prop · G10346 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 46 Regeringens proposition 1977/78: 46 omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall; Regeringenföreslår riKsdagen att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att lag om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall får fortsatt giltighet till utgången av . 1 1977/78.1 saml. 1977/78: 46 Lagom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall Härigenomföreskrives att lagen (1975: 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfie i vissafall, vilken gäller till utgången av , skall ha fortsatt giltighet tillutgången av . 1977/78: 46 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , , Propositionom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall Medanledning av de internationella terroristdåden har bådenationellt och internationellt vidtagits åtgärder för att söka förhindra sådanadåd. I vårt land antog (prop. 1973: 37, JuU 1973: 18, rskr1973: 121, SFS 1973: 162) ett förslag till lag om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund (terroristlagen).Lagens giltighetstid begränsades ursprungligen till tiden fram till utgångenav . Därefter förlängdes giltighetstiden successivt till utgången avår 1975 (prop. 1974: 55, JuU 1974: 12, rskr 1974: 150, SFS 1974: 178, prop.1975: 72, JuU 1975: 17, rskr 1975: 137, SFS 1975: 355). Genom lagstiftning somträdde i kraft fördes huvuddelen av bestämmelserna i terroristlagenmed vissa ändringar över till utlänningslagen (1954: 193, omtryckt 1975: 1358,ändrad : 483). beslöts att bestämmelserna i terroristlagenom telefonavlyssning, brevkontroll m. m. skulle behållas i avvaktan på detbetänkande, som kunde väntas från telefonavlyssningsutredningen (Ju 1974: 08),och tills vidare tas in i en särskild, tidsbegränsad lag om tvångsåtgärder i spaningssyfiei vissa fall (spaningslagen). Den särskilda spaningslagen trädde likaledes ikraft (prop. 1975/76: 18, JuU 1975/76: 15, rskr 1975/76:122, SFS 1975: 1360). Den gällde ursprungligen till utgången av 1976 mengiltighetstiden har förlängts till ulgången av 1977 (prop. 1976/77: 33, JuU1976/77: 13, rskr 1976/77: 91, SFS 1976: 1069). Imars 1976 lade regeringen i proposition 1975/76: 202 fram förslag till nyaregler om telefonavlyssning vid förundersökning m. m. Försla- tl 1977/78.1 saml. 1977/78: 46 4 getbyggde på telefonavlyssningsutredningens betänkande (SOU 1975: 95)Telefonavlyssning och innebar att de provisoriska reglerna i lagen (1952: 98)med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål och lagen (1969: 36)om telefonavlyssning vid förundersökning angående grovt narkotikabrott m. m.skulle med vissa ändringar i syfte alt stärka skyddet för den enskildesintegritet tas in i 27 kap. (RB) och ges permanent karaktär.Samtidigt föreslogs ändringar i den särskilda spaningslagen i syfte dels altsamordna dess regler med de föreslagna nya bestämmelserna i om telefonavlyssning,dels att på vissl säll precisera tillämpningsområdet för spanings-lagensregler. Vidriksdagsbehandlingen ansåg justitieutskottet (JuU 1976/77: 20) attpropositionen borde avslås och alt ärendet borde återgå till rege--ringenskansli för översyn och ytterligare överväganden. Det borde enligt utskottetankomma på regeringen att besluta om formerna för översynen. Utskottet gjordedock undantag belräffande förslaget om precisering av spaningslagenstillämpningsområde och hemställde att skulle antaga propositionen iden delen. biföll utskottets hemställan (rskr 1976/77: 129).