prop · G10319 · 1977-12-31 00:00:00 — Detta innebär inte att sysselsättningskriteriet alltid är uppfylltom sökanden utför minst hälften av en normal årsarbetsinsats på denbrukningsenhet som stödet avser. 1 det enskilda fallet är det den sysselsättningsom framstår som den huvudsakliga och väsentliga för Prop.1977/78:19 136 sökandens försörjning, som bör vara avgörande vidbedömning av om sysselsättningskriteriet är uppfyllt. En jordbrukare kanexempelvis ha en heltidstjänst utanför jordbruket och ändå utföra mer änhälften av en normal årsarbetsinsats i det egna företaget. I detta fall är detsysselsättningen utanför jordbruket som framstår som den huvudsakliga sysselsättningen.En jordbrukare, som utför mer än hälften av en normal årsarbetsinsats såvälinom som utanför jordbruket, bör anses uppfylla sysselsättningskriteriet omsysselsättningen utanför jordbruket är av mer tillfällig eller osäker art. Sysselsättnings- och inkomstkriterierna föreslås om det ärfråga om ett kombinerat företag med jord och skog avse jord- ochskogsbruket tillsammans, en juridisk person vara uppfyllt av minst en av delägarnaeller medlemmarna i den juridiska personen, stöd till ett långsiktigt utarrenderat jordbruk avsearrendatorn, även om det är jordägaren som skall utföra investeringen ochansöker om statligt stöd samt om det är familjemedlemmar som driver jordbruket gemensamtavse en av dem. Möjligheterna att erhålla teoretisk yrkesutbildning harunder senare år förbättrats. Antalet elever vid gymnasieskolans jordbrukslinjehar ökat, vilket innebär att ett krav pä teoretisk yrkesutbildning börkunna ställas. De som f. n. är jordbrukare har däremot inte haft sammamöjlighet att skaffa sig teoretisk jordbruksutbildning. Den teoretiska utbildningenhar i många fall i stor utsträckning kompenserats av praktisk erfarenhet inomjordbruket eventuellt kombinerad med kortare teoretiska kurser. Dettaförhållande, tillsammans med den betydelse som praktisk yrkeserfarenhet fåranses ha för en jordbrukare, innebär enligt utredningen att det f. n. inte kananses vara motiverat att införa formella krav på teoretisk yrkesutbildning. Utredningen anser att det liksom i nuvaranderationaliseringssiöd bör finnas vissa allmänna villkor, som gäller oavsettstödform, företag etc. Sökanden skall vara i behov av stöd. Vidare bör statligtstöd för förvärv av fastighet högst få avse kostnaden för förvärvet. KöpeskUlingenför fastigheten skall vara skälig med hänsyn tUl den avkastning och nytta iövrigt, som kan påräknas under en följd av år. Stödet till investeringar ianläggningstillgångar, förvärv av maskiner, djur etc. bör högst avse ett beloppsom motsvarar kostnaden för åtgärden. Åtgärden och kostnaden för denna skallgodkännas av lantbruksnämnden och får inte utan lantbruksnämndens medgivande hapåbörjats innan ansökan om statligt stöd har avgjorts. För lån för vilket statiig garanti beviljas skall ställastillfredsställande s'äkerhet. Om s'ärskilda skäl föreligger bör dock kravet påsäkerhet kunna efterges. För avskrivningslån skall ställas tillfredsställandesäkerhet. Kravet på säkerhet bör dock kunna efterges om det är fråga om ettmindre 1977/78: 19 137 belopp, investering som utan större underhåll behållersitt värde under lånels löptid eller om särskilda skäl föreligger. Villkor för siatlig lånegaranti. Länegaranti bör liksomhittills kunna utgå till yttre rationalisering i form av marktillskott tilljordbruksföretag eller skogsbruksföretag samt till förbättring avbrukningsenhetens arrondering om åtgärden utgör ett lämpligt led i företagetsuppbyggnad. Vidare bör sådan garanti kunna utgå till inrerationalisering om åtgärden medför en långsiktig förbättring avbrukningsenhetens möjligheter att uppfylla målet förrationaliseringspolitiken. Lånegaranti bör även kunna utgå i samband inednyetablering för förvärv av jordbruksföretag eller kombinerat jord- ochskogsbruksföretag. Frågan om stöd för nyetablering pä en ren skogsfastighet harutredningen ansett ligga utanför dess uppdrag. För anskaffning