prop · G10394 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag förordar atl kilomelerskallen för dekilomelerskattepliktiga fordonen och fordonsskatten för trafiktraktorer,motorredskap och deras släpvagnar höjs i samma mån som bensinskatten. I samband med nu behandlade skatleändringarbörenligt min mening den nuvarande uppdelningen i vägtrafikskatt och särskildvägtrafikskatt slopas. VSL och SVSL bör fogas samman till en författning. Deltainnebär i sig själv ingen förändring av beskattningen för flertalet fordon. Förkilometerskattepliktiga fordon som drivs med annat drivmedel än brännolja, t.ex. gengas, eller med elektricitet, skulle delta dock innebära enskattehöjning, eftersom särskild kilometerskatt inte utgår för sådana fordon.Jag föreslår att detta förhållande beaktas schablonmässigt på det sättet attkilometerskatten i dessa fall skall utgå av annars utgåendekilometerskall. Genomsammanslagningen av vägtrafikskatten och den särskilda vägtra- Prop.1977/78:94 25 fikskattenkommer den specialdestinerade och den ej specialdestinerade skatten attredovisas på samma inkomsttitel. Jag föreslår därför att av inkomsten på dennainkomsttitel schablonmässigt t. v. anses utgöra automobilskattemedel.Detta innebär atl aulomobilskattemedlen i princip kommer att uppgå till sammabelopp som skulle ha varit fallet om skallen höjdes men tidigare uppdelningbehållits. Särskild fordonsskatt utgår inle för bensindrivnatrafiklraktorer eller bensindrivna motorredskap. Fordonsskatten för dessafordon bör därför inle ändras. Vid inarbetandet av den särskilda fordonsskatteni VSL bör skilda skatteskalor därför användas för å ena sidan bensindrivnatrafiktraktorer och motorredskap och å andra sidan övriga trafiklraktorer ochmotorredskap. Sammanslagningen kräver vissa följdändringar ilagen (1975:278) om nedsättning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m.m. 1 det följande behandlar jag de olikafordonskategorierna för sig eftersom förhållandena för dem är olika. Bensinskatten och energiskalten på bensin beräknadper kilometer är f. n. högre än skatten för en brännoljedriven personbil medsamma skaltevikl. För den sistnämnda personbilen utgår skatten i form avkilometerskalt, särskild kilometerskalt och energiskatt på brännolja. Om kilometerskalten höjs procentuellt lika mycketsom bensinskatten kommer skillnaderna atl bli än större. Detta är enligl minuppfattning inle motiverat. I stället bör för varje viktklass kilomelerskallenhöjas med ett belopp för kilometer som svarar mot höjningen av bensinskattenomräknat lill öre för kilometer. I det förfallningsförslag som upprättats inombudgetdepartementet har denna metod använts. Vid beräkningarna har bränsleförbrukningenför bilar i olika viktklasser uppskattats främst med ledning av uppgifter irapporten (Ds 11977:12) Energibesparingar inom transportsektorn, som harupprättats av en expertgrupp inom . Bensindrivna lastbilar har vanligen mycket lågskattevikt under det att brännoljedrivna har väsentligt högre skaltevikl. Av delastbilar som var registrerade och ej avsiällda hade av de bensindrivna och av de brännoljedrivna en skaltevikl om högst 4ton. En ökad skillnad i skattebelastning mellan delättaste lastbilarna beroende på drivmedel bör undvikas bl. a. av hänsyn tillkonkurrensen mellan olika fordon. Eftersom skatten på bensindrivna lastbilar fn. är högre än på brännoljedrivna med samma skattevikt skulle en motbensinskattehöjningen svarande procentuell höjning av kilometerskattenförstärka skillnaden. Vidare bör beaktas alt de lättaste lastbilarna i vissutsträckning är substitut till 1977/78:94 26 personbilar.Jag anser att en lämpligt avvägd höjning bör vara att de lättaste lastbilarnasskatt höjs med ett belopp för kilometer som svarar mot höjningen avbensinskatten beräknad för kilometer. För de tyngre fordonen bör skattesatsernaemellertid i stort sett höjas procentuellt lika mycket som