prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — atl tillErsättning till postverket m. fl. för bestyret med skatteuppbörd m. m. /79 anvisa att förslagsanslag av . 1976/77 Utgift 1 263 895 1977/78 Anslag 1383 000 1978/79 Förslag 1343 000 Jag har i detföregående anmält frågan om kilometerskattens framtida administration. Jag hardärvid föreslagit att den nuvarande kilometerskattenämnden skall upphöra vidutgången av /79 och att nämndens kvarvarande arbetsuppgifter den1 skall övergå till . Mot bakgrund av dettaställningstagande anmäler jag under denna punkt behovet av medel förkUometerskattenämndens verksamhet under nästa budgetår. Kilometerskattenämndenberäknar, under förutsättning att beslut inte fattas om genomgripande ändringari fråga om nämndens verksamhet, att kostnaderna för nämndens verksamhet undernästa budgetår uppgår till . lönekostnaderoch arvoden tUl ledamöter m. m. samt . omkostnader för nämnden, huvudsakligenresekostnader. Informationskostnader beräknar nämnden tUl . och tillkontroUer avseende räkneapparaturernas funktionsduglighet ochmanipulationssäkerhet föreslås . Återstående belopp avser endriftsäkerhetsundersökning belräffande nav-räknare. Denna undersökning kommeratt dels baseras på uppgifter ur bUregistret, dels omfatta en fysisk granskningav ett visst antal räknare. Undersökningen kommer att i allt väsentligt skeinom ramen för nämndens personella resurser. Temporärt kan dock anlitande avutomstående expertis bli aktuellt. Kostnaderna för byte av apparatur och vaddärmed sammanhänger beräknas tUl . 1977 flS: 100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 99 verksamhet under nästa budgetår bör 1 343 000 kr.anvisas, lag beräknar därvid, med beaktande av löne-och prisomräkning, 993 000kr. för nämndens verksamhet. Vidare beräknar jag . för mformations-och provningskostnader m. m. samt . för ersättning förkilometerräknarapparatur. Det bör därvid bli möjligt för kUometerskattenämndenatt utföra den planerade driftsäkerhetsundersökningen beträffande navräknare. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillKilometerbeskattning för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet loo BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILLKOMMUNERNA Ersättning till för mistad tolag 1976/77 Utgifl 1 355 215 1977/78 Anslag 1200 000 1978/79 Förslag 1045 000 Dentolagsersättning som har utgått till vissa städer har i enlighet med riksdagensbeslut avvecklats för samtliga kommuner utom (prop. 1964:157, SU 1964: 164, rskr 1964: 342). För denna kommun är avvecklingstidenbestämd till . Ersättningar kommer att betalas ut t. o. m. år 1984.Utbetalningarna för nästa budgetår uppgår tiU ca . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillErsättning till för mistad tolag för /79anvisa ett förslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. 1976/77Utgift 2 922 964 837 1977/78 Anslag 3 370 000 000 1978/79 Förslag 3 925000 000 Från anslagetbestrids skatteutjämningsbidrag till kommunema enligt lagen (1973: 433) om skatteutjämningsbidrag (ändrad 1976: 203). Vidare utbetalasfrån anslaget bidrag enligt kungörelsen (1962: 69) om övergångsbidrag vidvissa ändringar i den kommunala indelningen (ändrad 1965: 536). Genom beslutvid riksdag (prop. 1973: 44, FiU 1973: 23, rskr 1973: 249) genomfördesväsentliga förändringar av skatteutjämningssystemet fr. o. m. år 1974.Besluten innebar såväl en betydande ökning av bidragen från staten tillkommunerna som nya regler för bidragsgivningen.