av jordbruksinventarier och rörelsekapital(driftslån) bör lånegaranti liksom kunna lämnas i samband medtillträde av företag som förvärvats eller arrenderats, yttre rationalisering avmera väsentlig omfattning, genomgripande produktionsomläggning, samverkansrationaliseringav mer-a väsentlig omfattning och för att avhjälpa tillfälligalikviditetssvårigheter. Dessutom föreslår utredningen att driftslån även börkunna utgå i samband med införandet av ny teknik (biologiska, tekniska och organisatoriska förbättringar) och i samband med en successiv expansion som totalt sett ledertill ett ökat behov av driftkapital. Nuvarande möjlighet att lämna lånegaranti för inlösen avlån beviljat ur statiig lånefond på jordbrukets område och arrendegaranti isamband med ärrendering av en fastighet bör enligt utredningen finnas även ifortsättningen även om dessa stödmöjligheter utnyttjas i mycket litenutsträckning. Utredningen framhåller att det statliga stödet tillsamverkansförelag och yrkesmässig maskinhållning för jordbruket harsetts över (prop. 1975: 70, JoU 1975: 15, rskr 1975: 182). De förändringar avstödet till samverkansföretag och yrkesmässig maskinhållning för jordbruketsom beslutades berörs inte av utredningens förslag. Lånegaranti bör därföräven i fortsättningen på samma sätt som kunna utgå till samverkansföretagoeh yrkesmässig maskinhållning för jordbruket. Utredningen anser att nuvarande amorteringsvillkor förgarantilån i stort sett är tillfredsställande. För driftslån och lån tillinsats, förvärv eller lösen av andel i samverkansföretag föreslås dock enförlängning av den amorteringsfria tiden från högst 2 till högst 5 är. Om särskildaskäl föreligger föreslås lantbruksstyrelsen kunna medge att amorteringstidenför driftslån och lån till insats, förvärv eller lösen av andel isamverkansföretag kan förlängas till . 1977/78:19 138 Villkor för statsbidrag i ett allmäntrationaliseringsstöd. Utredningen anser att statsbidrag har haft en visspositiv effekt på jordbrukarnas investeringsvilja genom att ett bidrag jämförtmed lån har medfört en förbättring av jordbrukarnas likviditet och soliditet.Därigenom har man med bidrag kunnat främja investeringar som ansetts angelägnaför jordbmkets rationalisering. Utredningen framhåller att förbättringen av deskattemässiga avskrivningsreglerna fr. o. m. för framför alltekonomibyggnader har medfört att bidragets likviditetsförbättrande effektminskat och i många fall i stort sett upphört. Nuvarande skatteregler medger ensnabb avskrivning av säväl byggnadsinventarier som markanläggningar. Avskrivningenmedför ett minskat skatteuttag från företaget under de år avskrivningarna görs.Om investeringarna finansieras med lån med förhållandevis lång amorteringstidexempelvis statiiga garantilån medför kombinationen snabb avskrivning ochfinansiering på förhållandevis fördelaktiga villkor en positiv effekt.Utredningen anser därför att möjligheterna att med bidrag främja utförandet avangelägna investeringar har minskat och därmed också motivet för bidrag. Även ombidraget har minskat i betydelse sä att det numera inte är nödvändigt för attinvesteringar i vissa fall skall komma till utförande så har det enligtutredningen fortfarande en effekt på framför allt soliditeten och därmed ocksåen viss stimulanseffekt. Anser man det från samhällets synpunkt angeläget attstimulera investeringar av stor betydelse för rationaliseringsprocessen kan ettbidrag därför fortfarande vara ett verksamt medel. I samband med yttrerationalisering är det fortfarande motiverat att i vissa fall underlätta dessgenomförande med bidrag. Även bidrag tUl inre rationalisering anserutredningen motiverat om åtgärden inte kan förväntas komma till utförande utanextra stimulansinsats. Utredningen framhåller att även om en från allmän synpunktangelägen yttre rationalisering i vissa fall kan försvåras av en för hög köpeskUlingär det inte motiverat att lämna bidrag till markköp. Däremot kan det finnasmotiv för att i samband med en yttre rationalisering lämna