prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — finns det i den nya taxeringsorganisationen, där ijänslemän vidlokal skattemyndighet resp. länsstyrelse skall biträda taxeringsnämnderna, intelängre något behov alt förfoga över kommunala tjänstemän för taxeringsarbetet.Utredningen föreslår därför alt bestämmelserna i 16 § 2 mom. TL slopas. Medhänsyn till utt samtliga nämnder skall biträdas av tjänsteman föreslårutredningen vidare alt bestämmelserna i 16 § 3 mom. om rätt för ordförande attanlita skrivbiträde skall utgå. Utredningenföreslår också att en uttrycklig regel om taxeringsintendentens parisställninglus in i ett nytt 2 mom. i 17 §. Enligt förslaget skull däri unges alttuxeringsintendeni är part i skatterätt, kammarrätt och regeringsrätten vidprövning av ärenden enligt TL. Prop.1977/78:181 91 Utredningensförslag i fråga om ordförandens uppgifier i den nya organisationen hur ihuvudsak lämnuts utan erinran uv remissinstanserna. Någru remissinstanserkritiserar dock förslaget ull slopa bestämmelsen om utt ordföranden skall lämnude skutlskyldigu deklaraiionsupplysningar. Kammarräiien i anser attförslaget strider mot den serviceanda som bör känneteckna myndigheterna idagens samhälle och framhåller att det varken är önskvärt eller i praktikenöver huvud taget så lätt alt slopa ordförunden som upplysningskälla för deskutlskyldiga. Även Näringslivets skattedelegation vill hu kvur bestämmelsen ifrågu. Utredningensförslag angående de uppgifier som i första hand skall ankomma påskattemyndigheterna har i huvudsak endast mött invändningar i vissadetaljfrågor. Flera remissinstanservänder sig sålundu mot utredningens formulering i lugförslagei i fråga omtillhandahållandet av föredragande, nämligen atl del skall ske "i denutsträckning myndigheten finner påkallat". Delta uttryck bör enligtremissinstanserna ändras till "i erforderlig utsträckning" e. d. Länsstyrelseni ifrågasätter om inte bestämmelserna om skattemyndigheternas uppgifieri den nya organisationen är av sådan ordningskuruktär utt de hör hemma i TKeller i myndighetsinstruktionen. Någraremissinstanser berör förslaget till reglering av lokal skattemyndighets resp.länsstyrelses medverkan i granskningsarbeiet. FöreningenSveriges fögderitjänstemän konsiuterar utt den föreslugnu lagtexten synesutvidga och lokal skattemyndighets behörighet. Föreningenpåpekar utt en överföring uv personellu resurser från en arbetsplats till enannan emellertid inte kan genomföras uiun förhandlingar enligtlagen(1976:580)oni medbestämmande i arbetslivet, MBL, med berördapersonalorganisationer. Om i stället urbetsuppgifter skulle fiyttus från enarbetsplats till en annan måste en sådan åtgärd föregås uv en noggrunn resursinventeringi samråd mellan berörda parter. Länsstyrelsernai samt anser atl del inte bör krävassärskilda skäl för utt lokul skuttemyndighet skall medverka i särskild nämndeftersom sådan nämnd enligt länsstyrelsernas mening också skull finnas på lokalnivå. Länsstyrelseni påpekar behovet av åtgärder som underlättar det udministrutivuförfarandet vid sumgranskning av fåmansföretag och deras delägare.Länsstyrelsen påpekar bl. u. utt vissu urbetsuppgifter med avseende pådebitering m. m. är uppdelude på skilda myndigheter när det gäller fåmansbolagå ena sidan och deras delägare å andra sidan. Prop.1977/78:181 92 t.ex. i fråga om längdföring, anstånd samt åtgärder enligt uppbördslagen (1953:272,UBL, och lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring, LBP. föreslåralt möjlighetöppnas för länsstyrelse utt förordna utt beslutsfattundet i dessu full skullsamordnas till en myndighet. Länsstyrelseni delar utredningens uppfuttning alt brunschvisgranskning uv rörelsedeklurutioner och sumgranskning uv fåmansbolug meddelägare effektiviserar grunskningsurbetet. framhåller utt mununder de förstu åren i den nyu organisationen bör pröva sig frum till ettsystem som ger effektiv kontroll till rimlig kostnad. Länsstyrelseni anser också utt bransch vis granskning