prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78:100 Bilaga 12 174 kunna få bidrag ur detta anslag. Vidmin medelsberäkning har jag utgått från att det centrala stödet under nästabudgetår till Pingstförsamlingarnas ungdomsverksamhet skall utgå med 330 000kr. och Förbundet och ungdom som fr. o. m.innevarande budgetår erhållit särskilda bidrag ur detta anslag bör fr. o. m.nästa budgetår kunna få bidrag enligt bidragssystemets regler förutsatt att deuppfyller gällande bidragsvUlkor. Vid fastställande av bidragsnivån börorganisationerna kunna få tillgodogöra sig hela den tid som de fått statsbidragtill sin verksamhet. Bidraget tiU och eleverscentralorganisation, som innevarande budgetår utgår ur anslaget Bidrag tillvissa elev- och föräldraorganisationer, bör i fortsättningen beräknas underdetta anslag. Jag har för de båda organisationerna beräknat . resp.350 000 kr. till central verksamhet. Elevorganisationerna erhåller innevarandebudgetår vardera ett extra statsbidrag på . Vid beräkningen av det nya statsbidraget till organisationerna har jagtagit hänsyn till att den påbörjade verksamheten skall kunna fortgå ävenunder /79. För rörligt bidragtUl ungdomsorganisationemas centrala verksamhet beräknar jag för nästa budgetårett medelsbehov av förslagsvis . Jag har därvid tagit hänsyn tillde förändrade regler som jag förordat och tUl förväntademedlemsförändringar inom organisationerna. För bidrag till detre samarbetsorganen ung-domsrepresentantskap, Sverigeskristna ungdomsråd och ungdomsorganisationers landsråd beräknar jagett medelsbehov av 1 milj. kr. Det ankommer på regeringen att bestämma ombidragets storlek för respektive samarbetsorgan. RiksförbundetSveriges fritids- och hemgårdar samt böräven i fortsättningen erhåUa bidrag i särskild ordning efter regeringensbestämmande. För detta ändamål beräknar jag ett medelsbehov av . Detföreslagna särskilda statsbidraget till de politiska ungdomsförbunden är jaginte beredd att biträda. Innevarande budgetår disponerarungdomsrådet . för bidrag till försöksverksamhet ochutvecklingsarbete inom ungdomsorganisationerna. Med den uppräkning som nuskett av bidraget tiU organisationerna anser jag att organisationerna självahar möjUgheter att bekosta det egna utvecklingsarbetet. Jag är därför inte bereddatt förorda att i fortsättningen anvisar särskilda medel för dessaändamål. Jag hemstäUer att regeringen föreslår rUcsdagen att 1. godkänna de förordade ändringama avreglerna för bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 2. till Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. ni. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 175 Bidrag tillungdomsorganisationemas lokala verksanihet 1976/77 Utgifti 55 046 3051977/78 Anslag 68 000 000 1978/79 Förslag 84 000 000 hänför sig till slutreglering av verksamheten för budgetåret1975/76. Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet utgår enUgt förordningen (1971:388)om statsbidrag till ungdomsorganisationer (omtryckt 1975: 466, ändrad senast1977: 406). Berättigade tUlstatsbidrag för lokal verksanahet är dels de ungdomsorganisationer som enligt1 § nämnda förordning förklarats berättigade att erhålla bidrag under anslagetBidrag tiU ungdomsorganisationemas centrala verksamhet, dels och övriga organisationer med organisationsstöd underjordbmksdepartementets huvudtitel, dels de ungdomsorganisationer som erhållerstatsbidrag i särskild ordning under anslaget Bidrag tiUungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. Statsbidrag /78 med . för varje bidragsberättigad sammankomst. Medsådan sammankomst förstås en av lokalavdelning planerad och anordnadsammankomst som varat , med minst fem deltagare i åldern . /77 genomfördes 4 685 976 bidragsberättigade sammankomster fördeltagare i åldem . Detta innebär en ökning av verksamheten mednärmare . För budgetåret1978/79 beräknar vmgdomsrådet att verksamheten ska omfatta 5,2 milj.sammankomster i åldersgmppen och 1,8 milj. sammankomster iåldersgmppen (kr. Dämtöver bör medhänsyn till kostnadsutvecklingen bidraget för sammankomst höjas med . (kr.) Jag delarungdomsrådets mening att det är angeläget att ge det lokala ungdomsarbetetökade resurser. Bidraget bör fr. o. m. nästa budgetår i enhghet med rådetsförslag utgå med . för varje statsbidragsberättigad sammankomst. Med den höjningav statsbidraget per sammankomst som jag förordat och med hänsyn tiU denverksamhetsökning som kan förutses bör anslaget höjas med 16 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. godkännaden förordade höjningen av bidraget per sammankomst. 