bidrag till bl. a.sådana kostnader, som inte medför någon motsvarande nytta för köparen. En frånallmän synpunkt angelägen strukturrationalisering, som inte kan väntas kommatUl utförande utan extra stimulansinsats, kan därigenom underlättas. Som allmänförutsättning föreslås gälla att sökandens ekonomiska ställning är sädan atthan kan anses vara i behov av bidrag. Bidrag föreslås kunna utgå till kostnadför överloppsbyggnad och flyttning av ekonomibyggnad, till vissalant-mäterikostnader samt till andra kostnader i samband med yttre rationaliseringom särskUda skäl föreligger. Utredningen framhåller som har nämnts att bidragtill inre rationalisering numera är mindre motiverat . 1977/78: 19 139 det enligt utredningen inga motiv för ett generelltbidrag. Bidrag föreslås dock kunna utgå i vissa speciella fall tillinvesteringar som från allmän synpunkt framstår som angelägna men inte kanväntas komma till utförande utan någon extra stimulansinsats. Bidrag föreslås kunna utgå med högst av godkändkostnad för följande åtgärder, nämligen investering som innebär införande av för jordbruket nyteknik eller annan liknande åtgärd, som från allmän synpunkt framstår som angelägenmen som från den enskildes synpunkt framstår som ekonomiskt riskfylld. Det kanvara fräga om nya metoder i samband med uppförande av ekonomibyggnader, nyaplanlösningar, installation av nya tekniska hjälpmedel i byggnader,introduktion av nya produktionsgrenar etc. Bidrag bör dock inte utgå tillåtgärd som har karaktär av forsknings-eller försöksverksamhet. Sådan verksamhetbör liksom nu finansieras fr-ån andra källor, gemensamhetsanläggning som medför en storsamverkansrationalisering samt större vattenhushållningsföretag som utför för flerafastigheter gemensam torrläggning eller vattenreglering. Bidrag till inre rationalisering avseende åtgärder av detslag som här har redovisats förväntas enligt utredningen bli mindre vanliga. Bidragetär knutet till vissa speciella situationer, som kräver en övergripandebedömning. Beslut om bidrag bör därför enligt utredningen fattas avlantbruksstyrelsen. ViUkor för statsbidrag i ett regionaltrationaliseringsstöd. Utredningens förslag om allmänt rationaliseringsstödinnebär att länegaranti kommer att kunna lämnas enligt samma villkor i helalandet. Ett av regionala skäl motiverat rationaliseringssiöd lill jordbruket ivissa regioner bör enligt utredningen komplettera detta stöd. Stödet bör hasamma syfte som det allmänna rationaliseringsstödet och sålunda endast utgåtill företag som kan erhålla allmänt rationaliseringsstöd. Utredningen anser att investeringsverksamheten inte tordekunna stimuleras genom förbättringar av lånegarantivillkoren. Ett regionaltrationaliseringsstöd föreslås därför bestå av bidrag såsom komplement till ettallmänt rationaliseringsstöd. Utredningen föreslär att det regionalarationaliseringsstödet liksom nuvarande regionala rationaliseringsstöd skall kunna utgå till jordbruket i , , ,, , och samt landskapet avgränsning har utredningen grundat på skillnaderna i naturligaförutsättningar för jordbruksproduktion mellan olika delar av landet.Utredningen framhåller att även om effekten av bidrag har minskat så tordebidrag ändå ha en större effekt i det område som här har angetts än i övrigadelar av landet. 1977/78:19 140 att soliditeten i samband med en omfattande investeringpåverkas i större utsträckning, som risken för attlikviditetssvårigheter skall uppstå är större. Utredningen har inte funnit några motiv för att utökabidragsgivningen i samband med yttre rationalisering. Utredningen föreslårdärför att bidrag till yttre rationalisering även i fortsättningen bör utgåenligt samma regler i hela landet. Utredningen föreslår att bidrag till inre rationaliseringi det regionala rationaliseringsstödet bör utgå till utvecklingsbara företagför utförande av större och samlade investeringar som är nödvändiga förföretagets utveckling. Bidrag föreslås lämnas med högst av godkändkostnad dock med högst . Om särskilda skäl föreligger