Ändringen i spaningslagen (1977: 81) trädde i kraft . Regeringenhar i proposition 1977/78: 11 föreslagit att besluta om förlängningav giltighetstiden för de nyssnämnda lagarna av 1952 och 1969 lill ulgången av1978. Chefen för har i del ärendet förutskickat att haninom kort ämnar begära regeringens bemyndigande att tillkalla en utredning somskall göra den av begärda översynen av lagstiftningen omtelefonavlyssning och andra tvångsmedel med sikte på att få till stånd enpermanent reglering. () har i skrivelse redogjort för tillämpningen avdels de hithörande beslämmelserna i utlänningslagen, dels den särskildaspaningslagen från styrelsens senaste motsvarande redogörelse,vilken avgavs . Innehållet i RPS' skrivelse sammanfattas iden redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiflningen som jag senaredenna dag avser r.tt föresiä regeringen alt överlämna till . Inom utrikesdeparte-n:entethar upprättats en redogörelse för den utveckling som har ägt rum internationelltunder del senast förflutna året med avseende på såväl förekomsten av och defortsatta betingelserna för den internationella terrorismen som vidtagnaåtgärder för att bekämpa denna. Dehithörande bestämmelserna i utlänningslagen (UtIL) och reglerna i den särskildaspaningslagen ger möjligheter att under speciella förut- 191H1S: 46 5 sättningaringripa med åtgärder som alla syftar lill att minska riskerna för att vårt landblir skådeplatsen för internationella våldsdåd. De ändringar som gjordes närvissa av terroristlagens regler fördes över till UtIL och andra togs in ispaningslagen innebar att terroristlagstiftningens tillämpningsområdepreciserades noggrannare. Idet följande skall först nämnas något om de här aktuella bestämmelserna i . Enligt20 § första stycket UtIL skall utlänning som ankommer till riket avvisas om detfinns grundad anledning anla, att han tillhör eller verkar för organisationeller grupp som avses i paragrafens andra stycke och det tillika med hänsyntill vad som är känt om hans föregående verksamhet eller eljest föreliggerfara att han här i riket medverkar till handling som anges i andra siycket. Beslämmelsenavser enligt andra stycket organisation eller grupp som, med hänsyn till vadsom är känt om dess verksamhet, kan befaras utanför sitt hemland använda våld,hot eller tvång för politiska syften och därvid begå sådan gäming här i riket.Föreligger beträffande utlänning, som uppehåller sig i riket, sådanaomständigheter som har nämnts får han enligt 29 § första siycket utvisas.Förteckning över utlänningar, som sålunda skall avvisas, upprättas enligttredje stycket av RPS. Regeringen bestämmer vilka organisationer eller gruppersom därvid kommer i fråga. Beslutom avvisning meddelas av polismyndighet belräffande utlänning som finnsupptagen i RPS' förteckning och som inte har visering eller uppehållstillstånd(21 § andra stycket). Påstår utlänning som finns upptagen i förteckningen atthan är politisk flykting eller åberopar han annat tungt vägande skäl som avsesi 21 a § första slyckel, skall ärendet efter hörande av den centralautlänningsmyndigheten, dvs. statens invandrarverk (), underställasregeringen, om inte påståendet är uppenbart oriktigt (21 a § tredje stycket).Detsamma skall gälla om utlänningen anses böra avvisas enligt 20 § trots atthan inte finns upplagen i den tidigare nämnda förteckningen. Beslut om utvisningmeddelas av regeringen (30 § andra stycket). Påstårutlänning när fråga uppkommer om verkställighet av beslut om avvisning ellerutvisning att han är politisk flykting eller föreligger andra tungt vägandeskäl som anges i 58 § andra stycket och är påståendet inte uppenbart oriktigt,eller påstår sig utlänning inte vilja återvända till silt hemland på grund avde politiska förhållandena där och kan de åberopade omständigheterna intelämnas utan avseende, skall verkställighetsfrågan underställas regeringensedan har yttrat sig i ärendet (58 § tredje styckel). Enförutsättning för att den som bedömts vara terrorist skall kunna avlägsnas urlandet på grund av avvisnings- eller utvisningsbeslut är, som harnämnts, att det inte föreligger politiskt eller därmed jämställtverkställighetshinder. Enligt 51 § tredje stycket skall sålunda 1977/78: 46 6 regeringenförordna att beslut om avvisning eller utvisning t.v. inte får verkställas, omhinder mot verkställighet av beslutet möter på gnmd av vad som sägs i 5354 a §§UtIL (politiskt verkställighetshinder) eller om det aimars föreligger särskildanledning att verkställighet inte bör äga rum. Skall enligt vad som harsagts verkställighet inte ske, får regeringen enligt 51 § femte stycket meddelaföreskrifter om inskränkningar och