1977/78:100 Bilaga 12 2. tillBidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /79anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77 Utgift 2 313 090 Reservation 7 910 1977/78 Anslag 3021 000 1978/79 Förslag 1427 000 Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) har som sin främsta uppgift attfrämja sakUg upplysning om verkningar av alkohol- och narkotikabruk på individoch samhälle och därmed sammanhängande frågor. CAN spelar encentral roll i den alkohol- och narkotikaupplysning som bedrivs av frivUliga organisationer i och andra utbUdningsanstaltersamt inom andra specieUa målgrupper. Förbundet förmedlar bl. a.expertmedverkan i alkohol- och narkotikafrågor vid arrangemang inom olikaorganisationer, institutioner och militära förband samt svarar för vissakostnader för denna verksamhet. Förbundet har fortlöpande kontakter med svenskoch utländsk forskning på alkohol-och narkotikaområdet. CAN har härigenommöjlighet att tiUföra upplysningsarbetet nya rön och erfarenheter genom denkurs- och konferensverksamhet som förbundet bedriver samt i detinformationsmaterial som framställs. CAN har vidare ett omfattande biblioteksom betjänar såväl forskare som övriga med intresse för alkohol- ochnarkotikafrågor. Till CAN är 37olika organisationer anslutna, däribland LO, TCO och . Verksamheten leds av en styrelse som består av tolvledamöter. Regeringen utser en ledamot, tillika ordförande, () fem ledamöter och förbundets ombudsförsamling sex ledamöter. Kostnadernaför förbundets verksamhet täcks i huvudsak genom det statliga bidraget.Verksamheten står under tillsyn av SÖ som också betalar ut statsbidraget. Av innevarande budgetårs anslag har 1,7 milj. kr. förts över tillSÖ:s förvaltningskostnadsanslag för avlönande av viss personal vid centralförbundetskansli, som fr. o. m. innevarande budgetår finns upptagen på SÖ:spersonalförteckning (prop. 1976/77: 108, KrU 1976/77: 40, rskr 1976/77: 232).Medel för avlönande av denna personal bör i fortsättningen anvisas direkt under SÖ:s förvaltningskostnadsanslag ( 1 700 000kr. Anslaget bör under nästa budgetår med hänsyn till behovet av 1977/78:100 Bilaga 12 177 kompensation för inträffadekostnadsökningar resp. önskemål om att utvidga konferens- ochpubliceringsverksamheten ökas med sammanlagt . Innevarandebudgetår finns den fast anställda personalen vid centralförbundets kansliupptagen på personalförteckning. Medlen för lönekostnaderför denna personal har däremot varit beräknade under förevarande anslag. Jagförordar att medel för dessa personalkostnader i fortsättningen beräknas underskolöverstyrelsens förvaltningskostnadsanslag och räknar med en motsvarandeminskning under förevarande anslag. Jag beräknaranslaget tUl , vilket innebär en ökning med . för deunder anslaget kvarvarande ändamålen. Jag hemställer att regeringenföreslår att tiU Bidragtill anvisa ett reservationsanslag av . Organisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. 