kan vara lämplig inomsåväl lokal som särskild taxeringsnämnd. betonar dock vikten avutt myndigheternu ges möjlighet att organisera arbetet med hänsyn tillpersonalens kunskaper och speciella intressen liksom till sammunsältningen uvdekluraiionsmuteriulet. Länsstyrelseni län är ense med utredningen utt del finns fördelar medbrunschgranskning, men anser all nackdelarna med en sådan grunskning klartöverväger i ett län av Kristiunstads storlek. a.att brunschgranskning leder till ett mindre omväxlande och kunskapsutvecklandearbete och fler föredragande i nämnderna. Vidare pekar på attlänet i hög grad domineras av jordbruk och menar ull grunskning uvjordbruksdeklarationer bör ingå i allu grunskares arbetsuppgifter. Slutligenframhåller utt flertulet fögderier inom länet hur så ringustorlek ull brunschgrunskning i dessa över huvud taget inte torde gå attgenomföra. Förslagenom fördelningen av ansvuret inom länet i fråga om den årliga taxeringen har iprincip tillstyrkts eller lämnats utan erinran uv flertalet remissinstanser.Några remissinstanser ifrågasätter eller motsätter sig dock förslaget atllänsstyrelsens uppgifter enligt 59 § skall föras över på skallechefen. Någralokala skattemyndigheter är vidare kritiska mot projektets förslug rörandeansvarsfördelningen mellan regional och lokal nivå. Närdet gäller fördelningen uv uppgifternu mellan länsstyrelse och skattechefkonstaterar i atl förslagen står iöverensstämmelse med riksdagsbeslut, som fastlade principerna förskattechefens ansvar för taxeringen i förstu instans. påpekur ulldel inte innebär något principiellt nytt alt vissa funktioner inomtaxeringsområdel läggs på skatlechefen och inte på . Redan nu harskuttechefen viktiga funktioner som inte är Prop.1977/78:181 93 länsslyrelseuppgifieri vunlig mening. Också andru tjänstemän på hur liknundespeciella befogenheter och ansvarsområden. framhåller atttaxeringsnämndernas verksamhet varken är eller kommer att bli inordnad underlänsstyrelsen. Den ledning, planering och samordning som krävs för utttaxeringsarbelet skall kunna fungera tillfredsställande bör därför inte ensformellt varu länsstyrelseuppgift utan måste på sätt riksdagsbeslutet angerankomma på skattechefen. /SR anser altförslaget att låta skattechefen överta formella ansvur för denåriiga laxeringen är i konsekvens med hur arbetet sker i praktiken och noterardet därför med tillfredsställelse. RRV framhåller altförslaget till fördelning av ansvaret för den årliga taxeringen bör ses motbakgrund av utt skutieuvdelningen är en orgunisato-risk del av länsstyrelsenoch atl det övergripande ansvaret för den statliga förvaltningen i länet enligtlänsstyrelseinstruktionen åvilar . Detta förhållande talar enligtRRV för att även efier eventuell ändring av den årliga taxeringenansvarar för atl skattechefen uppfyller såväl sitt sakområdes- som sittlinjeansvar i enlighet med vad som föreskrivs i särskild ordning. Det finnsenligt RRV skäl påpeka atl under samlade ansvar finns ävenfrågor om exempelvis organisation, arbetsordning, budget och anslagsframställning.Länsstyrelsens övergripande ansvar för den statliga förvaltningen inom länetoch vud som följer därav bör enligt RRV beaktas i det fortsattautredningsarbetet. i Malmöhuslän motsätter sig förslaget alt uppgifier enligt 59 § skallföras över på skattechefen. påpekar alt i begreppettaxeringsarbete inryms bl. a. och lill väsentlig del de uppgifter som genomreformen förs över från ordförande och kronoombud till tjänstemän, dvs.detaljgranskningar, kontroller, utredningar m. m. Även efter reformen,varigenom ordförande befrias från detaljgranskning m. m.. ligger emellertid pådenne kvar ett allmänt unsvur förarbetet inom nämnden, t. ex. planläggning ochledning av sammanträdena, m. m. Här har ett ansvar för att defunktionärer, som den tillsatt, fullgör sitt uppdrag på ett tillfredsställundesätt. anser därföralt bestämmelsen i 59 § TL bör varu kvar. Helt allmänt finner länsstyrelsenvidare att det är angeläget att den