börlantbruksstyrelsen kunna medge att bidrag utgår med högst av godkänd kostnaddock med högst . bör inte utgå. Utredningen föreslår dessutom att bidrag liksom nu börkunna utgå till produktionsfrämjande åtgärder. I samband med större byggnadsinvesteringarbör ett sådant bidrag kunna utgå för anskaffning av en djurbesättning med högreavkastning än den befintliga. Bidrag bör endast utgå om det är fråga om enstadigvarande utökning av besättningen. Bidrag till begränsat utvecklingsbara företag föreslåsutgä till begränsade investeringar med högst av godkänd kostnad dock medhögst . bör inte utgä. Villkor för särskilt regionalpolitiskt jordbruksstöd.Flera utredningar har behandlat glesbygdsproblem. De utfördautredningarna antyder att utvecklingen har kommit till ett stadium därsamhället måste ta ställning till den framtida utvecklingen för vissa bygdermed allmänt svaga förutsättningar för ett näringsliv. Om särskilda stödinsatser blir nödvändiga för att behällavissa omrä-d.sn med allmänt svaga förutsättningar för ett näringsliv befolkade,bör deisa insatser enligt jordbruksutredningen även kunna omfatta ett stöd tiUjordbruket. Ett stöd till jordbruket i de områden det här är fråga om kanemellertid inte betecknas som ett jordbrukspolitiskt stöd utan fär anses utgöraen integrerad del av samhällets insatser för att upprätthålla näringsliv,service m. m. Utredningen har benämnt detta stöd särskiltregionalpolitiskt jordbruksstöd. Stödet, som kan motiveras av enbartsysselsättningssk'äl eller sysselsättningsskäl i kombination medlandskapsvårdsskäl, är avsett att kunna utgå i hela landet i områden med aUmäntsvaga förutsättningar för näringslivet och där samhället har satt in ellerplanerar olika stödåtgärder. Som villkor för stöd bör bl. a. gälla att detfrån allmän synpunkt är angeläget att området behålls befolkat och att det interinns tillräckliga sysselsättningsmöjligheter inom rimligt pendlingsavstånd. 1977/78:19 141 Verksamheten berör flera myndigheter såsom länsstyrelse, lantbruksnämnd,länsarbetsnämnd, företagareförening, kommuner etc. En plan bör upprättas fördet aktuella området, vilken visar vilka åtgärder som bör utföras och vilkainsatser samhället är berett att göra. Vid upprättandet av planen som kaninitieras av nägon berörd myndighet bör samråd ske mellan de olikamyndigheterna. När planen upprättats skall den behandlas av länsstyrelsen.Godkänns planen skall framställning därefter ske till lantbruksstyrelsen somskall pröva om området kan komma i fråga för särskilt regionalpolitisktjordbruksstöd. Stödet bör sedan området godkänts av lantbruksstyrelsen administreras av lantbruksnämnden. Stöd föreslås kunna utgä till jordbruksföretag underförutsättning att annat statligt rationaliseringsstöd inte utgår. Företagetskall ändå bedömas kunna utgöra en grund för brukarens sysselsättning ochinkomst. Vidare skall åtgärden medföra en rationalisering och förbättring avsysselsättnings- och inkomstmöjligheterna i jordbruket. Saknas full sysselsättningi jord- och skogsbruket efter den planerade åtgärdens utförande skallkompletterande sysselsättning kunna erhållas i annan verksamhet. Stöd föreslås kunna utgå som lånegaranti tillrationaliseringsåtgärd avseende ekonomibyggnad och markanläggning, anskaffningav djur, maskiner och rörelsekapital, förvärv av tillskottsmark och i sambandmed nyetablering förvärv av företag som skulle kunna komma i fråga förlånegaranti till rationaliseringsåtgärd. Bidrag bör lämnas till rationaliseringsåtgärdavseende ekonomibyggnad och markanläggning. Bidrag bör utgä med högst avgodkänd kostnad dock med högst . 