1976/77 Utgift 6 000 000 Reservation 1977/78Anslag 10 000 000 1978/79 Förslag 10 770 000 Riksdagenbeslutade (prop. 1975/76: 161, KrU 1975/76: 40, rskr 1975/76: 357) omändrade regler för det statliga stödet tiU vissa nykterhetsorganisationer m.fl. detaljregler för bidragsgivningen avskaffades. Stödet utgår tillorganisationernas centrala verksamhet. Genomriksdagsbeslut (prop. 1976/77: 108, KrU 1976/77: 40, rskr 1976/77: 232)uppdrogs åt en särskild samarbetsnämnd att pröva frågor rörande statsbidrag. Iförordningen (1977: 486) om statsbidrag tillorganisationer som bedriver nykterhetsarbete finns angivet viUca organisationersom kan komma i fråga för statsbidrag samt regler för samarbetsnämnden. Organisationsstöd tiU vissa nykterhetsorganisationer m. fl. Bidrag till instruktörsverksamhet Till regeringens disposition Beräknad ändring 1978/79 130 000 200 000 + 6 000 000 + 5 870 000 -130 000 of. 12 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 12 ng Nämnden redovisar att innevarande års anslag har fördelats mellan18 organisationer med närmare 0,5 mUj. börstatsbidraget för nästa budgetår beräknas så att det möjliggör ett bidragmotsvarande . per medlem ( + . har beslutat (prop. 1976/77: 108, KrU 1976/77:40, rskr 1976/77: 232) att bidraget som utgår underanslagsposten 2 tUl ochnarkotikaupplysning för instruktörsverksamhetskall upphöra fr. o. m. nästa budgetår ( . Anslaget bör höjasmed . Hela ökningen och de . som innevarande år utgått tillinstruktionsverksamhet under anslagsposten 2 bör tillföras anslagsposten 1.Härigenom kommer . att nästa budgetår stå till samarbetsnämndensförfogande för fördelning till organisationerna. Jag hemstäUer att regeringenföreslår att tillOrganisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. för budgetåret1978/79 anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 179 fattaderiksdagen beslut om reformering av skolans inre arbete (). Beslutet (prop.1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/ 76: 367) ger nya möjligheter attutveckla mot de mål riksdagenhar StäUt upp vid sina beslut , 1962 och 1968 rörande det obligatoriskaskolväsendet. Jag skall här i korthet redogöra för vissa delar av reformen ochdess genomförande. I motsats tillde tidigare omfattande skolreformerna införandet av den nioåriga gmndskolanår 1962 och den integrerade gymnasieskolan är SIA-reformen i huvudsakinte någon skolorganisatorisk reform. De yttre ramarna för skolan förändrasinte. Reformen är heller inte förknippad med stora ekonomiska åtaganden. SIA-reformenskall snarare ses som en serie åtgärder i syfte att möjliggöra förändringar avskolans inre liv. Genom SIA-reformen läggs det avgörande ansvaret för skolansinre utveckling på den enskilda kommunen och på de direkt berörda i denenskilda skolan. Den viktigasteförutsättningen för att åstadkomma detta lokala ansvar är att betydande delarav den centrala regleringen av skolväsendet tas bort. Den centrala regleringenbör i princip endast avse sådant som krävs för att garantera en likvärdigutbUdningsstandard i alla delar av landet. Genom ett nytt statsbidragssystemoch en minskad central reglering av skolväsendet är avsikten att en utvecklingkan påbörjas som kommer att förskjuta huvudansvaret för skolan fråncentrala till lokala myndigheter och tUl dem som direkt berörs av skolansverksamhet. Det är angeläget att understryka,att en avsikt med SIA-reformen är att skolan successivt skall växa in i ettnytt arbetssätt. När skolan börjar kommer därför ingadramatiska förändringar att ske. Det är tvärtom sannolikt att man på de flestahåll kommer att börja med begränsade förändringar, som kanske främstkoncentreras kring nya planerings- och samarbetsformer, andraundervisningsgmppe-ringar och ett stegvis införande av icke timplanebundna friaaktiviteter. Erfarenheterna, liksom tiUgången på resurser lokalt, får sedanvisa i vilken takt man kan gå vidare i förnyelsearbetet. Det nära samarbetemellan alla berörda parter, som är en huvudtanke i SIA-reformen, kommer ocksåatt kräva tid innan det hunnit utvecklas. Det ligger i sakens natur attskolorna kommer att uppvisa 1977/78:100 Bilaga 12 i80 större oUkheter sinsemellan änfallet är . Skillnader i ekonomiska och sociala förutsättningar för olikaskolor inom en kommun kommer däremot att kunna utjämnas, då nyastatsbidragssystem ger kommunerna möjlighet att styra resurserna dit därbehoven är störst. I övrigt öppnas möjligheter för en utveckling där denenskilda skolan tillvaratar de möjligheter som just den lokala miljön erbjuder,t. ex. genom att utveckla