förankring, som taxeringsarbetet i förstainstans f. n. har i med dess lekmannuslyrelse, inte försvagas.Med den övergång till mera utpräglad ijänstemannataxering, som reformen ipraktiken innebär, borde denna förunkring snurure förstärkas. Även länssiyrelsen iStockholms län är av den uppfuttningen att 59 § bör behållas. Länsstyrelsenanser att man inte onödigtvis bör framiona skatteväsendets fiskala särart utani stället om möjligt markera skatteväsendets unknyining till den ullmännaförvaltningen som representerar. Närdel gäller ansvarsfördelningen mellan sk a lie för- Prop.1977/78:181 94 vallningenpå regional och lokal nivå understryker fiera remissinstanser behovet av klaraansvarslinjer. Från länsstyrelsehåll betonas vidure vikten av att skatlechefenfår möjlighet ull disponeru helu grunsk-ningsorganisationen. Länsstyrelseni framhåller att skatlechefen i länet inte endust har delyttersta ansvaret för taxeringsarbetels uppläggning och genomförande utan althan också skall se till all den övergripande planeringen inom ett samrådsorgunmed företrädare för bl. a. lokal skattemyndighet ges sådan inriktning att deskattskyldigas berättigade krav på en riktig behandling av deras taxeringar kanuppfyllas. Det måste därför enligt finnas en klaransvarsfördelning mellan de två myndigheter som handhar bestyret medtaxeringsarbetet. Del får inte föreligga minsta tvivel om att skattechefen ialla situationer har deltu ansvur. betonur särskilt vikten uv altskatlechefen i länet skall äga ge allmänna direktiv för tuxeringsurbetetsuppläggning och inriktning. Lokala skattemyndigheterna har alltså attefterkomma och arbeta i enlighet med vad skattechefen sålundu kommer attföreskriva. Direktivenbör enligt ges till de lokala skaiiemyndigheierna som sådana.Dessu skall alltså inför skattechefsvara för utt verksamheten får den uvsedduinriktningen. Detta kan i vissa fall innebära utt viss del uv personalen skallmedverka i speciella projekt. Dennaskattechefens rätt att i vissa lägen förfoga över hela granskningsorganisationeni länet bör enligt klart framgå av författningstexten. Däremotanser att den föreslagnu föreskrifien i 17 § om samråd med lokalskattemyndighet är överflödig. Enligt ärdet självklart att samrådmåste ske med allu dem som medverkur i taxeringsurbetet. Ävenlänsstyrelserna i sumt Göieboigs och län unser alt föreskrifienom sumråd kan utgå. Länsstyrelseni instämmer i utredningens uttalande, att dennuvarande ordningen med ett regionalt sakområdesansvur som vilar direkt påskattechefen är rationellt och bör bibehållas. Uppgiften alt planera ochsamordna verksamheten i stort saml väga och prioritera resursinsatserna kanenligt bäst utföras på regional nivå. Givetvis måste arbetethärmed ske i samråd med berörda lokala skattemyndigheter. Länsstyrelsenframhåller vidare atl del är väsentligt för en effektivt arbetande skutieadministrationatt det föreligger klarhet i fråga om ansvur och styrningsrätt inomorgunisutionen. Detta har emellertid enligt mening inte kommitlill klart uttryck i förfatlningsförslaget. Länsstyrelseni län anser ull det är rimligt att skultechefen hur möjlighet attförfoga över hela granskningsorganisationen i länet. Den möjlighet som enligtlänsstyrelseinstruktionen finns att förordna tjänsteman vid atltjänstgöra vid lokal skattemyndighet bör utsträckas genom intagande avbestämmelse i lokal skuttemyndighels instruktion så atl Prop.1977/78:181 95 skattechefenges möjlighet att styra resurser från lokal skattemyndighets granskande enhettill länsstyrelse och annan lokul skuttemyndighet inom länet. unser,att sådana bestämmelser kan införas uiun risk för störande förfiyitningar avpersonalen. När tjänstemannen inte kan fiyttus kan i praktiken deklarationernafiyttas från det ena fögderiet till det andra där tjänstemannen finns ombehörighetsfrågan lösts. Enstaka resor från en ort till en annan förföredragning inför taxeringsnämnd får anses ligga inom toleransgränsen. /SRdelar utredningens mening, att skattechefen