5.2.4 Jämförelse inellan nuvarande stöd och ulredningensförslag Statligt stöd till rationaliseringsåtgärd kan enligtnuvarande bestämmelser utgå även om sökanden har sin huvudsakUgasysselsättning och inkomst utanför jordbruket. De föreslagna sysselsättnings-och inkomstkriterierna medför att en sädan person inte kan komma i fräga förstatligt stöd även om rationaliseringsåtgärden bidrar till att målsättningenför rationaliseringspolitiken uppnås. De företag som utredningen ansett bör komma i fråga förstatligt stöd överensstämmer i stort sett med dem som kan erhållastatligt stöd. Utvecklade och utvecklingsbara företag motsvarar i princip deföretag som f. n. kan erhålla Ä-stöd. Begränsat utvecklingsbara företag motsvarari huvudsak de företag som kan erhålla B-stöd och mjölkstöd. Förslagetinnebär att det blir möjligt att lämna lånegaranti till begränsatutvecklingsbara företag i södra och oavsett driftsinriktning.F. n. kan endast företag med mjölkproduktion komma i fråga. Företag som inte ärutvecklingsbara motsvarar i stort sett de företag som f. n. inte kan erhållastatligt rationaliseringsstöd. Lönsamhets-, likviditets- och strukturkraven pä företagen överens- 5 E ~ ra OJ c/, ,-------- , v: (L» t4- ' o 03 :ra - t= P , . - = i2 - (i) > ty '-. i« ra p .C ,E -o -'"SS - -o u .2 :0 XI on -t- °ra ( -a =ra :ra > ra =ra .f ra c :!3 - » -I ,S? ra .Q Ct;:? > OJ ra :ra r: t- < x: ra -*-. N " O I"? a i -O z c c t/) "2,'=2 c OJ '/I ro 3 c c -o ir O:ra ra 03 > c ra ra ,= ts M.t; .E s " rä' (L) ' , U- ra vt V5 -.jr. 1977/78: 19 .w ra 1- ra "7 > o'- i för d, a skin garant gsåtgäl ur, ma al, för' smark ag om Låne serini av dj kapit skott föret; - O) L- = -a XJ -- ra . :ra c to ,J so 00 c :g'=ra? ?-E"O o .E E -ra " 5; o-S r-- c/3 c ra I c/3 dJ .Q JI 2 U :£ T? -ra -o .5 era cu v- -* "=ra Ji opg S £?= -So 00 3 - S* rt j: \o - - - I/-1 -O 03 3 n .= .c wtiij _ - ; .- 3 ra '-> j - .y! i o QJ x ., "O S " > ' ;:; l!iS - = -;= :c 'ä - ' o = ." :: u-i «y-,ra - -: ri r-i '-/"- ?. i_t/:i/ic/:*- C/1 Of)- L- _< - '- - 5 X ra ra ra -7 ra -a +- , . . 4- . r- CU .- . 5 " -O E T 3 p- = ra Se 2 ra :£ c = ".tr ,3:gjO «i c,:h (/; *- cu c/3 Q. cu 3 i- cii .C c/3 c/3 C c/3 O 0 'Z oi) - ra -- rrj ra ..S? cu c/3 00 ir ra c E era Huv sättr vuds från 00 ra u , D T- -*' -* ra 0/ ' 3 ra C/= c " +- CD ' :£ o 3 u-o E >-r ra c a Sb'E 5 .a" 3 - T, c cu c c lh racu 6o'5 5 12'" :0 1/ '/ 1/3 0 '' 00 -t 'iH 'E = .S f c _ 00 00 .r OJ.E *- .E t- o TT * - U l- OJ <- "l '£ ; c 3 _o c SS 3-2 y = 00--= ra 00 = ra ra 1977/78:19 144 stämmer i sina huvuddrag med nuvarande krav.Samhällsekonomiska synpunkter föreslås dock bli beaktade vidstrukturbedömningen liksom att det finns vissa fasta resurser i jordbruket,vilka saknar eller har ett lågt alternativvärde och därigenom på kort siktbidrar till att det rationaliseringspolitiska målet kan uppnås. De föreslagna villkoren för garantilån innebär en utökningav möjligheterna att lämna driftslån samt förbättrade amorteringsvillkor fördriftslån och för lån till insats, förvärv eller lösen av andel i samverkansföretag. Den föreslagna låneformen lån med uppskjuten ränta ochsärskilt regionalpolitiskt jordbruksstöd har ingen motsvarighet i nuvarandefinansieringsstöd till jordbruket. Utredningens förslag om bidrag i ett allmäntrationaliseringsstöd innebär att vissa mindre bidrag i samband med yttrerationalisering upphör. I övrigt behålls detta bidrag oförändrat. De nuvarandebidragen till inre rationalisering i samband med genomgripande och kapitalkrävandeyttre rationalisering upphör. Sådana bidrag föreslås däremot kunna utgå för attunderlätta införandet av för jordbruket ny teknik samt liksom nu för attunderlätta ökad samverkan och utförandet av större vattenhushållningsföretag. Utredningens förslag om bidrag i ett regionaltrationaliseringsstöd innebär att nuvarande regionala stödformer samordnas i enstödform. Den nuvarande kopplingen till en yttre rationalisering upphör. Därmedkan ett större antal företag i princip komma i fråga för bidrag. Det blir dock möjligt att i vissa fall lämna bidrag till åtgärd förinre rationalisering med högst och även till produktionsfrämjandeåtgärder. Högsta bidrag till begränsat utvecklingsbara företag höjsfrän , i vissa fall , ttll . 