Ändringarna i skatteutjämningssystemet avsågs vara provisoriska iavvaktan på en översyn i anslutning till resultaten från den då verksammakommunalekonomiska utredningens (Fi 1971: 08) arbete. Efter bemyndigande av regeringen tiUkallade chefenför särskilda sakkunniga (Fi 1975: 09) för att se överreglerna för skatteutjämningsbidragen. Med stöd av regeringens be-nnyndigandeden tiUkallade jag en ny kommitté (Fi 1976: 06) för utredningom kommunernas ekonomi. Denna kommitté, som har ersatt de båda tidigare nämnda,har avlämnat sitt betänkande Kommunerna. Utbyggnad, utjämning,finansiering (SOU 1977: 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet loi Betänkandet, som bl. a.iimehåller förslag om ett nytt system för skatteutjämning till kommuner ochlandstingskommuner, remissbehandlas f. n. Enligt den gällande lagstiftningen utgårskatteutjämningsbidrag till kommuner, landstingskommuner och kyrkligakommuner. Kommuner och landstingskommuner garanteras en viss skattekraft, somrelateras till medelskattekraflen i riket. Skattekraftsgarantin varierar ihuvudsak med det geografiska läget.Kommunerna och landstingskommunerna tillförsäkras ett skatteunderlag sommotsvarar 95, 100, 110, 120 eller av medelskattekraften. Särskilda regler gäller för att förbättrabidragen tUl avfolkningskommuner och s. k. sommarstugekommuner. De kyrkligakommunema får samma skatteutjämningsbidrag i kronor räknat som ,men med en årlig femprocentig uppräkning av nästföregående års bidragsbelopp. Genom det beslutadeskatteutjämningssystemet har vissa kommuner och landstingskommunerkommit att få vidkännas bidragsminskningar i förhållande till vad de skulle hafått i bidrag enligt äldre regler. För att ge dessa kommuner ochlandstingskommuner möjlighet att anpassa sin verksamhet till den ändradebidragsgivningen utgår en särskild övergångskompensation. Övergångsreglerna ärutformade så att inte någon kommun eller landstingskommun fick sänkt ordinarieskatteutjämningsbidrag . För åren19751978 utgår övergångskompensation med 80, 60, 40 resp. avkompensationen för . Kommunemas möjligheter att få extraskatteutjämningsbidrag har ökat väsentligt efter omläggningen. Extraskatteutjämningsbidrag beslutas av regeringen efter prövning från fall tillfall av den bidragssökande kommunens situation. Kommun skall för att få extrabidrag kunna påvisa alt någol speciellt har inträffat, som kommunen inte harkunnat råda över och som påtagligt har försämrat dess ekonomi. Ett annat skälär att sökandens ekonomiska situation är sådan att det eljest framstår somskäligt att komplettera den ordinarie bidragsgivningen. Vidare kan etl särskiltskäl för beviljande av extra bidrag vara att kommunen, genom att de tidigareskatteutjämningsbidragen vid hög utdebitering har avskaffats, får minskadeordinarie bidrag.och därmed kan få svårigheter att anpassa sin verksamhet tiUtillgängliga resurser. Övergångsbidragges i syfte att begränsa .utdebiteringshöjning för delar av kommun i samband med kommunsammanläggning. Bidraget kommerinvånarna i sådana delar av den sammanlagda kommunen tiU godo. Bidraget utgårunder högst och minskar successivt . De ordinarie skatteutjämningsbidragen faststäUs aylänsstyrelsen före det år då bidragen betalas ut tillkommunema. Storleken av dessa bidrag är, utom vad gäller de kyrkligakommunerna, beroende av 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 102 de skattesatser som har beslutatsför . Övergångsbidrag och extra skatteutjämningsbidragfastställs av regeringen efter ansökan i varje särskilt fall. De totalaskatteutjämningsbidragen för åren 19721978 framgår av I dettasammanhang viU jag erinra om att har antagit en särskild lag sommöjliggör en inomregional skatteutjämning i under åren19781981 (prop. 1977/78: 48, KU 1977/78: 21, rskr 1977/78: 104). Jag övergår häreftertiU beräkningen av anslaget för /79. Medelsbehovet under dettabudgetår avser bidrag som utbetalas under andra hälften av och förstahälften av . Storleken av de beslutade skatteutjämningsbidragen ochövergångsbidragen för samt beräknade bidrag för framgår avföljande tabell. 