bör ges ett större linjeansvar närdet gäller användningen av personal på de lokala skattemyndigheterna.Härigenom bör bl. a. personalgenomslrömning mellan länsstyrelser och lokalaskattemyndigheter underlättas, vilket bör vara naturiigt, då arbetsuppgifternafår en mer likartad karaktär. /SR finner att utredningens förslag fåranses stå väl i överensstämmelse med personalens intressen. Delokala skattemyndigheter som har uttalat sig i frågan godtar i princip altskattechefen får ansvaret för de ledande, planerande och samordnandeuppgifterna inom regionen. betonas alt fögderichefen bör ha ansvaretför genomförandet inom sitt område. Vidare understryker så gott som samtligalokala skattemyndigheter vikten uv utt ett organ för samråd mellan lokalskattemyndighet och länsstyrelse inrättas. i fögderi anser det givet att skattechefen skallansvara för skatteförvultningens effektivitet inom regionen och att han harbefogenhet att vidtaga dispositioner i organisation och arbetsformer. Hur stordenna direktivrätt skall vara i frågu om lokala skallemyndighetenspersonalresurser har dock utredningen inte närmare preciserat. Myndighetenanser att det vore önskvärt om detta kunde ske så att skattechef ochfögderichef vet inom vilka ramar deras direktivrätt och handlingsfrihet ligger. Lokala skattemyndigheten iGöteborgs fögderi anser alt del är beklagligt att utredningen inte har kunnatpresentera mer fullständiga förslag i fråga om innehållet iansvarsfördelningen. Myndigheten konstaterar alt avsikten tydligen är den, atlskatlechefen som sådan skall kunna omfördela granskningsresurser hos lokalskattemyndighet. När det gäller skatteavdelningen kan han icke göra del iegenskap av skattechef utan såsom avdelningschef således i namn.Myndigheten anser att man bör ha samma metod för de olika granskningsorganisationerna,dvs. den regionala och den lokala. Det är vidare enligt myndigheten helt motsamhällsutvecklingen att konservera metoden med enmansbeslut och att läggabesluten allt längre från den enskilde. Myndighetengodtar i princip atl skattechefen bör ha rätt att i vissa lägen disponera helagranskningsorganisationen, Med skattechefens roll och hans ansvar är det klartatl han - via - skall kunna ha den möjligheten. Det är emellertidenligt myndigheten lika klart att denna Prop.1977/78:181 96 möjlighetuldrig får innebäru kortsiktiga ingrepp i strid mot planeringsöverenskommelseneller under löpunde planeringsperiod. Det är därför angeläget atl frågorna omskattechefens roll och om ansvursfördelningen allsidigtanalyseras. Förslagetatl låta skultechefen i stället för avge förslag till I ä n sa n v i s n i n g a r (59 a §) godtas eller lämnas utan erinran avremissinstanserna. i anser att bestämmelserna iparagrafen bör föras över till TK. Inteheller förslaget att skatlechefen skall överta befogenhet enligt60 § att kalla vissa ledamöter i taxeringsnämnden till överläggningar möternågra erinringar från remissinstansernas sida. LänsstyrelsenI anser all del i enlighet med utredningens intentioner i fråga omansvarsfördelningen förefaller naturligt - inte minst fråneffektivitetssynpunkt - atl även ansvaret för att förordnalaxerings-nämndsordförande överförs på skattechefen. Förslagetall slopa bestämmelserna i 16 § 2 mom. om kommuns medverkan i taxeringsarbeletkritiseras av några remissinstanser. FOR frumhåller att till de tjänstemän somavses i stadgandet hör även de kommunala taxeringsrevisorer, som finnsanställda i vissa kommuner. Enligt utför dessa ett värdefullt arbete i formav bl. a. offensiva granskningar. anser därför att bestämmelsernu bör ståkvar. Av samma mening är i . kommun ochFöreningen la.xeringsrevisorer. Ifråga om förslaget alt slopa rätten för ordförunde att anlita skrivbiträdepåpekar i och Föreningen atl denna rätt bör finnas kvar övergångsvis lill dess altalla nämnder har fått ijänstemannabiträde. Förslagetatt taxerings intendentens parisställning skall anges i ett nytt 2 mom. till 17§ sätts i fråga av länsstyrelserna i Kopparbeigs och , somhävdar atl intendentens ställning framgår av andra bestämmelser i . 