prop · G10390 · 1977-12-31 00:00:00 — 1. mål om utdömande av vite, 2, mål enligt bevissäkrtngslagen (1975: 1027) förskatte- och avgifts processen, om handlings undantagande från taxeringsrevision, skatte revision eller annan granskning och om befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringslagen (1956: 623), 3. mål om omhändertagande för utredning enligt 30 §barnavårdsla gen (1960: 97), 4, mål enligtuppbörds- och folkbokföringsförfattningarna med undantag av mål omarbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt, 5, mål omuppdelning av taxeringsvärde enligt 8 § 3 mom. sista stycket kommunalskatielagen(1928: 370), 6. mål som avser ändring av taxerad inkomst med högst 500kronor, 7, mål enligt skatte- och taxeringsförfattningarna ivilket beslutet överensstämmer med parternas samstämmiga mening, 8. mål i vilket saken är uppenbar. Denna lag träder i kraft , 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1973:1108, 2 Senaste lydelse 1975: 1033, 1977/78: 90 13 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , Mundebo,Krönmark, , , , Lagrådsremissmed förslag till ändring i utlänningslagen (1954:193), m. m. Omfattandereformer har genomförts på utlänningslagstiftningens område.Åtskilliga frågor kvarstår emellertid att lösa och reformarbetet fortsätter. Utlänningslagkommitteniavgav delbetänkandet (SOU 1977: 28) Kortare väntetider iutlänningsärenden. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av riksåklagaren (), Sveahovrätt, kammarrätten i , justitiekanslern (), (),, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),(), statens invandrarverk (), statskontoret,(), , länsstyrelserna i ,, och , samt län, länsstyrelsernasorganisationsnämnd (), , polisutredning (Ju 1975:08), decentraliserings-utredningen (Kn 1975:01), länsdomstolskommittén (Kn1977:01), i (LO), (), (), , . Föreningen , invandrarbyråer. Yttrandenhar överlämnats, av UHÄ från rektorsämbetena vid , Lunds och Umeåuniversitet, av i från polisstyrelserna iStockholms och polisdistrikt samt , avlänsstyrelsen i från polisstyrel- 1Kammarrättspresidenten , förbundsjuristen ,riksdagsmannen samt sekreterarna . Prop.1977/78: 90 I4 sernai , och polisdistrikt samt av iGöteborgs och län från polisstyrelsen i . Yttrandenöver betänkandet har dessutom avgetts av , ochFolkpartiets ungdomsförbund samt suppleanten i , SIVhar i skrivelse föreslagit ändrade bestämmelser omuppehållstillstånd för gäststuderande. Över skrivelsen har yttranden avgetts avRPS, stiftelsen , dåvarande universitetskanslersämbetet (UKÄ),, , , folkhögskoleutredningen (U 1972:08), (), ,, Centralorganisationen /SR och (). Yttrandenhar överlämnats av UKÄ från rektorsämbetena vid , , ,och , högskolan i , Tekniska Högskolan iStockholm och . 2 Huvuddragen av gällande ordning enligt utlänningslagen och utlänningskungörelsen 2.1 Uppehålls- och arbetstillstånd m. m. Ar1966 infördes i vårt land reglerad invandring av arbetskraft. Det skedde motbakgrund av de stora sociala problem som orsakades av den ökande invandringenav arbetskraft från . Den reglerade invandringen innebär i principatt utlänningar tillåts slå sig ned och söka sin utkomst i endast i denomfattning som bedöms förenlig med landets resurser och den politik som försinom andra samhällsområden. Syftet är att invandrade utlänningar skall kunnaleva på samma nivå som övrig del av befolkningen. Ordningen med en regleradarbetskraftsinvandring har bekräftats av statsmakterna vid olika tidpunkter.Av särskild vikt är de riktlinjer för utlänningspolitiken som statsmaktema antogår 1968 (prop, 1968:142, SU 196, rskr 405), Dessa riktlinjer gäller fortfarandeoch har (prop. 1975: 26, InU 6, rskr 160) kompletterats med riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken m, m. Även vid detta senare tillfällefastslogs att invandringen i fortsättningen skall vara reglerad. Bestämmelsernai utlänningslagen (1954: 193 UtlL) och utlänningskungörelsen (1969: 136 UtlK)om uppehålls- och arbetstillstånd innebär i huvudsak följande. Regeringenfår enligt 