1978 och 1979 (milj. SkatteutjämningsbidragExtra bidrag Övergängskompensation Övergängsbidrag Ordinarieskatteutjämningsbidrag uppgår till 3 628 milj. kr. Bidragen underår 1979 är beroende av den fortsatta utvecklingen av skatteunderlaget och avkommunernas skattesatser . De kan alltså inte nu beräknas medsäkerhet. Om man utgår från skattesatserna för och antar en visshöjning av skatteunderlaget leder detta liil ett totalt belopp för ordinarieskatteutjämningsbidrag för av ca 4 000 milj. kr. Extraskatteutjämningsbidrag för har av regeringen beviljats 28 kommuner ochen församling. Det sammanlagda beloppet för dessa bidrag uppgår till 96,5 milj.kr. Behovet av extra skatteutjämningsbidrag för är f. n. svårt attöverblicka. a. kan det föreligga ett behov 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 103 attkomplettera den ordinarie bidragsgivningen till kommuner med snabb tillväxtdär skatteunderlag och kostnadsutveckling inte har stabUiserats. I avvaktan påställningstagande tUl det förslag till ett förbättrat system för skatteutjämningsom har utarbetats av kommunalekonomiska utredning kan behovet avextra skatteutjämningsbidrag inte beräknas med säkerhet för . Vid minberäkning av anslagsbehovet utgår jag därför från samma belopp som extraskatteutjämningsbidrag utgick med under innevarande budgetår. Det ankommer påregeringen att besluta om de extra bidragen sedan skatteutjämningsnämnden haryttrat sig över föreliggande ansökningar om bidrag. Den särskilda övergångskompensationen lill dekommuner och landstingskommuner som enligt lag omskatteutjämning har fått vidkännas sänkta skatteutjämningsbidrag utgår försista gången under bidragsåret 1978.Kompensationen uppgår då till ca 30 milj. kr. Även övergångsbidragen medanledning av kommunsammanläggningar utbetalas på grund av gällande avvecklingsregler under år1978. Dessa bidrag uppgår då till drygt 1 milj. kr. De sammanlagda utgiftema under anslaget beräknassåledes tiU 3 755 mUj. och 4 095 milj. kr. Hälftenav dessa belopp, 3 925 milj. kr., utbetalas under /79. Jagförordar att anslaget förs upp med detta belopp. Jag hemstäUer att regeringenföreslår att tillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /79 anvisa ettförslagsanslag av 3 . Skatlebortfallsbidrag till kommuner m. fl. 1976/77 Utgift 949 057 218 1977/78 Anslag 725 000 000 1978/79 Förslag 500 000 000 Från anslagetbestrids skattebortfallsbidrag till kommuner, landstingskommuner och kyrkligakommuner som kompensation för att det kommunala skatteunderlaget minskade tillföljd av skattereform (prop. 1972: 60, FiU 1972: 23, rskr 1972: 139och prop 1972: 130, FiU 1972:39, rskr 1972:336). Bidragsbestämmelsernaåterfinns i förordningen (1972: 140) om skattebortfaUsbidrag (ändrad 1972:702,1975: 284, 1976: 328). Till grund förbidragsgivningen ligger ett beräknat skattebortfall för kommunema på 1 200milj. För beräknades dock skattebortfallet bli ca 50 milj.kr. högre eller 1 250 milj. kr. Bidragen utbetalades första gången ochutgår på grundval av tillskjutet 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 104 DettaskatteunderlagstiUskott fördelas mellan kommunerna i relation till skattekraften,beräknad som skattekronor per inkomsttagare. Kommunerna får successivt lägreskattebortfallsbidrag i takt med atl den till följd av skattereformförlorade skattekraften återvinns. Medelsbehovetunder /79 avser bidrag som utbetalas under andra hälften av år1978 och första hälften av , då slutligt bidrag utgår för resp. halva . För utgårskattebortfallsbidragen med omkring 590 milj. kr. och de kan för inkomståret1977 beräknas utgå med om-kruig 410 milj. kr. Medelsbehovet fÖr budgetåret1978/79 kan med ledning härav beräknas till ca 500 milj. kr. Jag förordar attanslaget förs upp med detta belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Skattebortfallsbidragtill kommuner m. fl. för /79anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77 Utgift 122 000 000 1977/78 Anslag 122 000 000 1978/79Förslag 122 000 000 Från anslagetutbetalas fr. o. m. /74 det särskilda bidrag som är avsett attkompensera landstingskommuner och kommuner för den skatteomläggning som träddei kraft (jfr SkU 1972:32, rskr 1972: 238). Bidragen utbetalas av kammarkollegiet enligt bestämmelsemai kungörelsen (1973: 337) om särskilt bidrag till landstingskommuner ochkommuner. Bakgrunden tilldet särskilda bidraget är följande. 