vid länsstyrelsema torde enligt verketen personalminskning kunna ske åtminstone vad beträffar personal som f. n. ärsysselsatt på heltid med passärenden, dvs. ca 46 personer. Länsstyrelseni framhåller att , trots ökningen av antaletpassärenden, inte sedan principbeslut har tlUdelals någonpersonalförstärkning för passhanteringen. har därför integreratpersonallednings- och utbildningsfunktioner och andra administrativa göromålrörande pass med tjänstemän inom personalramen och extraanstäUt personal vidsäsongsmässig ökning av passansökningar, vanligen febmarijuli. Länsstyrelsenförutsätter att den efter överföring av handläggning av passärendena tillpolismyndigheterna får behåUa de tjänstemän inom personalramen som delvissysselsatts med passärenden. Frop.1977/78:156 174 Somframgår av redovisningen i avsnitt 6 påpekar liksomåtskilliga polisstyrelser att terminalbeståndet för poUsdistriktens del måsteökas, om man skall kunna uppnå en så snabb handläggning som föratsätts ipromemorian. tar i sammanhanget upp även en annankostnadsaspekt. Styrelsen påpekar att förslaget att passansökan skall kunnagöras hos valfri passmyndighet i förening med den förordade direktexpedieringenskapar ett behov av att kontrollen huravida passökanden innehar gäUande passkan omfatta även pass som har utfärdats helst t,o,m. minutemainnan ansökan ingavs. Med andra ord behöver passregistret bU föremål föromedelbar uppdatering, vilket kräver en initial resursinsats försystemuppbyggnad i storleksordningen . och en fortlöpandedriftskostnad på per transaktion MöjUgen kan altemativa tekniskalösningar visa sig mera fördelaktiga ur ekonomisk synpunkt. Styrelsen förklararatt den är beredd att utreda frågan under det fortsatta reformarbetet. Ävenlänsstyrelsen i anser att en sådan aktualisering avpassregistret blir nödvändig i det nya systemet. Den i promemorian särskUtdiskuterade frågan angående möjligheten att slopa kravet på att passökandeskall förete personbevis vid inrättandet av ett samordnat person- och adressuppdateringsregister(SPAR) kommenteras av statskontoret. Enligt statskontorets mening bör frågan omatt hämta in personuppgifterna från SPAR utredas närmare för att utröna dels ivad mån detta totalt sett skulle innebära rationaliseringsvinster, dels deekonomiska, tekniska och praktiska konsekvensema av en dator-till-datorkoppling mellan och . Den1 anses av i vara en lämpligtidpunkt för ett genomförande av förslaget. i länifrågasätter om inte passärendenas överflyttning till polismyndigheterna böranstå tiU . framhåller därvid att nämnda datumtorde vara den tidigast möjliga tidpunkten för ett genomförande av den omdaningav länsstyrelseorganisationen som väntas bli resultatet av det arbele sombedrivs inom utredningen (Kn 1976: 03) om organisationen av länsstyrelsernasplaneringsavdelningar och administrativa enheter m. m., utredningen (Kn 1976:04) om vidgad lansdemokrali samt länsdomstolskommittén (Kn 1977: 01). övervakningsnämndeni instämmer i att den nya passlagen lämpligen bör träda i kraft vid ettårsskifte men anser det med hänsyn till det fortsatta arbete på reformen sombehövs inte vara realistiskt att tro att ikraftträdandet kan ske tidigare änden . FöreningenSveriges polischefer framhåller det som synnerligen ange- lägetatt poUsmyndighetema inte åläggs den nya arbetsuppgiften innan lokal- och personalfrågomaär lösta och den specialutrustning som förutsätts finns på plats. Föreningenunderstryker att ett förhastande i denna del oundvikligen kommer att skapaproblem inle minst för allmänheten. Liknande uttalanden görs av länsstyrelseni samt åtskilliga poUsstyrelser, bl. a. polisstyrelserna iHelsingborgs, , och distrikt. Sistnämnda polisstyrelseerinrar dessutom om angelägenheten av att den personal som skaU utföra arbetetfår erforderUg utbUdning på området. Polisstyrelsen föratsäter att den nyalagen inte träder i kraft tidigare än att berörd personal hinner få centraleller regional samt lokal utbUdning. Polisstyrelsen i distrikt anserdet angeläget att lagen antas i så god tid före ikraftträdandet att berördamyndigheter hinner utfärda tiUämpningsföreskrifter och lokala anvisningar samtge aUmänheten information. TCO föratsätter att när det gäller personalfrågor avoUka slag kontakt tas med vederbörande personalorganisation. Prop.1977/78:156 176 Bilaga3 (Det remitterade förslaget) 1 §Denna lag gäller i fråga om pass för svensk medborgare, där annat ej anges. Omskyldighet för utlänning, som ankommer tiU eUer uppehåller sig här,att vara försedd med pass och om i vUka faU svensk myndighet får utfärda passför politisk flykting eUer annan utiänning finns särskUda bestämmelser. 