7 § UtlL förordna att utlänning inte utan tillstånd får resa ineller uppehålla sig i vårt land. Sådant tillstånd meddelas som visering, frånvilken här kan bortses, eller uppehållstillstånd. Prop.1977/78: 90 15 Uppehållstillståndkan meddelas eller, för den som är fast bosatt här, som permanentuppehållstillstånd (9 §), Tillstånd meddelas av (11 §). I anslutning tillde nämnda bestämmelserna finns närmare föreskrifter i 3241 c §§ UtlK. Av 32 §framgår att utlänning inte får uppehålla sig i landet än tre månaderfrån inresan utan att ha uppehållstillstånd. Undantagna är medborgare i annatnordiskt land samt ogift utländskt barn , om barnets vårdnads-havareeller någon av dem antingen är svensk medborgare eller är bosatt här och haruppehållstillstånd. Ansökan om uppehållstillstånd görs hos polismyndigheten iden ort där utlänningen bor (35 §). gör utredning omutlänningens försörjningsförmåga och personliga förhållanden (36 §). Ärendetprövas därefter av . Är utlänningen fast bosatt i landet och är detuppenbart att han inte kan vägras fortsatt uppehållstillstånd av s. k. vandelsskälfår permanent uppehållstillstånd meddelas (41 a§). Med vandelsskäl avses sådanaomständigheter som enligt 19 § första stycket 25, 20 § eller 29 första stycketUtlL kan föranleda avvisning eller utvisning. 1UtlL eller UtlK anges inte annat än beträffande utländsk studerande undervilka förutsättningar uppehållstillstånd får meddelas, I den nämnda prop,1968: 142 ges vissa riktlinjer för den centrala utlänningsmyndighetenstillståndsprövning. För att få uppehållstillstånd för stadigvarande vistelsekrävs i regel att sökandens försörjning är tryggad antingen genom eget arbeteeller på annat sätt. Eftersom försörjningen i allmänhet endast kan tryggasgenom eget arbete får arbetstillståndet en avgörande betydelse för frågan omuppehållstillstånd skall beviljas. Kan utlänningen få arbetstillstånd, ansesförsörjningskravet uppfyllt och uppehållstillstånd kan beviljas. Under vissaförutsättningar kan uppehållstillstånd beviljas trots att försörjningskravetinte är uppfyllt. Sålunda kan make och oförsörjda barn till utlänning, som hartillstånd att vistas och arbeta här, få uppehållstillstånd utan prövning avförsörjningsförmågan. Motsvarande gäller utlänningens eller hans makesföräldrar eller annan nära släkting, men bara om föräldrarna eller släktingenär väsentligt beroende av den härvarande för sin försörjning och denne harekonomiska möjligheter att svara för försörjningen. Uppehållstillstånd kanvägras på gmnd av utlänningens personliga förhållanden. Därvid får endastbeaktas sådana omständigheter som kan medföra avvisning enligt 19 § förstastycket 25 eller 20 § UtlL eller utvisning enligt 29 § första stycket UtlL. Bestämmelserom arbetstillstånd finns både i UtlL och UtlK. Enligt 15 § första stycket UtlLfår regeringen förordna att utlänning inte utan arbetstillstånd får innehaanställning här i riket eller, med visst undantag, utöva verksamhet somföranleds av anställning utomlands. I 13 § ges vidare regeringen befogenhet attföreskriva att utlänning, som avser att ta sådan anställning eller utöva sådanverksamhet som kräver arbets- 1977/78: 90 tillstånd,inte får resa in i riket förrän tillståndet har meddelats. Föreskrifter inämnda hänseenden lämnas i 4254 §§ UtlK. Dengrundläggande bestämmelsen för den reglerade invandringen återfinns i 46 § UtlK.Bestämmelsen innebär att utlänning som kommer hit för att arbeta, i regel skallha ordnat arbete och arbetstillstånd före inresan. Tillståndet meddelas iprincip av sedan yttrande inhämtats från AMS. Avgörandet av frågan omarbetstillstånd grundas på en arbetsmarknadsbedömning som görs avarbetsmarknadsverket och arbetsmarknadens parter. Bostadsfrågan måste ocksåvara löst. AMS följer praktiskt taget alltid arbetstagarorganisationens uppfattning.SIV följer i sin tur så gott som undantagslöst AMS rekommendation. När arbetstillståndbeviljas ges det i allmänhet första gången och är begränsat tillvisst yrke. Däremot är det inte knutet till viss