bensinskatten. De skäl som enligl min mening talar för att höjabeskattningen av vägtrafikfordonen skulle i och för sig också motivera enskattehöjning för bussarna. När det gäller de fordon som används förkollektivtrafik och annan yrkesmässig passagerarbefordran talar dock starkaskäl för all begränsa skattehöjningen. Även om skatterna utgör en liten del avbussföretagens totala kostnader bör en mindre skattehöjning än förpersonbilstrafiken i någon mån bidra till att stärka bussföretagenskonkurrenskraft. Det bör dock beaktas att de lättaste bussarna kanvara antingen bensindrivna eller brännoljedrivna under det att de tyngre sågott som undantagslöst är brännoljedrivna. av de bensindrivnabussarna har en skattevikt om högst . Motsvarande siffra för debrännoljedrivna bussarna är . Vidare bör beaktas atl de lättastebussarna, de lättaste lastbilarna och en del personbilar i viss mån ärutbytbara. Dessa omständigheter talar för att kilometerskatten förde lättastebussarna bestäms till omkring samma belopp som för de lättaste lastbilarna.Skattesatserna bör sedan bestämmas så att flertalet bussar, vilka återfinnsmellan 13 och , får måttliga skattehöjningar och de tyngsta bussarna,med en skattevikt omkring , får i stort sett oförändrad skatt. Kilometerskatt utgår inte för trafiktraktorer ochregistrerade motorredskap. När skatterna på brännolja lades om tillkilometerskatten höjdes i stället den åriiga fordonsskatten schablonmässigt med50 % och för brännoljedrivna sådana fordon infördes särskild fordonsskatt. Densistnämnda skatten bestämdes också schablonmässigt till av fordonsskattenföre höjningen. Den del av fordonsskatten för dessa fordon som svarar motförutvarande brännoljebeskattning bör höjas i ungefär samma utsträckning sombensinskatten. Eftersom de bensindrivna fordonen träffas av höjningen avbensinskatten bör, som jag redan har berört, de nya skattesatserna för dessafordon motsvara nu gällande skatter. Detta bör ske genom att en särskildskatleklass införs för dem. Prop.1977/78:94 27 Släpvagnar upp till en skattevikt om 3 tonbeskattas lika oavsett dragfordon. Flertalet av dessa släpvagnar är husvagnaroch mycket små släpvagnar, som till en helt dominerande del dras avbensindrivna personbilar. av dessa släpvagnar har en skaltevikl om högst och har en skaltevikl om högst . Bensinskatlehöjningen träffar indirekt de flesta avdessa släpvagnar. Någon anledning att höja fordonsskatten för dem finns därförinte. Detsamma gäller enligt min uppfattning släpvagnar över 3 tons skatteviktsom dras av bensindrivet fordon. Bensinförbrukningen stiger så kraftigt idragfordonei när släpvagn kopplas till detta all bensinskatlehöjningen gertillräcklig höjningseffekt även för släpvagnarna. Vad nu sagts gäller emellertid inte släpvagnar över3 tons skaltevikl som dras av kilometerskattepliktigt fordon(kilomelerskattepliktiga släpvagnar) eller av irafiktraktor eller registreratmotorredskap. För sådana släpvagnar bör en höjning göras av kilometerskattenresp. Kilometerskattenför de kilometerskattepliktiga släpvagnarna bör höjas i ungefär samma mån somskatten på de kilomelerskattepliktiga lastbilarna. Med hänsyn lill attkilometerskatten för släpvagnar innefattar också omkring hälften av denfordonsskatt som togs ut före blir dock den procentuellahöjningen av kilometerskalten väsentligt lägre för släpvagnarna än förlastbilarna. Detta innebär all den totala skaltehöjningen för enfordonskombination också blir lägre. Detta är ett förhållande som kräversärskild uppmärksamhet och jag avser all återkomma lill frågan omen uppjustering av kilometerskalten på släpvagnar i samband med att förslagläggs fram om atl den femte etappen i den pågående omfördelningenav fordonens skattebelastning skall genomföras. Skattetabellerna bör i detta sammanhang förenklasså att antalet steg i skatteskalan minskar. Släpvagnartill trafiklraktorer och registrerade motorredskap beskattas lika oavsettdragfordonets drivmedel. Någon skillnad görs inte mellan släpvagnar som dras avbensindrivna trafiktraktorer eller motorredskap och släpvagnar som dras avbrännoljedrivna sådana fordon. Med hänsyn till bensinskattehöjningen skulledel i och för sig kunna motiveras att fordonsskatten höjs endast för debrännoljedrivna fordonens släpvagnar. Detta är dock inle praktiskt möjligt mednuvarande fordonsindelning. Jag förordar därför en procentuellt sett lika storskattehöjning för dessa fordon som för trafiktraktorerna och de registrerademotorredskapen. 