5.2.5 Investeringssubventioner som alternativ till högreproduktpriser Utredningen har haft i uppdrag att undersöka möjligheternaatt genom en utbyggnad av investeringsstödet kunna begränsa prisökningarna påjordbruksprodukter. Utredningen framhåller att investeringsverksamheten kanstimuleras antingen genom höjda produktpriser eller med investeringsbidrag somsänker produktionskostnaden. 'Väljer man att stimulera investeringsverksamhetenmed bidrag blir bidraget i detta fallet ett alternativ till prisökning. Dennaform av investeringsstöd som innebär en begränsning av den enskildes möjlighetatt utan samhällets medverkan utföra investeringar har utredningen benämntinvesteringssubventioner. För att ett system med investeringssubventioner skall varafördelaktigt från samhällets och konsumenternas synpunkt bör det enligt utredningenvara flexibelt, vilket innebär att det skall kunna anpassas 1977/78:19 145 med hänsyn rill behovet av att stimulerainvesteringsverksamheten. Det bör dessutom vara selektivt och i stortöverensstämma med övrigt rationaliseringsstöd för att investeringsverksamhetenskall kunna styras. Från jordbrukarnas synpunkt bör systemet vara stabilt,vilket innebär att systemet bör finnas kvar oförändrat under relativt lång tid.Investeringssubventionerna bör dessutom utgå generellt med hänsyn till att deär ett alternativ till prisökningar. Beaktas såväl jordbrukarnas som konsumenternasintressen vid utformningen av ett system med investeringssubventioner medfördetta enligt utredningen sådana modifieringar att de samhällsekonomiskafördelarna med systemet blir kraftigt reducerade. Utredningen anser att det i första hand ärmjölkproduktionen som skulle kunna komma i fråga för investeringssubventionereftersom investeringarna i byggnader för mjölkproduktion pä sikt bedöms böraöka och byggnadskostnaderna har stor betydelse för lönsamheten imjölkproduktionen. Utredningen anser att även om det finns behov aven ökning av investeringarna i byggnader för mjölkproduktion motiverar nuvarandeproduktionsutveckling inte någon generell stimulans av investeringar ibyggnader för mjölkproduktion. Produktionen har mellan åren 1971 och 1975stigit frän 2 865 milj. kg 3 115 milj. kg. Utvecklingen bör dock följasmed uppmärksamhet. Blir en stimulans av investeringsverksamheten imjölkproduktionen nödvändig, anser utredningen att denna i stället böråstadkommas med ett budgetfinansierat investeringsbidrag. Härigenom kan manerhålla ett investeringsstöd som överensstämmer med övrigt rationaliseringsstöd.Investeringsbidrag innebär att samhället på kort sikt betalar kostnaden för enfrån allmän synpunkt motiverad styrning av investeringsverksamheten. Ettinvesteringsbidrag kommer genom bidragets stimulanseffekt påinvesteringsverksamheten att leda till att prisnivån för mjölk blir lägre änvad som annars skulle ha blivit fallel. Ett sådant investeringsbidrag påverkarjordbrukarnas anskaffningskostnad för ekonomibyggnader och därmed ocksåproduktionskostnaden, som jordbrukarna i samband med prisöverläggningarnaskall ha ersättning för. 5.2.6 Grunderna för prisstödet till jordbruket i norraSverige Prisstöd i form av pristtllägg på mjölk, kött och fläskutgår till jordbruket inom vissa områden av landets norra och mellersta delar. Syftelmed prisstödet är att höja lönsamheten hos jordbruket i dessa områden till ennivå som är jämförbar med den för det mellansvenska jordbruket. Grunderna ochområdesindelningen anges i kungörelsen (1971:421) om prisstöd rill vissajordbruk (omtryckt 1974:420). 1971 och riksdagar har uttalat att prisstödetbör ses över (prop. 1971: 74, JoU 1971: 33, rskr 1971: 149 och prop.1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275). Senaste översyn ägde rum före den 1juli 10 1977/78. 1977/78: 19 146 1977 varvid prisstödet höjdes motsvarandeutvecklingen av produkttonsmedelsprisindex oktober 1973oktober1976 (prop. 1976/77: 94, JoU 1976/77: 28, rskr 1976/77: 257). Utredningen har analyseratproduktions- och inkomstutvecklingen i norra samt utförtberäkningar över skillnader i produktionskostnad vid jordbruksföretag imellersta och norra /76. Analysen visar att dennedåtgående trenden i produktionsutvecklingen i norra har kunnatbrytas.