arbetsgivare, inte ens tillden arbetsgivare som lämnat anställningserbjudandet. i får invandrarenarbetstillstånd utan yrkesbegränsning. Han kan också fåpermanent uppehållstillstånd som ersätter både tidsbegränsat uppehållstillståndoch arbetstillstånd. Frånhuvudregeln att den som vill invandra till måste ha sin tillståndsfrågalöst före inresan fiims vissa undantag (46 § UtlK), Till en början är vissautlänningar undantagna från skyldighet att ha arbetstillstånd eller kanbefrias från den skyldigheten (42 § andra stycket, 42 a §, 43 och 44 §§ UtlL),Undantagna från sådan skyldighet är bl, a, nordbo och innehavare av permanentuppehållstillstånd. Den som är gift m.cd svensk medborgare är likaså undantagenfrån skyldighet att ha arbetstillstånd men måste ha uppehållstillstånd, vilketkan beviljas även efter inresan. Arbetstillstånd kan beviljas efter inresan närsökanden har rest in för att förena sig med familjemedlem som är stadigvarandebosatt här eller det föreligger "annat särskilt skäl". Sådanasärskilda skäl föreligger framför allt när utlänningen är politisk flyktingeller i övrigt omfattas av 2 § UtlL, Avdet senast sagda framgår att invandring i viss utsträckning tillåts vid sidanav den reglerade invandringen. Detta gäller som nämnts i första handbeträffande politiska flyktingar (2 § första och andra styckena UtlL), Tilldenna grupp hör också krigsvägrare samt utlänningar som på grund av depolitiska förhållandena i hemlandet inte vill återvända dit och som kan åberopatungt vägande omständigheter till stöd för detta (2 § tredje stycket UtlL),Även i vissa andra mycket begränsade undantagsfall kan humanitära skäl ledatill att uppehålls- och arbetstillstånd meddelas den som rest in utan att haordnat arbetstillstånd i förväg (se SOU 1977: 28 s, 47). Enannan grupp utgörs av de s, k. anknytningsfallen. Den som kommer hit för attförena sig med familjemedlem som är stadigvarande bosatt här kan, som nyssnämnts, beviljas arbetstillstånd efter inresan. 1977/78: 90 17 familjemedlem har i praxis ansetts dels make, dels annanperson som sökanden sammanbott med under äktenskapsliknande former, dels undervissa förutsättningar "hemmavarande" barn som vid föräldrarnasflyttning till inte följde med, dels annan nära släkting underförutsättning att släktingen i hemlandet har tillhört samma familjege-menskapsom den härvarande familjemedlemmen. Gifta barn har i allmänhet inte bedömtstillhöra samma familjegemenskap som föräldrarna. När det gäller "sistalänken" i en familj, dvs. en eller undantagsvis flera personer vilkassamtliga nära släktingar är bosatta här, har "särskilt skäl" att gearbetstillstånd bedömts föreligga trots att familjegemenskap ej rått. Särskilt skäl att ge arbetstillstånd efter inresan har ipraxis även ansetts föreligga för den som har ingått äktenskap ocli/ellersammanbor med här bosatt person i fall där anknytningen har uppkommit efter utlänningensinresa i riket. Om omständigheterna ger anledning misstänka att förhållandet ären konstruktion, beviljas tillstånd endast regelmässigt sexmånader. I tveksamma fall kan tillståndet förlängas i flera sexmånadersperioder.Den definiriva invandringsprövningen kan då komma att ske först sedan sökandenvistats här . Föreligger sådana omständigheter att det förefaller varaett skenförhållande och kan någon rimlig förklaring inte lämnas, vägrastillstånd även om äktenskap ingåtts. Slutligen skall nämnas att särskilda bestämmelser gällerbeträffande gäststuderande. Utlänning som är inskriven vid svensk läroanstaltoch har sin försörjning tryggad genom egna medel, stipendium,studielån eller på annat liknande sätt får enligt 37 § UtlK inte utan särskildaskäl vägras uppehållstillstånd . Särskilt skäl att vägrauppehållstillstånd anses föreligga, när sökanden har för avsikt att stanna kvari landet efter studietidens slut, 2.2 Avlägsnande av utlänning från Utlänningskontrollen är uppbyggd enligt två principer,dels som en individuell kontroll, dels som en generell kontroll. Denindividuella kontrollen avser att förhindra att en icke önskvärd utlänningvistas i landet. Han kan antingen avvisas, utvisas eller förvisas enligt bestämmelseri UtlL. Den generella utlänningskontrollen avser att regleratillströmningen av invandrare. Detta åstadkommes genom att regeringen har fåtträtt att förordna att utlänning inte utan tillstånd får resa in, uppehålla sigeller arbeta i landet. Utlänning kan avvisas om han inte har erforderligt passoch tillstånd att resa in i landet. Han kan förpassas om han vistas här utantillstånd. 