1 samband därmed bör skatteskalorna förenklas. Enligt lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på vissafordon, som icke är registrerade i riket utgår kilometerskalt förbrännoljedrivna lastbilar och 1977/78:94 28 bussaroch för släpvagnar som har högre totalvikt än och som dras av sådanlastbil eller buss. Kilometerskatten utgör förde utländska fordonen enmotsvarighet till den skatt som tidigare togs ut på brännolja. Jag anser attkilometerskalten för dessa fordon bör höjas i samma utsträckning som förfordon, registrerade i . Av praktiska skäl bör dock skattesatserna kunnaavrundas. Höjningen av kilometerskalten bör träda i kraft den1 eftersom en extra avslämpling av kilometerräknaren då behöver görasför endast hälften av de kilomelerskattepliktiga fordonen. Höjningen avbensinskatten och övriga justeringar bör träda i kraft vid samma lidpunkt. Detankommer på regeringen alt utfärda föreskrifter om extra uppbörd avfordonsskatt och extra avslämpling i kilometerräknare, m. m. Bidragtill vissa handikappade ägare av motorfordon, m. m. Enligt förordningen (1960:603) om bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon (omtryckt 1973:886,ändring förslagen senast iprop. 1977/78:78) utgår i vissa fall bidrag lill handikappad till skatten påbensin. Bidraget motsvarar skallen på bensin i fråga om bil och skatten på bensin när del gäller motorcykel. Höjningen av bensinskatten med25 öre för liter innebär därför automatiskt motsvarande höjning avbidragsbeloppen. blir höjningen av nuvarandebidragsbelopp. 1 förslaget till statsbudget för nästa budgetår harunder åttonde huvudtiteln förts upp ett förslagsanslag av . lillbidrag lill vissa handikappade ägare av motorfordon (prop. 1977/78:100,bil. Genomalt höjningen av bensinskatten automatiskt slår igenom i form av enmotsvarande bidragshöjning kommer belastningen på anslaget att öka. Dennamerbelastning beräknar jag lill ca . för nästa budgetår.Helårseffekten av bidragshöjningen, som uppgår till ca 1,8 milj. kr., uppkommerförst under /80. Enligt lagen (1974:870) om kompensation för skattpå bensin i vissa fall utgår kompensation med vissa årliga belopp till den somförbrukat bensin vid användning i jordbruk av bensindriven traktor ellerskördelröska eller av skördelröska med bensindriven hjälpmotor. Kompensationenmotsvarar endast den specialdestinerade bensinskatten, för liter. Jag föreslår att de nuvarande kompensationsbeloppenhöjs med (25/43). Beloppen blir då följande. Prop.1977/78:94 29 Traktor som ägts av sökanden och varit registrerad som bansindriven och försedd med gummihjul 270 425 annan traktor 135 215 skördelröskamed hjälpmotor 100 160 Även kungörelsen (1968:440) om kompensation förbensinskatt vid yrkesmässig användning av motorsåg (ändrad senast 1975:779)berörs av den föreslagna bensinskatlehöjningen. Kungörelsen bör bli föremål fören materiell och teknisk översyn. Jag avser därför att i annat sammanhang taupp denna fråga. Från driftbudgetens tionde huvudtitel utgår vissaanslagsmedel för kollektiv återbäring av skatt på bensin som förbrukas inomträdgårdsnäringen, rennäringen och yrkesfisket. Efler samråd med chefen förjordbruksdepartementet förordar jag att de obetecknade anslagen Restitution avbensinskatt till trädgårdsnäringen och Kompensation för bensinskatt tillrennäringen samt reservationsanslaget