3.3.5Statsmakternas beslut vid 1976/ Riksdagenhar vid 1976/beslutat (prop. 1976/77:100 bil. 18, CU1976/77:13, rskr 1976/77:164) att de av förordade principernarörande fördelningen av granskningsarbetet mellan länsstyrelse och lokalskutlemyndighei skall ligga till grund för fördelningen av personal mellunmyndigheternu. Det innebär således alt samtliga aktiebolag, föreningar m. fl.skattskyldiga som upptas i de s. k. B- och C-längderna skall granskasregionalt. Till regional granskning skall också hänföras fåmansbo- Prop.1977/78:181 97 lagsdelägareoch deras familjer samt högst 75 000 övriga svårkontrollerade skattskyldiga ochderas familjer. Återstoden skall granskas lokalt. Särskilda förhållanden inågot län skall dock kunna medföra en delvis annoriunda fördelning avdeklarationsgranskningen. beslutadesamtidigt om bl. a. organisationsförändringar vid länsstyrelsernasskatteavdelningar och organisationsmodeller för de lokala skattemyndigheternasamt bemanningsplaner. Beslutet innebär i huvudsak följande. Länsstyrelsernasskatteavdelningar och taxeringsavdelningen vid i länskall omorganiseras. Det samlade ansvaret för den årliga taxeringen inom länetläggs på en nyorganiserad enhet, benämnd taxeringsenhet, hos länsstyrelserna.De djupare och mer omfattande revisionerna hänförs till de nuvaranderevisionsenhelerna. Den nuvarande taxeringsenhetens besvärsärenden samtallmänna ombudsfunktioner för uppbörd och mervärdeskatt flyttas lill en nyenhet benämnd besvärsenhet. Ett särskilt skattechefens kansli inrättas vidvarje länsstyrelse. Organisationen av mindreoch medelstora lokala skattemyndigheter skall bygga på all myndighetensarbetsuppgifter fördelas på en serviceenhet och en granskningsenhet.Arbetsuppgifierna vid de största lokala skattemyndigheterna skall fördelasgeografiskt på skatteadministrativa enheter. Till myndigheterna knyts dessutomen arbetsgivarenhet och en administrativ enhet. Arbetet inom de olika enheternahos lokal skattemyndighet skall bedrivas inom arbetsgrupper med integreradearbetsuppgifter. 1976/77:138 har jag berört vissa frågor angående skattemyndigheternasmedverkan vid taxeringsarbetet. Jag anförde därom bl. a. följande. Detjänstemän som skall biträda taxeringsnämnderna avses i stor utsträckningarbeta i granskningsgrupper. Varje sådan grupp skall kunna biträda flerataxeringsnämnder och fördela sin medverkan på det sätt som visar siglämpligast. Något särskilt förordnande alt utföra granskning eller varaföredragande bör inte krävas. Dessa arbetsuppgifter följer med tjänsten hoslänsstyrelse eller lokal skattemyndighet. I vilken utsträckning och åt vilkeneller vilka taxeringsnämnder tjänstemannen i det särskilda fallet skall lämnasitt biträde är en organisationsfråga som får lösas i administrativ ordning. Föratt möjliggöra att dengranskningspersonal som finns hos länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna kan tas i anspråk på angivet sätt redan vid 1978 årstaxering föreslog jag en uttrycklig bestämmelse i 16 § 1 mom. TL om altlänsstyrelse och lokal skattemyndighet skall medverka i taxeringsnämnds arbetei enlighet med föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer. Jag förordade vidare alt 6 § 1 och 2 mom. TL skullekompletteras med bestämmelser om att kronoombud eller taxeringsinspektör intebehöver utses när tjänsteman hos länsstyrelse eller lokal skaltemyndighet ärföredragande i taxeringsnämnd med stöd av 16 § 1 mom. Förslagen har godtagits avriksdagen (SkU 1976/ 77:49, SFS 1977:416). 