2 1977/78. 1977/78: 90 18 Bestämmelserom avvisning finns i 1821 a §§ UtlL. Utlänning kan enligt 18 § UtlL avvisas påformella grunder. Det får ske när utlänningen inte då så fordras har pass ochtillstånd att resa in i landet och, om han avser att besöka annat nordisktland, även tillstånd att resa in dit. Detsamma gäller om han försöker undvikaatt vid inresan visa upp sitt pass för polismyndighet och lämna begärdaupplysningar eller om han vid inresan mot bättre vetande lämnar oriktig uppgiftsom kan inverka på hans rätt att resa in eller svikligen förtiger sådantförhållande. Utlänningkan vidare avvisas på materiella grunder. Enligt 19 § första stycket UtlL fårhan avvisas 1) om han kan antas komma att sakna erforderliga medel för sinvistelse här i landet eller, om han ämnar besöka annat nordiskt land, för sinvistelse där samt för sin hemresa, 2) om han ämnar söka sitt uppehälle här ilandet eller i annat nordiskt land och det skäligen kan antas att han intekommer alt ärligen försörja sig, 3) om han, enligt vad som är känt, under desenast förflutna två åren yrkesmässigt bedrivit otukt, yrkesmässigt utnyttjatannans otuktiga levnadssätt eller yrkesmässigt bedrivit olovlig införsel ellerutförsel, 4) om han tidigare inom eller utom landet blivit dömd tillfrihetsstraff och det skäligen kan befaras att han kommer att fortsättabrottslig verksamhet här i landet eller i annat nordiskt land, 5) om det medhänsyn till hans föregående verksamhet eller eljest skäligen kan befaras atthan kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhethär i landet eller i annat nordiskt land eller 6) om i lag eller med stöd avlag bestämmelse har meddelats om avvisning med anledning av resolution, som harantagits av säkerhetsråd. Utlänning kan på begäran av dencentrala utlänningsmyndigheten i annat nordiskt land avvisas också i annatfall, om det kan antas att han annars beger sig till det land som framställt sådanbegäran. Avvisning enligt 19 § UtlL kan icke ske av utlänning, som har viseringeller uppehållstillstånd. I 20 § finns bestämmelser om avvisning av terrorist. Avvisningenligt 18 § skall ske vid utlänningens ankomst till riket eller inom därefter(21 § UtlL). Efter lagändring gäller , att avvisningenligt 18 § i vissa fall kan ske senare (prop. 1976/77:132, AU 31, rskr 320,SFS 1977: 483). Har utlännings rätt att resa in i riket inte prövats vidankomsten, får avvisning ske när utlänningen första gången uppsöker elleranträffas av polismyndighet eller inom därefter men inte senare än tremånader efter ankomsten. Avvisning med stöd av 19 § skall ske vid ankomsteneller från den. Detär enligt 21 § polismyndighet som beslutar om avvisning, I avsevärdutsträckning är dock polismyndigheten skyldig att underställa avvisningsfrågan.Det skall ske om utlärming påstår att han är politisk flykting ellerkrigsvägrare och påståendet inte är uppenbart oriktigt. Likaså skallunderställning ske om utlänning i övrigt åberopar politiska 1977/78: 90 19 skälmot atl vilja återvända till hemlandet och omständigheterna, som åberopas tillstöd därför, inte kan lämnas utan avseende (21 a § första stycket UllL),Detsamma gäller om polismyndighet finner det tveksamt om utlänning, mot vilken avvisningsanledningförekommer, bör avvisas eller om avvisning skall ske på begäran av centralutlänningsmyndighet i annat nordiskt land (21 a § andra stycket UtlL). Polismyndighetsbeslut om avvisning kan överklagas hos (44 § första och andra styckena UtlL).Talan mot SIV:s beslut förs hos regeringen (46 § första