2 §Pass utfärdas av passmyndighet. PoUsstyrelse är passmyndighet inom riket. utom riket är beskickning, lönat konsulat samt sådan olönad konsul som chefen för bestämmer. Föreliggermed hänsyn tiU allmän tjänst som sökanden innehar eUer eljest särskUda skäl,får pass utfärdas även av chefen för . I fråga om sådantpass gäller ej 5, 6, 813 och 1728 §§. 3 § Pass utfärdas som värdigt pass eUer särskilt pass. Svensk medborgare har rättalt på ansökan erhålla vanligt pass, om annat ej följer av denna lag. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om särskUtpass. Därvid kan föreskrivas att sådant pass får utfärdas för den somuppehåller sig utomlands och ej kan styrka «itt svenska medborgarskap eller harförlorat svenskt medborgarskap utan alt förvärva medborgarskap i annan stat. 4 §Svensk medborgare får ej resa ut ur riket utan att medföra giltigt pass. Vad som har sagts nu gäUer dock ej 1. på fartyg mönstrat sjöfolk under tjänstgöringombord på fartyget eller fiskare under yrkesutövning, 2. medlem av besättning påluftfartyg under tjänstgöring ombord på luftfartyget, om han har luftfartscertifikateller därmed jämförlig handling, 3. den som är medborgare även i annat land än Sverigeoch som medför av myndighet i det landet utfärdad legitimationshandUng, vUkengäller som pass, 4. den som reser till ,, eUer . Detankommer på poUsen att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i förstastycket. Den som enligt första stycket skaU medföra pass vid utresa ur riket ärskyldig att på begäran visa upp sitt pass för poUsman eUer annan passkontroUant.Motsvarande skyldighet föreligger vid inresa från ulomnordiskt land, om detsvenska medborgarskapet inte styrks på annat sätt. 5 § Pass får återkaUas endast på grunder som anges i denna lag. 1977/78:156 177 6§ Passansökan görs hos passmyndighet. Ansökan skall avges på heder och samveteeller under annan sådan försäkran. Sökanden är skyldig att inställa sig personUgen,om annat ej följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer. IenUghet med närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer är sökanden skyldig att i samband med passansökan ge infotografier samt styrka sina personuppgifter, sitt svenska medborgarskap ochsin identitet. Harpass fömt utfärdats för sökanden och ej förstörts eller förkommit, skall det isamband med ansökningen ges in för makulering, om ej särskilda skäl föranlederannat. Giltighetstidoch giltighetsområde för pass 7§ I den mån annat ej följer av denna lag eUer av föreskrifter som för särskiltangivna faU meddelas av regeringen eUer myndighet som regeringen bestämmer,utfärdas vanligt pass med en gUtighetstid av eller, om sökanden ej harfyllt , . VanUgt pass skall gäUa för resa tiU aUa länder, om ejannat följer av denna lag eUer sökanden begärt begränsrung av passets gUtighetsområde. RegeringeneUer myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter eUer beslutar idet enskilda faUet om gUtighetstid och gUtighetsområde för särskilt pass. Hindermot bifall till passansökan m. m. 8 § Passansökan skaU avslås, om 1. bestämmelserna i 6 § ej hariakttagils och sökanden ej har efterkommit uppmaning alt avhjälpa bristen, 2. ansökningen avser bam under aderionår och barnets vårdnadshavare ej har medgivit den samt synnerUga skäl ej föreUggeratt ändå bifalla ansökningen, 3. sökanden är anhållen, häktad ellerunderkastad övervakning enUgt 24 kap. 3 § första slycket ellerreseförbud enligt 25 kap. 1 § samma balk, 4. sökanden är efterlyst och skallomhändertagas vid anträffandet, 5. sökanden genom lagakraftvunnendom har dömts tUl frihetsberövande påföljd, som ej har börjat verkstäUas, ochdet finns sannoUka skäl att antaga, att han ämnar undandraga sig verksläUigheten. 9 §SkaU passansökan ej avslås enUgt 8 § men framkommer i ärendet alt sökanden är skäUgen misstänkt för. brott, vara fängelse kan fÖlja, skaU passmyndigheten underrätta den som leder fömndersökningen. Pass får i sådant faU ej utfärdas innan har förflutit från del under rättelsen lämnades, med mindre undersökningsledaren medger det. 10 §Om enUgt denna lag särskUt tiUstånd av myndighet (passtiUstånd) fordras för bifaU tiU passansökan och denna ej skaU avslås enligt 8 §, skaU passmyndigheten så snart det kan ske göra anmälan tiU den som, skaU pröva frågan om sådant tUlstånd. Pass för sökanden får ej utfärdas. 12 1977/78.1 saml Nr 156 Prop.1977/78:156 178 medmera vidsträckt giUighet än som följer av tiUståndet. Vägras passtiUståndgenom beslut som vinner laga kraft, skaU passansökan avslås. 