villkor för utlänningens vistelse i riket.I alla sådana ärenden skall förhör hållas. När det gäller utlännings tagande iförvar har UtIL kompletterats med de särskilda regler som fanns i 6 § terroristlagenoch som ger polisen i viss mån vidgade möjligheter till förvarslagande (35 §tredje stycket). Vidare har straffbestämmelserna i 15 § terroristlagenöverflyttats till UtIL (64 § andra stycket och 65 §). Densärskilda spaningslagen innehåller de regler som fanns i 913 §§ terrorisllagen.Enligt 1 § första stycket spaningslagen skall utlänning, belräffande vilkenregeringen enligt 51 § tredje stycket UtIL har förordnat att meddelat avvisnings-eller utvisningsbeslut t. v. inte får verkställas, under sin vistelse i riketkunna bli föremål för viss kontroll och övervakning enligt 25 §§. Detsammaskall enligt 1 § andra stycket gälla, om i övrigt enligt UtIL har meddelals ettinte verkställbart beslut om avvisning eller avlägsnande och regeringen har fuimitatt beträffande utlänningen föreligger sådana omständigheter som anges i 20 §första och andra styckena samma lag. Den kontroll och övervakning som i nunämnda fall skall kunna komma i fråga innebär, förutom sådana särskildaföreskrifter om inskränkningar och villkor för utlänningens vistelse i riketsom får meddelas av regeringen enligt 51 § femte stycket UtIL, att utlänningenunder vissa förutsättningar skall kunna bli föremål för vissa spaningsåtgärder.I sistnämnda hänseende innebär spaningslagen följande. Omdet finnes vara av betydelse för att utröna om organisation eller grupp somavses i 20 § andra stycket UllL planlägger eller förbereder åtgärd som innebärvåld, hot eller tvång för politiska syften, får utlänning som avses i 1 §spaningslagen underkastas husrannsakan, kroppsvisitation ellerkroppsbesiktning. Av sådan utlänning får också tas fingeravtryck och fotografi(2 §). Förordnande om nämnda åtgärder meddelas av polismyndighet. För sammaändamål kan polismyndighet, om synnerliga skäl föreligger, få tillslånd attdels ta del av samtal till och från telefonapparat som innehas eller kan antaskomma att begagnas av utlänning som avses (telefonavlyssning) och delsnärmare undersöka, öppna eller granska post- eller telegrafförsändelse, brev,annan sluten handling eller paket som har ställts till eller avsänts från utlänningenoch som påträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktningeller som finns hos post-, telegraf-, järnvägs- eller annan befordringsanstalt(3 §). Fråga om tillstånd till sådan åtgärd 1911/lS: 46 7 prövasav på yrkande av RPS. Tillslånd skall meddelas att gällaviss tid som dock inte får överstiga en månad (4 §). Vidterroristlagens tillkomst erinrades (prop. 1973: 37) om den våg av våldsdåd somunder senare år hade gått över världen. I fråga om utvecklingen efter lagensikraftträdande och fram till framhölls i prop.1974: 55 (s. 7 och 8) och prop. 1975: 72 (s. 69) att en lång radinternationella terroristaktioner hade utförts i skilda delar av världen. I denämnda propositionerna framhölls att flertalet terroristaktioner under denförut angivna perioden hade haft samband med den långvariga konflikten iMellersta Östern. Det konstaterades att den terroristverksamhet som hadeutgått från den kroatiska separatiströrelsen hade varitav mindre omfattning och minskat under den senare delen av perioden. Även i prop.1976/77: 33 (s. 68) gavs en redogörelse för den senaste utvecklingen av den internationellaterroristverksamhelen och det konstaterades att antalet terroristdåd hade varitslort. Några av terroristdåden hade haft samband med den spända situationen iMellersta Östern, men även andra politiska konflikter hade föranlett ter-roristiskaktivitet. Det gavs också en kort redogörelse för försöken att aktivera detinternationella samarbetet mot terrorism och det konstaterades, att åtskilligaandra stater har under de senasie åren genomfört lagstiftning eller vidtagitandra åtgärder för att molverka terroristdåd. Underden tid som har förflutit sedan denna senaste redogörelse gavs har ytterligareett stort antal terrordåd med politisk bakgrund begåtts på