1972: 95 föreslogs en sänkning av den direkta inkomstskatten, vUken skuUe finansierashuvudsaldigen genom höjd mervärdeskatt. Detta förslag utgjorde grunden för enöverenskommelse mellan regeringen och och som innebar att förbunden skulle utfärda rekommendationertill kommunerna och landstingskommunerna att avstå frånatt höja kommunal-resp. landstingsskatt. Finansieringen av den sänktainkomstskatten förändrades emellertid under riksdagsbehandlingen från höjdmervärdeskatt till en höjd allmän arbetsgivaravgift. uttaladehärvid att i den mån en sådan höjning av arbetsgivaravgiften innebar enmerkostnad för kommuner och landstingskommuner i förhåUande till den ipropositionen föreslagna höjningen av mervärdeskatten borde staten med hänsyntill överenskommelsen om kommunal- och landstingsskatterna lämna kompensationför detta. 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet i05 1917/18:39 anförde jag att det mot bakgrund av alt regeringen i prop. 1977/78: 54 hade föreslagit en sänkning av denallmänna arbetsgivaravgiften från 4 tUl i ochför sig fanns anledning att upphöra med ifrågavarande bidragsgivning genom attmotivet för bidragets tillkomst inte längre skulle finnas kvar efter utgången av . Med hänsyn tiU att kommunalekonomiskautredning skulle lägga fram sina förslag till reglering av deekonomiska mellanhavandena mellan stat och kommun var jag dock inte beredd attförorda att det särskilda bidraget skulle upphöra. Jag ansåg istället att bidragsgivningen skulle få fortsätta tills vidare i avvaktan på attden kommunalekonomiska utredningens förslag prövades. hade ingenerinran mot detta (FiU 1977/78: 11, rskr 1977/78: 67). Mot bakgrund härav börmedel för bidraget föras upp även i statsbudgeten för nästa budgetår, dåbidragen som avser skall betalas ut. Bidragen uppgår förkalenderår tUl sammanlagt 82 milj. kr. för landstingskommunerna och 40 milj.kr. Bidragen fördelas i förhållande till antalet invånare ikommunerna. Särskilda regler gäller vid fördelningen för Gotiands, ochGöteborgs kommuner. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillSärskilt bidrag till kommunerna för /79 anvisa ett anslag av . Generellt statligt bidrag till kommuner och landstingskommuner underår 1978 1977/78Anslag 360 000 000 1978/79 Förslag 360 000 000 1Anvisat på tilläggsbudget I. Regeringen träffade med och en överenskommelse som rörkommunernas och landstingskommunernas ekonomiska situation under år 1978.Överenskommelsen, som redovisades för i prop. 1977/78: 39, innebär att staten tiU kommunerna betalar ut etl genereUtbidrag om 720 milj. kr. för att behovet av höjningar av dekommunala och landstingskommunala skattesatserna skall begränsas. Bidragfördelas med hälften vardera till kommunerna och landstingskornmunerna ochutbetalas med en sjättedel . Bidraget fördelas med hänsyn tillinvånarantal, varvid de kommuner som inte ingår i någon landstingskommun räknastill båda kategorierna. A sin sida åtar sig kommunförbunden att uppmana sinamedlemmar att mycket restriktivt pröva alla utgifter i budgetarbetet och attgöra en översyn av sina fler- 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet i06 De ökningar avskattesatserna som trots detta kan bli nöd- . vändiga bör begränsas så långtsom möjligt. harpå tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår anvisat ettanslag av 360 milj. kr. för att täcka utgifterna för det generella bidragetunder (prop. 1977/78: 39, FiU 1977/78:11, rskr1977/78:67). Regeringen har därefter utfärdat enförordning om genereUt statligt bidrag till kommuner och landstingskommunerunder . I förordningen föreskrivs bl. a. att bidragen betalas ut avkammarkollegiet. Under nästabudgetår uppkommer behov av medel för bidrag . Ettanslag av 360 milj. kr. behöver därför föras upp i statsbudgeten för budgetåret1978/79. Jag vUl i sammanhanget erinra omatt något medelsbehov för det extra bidrag tiU kommuner och landstingskommunersom har utbetalats däremot inte längre föreligger. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillGenerellt statligt bidrag till kommuner och landstings-kommuner under år 1978för /79 anvisa ett anslag av . Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av skattereform 1976/77 Utgift 655 818 303 1977/78 Anslag 1300 000 000 1978/79Förslag 1 670 000 000 Från dettaanslag utgår kompensation tUl kommuner och landstingskommuner samtförsamlingar, pastorat och andra kyrkliga samfälligheter för den minskning avskatteunderlaget och de kommunala skatteinkomsterna som har uppkommit på grundav ändrade avdragsregler från och med . Dessa beslutades av1974 års riksdag (prop. 1974: 132, SkU 1974: 54, rskr 1974: 329). Minskningen uppkomemellertid först fr. o. m. på grund av de avräkningsmetoder för aUmänkommunalskatt som tillämpas. Riktlinjerna förkompensationen beslutades vid /76 (prop. 1975/76: 147, FiU1975/76: 30, rskr 1975/76: 258). Det skatteunderlag som skulle ha förelegatenligt tidigare gällande avdragsregler räknas fram med hjälp av automatiskdatabehandling. Det underlag som därvid erhålls jämförs med det faktiskaskatteunderlag som har bestämts vid taxeringen. Skillnadsbeloppet läggs tUlgrund för kompensation. Kompensationenutbetalas fr. o. m. . Under detta år liksom kommer dock attövergångsvis utbetalas dubbel kompensation. Enligt det gällande systemet förutbetalning av kommunalskatte- Prop.1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 107 medelhar nämligen utbetalats dels slutlig kompensation , dels kompensation inom ramen för för-skottsutbetatningen avkommunalskattemedel avseende . Något tidigare förskott attavräkna finns inte förrän . Utbetalningarna avkommunalskattemedel regleras över driftbudgetens inkomsttitel Skatt på inkomstoch förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. För att den slutligaregleringen av kompensationen skall komma till uttryck i statsbudgeten finnsförevarande anslag uppfört på driftbudgetens utgiftssida. Dettaredovisningsförfarande överensstämmer med vad scm tillämpas beträffandeskattebortfallsbidragen i anledning , av skattereform. Jag beräknar den sammanlagda storleken avkompensationen som skaU utgå tUl ca 3 104 milj. kr. Härav hänförsig ca 1 473 milj. kr. tUl slutiig kompensation för och ca1,631 milj. kr. till förskotten för . beräknar jagden sammanlagda kompensationen tiU ca 2 474 milj. kr., vilket innebär enminskning med ca 638 milj. kr. Av kompensationensom skaU utgå utgör ca 2 018 mUj. förskott för inkomståret1979. Den slutliga kompensationen för utgör ca 1 862 milj.kr., varifrån dock de utbetalade förskotten som uppgick tiU ca 1406 milj. kr. Medelsbehovet på utgiftsanslaget under budgetåret1978/79 avser utbetalningarna av den slutligakompensationen under och utbetalningarna underförsta av den sluthga kompensationen . Detta medelsbehov uppgår sammanlagt tiU ca 1 668 milj. kr. Jagföreslår att anslaget för nästa budgetår förs upp med avrundat 1 670 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kompensation till kommuner m. fl. i anledningav skattereform för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 108 Ersättning till statens allmänna fastighetsfond: Slottsbyggnadernasdelfond 1976/77 Utgift 7 539 000 1977/78 Anslag 7691 000 1978/79 Förslag 7861 000 Förslottsbyggnadernas delfond av statens aUmänna fastighetsfond har, med tanke påarten av det fastighetsbestånd som där redovisas, något förräntningskrav inteansetts böra uppställas. Av redovisningstekniska skäl upptas emeUertid istaten för fonden en formell överskottspost om . Eftersom inkomsternaunder delfonden inte är tillräckliga för att täcka utgifterna för reparations-och underhåUsåtgärder behövs ett tUlskott tUl inkomstsidan för att balans istaten skall uppnås. Detta tillskott utgår från detta anslag. Jag kommer senaredenna dag att anmäla förslag till stat för statens allmänna fastighetsfond /79. Därvid kommer jag att redovisa utgifter om sammanlagt . för de byggnader som är upptagna under slottsbyggnadernas delfond.Av detta belopp beräknas . kunna täckas genom hyror och andrainkomster. Återstående belopp uppgår alltså tUl . Jag hemstäUer att regeringenföreslår att till Ersättning till statens allmännafastighetsfond: Slottsbyggnadernas