11§ Utan hinder av 8 § kan passmyndigheten, då särskUda skäl föreligger, påsökandens begäran utfärda pass med förkortad gUtighetstid eller begränsat gUtighetsområde. UppehåUersig sökanden utomlands, skaU passmyndigheten aUtid på begäran utfärda pass fördirekt resa till . Återkallelseav pass m. m. 12 § skaU återkalla gällande pass, om 1. passinnehavaren förlorar sittsvenska medborgarskap, 2. passet avser barn under adertonår och bamets vårdnadshavare eUer, om bamet vistas här i landet och står undervårdnad av båda föräldrama, en av dem begär att passet skaU återkaUas samtsynnerliga skäl ej föreligger mot återkaUelse, 3. passinnehavare, som är efterlyst och skaUomhändertagas vid anträffandet, uppehåUer sig utomlands samt särskildaskäl påkallar att passet återkaUas, 4. passinnehavaren genom lagakraftvunnendom har dömts tiU frihetsberövande påföljd, som ej har börjat verkstäUas, ochdet finns sannoUka skäl att antaga, att han ämnar undandraga sig verkstälUgheten, 5. framställning om att passet skaUåterkaUas har gjorts enUgt 22 §, 6. hinder mot bifaU till passansökan enUgt 8 § förelågvid tiden för passets utfärdande och hindret fortfarande består, 7. annan än den för vUken passetär utställt förfogar över passet. Föreliggersärskilda skäl, kan passmyndigheten i stäUet för att återkaUa passet förkortadess giltighetstid eUer begränsa dess gUtighetsområde, om passinnehavarenbegär det. Sådan åtgärd skaU också vidtagas, i den mån begäran därom framsläUs enUgt23 §. SärskUtpass får återkallas, när de skäl som har föranlett passets utfärdande ejlängre föreUgger. 13 §ÅterkaUelse av pass kan, om det med hänsyn tiU omständighe terna är lämpUgt, begränsas att gälla tills vidare eUer , högst (provisorisk återkaUelse). ÅterkaUelse på gmnd av framstäU ning enligt 22 § skall vara provisorisk, om det har begärts i framstäU ningen. Harpass återkaUats tiUs vidare, skaU återkallelsen hävas så snart hindret motinnehav av pass har upphört. Består hindret aUtjämt när harförflutit från återkaUelsen, skaU passet återkaUas slutUgt. Närtiden för provisorisk återkaUelse har gått tiU ända, skaU innehavaren beredas tUlfäUeatt återfå passet, om det inte har återkaUats slutligt. 14 §Om återkaUelse och åtgärd som avses i 12 § andra stycket beslu tar passmyndigheten på den ort där passiimehavaren uppehåUer sig vid ärendets upptagande. Sådan fråga får också avgöras av den passmyn dighet som har utfärdat passet. Chefenför beslutar aUtid i fråga om återkallelse av pass somhar utfärdats av honom. 1977/78:156 179 Omhändertagandeav pass m. m. 15 § Pass får omhändertagas av passmyndighet eller polisman 1. om det har återkallats, 2. om dess gUtighet skallbegränsas, 3. om fråga om att återkaUa passetenUgt 12 § första stycket 2 eUer 4 har uppkommit och fara föreUgger att passiimehavarenreser ut ur landet innan beslut om återkaUelse hinner meddelas, 4. om beslut enligt 22 eller 23 §har meddelats och fara föreUgger att passinnehavaren reser ut lu: landet innanbeslutet vinner laga kraft. I faU som avses i förstastycket 2 skaU passet så snart det kan ske återstäUas tiU innehavaren sedan dethar försetts med anteckning om begränsningen. Har pass omhändertagits enUgtförsta stycket 3, skaU passinnehavaren inom efter omhändertagandetberedas tiUfäUe alt återfå passet, om det ej har återkallats . Passsom har omhändertagits enligt första stycket 4 skaU förvaras av passmyndighetentUl dess att frågan om återkallelse eUer begränsnmg av passets gUtighet haravgjorts slutligt. 16 §Underlåter passinnehavaren att i faU som avses i 15 § första styc ket på anmodan överlämna passet till passmyndighet, får myndigheten förelägga vite. 17 § PasstiUstånd fordras för den som 1. undergårkriminalvård i anstalt, utom när påföljden är fängelse på så att viUkorUg frigivning ej kan komma i fråga, 2, stårunder övervakning efter dom på skyddstiUsyn eUer viUkorlig frigivning från fängelse eller undergår vård utom anstalt efter dom på ungdomsfängelse eUer intemering. 18 §Passtillstånd fordras vidare för den som är intagen på sjukhus enUgt lagen (1966: 293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa faU, inskriven i specialsjukhus enUgt 35 § lagen (1967: 940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda eUer utskriven på försök från sjukhus som har angivits, dock endast om 1. överläkaren vid sjukhuset i denordning regeringen föreskriver har gjort anmälan om att pass inte får utfärdasutan sådant tiUstånd, 2. sådana förhåUanden föreliggersom avses i 17 § andra stycket lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård ivissa faU eller 42 § tredje stycket lagen angående omsorger om vissa psykiskt utveckUngsstörda,eller