Restitution av bensinskatt till fiskerinäringeni statsbudgeten för /79 förs upp med , 163 000 kr.resp. utöver vad som har föreslagils i prop. 1977/78:100 (bil. Den åriiga fordonsskatten för personbilar ochmotorcyklar höjdes med (prop. \916/11M, SkU 1977/78:22,rskr 1977/ 78:136, SFS 1977:60). Någon ändring av skattesatserna i lagen(1976:339) om saluvagnsskatt gjordes inte . Jag föreslår därför attmotsvarande höjning nu görs av dessa skattesatser. Av praktiska skäl bör dockdessa nya skattesatser tillämpas först när saluvagnsskatt nästa gång skallbetalas, dvs. I flertalet punktskatleförfattningar finnsbestämmelser som medger skattskyldig rätt till avdrag i deklaration för vissaomsättningar som inle ansetts böra medföra all skatt skall utgå. Sådanavdragsrätt föreligger för exempelvis exportförsäljningar och varor somåteriagits i samband med återgång av köp. F. n. föreligger vissa skillnader iavdragsreglema mellan de olika punktskat-leförfaltningarna. Då del i principinle bör finnas några sådana skillnader och för atl förenkla både deskattskyldigas och beskaltningsmyndighetens tillämpning anser jag allbestämmelserna i delta avseende i lagen (1941:251) om särskild varuskatt(omtryckt 1960:612, ändrad senast 1977:1046)och lagen (1960:258) omuljämningsskatl på vissa varor (ändrad senast 1977:980) bör ändras så all destämmer bättre överens med dem i lagen (1977:306) omdryckesskattochlagen(1961:394)om tobaksskatt (omtryckt 1975:141, ändrad senast1977:979). Sistnämnda lagar har i stort sett likformiga avdragsregler. 1977/78:94 30 Fören sådan samordning talar också all den som är skaltskyldig lilluljämningsskatl kan vara skattskyldig också för dryckesskatt eller särskildvaruskatt. En ändring i sistnämnda lag har också begärts av HandelsAB, som påpekat att avdrag i likhet med vad som gäller för tobaksskatten ävenbör medges i fråga om särskild varuskatt när skattepliktiga varor läggs upp påtullager som inrättats för förvaring av proviant. Visserligen kan skallefrihetf. n. uppnås genom all varorna först förs-till frihamn vilket ger avdragsrättoch därefter till tullager. Detta anses dock vara ell både för de skattskyldigaoch myndigheterna omständligt förfarande. ochgeneraltullstyrelsen har tillstyrkt framställningen. Jag anser också allförslaget bör genomföras. I lagen om dryckesskatt och lagen om uljämningsskatlfinns motsvarande möjlighet endast för starköl. Även här bör, i enlighet medvad generaltullstyrelsen har föreslagit, avdrag medges för alla enligl dessaförfattningar skattepliktiga varor som läggs upp på tullager. Med utgångspunkt i lagen om dryckesskatt bör lagenom särskild varuskatt och lagen om utjämningsskatt dessutom kompletteras medbestämmelser som medger avdragsrält för varor som säljs lill den som enligt 7 §tullförordningen (1973:979) åtnjuter tullfrihet för varor som införs. I lagenom uljämningsskatl bör också införas bestämmelser om avdrag för skaltskyldigskundföriust. Vidare bör avdragsrält i likhet med vad som gäller fördryckesskatten införas för starköl som skallskyldig förvärvat för ålerförsäljnlngoch för vilken skattskyldighet tidigare inträtt. Skallskyldig som begagnar sig av avdragsmöjlighelernaskall givetvis kunna dokumentera att han är berättigad till visst avdrag. Ilagen om särskild varuskatt och lagen om uljämningsskatl finns f. n. inskrivetatt utförsel m. m. skall dokumenteras genom bevis av tullmyndighet. Någonmotsvarande föreskrift finns inte i lagen om tobaksskatt eller lagen omdryckesskatt. Jag anser inte alt föreskriften behövs i de förstnämndaförfattningarna och föreslår därför atl den utgår ur dessa. Självklart krävsändå alltid all den skattskyldige har ett av beskatlningsmyndigheten accepteratunderiag som visar riktigheten av gjorda avdrag. I övrigt föreslås vissa smärre justeringar avförfattningarna som också syftar lill att göra bestämmelserna likformiga. Enligt lagen (1973:37) om