samarbetet med den egna ortens arbetsliv. Det medföratt enhetlighet efter hand kan komma att ersättas med mångfald. Förnyelsearbeteti skolan kommer att kunna drivas på bred front. Lyckade försök och nya metodersom visat sig kunna lösa problem på ett håll, kan snabbt och utan formellahinder övertas och prövas på andra håll. Häri ligger ett starkt dynamisktinslag i SIA-reformen. I nuvarandesamhällsekonomiska läge kan skolan inte påräkna någon nämnvärd ökning avresursema utöver vad som krävs för att möta variationer i åldersklassernasstorlek. Genom det nya statsbidragssystemet tillförs skolväsendet ökaderesurser, men den största vmsten för skolan ligger i rätten att relativt frittförfoga Över statsbidragen. De starka önskemålen om mindre klasser kommersålunda inte att kuima mötas med generella åtgärder av typ sänkta delningstal.Däremot lämnas stor frihet för skolorna att gruppera eleverna på sådant sätt,att undervisningen ger bäst resultat. Mycket tyder på att nuvarandeundervisningssvårigheter inte enbart är en följd av stora klasser Idassernaär generellt sett mindre nu än före införande utan snarareberor på svårigheterna för en lärare att ensam kunna svara mot de varierandebehov som eleverna i en klass har. Möjligheterna för lärarna att samarbeta ilag och att gruppera eleverna för skilda undervisningssituationer bör kunnalösa många av dessa problem. En huvudpunkt iSIA-reformen är den aktiva elevmedverkan i undervisningen och i gestaltningenav skolans inre miljö över huvud taget. Eleverna måste successivt vänjas vidatt ta ansvar för olika delar av verksamheten i skolan. Många av skolansaktuella problem har utan tvivel sin grimd i att eleverna betraktas somföremål för undervisning och omsorg, i stäUet för att ses som medarbetare iskolsamhäUet, med rätt och skyldighet att aktivt delta i skolarbetets olikadelar. SIA-skolan skaU inte vara en serviceskola, där olika personalgrupper avdelasför att betjäna eleverna, utan en arbetsplats där ansvaret för verksamheten delasmellan alla berörda. En annanbärande tanke i SIA-reformen är att skolan skall bli en plats inte bara förundervisning i traditionell mening, utan för inlärning i vid bemärkelse.Lektionsarbetet bör i större utsträckning än kompletteras med annanutvecklande verksamhet. Genom att utnyttja skolans lokaler även under den tidsom ligger utanför själva skoldagen, kan fritidsverksamhet erbjudas många flerbarn och ungdomar än de som får plats t. ex. i de kommunala fritidshemmen.Utbudet av aktiviteter 1977/78:100 Bilaga 12 isi kan också göras allsidigare då mankan disponera sådana lokaler som skolbibliotek,gymnastik- och musiksalar, ämnesinstitutioner vid högstadieskolor osv.Det förutsätter dock i allmänhet att intresserad skolpersonal och andra kanstäUa upp utanför skoltid och svara för vissa frivUliga aktiviteter. En utbyggnad avfritidsverksamheten efter skoldagens slut ställer både ekonomiska ochorganisatoriska krav på kommunerna. Denna verksamhet är en kommunalangelägenhet. Från kommunalt håll har också farhågor yppats för att kommunalresursbrist skall hindra SIA-skolans genomförande. Jag vill häråter understryka, att SIA-reformen enligt beslut skaU införas successivt, vilket bl. a. innebär att hänsynmåste tas till vUka resurser som finns att tUlgå. Den ekonomiskasituation i vUken flertalet av landets kommuner befinner sig, innebär attendast ett begränsat utrymme för nya kommunala åtaganden kommer att slå tillförfogande . Detta utrymme är dessutom tUl större delentaget i anspråk för redan gjorda utfästelser på barnomsorgens,långtidssjukvårdens och äldrevårdens områden. Det är därför realistiskt atträkna med att principer för utbyggnad av den skolanknutnafritidsverksamheten kommer att förverkligas i långsammare takt än vadutredningen tänkte sig. Jag vill här erinraom vad som anfördes i propositionen om skolans inre arbete beträffande aUmänfritidsverksamhet före och efter skoldagen. För att skapa förutsättningar fören önskad samverkan mellan fritidshem och fritidsverksamhet i föreningsregiförordades