7 1977/78. Prop.1977/78:181 98 4Taxeringsnämndernas verksamhet m. m. Taxeringsnämndhar möjlighet atlutse en eller fiera ledamöter som utöver ordföranden ochkronoombud resp. taxeringsinspektör granskar deklarationer (50 § 1 mom.). Ordförandenbestämmer lid och plats för taxeringsnämndens sammanträden. Han skall ocksåkalla ledamöterna och på lämpligt sätt underrätta och de skattskyldigai länet om lid och plats för sammanträdena (61 § I mom.). sammanträda 4-8 gånger . Protokollskall föras vid sammunträdenu i erforderlig omfultning (61 § I mom.). a.skall i protokollet antecknas fall där ordförandena eller taxeringsinspektörenhufi uvvikunde mening om beslutad laxering (63 §). Yiierligre bestämmelser omvad protokoll skall innehålla finns i TK. I praktiken förs inte särskiltprotokoll från varje sammanträde utan ett enda protokoll upprättas för helataxeringsperioden. I protokollet tas inte in uppgift om vilka taxeringar sombehandlats vid visst sammanträde. Det går inte heller att av protokollet utläsavilka ledamöter som har deltagit i beslut rörande viss skattskyldigs taxering. Taxeringsinspektördeltar i nämndens överläggningar men inte i dess beslut (61 § 2 mom.). hålls inom slutna dörrar. Skatiskyldig hur dock rätt attinför nämnden lämna upplysningar till ledning för taxering som berör honom. Omdet kan ske utan hinder för förrättningens fortgång bör nämnden genast lämnaskattskyldig begärd upplysning i fråga om hans taxering (61 §4 mom.).Skattechefen eller av honom beordrad tjänsteman får närvara vid sammanträde medtaxeringsnämnden (61 § 5 mom.). Ärordföranden jävig utser nämnden inom sig viss ledamot alt föra ordet vidärendets behandling (62 §). Beslutom taxering och annat beslut som innebär avgörande i sak får fattas omordföranden och minst två eller, i taxeringsnämnd vars distrikt omfattar mer änen kommun, minst tre andra ledamöter är närvarande. Endast ett kronoombud fårdelta i omröstningen. Annat beslut av nämnden får fattas av ordföranden ensam. ordförande eller taxeringsinspektör att taxering bort åsätlasannorlunda än taxeringsnämnden beslutat, skall han på deklaration eller därvidfogad handling ange den taxering, som enligt hans mening bör åsättas och göraanteckning härom i protokollet. Annanledamot som deltagit i taxeringsnämndens beslut får anföra reservation motbeslutet. Reservation skall anmälas innan sammanträdet avslutas. Omreservationen närmare utvecklas, skall den avfattas skriftligen Prop.1977/78:181 99 ochavges sist vid justeringen av protokollet. anlitad sakkunnig har rätt att anteckna särskild mening tillprotokollet (63 §). Harledamöterna skiljaktiga meningar skall öppen omröstning hållas och fiertaleismening gälla. Vid lika röstetal gäller den mening som är till denskattskyldiges förmån eller, om denna grund inte kan tillämpas, ordförandensmening (64 §). beslutarårligen i fråga om inkomsttaxering och förmögenhetstaxering. Nämnden skall såsnart ske kan och om möjligt före utgången av maj månad under taxeringsåretföreta taxering till inkomstskatt av sådana skattskyldiga, som skalltaxeras till statlig inkomstskatt av annan taxeringsnämnd eller vilkas besväröver taxeringen ska|l prövas av den mellankommunala skatterätten. Vid sådantaxering bör samråd i regel ske med övriga nämnder .som taxerar denskattskyldige. Dessa skall också underrättas om taxeringen. Även för andra fallföreskrivs underrättelseskyldighet (66 §). RS-utredningenföreslog i huvudsak följande ändrade former för taxeringsnämndens verksamhet. Föredragningskall i princip skötas av den tjänsteman som granskat deklarationen. Denneskall inte få delta i nämndens beslut men få anteckna avvikande mening.Suppleant skall få närvara vid nämndens samtliga sammanträden. Föralt ge lekmännen möjlighet att medverka mer ingående i bedömnings-frågor skallnämnden kunna överlämna ät ordföranden att ensam besluta i frågor som ärotvistiga eller som är av formell natur eller rör mindre belopp. Omröstningsreglernaändras så att ordföranden får utslagsrösl vid lika röstetal. Dåvarandedepartementschefen förordade utredningens förslag till ändradeverksamhetsformer. Han framhöll därvid bl. a. i fråga om den föreslagnafördelningen av beslutskompetensen att lekmännens erfarenheter och kunskaperborde nyttiggöras i taxeringsarbetet på bästa sätt. Detta är möjligt omnämnderna koncentrerade sin arbete på de viktiga bedömningsfrågorna itaxeringen.