avgift på vissadryckesförpackningar (omtryckt 1975:144) föreligger avdragsrätt endast i detfall att föriust uppkommer på fordran som avser förpackningar för vilka avgiftredovisats. Vidare finns restitutionsmöjlighei i de fall dryck i avgiftspliktigförpackning ulförts ur landet och i de fall avgiftspliktig förpackning utförtsför förnyad användning hos utländsk dryckestillverkare. nämnda bestämmelsersom medför att förpackningen i vissa fall inte belastas med förpackningsavgiftbör emellertid kompletteras med avdragsrält för avgiflsskyldig som återtarförpackningar i samband med återgång av köp. Det kan här vara fråga omfelaktiga eller på annat sätt oanvändbara förpackningar. Denna bestämmelseborde ha varit Prop.1977/78:94 31 medredan vid författningens tillkomst. Avdragsmöjlighelen bör därför gesretroaktiv giltighet och gälla från den tidpunkten. Det förekommer att t. ex. läskedryckertillhandahålls på serveringsställen i automater. Drycker blandas i automatenoch tillhandahålls konsumenten för omedelbar konsumtion. Drycker som utlämnats från sådana automater harhittills inte beskattats enligt lagen (1960:253) om tillverkning ochbeskattning av malt- och läskedrycker. Beskattningsreglerna finns numera ilagen (1977:306) om dryckesskatt, som trätt i kraft . De hardelvis annan utformning än de äldre bestämmelserna. Frågahar uppkommit om atl skatteplikten också skulle omfatta drycker somtillhandahålls från nämnda automater. En sådan utvidgning avbeskalt-ningsområdet har inte avsetls. Lagen om dryckesskatt torde krävakompletteringar på flera punkter för all drycker som levereras från dessaautomater över huvud skall kunna beskattas på ett acceptabelt sätt. Frågan omen utvidgad dryckesbeskatining på delta område kommer att övervägas inombudgetdepartementel och i avvaktan härpå bör liksom drycker somlevereras från nämnda automater inte beskattas. Jag föreslår alt en bestämmelsehärom införs i 4 § lagen om dryckesskatt. Bestämmelsen bör gälla från den nyalagens ikraftträdande. Den föreslagna höjningen av bensinskatten,kilometerskalten och fordonsskatten beräknas förslärka budgeten budgetåret1978/79 med ca 1 200 milj. kr. Härifrån bör avräknas ökade kostnader förkompensation för bensinskatt lill handikappade och jordbrukare med 3 milj. kr.resp. Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår delsalt antaga inom budgetdepartementel upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 2. lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601), 3. lagom ändring i lagen (1976:338)om vägtrafikskattpå vissa fordon, som icke är registrerade i riket, 4. lag om ändring i lagen (1974:870) om kompensationför skall på bensin i vissa fall, 5. lag om ändring i lagen (1975:278) om nedsättning avfordonsskatt på traktorer och släpvagnar m. m., 6. lag om ändring i lagen (1976:339) omsaluvagnsskatt, 7. lag om ändring i lagen (1941:251) om särskildvaruskatt. Prop.1977/78:94 32 8. lag om ändring i lagen (1960:258) omuljämningsskatl på vissa varor, 9. lag om ändring i lagen (1973:37) om avgift på vissadryckesförpackningar, 10. lagom ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt, dels alt 11. lill Restitution av bensinskatt lillträdgårdsnäringen för / 79 under tionde huvudtiteln utöver i prop. 1977/78:100 bil. 13 föreslaget anslag anvisa ytteriigare , all avräknas mot aulomobilskattemed len, 12. lill Kompensation för bensinskatt till rennäringenför /79 under tionde huvudtiteln utöver i prop. 1977/78:100 bil.13 föreslaget anslag, anvisa ytteriigare , atl avräknas motaulomobilskattemedlen, 13. till Restitution av bensinskatt tillfiskerinäringen för /79 under tionde huvudtiteln utöver i prop.1977/78:100 bil. 13 föreslaget reservationsanslag anvisa ytterligare 525 000kr., alt avräknas mot aulomobilskattemedlen. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar alt genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram.