prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — bör inom ramen försin allmänna företagsservice också kunna finansiera viss del av SVETAB:skostnader för seminarieverksamheten om så bedöms lämpligt. Jag vill ocksåerinra om mitt förslag angående stiftelsernas kreditverksamhet som innebär attdessa skall kunna lämna villkorliga lån för bl. a. utvärdering av projekt ochaffärsidéer. Dessa lån bör kunna spela en viktig roll när del gäller att drivafram en affärsidé till tillverkning och marknadsintroduktion. Vad gäller frågan om SVETAB:s roll i näringspolitiken,utöver vad jag nu har anfört, ankommer det på Statsföretag att lämna förslag. Prop.1977/78:40 190 8.5 Stöd till exploateringsföretag Som jag har nämnt består den tekniskaförnyelseprocessen av ett antal olika skeden. Framgång i varje skede ärväsentlig för alt hela processen skall lyckas. Genom de av mig lidigareföreslagna åtgärderna förbättras möjligheterna att stödja ettproduktutvecklingsprojekt i ett småföretag från dess början till dessproduktion kan igångsättas. I många fall görs emellertid uppfinningar av personerutanför ett företag. Uppfinningen utvecklas sedan antingen med egna medel ellermed hjälp av medel från t. ex. STU. När uppfinningen är teknisktfärdigutvecklad aktualiseras frågan hur den skall exploateras. Om uppfinnareninle önskar att själv starta ett företag på grundval av sin uppfinning återståratt försöka hitta ett lämpligt företag som är villigt att exploaterauppfinningen. STU bedriver förmedlingsverksamhet, som innebär attpersoner med färdigutvecklade uppfinningar ges råd och hjälp att hittaexploatörer för dessa. STU:s möjligheter att förmedla uppfinningar tillexploatering är emellertid begränsade, vilkel medför att många uppfinningartrots goda kommersiella fömtsättningar förblir oexploaterade. 1 finns ett antal företag som har specialiseratsig på att föra fram mer eller mindre utvecklade uppfinningsidéer tillkommersiell exploatering, s. k. exploateringsföretag. Ofta arbetar dessaföretag också med att söka nya produkter åt företag som möter svårigheter påsin traditionella marknad. Det gemensamma för exploateringsföretagen är att degenom sin erfarenhet och sill kontaktnät kan åla sig att koppla sammanuppfinningar med företag som kan exploatera dem. Problem med lönsamheten hos exploateringsföretag begränsarofta de risker som dessa företag kan la och det antal nya uppfinningar somföretagen kan äta sig att förmedla till exploatering . Från olikahåll, bl. a. i riksdagsmotioner, har tanken framförts att man genom ettstatligt stöd kunde utöka möjligheterna för dessa företag att hjälpauppfinnare. Några exploateringsföretag har i skrivelser föreslagit att statengenom satsningar i bolagen medverkar till en ökad exploatering av att ett särskilt institut förindustriell ulveckling inrättas. Institutet skulle förulom ulveckling avuppfinninar ägna sig åt bl. a. att placera färdigutvecklade produkter iintresserade företag. Erfarenheter från bl. a. STU:s verksamhet visar tydligtatt förmedlingen av en uppfinning till ett lämpligt industriföretag förexploatering är ett kritiskt moment i många innovationsprojekt. Det är enligtmin mening uppenbart att nya vägar måste sökas för att komplettera deansträngningar som görs vid STU att lösa denna uppgift. Jag har efter samrådmed statsrådet kommit fram till att en lämplig sådan väg kan vara ettslatligl stöd i vissa fall till exploateringsföreag. STU bör därför ges möjlighetatt lämna sådant stöd om så bedöms lämpligt. 1 de fall stöd utgår bör reglerfastställas för hur avtal skall slutas mellan exploateringsföretaget 1977/78:40 191 och den enskilda uppfinnaren bl. a. i syfte att förhindraoskäliga vinster hos exploateringsföretaget. STU måste också garanteraserforderlig insyn i exploateringsföretaget. Det bör ankomma på regeringen attnärmare utforma vilka villkor som skall förknippas med nämnda stöd. Jag räknar med att STU bör kunna lämna ifrågavarande stödinom ramen för nuvarande medelstilldelning. 8.6 Stöd till uppförande av kommunägda industrilokaler En viktig förutsättning för en gynnsam utveckling av denmindre företagsamheten är att företagen har tillgång lill ändamålsenligalokaler för sin expansion. Fr. o .m. /78 finns möjlighet för.kommuner inom det inre stödområdet och på att få bidrag för att uppföramindre industrilokaler för uthyrning. Medel för ändamålet har anvisats underreservationsanslaget Särskilda stödåtgärder i glesbygder. Bidragets storlek ochövriga villkor avgörs från fall lill fall av regeringen och ansluler till vadsom gäller för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån. Stödet används som ettregionalpolitiskt motiverat och långsiktigt sysselsättningsskapande medel. Enligt min mening är tillgången pä ändamålsenliga lokalerför uthyrning av väsentlig belydelse för särskilt småföretagen. Systemet medstatligt stöd till kommunala industrilokaler bör byggas ut. Även ifortsättningen bör stöd lämnas främst inom det inre stödområdet och på Gotland.1 undanlagsfall bör emellertid stöd kunna lämnas även i andra delar av detallmänna stödområdet. Något statligt bidrag till att täcka driftkostnader kaninte komma i fråga. Liksom bör stöd lämnas i första hand för lokalersom byggs i mindre orter. Det ankommer på regeringen att närmare utformariktlinjer beträffande stödvillkor m. m. Jag räknar med en beslutsram för /79 om 30milj. och avseratt återkomma till frågan vid anmälan lillbudgetpropositionen 1978. 8.7 Sammanfattning av resursbehov Mina förslag om en förstärkning av statens insatser inomindustridepartementets verksamhetsområde för att främja utvecklingen blandsmåföretagen ställer krav på ökade medel. Jag kommer sammanfattningsvis attredovisa mina bedömningar av medelsbehovel och börjar med statens bidrag tillde regionala utyecklingsfonderna. F. n. anvisas medel för täckande avkostnaderna för företagareföreningarnas basorganisation över två anslag underfjortonde huvudtiteln, nämligen Bidrag till företagareföreningar m. :Administrationskostnader och de under anslaget Företags-och branschfrämjandeåtgäider upptagna anslagsposterna Främjande av företagsservice och Regionalutbildningsservice. För innevarande budgetår har totalt anvisats 40 150 000kr. för dessa ändamål. Prop.1977/78:40 192 beräknar att föreningarnaspersonal och övriga administrativa resurser grovt räknat behöver fördubblastill böljan av . Utredningen pekar på en rad faktorer som talar fören sådan resursökning. Remissinstansernas genomgående uppfattning är attföreningarna måste tillföras ytterligare resurser för att kunna fullfölja sinanuvarande och inte minst kommande uppgifter. Ett antal instanser uttryckeremellertid viss tveksamhet inför den föreslagna utbyggnadstakten. Andra sägersig ha svårt att la ställning lill omfattningen av resursbehovet. Även jag anser att en resursökning är nödvändig. Statensbidrag till företagsservice och administration vid de regionalautvecklingsfonderna bör alltså räknas upp. Jag utgår också från att landstingenräknar upp sina bidrag. Jag är dock inte beredd att nu ta ställning till enflerårig uppbyggnad av resurserna. Frågan om statens bidrag får i sedvanligordning bli föremål för överväganden vid det årliga budgetarbetet. Som jaglidigare har nämnt bör senare övervägas om ansvaret för finansiering av deregionala utvecklingsfonderna i högre grad skall decentraliseras. För /79 räknar jag med att statens bidragskall uppgå till , vilket innebär en ökning på 18 milj. kr. iförhållande till innevarande budgetår. Vid min medelsberäkning harjag ocksåtagit hänsyn till att visst bidrag bör utgå till bl. a.intresseorganisationerna för informationsinsatser, SVETAB föraffärsidéseminarier och till industriverkels service till fonderna, t. ex. personalutbildningoch information. Enligt min uppfattning bör vidare resurserna förkrediiverksamhelen vid fonderna ökas väsentligt. Detta motiveras främst avutökning av målgruppen, höjda lånegränser samt en väsentlig utvidgning avlåneändamålen. Vidare skall fonderna i fortsättningen själva helt svara för sinförlusttäckning. För /79 bör utvecklingsfonderna totalttillföras 322 milj. kr., vilket innebär en ökning med 200 milj. kr. iförhållande till de medel som har tillförts hantverks- och industrilånefondenoch statens utvecklingsfond under innevarande budgetår. Detta innebär vidareatt systemet med en avsättning av Investeringsbankens vinst för att finansierakapitaltillskott till statens utvecklingsfond upphör. I detta sammanhang bör nämnas att en teknisk konsekvens avall medel i hantverks- och industrilånefonden överförs till utvecklingsfondernaär att ett avskrivningsanslag av motsvarande storiek måste tas upp. Chefen förbudgetdepartementet avser att redovisa denna fråga i annat sammanhang. Ramen för statlig garanti för lån till hantverks- ochindustriföretag bör för /79 räknas upp med 100 milj. kr. tilltotalt 300 milj. kr. För uppbyggnad av två regionala investmeniholag underSVETAB beräknar jag för nästa budgetår 40 milj. kr. En förstärkning bör ske av statens insatser för att främjaden småföretagsinriktade fortbildningen. Bidraget till SIFU avser jag atträkna upp 1977/78:40 193 med 1,3 milj. kr. för nästa budgetår. Genom bortfallet avstipendiemedlen och den regionala verksamheten kommer dock anslaget alt minska.Vidare räknar jag med 8 milj. kr. som bidrag till företagsinriktad fortbildningpå regional och lokal nivå. Till bidrag till uppförande av kommunägda industrUokalerinom allmänna stödområdet beräknar jag för nästa budgetår en beslutsram av 30milj. kr., vilket innebär en ökning med ca 15 milj. kr. i förhållande tillinnevarande budgetår. Sammanlagt räknar jag alltså med en medelsanvisning överstatsbudgeten av nära 470 milj. kr. för nästa budgetår vilket innebär enökning med ca 280 milj. kr. i förhållande tiU innevarande budgetår. Somjag har framhållit, avser jag att återkommatill anslagsfrågorna och anslagskonstruktionen i samband med min anmälan tillbudgetpropositionen 1978. Jag har tidigare förordat att stiftelserna anförtros vissauppgifter som innebär myndighetsutövning. Jag syftar främst pä uppgifterna attsjälvständigt fatta beslut i ärenden om statligt kreditstöd, statsbidrag tillenergibesparande åtgärder inom näringslivet och statsbidrag till hemarbeteinom vissa glesbygder. Det rör sig sålunda till viss del om uppgifter som f. n.handhas av företagareföreningarna. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen krävs detstöd av lag för att överlämna förvaltningsuppgift som innefattarmyndighetsutövning till bolag, förening, samfällighet, stiftelse eller enskildindivid. Med hänsyn härtill har inom industridepartementetutarbetats förslag till lag om beslutanderätt för stiftelse, som har bildatsför att på regional nivå främja näringslivets utveckling. Förslaget harutformats så att beslutanderätten gäller frågor om bidrag eller annat stödtill näringsidkare inom stiftelsernas verksamhetsområde. Härigenom hållsmöjligheten öppen att utan ny lagstiftning överlämna till siftelserna ävenandra uppgifter av angivet slag än de som är aktuella. Beslutanderättengäller givetvis inte bara frågan om stöd skall utgå utan även frågor som rör t.ex. lånevillkor och avskrivning av lån enligt gällande riktlinjer. En motsvarandelag (1975:354) om beslutanderätt för företagareförening i fråga om kreditstödför arbetsmiljöförbättringar innehåller en bestämmelse om tystnadspliktbeträffande sådan information om företagens verksamhet, som inte bör komma tillallmän kännedom. Motsvarande bör gälla enligt den nya lagen. Nämnda lag(1975:354) bör upphävas i samband med att den nya lagen träder i kraft.Kreditstödel som där avses upphör att utgå i och med utgången av . Förslag till ny lag bör fogas till regeringsprotokollet idetta ärenden som bihang I. Prop.1977/78:40 194 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår dels att antaga förslaget till 1. lag om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att påregional nivå främja näringslivels utveckling, dds attgodkänna de riktlinjer, somjag har förordat för 2. uppbyggnad ochorganisation av regionala utvecklingsfonder 3. kreditverksamhetenvid utvecklingsfonderna 4. företagsserviceverksamhetenni. m. vid utvecklingsfonderna 5. omorganisationav den nuvarande verksamheten vid statens utvecklingsfond 7. inriktningen avverksamheien vid 8. stöd lillexploateringsförelag 9. stöd lill uppförande av kommunägda industrilokaler, dels all bemyndiga regeringen att 10. i huvudsaklig överensstämmelse medvad jag har förordat träffa avtal mellan staten och vederbörande landsting samti förekommande fall kommun utanför landsting om att bilda regionalautvecklingsfonder 11. vidla de övergångsanordningar ochåtgärder i övrigt som behövs för förslagens genomförande Prop.1977/78:40 195 Lagom beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att på regional Härigenom föreskrives följande. 1 S Enligt denärmare föreskrifter som beslutas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer far stiftelse, som har bildals för att på regional nivå främjanäringslivets utveckling, pröva fråga om bidrag eller annal stöd tillnäringsidkare inom stiftelsens verksamhetsområde. 2 § Den som hosstiftelse som avses i 1 S har tagit befattning med fråga som anges i paragrafenfår ej obehörigen yppa vad han därvid har erfarit om affärs- ellerdriftförhållanden. Denna lag träder i kraft den , då lagen(1975:354) om beslutanderätt för företagareförening i fråga om kreditstöd förarbetsmiljöförbättringar skall upphöra att gälla. Prop.1977/78:40 196 1. Inledning......................................................... .... I Småföretagens situationoch utvecklingstendenser ..... 4 2.1 Inledning ................................................... ... 4 2.2 Industrisektorn............................................. ... II 2.3 Företagsbeståndets utvecklinginom industrin .... .. 14 2.3.1 Nyetableringar....................................... 15 2.3.2 Utvecklingen hos de verksammaföretagen .. 20 2.3.3 Företagsförvärv..................................... 24 2.3.4 Nedläggningar ...................................... 28 2.4............................................................. Företagsbeståndetsutveckling inom vissa andra näringsgrenar ............................................ 30 2.4.1 Byggnadsindustrin ................................ 30 2.4.2 Varuhandeln ....................................... 33 2.4.3 Samfärdseln ......................................... 36 2.4.4 Tjänstesektorn ...................................... 37 2.5 Problemoch utvecklingshinder 39 2.5.1 Kapitalförsörjning.................................... 39 2.5.2 Kapitalbeskattning m. m........................... .. 43 2.5.3 Företagsservice .................................... 47 2.5.4 KompUcerad företagaremiljö .................. .. 49 2.5.5 Arbetsmarknadslagstiftningenm.m............. .. 50 2.5.6 Nyetableringshinder ............................... .. 52 2.5.7 Hinder förföretagsöveriåtelser ............... 54 Samhälletshittillsvarande insatser på småföretagsområdet 55 3.1................................................................. Kapitalförsöijning 55 3.2................................................................. Företagsservicem. 3.2.1 Information och rådgivning ...................... 58 3.2.2 Utbildning ........................................... 59 3.2.3 Exportfrämjande åtgärder ........................ 60 3.2.4 Underleverantörsinrikladeåtgärder .......... . 62 Företagareföreningarnasverksamhet m.m............... 62 4.1 Företagareföreningarnasnuvarande organisation och verksamhet 62 4.2 Företagareföreningsutredningensbetänkande .. 67 4.2.1 Företagareföreningarnasframtida verksamhet i stort 67 4.2.1.1 Utredningen ................................. . 67 4.2.1.2 Remissyttrandena .......................... 70 4.2.2.......................................................... Företagareföreningarnasframtida målgrupp 73 4.2.2.1 Utredningen ................................. 73 4.2.2.2 Remissyttrandena .......................... 74 4.2.3.......................................................... Företagsservicei fortsättningen 75 4.2.3.1 Utredningen ................................. 75 4.2.3.2 Remissyttrandena ......................... 78 1977/78:40 197 4.2.4.......................................................... Kreditstödi fortsättningen 80 4.2.4.1 Utredningen ................................. 80 4.2.4.2 Remissyttrandena .......................... 82 4.2.5.......................................................... Företagareföreningarnasresursbehov m.m 86 4.2.5.1 Utredningen ................................. 86 4.2.5.2 Remissyttrandena .......................... 87 4.2.6.......................................................... Företagareföreningarnasframtida organisation 88 4.2.6.1 Utredningen ................................. 88 4.2.6.2 Remissyttrandena ......................... 91 Rapporten(SIND 1975:6) Kursverksamheten m. m. vid statens industriverk ................................................... 96 5.1 Inledning ................................................... . 96 5.2 Förslagen i rapporten .................................. . 97 5.3 Remissyttrandena ...................................... 105 6.1 Förslagen ................................................. 113 6.2 Remissyttrandena ...................................... 115 Vissa internationellaförhållanden ....................... 119 7.2 .......................................... .-..... 121 7.7 Nederiänderna ........................................... 128 8.1 Inledning .................................................... 133 8.2 Uppbyggnad av regionalautvecklingsfonder .... 134 8.2.1 AUmänt ............................................... 134 8.2.2 Organisationsform, ledning ochuppföljning m. m 136 8.2.3 Målet för verksamheten .......................... 142 8.2.4 Uppgifter i stort..................................... 144 8.2.5 Prioritering mellan olikauppgifter ............... 147 8.2.6 Målgmpp ............................................ 147 8.2.7 Samordning av industripolitiskainsatser ... 150 8.2.8 Principer för finansiering .......................... 152 8.2.9 Kreditverksamheten ochutvecklingsfonderna 154 8.2.10 Omorganisationen avverksamheten vid statens utvecklingsfond 163 8.2.11 Företagsserviceverksamheten vidutvecklingsfonderna 167 8.2.12 Övriga frågor ...................................... 176 1977/78:40 198 8.3 Småföretagsinriktadfortbildning ....................... 177 8.4 Riktlinjer för SVETAB:sverksamhet .................... 182 8.6 Stöd till uppförande avkommunägda industrilokaler. 8.7 Sammanfattning av resursbehov ...................... 191 8.8 Författningsförslag ......................................... 193 8.9 Hemställan...................................................... 194 Åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling Prop.1977/78: 40 Anmälantill proposition om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagensutveckling såvitt avser ekonomidepartementets verksamhetsområde 1arbetet på att förbättra småföretagens villkor har ingått att inventeramöjligheterna att använda befintliga organ och institutioner för att stärkaföretagens utvecklingsmöjligheter. Inom ekonomidepartementets område fallerFöretagskapital Aktiebolag (i fortsättningen kallat Företagskapital). Jag vUlnu ta upp frågan om en utvidgning av bolagets verksamhet. Företagskapitalhar till föremål för sin verksamhet att medverka vid finansieringen av mindreoch medelstora näringsföretag i landet. Bolaget tillskjuter kapital genom attförvärva aktier eller andelar i näringsföretaget eller liknande rättigheter.Företagskapital kan också lämna eller förmedla krediter till företagen ochikläda sig garantiförbindelser för dem. Hälften av aktierna i bolaget ägs avstaten oeh hälften av affärsbankerna, inkl. Rörelsen drivs med anlitande av personalen hos ABIndustrikredit och AB Företagskredit, som också ägs till hälften av staten ochtill hälften av affärsbankerna. Företagskapitalhar i skrivelse till regeringen föreslagit att bolagetskall få rätt att förvärva aktier i ett företag även utan samband medkapitaltillskott till företaget. Bolaget har vidare hemställt att det får enegen organisation med erforderlig personal och egen verkställande direktör.Bankinspektionen och fullmäktige i har avgett yttranden över Företagskapitalsskrivelse. 2 Företagskapitalsuppgifter och verksamhet Företagskapitaltillkom i enlighet med ett avtal mellan staten och affärsbankerna.Riksdagen bemyndigade Kungl. Maj:t att träffa avtalet i överensstämmelse medde grunder som angavs i prop. 1972: 101 (NU 1972: 44, rskr 1972: 265). Syftetmed att inrätta Företagskapital an- Prop.1977/78: 40 2 gavsi propositionen (s. 8) vara att förbättra tillgången på riskbärande kapital förde mindre och medelstora företagen. Företagskapital har enligtbolagsordningen till föremål för sin verksamhet att medverka vidfinansieringen av mindre och medelstora näringsföretag här i landet. Vidfinansieringen tillskjuter bolaget kapital genom att i samband med nyemissionförvärva aktier eller andelar i företagen eller liknande rättigheter. Eftersomaktieförvärven skall motsvaras av ett kapitaltillskott till företagen i frågaoch inte till enskilda aktieägare, är Företagskapital däremot förhindrat att iannat sammanhang än vid nyemission förvärva aktier. Företagskapital kan ocksålämna eller förmedla krediter åt företagen och lämna garantiförbindelser.Medel som behövs för verksamheten anskaffar bolaget genom att ge utobligationer eller andra förskrivningar. Bolaget kan i övrigt driva verksamhetsom är förenlig med bolagets nu angivna uppgifter. Företagskapitalär ett kreditaktiebolag, på vilket lagen (1963: 76) om kreditaktiebolag ärtillämpUg. Enligt 5 § i denna lag står bolaget under tillsyn av bankinspektionen. KapitaltUlskotttill ett näringsföretag får ske endast om det är ägnat att befrämja företagetslönsamhet och sunda utveckling. Företagskapital får i princip förvärva endastminoritetsposter. SkuUe bolaget i särskilt fall ha erhållit röstmajoritet i ettföretag, därför att förhållandena har påkallat det, skall bolaget medverka tillatt denna situation inte består längre än hänsyn till bolagets och det berördaföretagets intressen skäUgen föranleder. För att åstadkomma ett finansielltstöd åt så många företag som möjUgt inom ramen för bolagets resurser och ävenuppnå största möjliga riskfördelning skall bolaget avveckla sina kapitalengagemangi kundföretagen så snart detta kan ske med skäligt hänsynstagande tillbolagets eget och kundföretagens intressen. Vid sådan avveckling skaUkundföretagets övriga ägare ha optionsrätt tUl de aktier eller andelar sombolaget avyttrar. Enligtbolagsordningen skall aktiekapitalet i utgöra lägst 20 milj.och högst 60 milj. kr. Aktiekapitalet uppgår f. n. till 20 milj. kr. Statenäger den ena hälften av aktierna och bankinstituten efter en viss fördelningden andra hälften. Bolaget har en reservfond på 4 milj. kr. Som särskildsäkerhet för bolagets förpliktelser har aktieägarna i förhåUande till vars ochens aktieinnehav ställt garantiförbindelser på 60 milj. kr. Bolaget får anskaffa medel för sin verksamhet genom att ge utobligationer eller andra förskrivningar till ett belopp som motsvarar högst detsammanlagda beloppet av garantiförbindelserna. Styrelseni Företagskapital består av tio ledamöter jämte högst tio suppleanter, av vilkastaten och bankinstituten utser hälften vardera. Ordföranden utses avregeringen medan vice ordföranden väljs av de styrelseledamöter sombankinstituten har utsett. Av de fem styrelseleda- 1977/78: 40 3 möter, som vardera aktieägargruppen utser, skall minst tvåvara utsedda inom styrelsen för AB Industrikredit. Motsvarande gäller vid valav suppleanter. Företagskapital anlitar AB Industrikredits och ABFöretagskredits ledning och övriga personal för den dagUga verksamheten. Dessabolag ägs liksom Företagskapital till hälften vardera av staten ochaffärsbankerna. Bolagen har gemensam styrelse och är helt samförvaltade.