delfond för /79anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissainternationella byråer och organisationer m. m. 1976/77 Utgift 12 237 962 1977/78Anslag 2 030 000 1978/79Förslag 140 000 1Avser sjunde huvudtitelns förslagsanslag Bidrag till vissa internationella byråeroch organisationer m. m. Från anslagetbestrids f. n. utgifter för bidrag till internationella rådet församarbete på tullområdet. , internationella tulltariffbyrånoch nordiska skattevetenskapUga forskningsrådet. Genom attfrågor rörande deltagande i internationeUa rådet för samarbete påtullområdet, och intemationella tulltariffbyrån tUl följdav förordningen (1977: 14) om ändring i departementsförordningen (1963: 214)numera tillhör verksamhetsområde kommer behovet av medelför bidrag till 1977/78:100 Bilaga11 Budgetdepartementet i09 dessaorganisationer för nästa budgetår att anmälas senare denna dag av chefen förhandelsdepartementet. Detta innebär att behov av medel under förevarande anslagför nästa budgetår endast uppstår för det svenska bidraget till nordiskaskattevetenskapliga forskningsrådet. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknarjag till avrundat . Jag hemstälier att regeringen föreslår att till Bidrog till vissa internationella byråer ochorganisationer m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . Bidraig till vissa handikappade ägare av motorfordon 1976/77Utgifl 5 086 210 1977/78Anslag 5 400 000 1978/79Förslag 5 670 000 Enligt förordningen (1960: 603) om bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon utgår bidrag av statsmedel tUl sådanahandikappade motorfordonsägare som har befriats från fordonsskatt. Bidragenmotsvarar skattekostnaderna för viss mängd bensin som för ägare av bU uppgårtill och för ägare av motorcykel till . Bidragenutgår i efterskott för budgetår. Ärenden om bidrag handläggs avriksskatteverket. föreslår en höjning av anslaget med270 . tUl nästa budgetår mot bakgrund av att antalet handikappade som ärbefriade från fordonsskatt har ökat. Jag har ingen erinran mot beräkningav anslagsbehovet. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl till Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77Utgift 470 000 1977/78Anslag 470 000 1978/79Förslag 470 000 har tiUhuvudsaklig uppgift att främja och samordna sådan rationaliserings- ochutvecklingsverksamhet som väsentligt kan bidra tUI att höja produktiviteteninom storhushållen. Institutet skall dessutom bedriva informations- och utbildningsverksamhetinom sitt område. Institutet är organiserat som ett fristående organ, somdrivs gemensamt av staten och en för ändamålet bildad stiftelse medföreträdare för 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet no ,och restaurangnäringen. Verksamheten vid institutetregleras genom avtal som staten har slutit med stiftelsen. Avtalet gäller efter att ha förlängts t. o. m. /81. föreslåratt statsbidraget för /79 ökas tiU . Jaghemställer alt regeringen föreslär att till Bidrag tdl /79 anvisa ett anslag av . 1976/77Utgifl 172 690 243 1977/78 Anslag 207 000 000 1978/79 Förslag 276 800 000 Från anslaget utgår stöd enligt förordningen (1976:336) om statiigt stöd till dagstidningar. Under /76 (prop. 1975/76: 131, KU1975/76: 46, rskr 1975/76:254) beslöts vissa förändringar av stödet tilldagspressen fr. o. m. . Besluten innebar såväl en betydande ökning avstödet som nya regler för bidragsgivningen. Under /77 (prop.1976/77: 99, KU 1976/77: 42, rskr 1976/77: 260) beslöts vissa förändringar avstödet fr. o. m. . Besluten avsåg en ökning av och ändrade reglerför samdistributionsrabatt. Under innevarande (prop. 1977/78: 58, KU1977/78: 16, rskr 1977/78: 76) har vissa ytterligare förändringar av stödetbeslutats. Dessa, som träder i tillämpning avser ökadeproduktionsbidrag, höjd samdistributionsrabatt och ökade bidrag för samverkanmellan tidningsföretag. Stöd till dagstidningar utgår i form avproduktiönsbidrag, etableringsstöd, utvecklingsbidrag, samverkansbidrag,samdistributionsrabatt och som lån ur pressens lånefond.