stycket UtlL). Avvisningsbeslut,som har meddelats av polismyndighet vid utlänningens ankomst till riket ellerinom därefter, skall verkställas utan hinder av besvär (57 § förstastycket UtlL). Detsamma gäller avvisningsbeslut som har meddelats när en utlänning,vars rätt att inresa inte har prövats vid ankomsten, första gången har uppsökteller anträffats av polismyndighet eller inom därefter. Om utlänningenanför besvär kan han hos besvärsmyndigheten begära att den avbryterverkställigheten till dess beslut meddelats i awisningsärendet (inhibition). Den avläsnandeformsom används för den generella utlänningskontrollen är som nämnts förpassning.Utlänning kan förpassas ur landet om han uppehåller sig här utan att haerforderligt pass och tillstånd att vistas här (22 § UtlL), Till förpassningsbeslutetkan knytas ett förbud för utlänningen att återvända till landetutan tillstånd av den centrala utlänningsmyndigheten (24 § UtlL), Förpassningsbeslutmeddelas av (23 § UtlL), vars beslut normalt kan överklagas hos regeringen. Utlänningkan med stöd av 29 § UtlL utvisas ur landet, 1) om han yrkesmässigt bedriverotukt eller annars underlåter att efter förmåga söka ärligt försörja sig, 2) omhan är hemfallen åt alkoholmissbruk eller narkotikamissbruk och därför farligför annans personliga säkerhet eller om han för ett grovt störande levnadssätt,3) om han av tredska eller uppenbar vårdslöshet gång efter annan undandrar sigatt uppfylla sina förpliktelser mot det allmänna eller mot enskild person eller4) om han under loppet av de senast förflutna fem åren utomlands genom dom somäger laga kraft blivit dömd till frihetsstraff för brott, för vilket utlämningfår ske enligt svensk lag, eller undergått honom ådömt frihetsstraffför sådant brott och det på grund av gärningens beskaffenhet och övrigaomständigheter kan befaras att han kommer att fortsätta brottslig verksamhethär. Vidbedömande om utläiming bör utvisas skall hänsyn tas till utlänningens levnads-och familjeförhållanden samt till längden av den tid som han har vistats iriket. Utlänning som har permanent uppehållstillstånd ellersedan minst fem år tillbaka är bosatt i landet får utvisas endast om detföreligger synnerliga skäl. Utlänningkan vidare enligt 34 § UtlL utvisas genom beslut av rege- 1977/78: 90 20 ringenom det är påkallat av hänsyn till rikets säkerhet, s. k, politisk utvisning.Detta har mycket sällan förekommit. Beslutom utvisning meddelas på två undantag när av länsrätt (30 § första stycket UtlL),Länsrätts beslut överklagas enligt förvaltningsprocesslagens (FPL) regler hoskammarrätt, vars beslut kan överklagas hos regeringsrätten (44 § tredje stycketUtlL). Omutlänning åberopar politiska skäl mot att återvända till hemlandet eller påståratt han är krigsvägrare, skall påståendet prövas först i samband medverkställigheten av utvisningsbeslutet (30 § första stycket UtlL). Avlägsnandeav utlänning med anledning av brott sker genom förvisning. Utlänning kanenligt 26 § UtlL förvisas, om han har begått brott på vilket kan följa fängelsei eller om villkorlig dom eller skyddstillsyn som har ådömtshonom för sådant brott undanröjs och det på grund av gärningens beskaffenhetoch övriga omständigheter kan befaras att han kommer att fortsätta brottsligverksamhet här i landet eller om brottet annars föranleder att han inte bör fåstanna kvar. Utlänning kan vidare enligt 27 § UtlL förvisas om han har begåttbrott, på vilket enligt UtlL eller enligt författning som utfärdats med stöd avUtlL kan följa fängelse samt omständigheterna vid gärningens begående är försvårande,eller om han under de före gärningen senast förflutna två åren har funnits skyldigtill brott av samma slag. Påsamma sätt som vid utvisning skall vid bedömande om utlänning bör förvisas tashänsyn till utlänningens levnads- och familjeförhållanden samt till längden avden tid han vistats i riket. Utlänning, som hade permanent uppehållstillståndsedan minst ett år när åtalet väcktes eller som då var bosalt i riket sedanminst , får förvisas endast Öm det föreligger synnerliga skäl. Dom ellerbeslut om förvisning skall enligt 28 § UtlL innehålla förbud att återvända tillSverige. Förbudet kan tidsbegränsas. Allmän domstol beslutar om förvisning.Talan mot beslut om förvisning förs enligt (RB) regler hoshovrätt och högsta domstolen (44 § fjärde stycket UtlL). Bestämmelserom verkställighet av avlägsnandebeslut finns i 53 62 §§ UtlL, De inledandeparagraferna, 53, 54 och 54 a §§, behandlar de s. k, politiskaverkställighetshindren. Politisk flykting får inte vid verkställighet av avlägsnandebeslutbefordras till land där han löper risk att bli utsatt för politisk förföljelseeller till land där han inte kan vara säker på att inte sändas till land därhan löper sådan risk. Från bestämmelsen görs undantag i vissa fall dåutlänningen utgör en fara för vårt land. Ett liknande skydd gäller förkrigsvägrare. Enligt55 § UtlL bör utlänning som avvisas sändas till land varifrån han har kommithit. Utlänning som förpassas, förvisas eller utvisas bÖr 1977/78: 90 21 sändastill sitt hemland eller, om detta inte kan bestämmas, till land från vilket hanhar kommit hit. Möter hinder mot verkställighet till land som har nämntseller föreligger annars särskilda skäl mot verkställighet dit kan utlänningenbefordras till det land som är lämpligast. Utlänning, som har kommit från någotav de övriga nordiska länderna, kan sändas dit. Tidigarehar nämnts att avvisningsbeslut i vissa fall kan verkställas utan hinder avbesvärstalan (2,2.1). I övrigt krävs att dom eller beslut om avlägsnande harvunnit laga kraft eller att utlänningen har avgett nöjdförklaring för attmyndighet skall få verkställa beslutet (jfr 57 §). Avvisning skall så snart detkan ske verkställas av polismyndighet. Verkställighet av förpassning,förvisning och utvisning ankommer på länsstyrelse (58 § första stycket UtlL).Polismyndighet och länsstyrelse får meddela anstånd medverkställighet, om utlänningen begär det för att ordna enskilda angelägenhetereller av annan godtagbar orsak eller myndigheten av armat skäl finner attanstånd bör meddelas (66 § tredje stycket och 67 § fjärde stycket UtlK). Påsamma sätt som beträffande beslut om avvisning skall verkställighetsärende ivissa fall underställas . Det skall ske om utlänningen påstår sig varapolitisk flykting eller krigsvägrare och påståendet inte är uppenbart oriktigtsamt när utlänningen i övrigt åberopar politiska skäl mot att bli sänd tillsitt hemland och de åberopade omständigheterna inte kan lämnas utan avseende.En förutsättning för underställning är att skälen inte har prövats (58§ andra stycket UtlL), Vidare skall underställning ske bl. a om svårighet mötervid verkställighet eller det är tveksamt hur verkställighet skall ske (60 §första stycket UtlL). om verkställighet som underställts på gmnd av åberopade politiska skälkan överklagas hos regeringen (59 § UtlL). Enligt60 a § UtlL skall ett avlägsnandebeslut anses verkställt när utlänningen harlämnat riket efter att ha fått del av beslutet. Normalt sker dockverkställighet genom myndighets försorg. Vid förpassning meddelasverkställighetbeslutet av länsstyrelse, medan polismyndighet har hand om detpraktiska genomförandet av verkställighetsbeslutet. Beträffande handläggningenav verkställighet av bl, a. sådant beslut gäller följande. Det lagakraftvunna förpassningsbeslutetsänds till vederbörande länsstyrelse för (67 § tredje stycket UtlK) attverkställas . Detta kan ske genom att utläimingen åläggsatt lämna landet om det är sannolikt att han rättar sigdärefter utan att tvångsåtgärder vidtas mot honom. I sådant fall utfärdarlänsstyrelsen resebesked med bl. a. föreskrift om den tid inom vilkenutlänningen skall ha lämnat landet och den gränsort över vilken utresan skallföretas (68 § UtlK). Kopia av resebeskedet sänds till polismyndigheten i utreseorten(69 § första stycket UtlK). Utlänningen skall vid utresan lämna resebeskedettill polismyndigheten i utreseorten, som vidarebefordrar det till Prop.1911 fl8: 90 22 (70 § första och andra styckena UtlK).