att de resurser som ställs tiU kommimens förfogande genomdriftbidraget för fritidshem, efter kommunens bedömande även borde kunnautnyttjas för verksamhet utanför fritidshemmet. Det är angeläget attkommimerna utnyttjar denna möjlighet. Kommunen har ett övergripande ansvar förden allmänna fritidsverksamheten. Nya resurserbehöver emellertid inte vara en förutsättning för att fritidsverksamhetenefter skoldagens slut skall kunna byggas ut. Genom gemensam planering mellanolika kommunala nämnder främst skolstyrelse, social centralnämnd, fritidsnämndoch kultumämnd kan man komma långt i den riktning som SIA-beslutet fastlagt.Det kräver emellertid att olika kommunala nämnder medvetet går in för att anläggaen helhetssyn på barn- och ungdomsfrågoma. Ett sådant samarbete över gränsernamellan de olika ansvarsområdena är i själva verket en grundläggandeförutsättning för skolans integrering i närsamhället. Jag går övertill att behandla några av de konkreta åtgärder som omfattas av SIA-reformen. Som jag redannämnt får kommunerna en ökad frihet att fördela de resurser man förfogar överefter behoven och förutsättningama lokalt. Inom harett förslag utarbetats till nytt 1977/78:100 Bilaga 12 ]82 statsbidragför , vilket har presenterats i promemorian (DsU 1977: 8) Förslag tiU nytt statsbidragssystem för det aUmänna skolväsendet. Förslaget har remissbehandlats. a. harlandets samtliga kommuner beretts tiUfäUe att avge synpunkter påförslaget. Ca 220 kommuner har avgivit remissvar. På grundval av förslaget ochinkomna remissyttranden avser jag att senare denna dag föreslå regeringen atten särskild proposition framläggs för vid 1977/. Det nyastatsbidragssystemet med en friare resursanvändning och minskad detaljstyrningmedför ett ökat lokalt inflytande över användningen av statsbidragen med eneffektivare resursanvändning och ett bättre resultat som följd. Statsbidragetskapar även möjligheter tiU friare och mer behovsanpassade arbetsmetoder.Bidragssystemet avses bli genomfört fr. o. m. nästa budgetår. () kommer att överlämna förslag om ny läroplan för . Enligt vad jag har erfarit kommer SÖatt föreslå bl. a. en minskning av antalet elevtimmar på mellanstadiet för attskapa utrymme för fria aktiviteter inom skoldagens ram. Vidare övervägsförändringar av tillvalssystemet genom att innehållet i ämnena ekonomi ochkonst förs till andra närliggande ämnen och genom att ämnet teknik förs tillorienteringsämnena. Dessutom övervägs ett nytt tillvalsämne med arbetsnamnetKommunikation. Fr. o. /79 föreligger möjligheter för kommunerna att införa s. k. samlad skoldag.Statens bidrag för denna verksamhet avser jag att behandla i propositionen omgrundskolans statsbidrag. I beslut om skolans inre arbete betonasdet angelägna i att skolan vidgar sina kontakter med samhället. Ideellaföreningar och andra jämförliga sammanslutningar avses i detta sammanhang spelaen aktiv roll. Enligt min mening är det önskvärt att föreningsföreträdare somär arbetstagare kan komma överens med arbetsgivaren om ledighet för att delta isådan verksamhet. För att garantera föreningsföreträdare möjlighet att pådagtid delta i sådan verksamhet utarbetas inom ett förslag tilllag om rätt till ledighet för vissaföreningsuppdrag. Förslaget innebär att föreningsföreträdaresom fuUgör uppdrag i skolan under skoldagen eller i anslutande allmänfritidsverksamhet med stöd av lagen skaU kunna ta ut en ledighet om högst åttatimmar . Förslaget (Ds U 1977: 19) Föreningsmedverkan i skolan kommeratt remissbehandlas. För att skolansinre arbete skaU utvecklas i den rUctning som fastlagt är det avstörsta vikt att medinflytandet för elever, skolpersonal och föräldrar ökas. inom utbUdningsdepartementet utarbetad promemoria (Ds U 1977: 20)Medinflytande i skolan föreslås att s k o 1 -nämnder sammansatta av elever ochpersonal och i vissa f aU också föräldrar inrättas i varjerektorsområde/skolenhet. 1977/78:100 Bilaga 12 ]83 fråganom elevernas medinflytande i klassrummet och i skolans olika konferenser somhar att planlägga läsårets verksamhet. Förslaget är f. n. föremål förremissbehandling. Förhandlingarpågår f. n. mellan och berörda personalorganisationer omett arbetstidsavtal för skolledare och lärare. GenomSIA-reformen skapas nya förutsättningar att tiUgodose elevernas skiftande behov.I kommer trots detta att finnas elever som har avsevärdasvårigheter att anpassa sig till skolans arbete. För dessa elever föreslogs iregeringens proposition till om skolans inre arbete ett pedagogiskt program med s. k. anpassadstudiegång. Inom ramen fördetta program blir det möjligt att vidta ändringar i timplanen, utesluta vissaämnen samt förlägga hela eller delar av utbildningen utanför skolan under visstid. Regeringen medgav , efter framställningar frånskolstyrelserna i , , , , ochÖsthammar, att försöksverksamhet medanpassad studiegång får bedrivas vid högstadium i dessakommimer under /78. I samband med beslutet uppdrog regeringen åtSÖ att i enlighet med vad som har anförts i propositionenom skolans inre arbete m. m. utforma anvisningar för verksamheten. Jag vill härunderstryka att skolan har ett ansvar för att arbetssättet fortlöpande anpassastill den enskilde elevens förutsättningar och att målet för den anpassadestudiegången är att eleven skall kunna återgå till sin klass och det reguljäraskolarbetet. En anpassad studiegång bör för varje berörd elev övervägasingående med hänsyn till elevens behov och förutsättningar. Åtgärden får inteutnyttjas enbart för att lösa en del av skolans egna problem. Genom denanpassade studiegången fritas inte skolan från ansvaret för den berördaeleven. Det ankommer på SÖ att ingående följa verksamheten. För attförbättra den praktiska yrkesorienteringen i skolan bör kontakternamellan skola och arbetsliv förstärkas. Med anledning av beslut omskolans inre arbete m. m. uppdrog rege ringen åt SÖ att vidtaen översyn av yrkesorientering en med syfte att förstärka den praktiskaarbetslivsorienteringen. SÖ överlämnadeden ett förslag från en arbetsgrupp med representanter för SÖ,, arbetsmarknadens parter och kommunförbunden. Dåarbetslivsorienteringen ingår i studie- och yrkesorienteringen behandlasarbetsgruppens förslag även i SÖ:s förslag tUl ny läroplan. Regeringenmedgav en till vissa kommuner begränsad försöksverksamhetunder läsåren 1977/78, 1978/79 och 1979/80 enligt arbetsgruppens förslag.Verksamheten syftar till att ge eleverna 1977/78:100 Bilaga 12 i84 kunskaperom yrkeslivet, dvs. verksamhetsområden, arbetsmiljöer, arbetsuppgifteroch yrken. Vidare skall arbetslivets betydelse för människan och samhäUet samtpartsintressen, värderingar, rättigheter och skyldigheter och andra faktorerav betj'delse för arbetslivets utformning belysas. ArbetsUvsorienteringenskall söka motverka sådana begränsningar i studie- och yrkesvalet, som beror påtraditionellt könsrolls- och sta-tustänkande, kulturell bakgrimd etc. ochinriktas mot social utjämning och jämställdhet mellan könen i familj, arbetslivoch samhälle. För att nå de målsom regering och riksdag ställt upp för reformen om skolans inre arbete är det,enligt min mening, angeläget att betydanderesurser avsätts för den särskUda SIA-fortbildning som fattat beslut om. SIA-fortbUdningenomfattar under innevarande budgetår tre projekt, skoUedarutbildning,personallagsutbildning samt studiedagsinformation och utbildning avstudiedagsinformatörer. Det första projektet, skolle-darutbildningen, vilket äravsett att genomföras , pågår nu i full skala. Medutgången av detta budgetår beräknas ca 1 200 skolledare ha deltagit i dennautbildning. Personallagsutbildningen,som ursprungligen planerades börja under /77 för att pågå underen tioårsperiod har senarelagts eftersom avtal inte kunde träffas omutbildningens tidsmässiga förläggning och om urvalet av deltagare ifortbildningen. Parterna har kommit överens i dessa frågor. Enligt vad jaghar erfarit, räknar SÖ med att utbildningen kan starta i full skala under våren1978 i samtiiga regioner i landet. 120130 personaUag från ohka rektorsområdenkommer då att påbörja utbildningen.