skilda häll ivärlden. Åtskilliga av dessa har varit flygkapningar och andra svåravåldshandlingar vilka är att betrakta som sådana internationella terroristdådsom den svenska lagstiftningens bestämmelser är avsedda att motverka. Antalethändelser av denna art har inte minskat . Händelserna iVästtyskland där många människor fick sätta livet till och åtskilligtfler utsattes för uppenbar livsfara är det senaste i raden av dessa grymma ochmeningslösa dåd. Åtskilligastater har under del förberett eller genomfört lagstiftning ellervidtagit andra åtgärder i syfte att motverka terroristdåd. Delta gäller bl. a.Belgien, , , , och FörbundsrepublikenTyskland. Följandekan nämnas om det internationella samarbetet mot terrorism under det gångnaåret. Dengenom beslut av 1972 tillsatta ad hoc-kommhtén förinternationell terrorism höll sitt andra möte i 1977/78: 46 8 I likhet med vad som var fallel under del första mötet kom vid dettamöte oenigheten i frågan om definitionen av begreppet internationell terrorismatt lägga hinder i vägen för framsteg i arbetet. Kommittén fick därför begränsasig lill en allmän debatt om internationell terrorism. FN:sgeneralförsamling beslöt 1976 att tillsälta en ad hoc-kommitté med uppdrag attutarbeta en konvention mot tagande av gisslan. Kommittén sammanträdde i NewYork . Den höll inledningsvis en allmän debatt och diskuteradedärefter principerna för en framlida konvention. Även här komdefinitionsfrågan alt bli en av stötestenarna, men viss diskussion förekomockså om andra bestämmelser i en konvention. hadeutarbetat ett utkast till fullständig konvention i ämnet. Kommittén enadesig om atl föreslå generalförsamlingen att elt andra möte skulle hållas under1978. Deneuropeiska lerrorismkonventionen öppnades för undertecknande den 27 januari1977. Den har undertecknats av samtliga europaråds-stater utom ochMalta. Texten till konventionen, som ännu inte trätt i kraft, finns intagen i prop.1976/77: 124. Konventionen har ratificerats av och ,från svensk sida med visst förbehåll. inom har i uppdrag att undersöka problemen i sambandmed vissa nya former av våldsdåd. EG-samar-betet mot terrorism fortsätter. Lagen(1975: 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfie i vissa fall antogs av riksdagenhösten 1975 (prop. 1975/76: 18, JuU 1975/76: 15, rskr 1975: 122) och trädde ikraft . Den ersatte molsvarande bestämmelser (913 §§) ilagen (1973: 162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund, den s. k. terroristlagen, medan övriga delar av dennasenare lag ändrades på några punkter och fördes över till utlänningslagen (UllL).Den särskilda spaningslagens giltighetstid bestämdes till men giltighetstidenhar därefter föriängls med ytterligare elt år, till utgången av 1977 (prop.1976/77: 33, JuU 1976/77: 13, rskr 91). Dehithörande bestämmelserna i och den särskilda spaningslagen ger möjlighetatt under vissa speciella förulsältningar vidta åtgärder som har till syfte atlminska riskerna för internationella terroristdåd i vårt land. Bestämmelsernatar sikte enbart på utlänningar som tillhör eller verkar för sådana grupper ochorganisationer vilka genom sin tidigare verksamhet har visat atl de utanförsill hemland systema- 1977/78: 46 9 tisktanvänder våld för politiska syften och därför kan befaras göra det också iSverige. Som ytlerligare förutsättning gäller att del med hänsyn till vad somär känt om utlänningens föregående verksamhet eller eljest föreligger fara althan här i riket medverkar till handling som har sagts (20 § UllL).Utlänning som här avses kan avvisas eller utvisas. Ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut kan emellertid inte verkställas om s. k. politiskt ellerdärmed jämförligt verkställighetshinder föreligger. Skulle utlänningen löparisk för politisk förföljelse i det land dit han skulle befordras eller kunnadärifrån befordras till land där han löper sådan risk, verkställs inte avlägsnandebeslutet.Utlänningen kan då i stället bli föremål för kontroll och övervakning enligt51 § femte stycket UllL och enligt den särskilda spaningslagen. Under vissanärmare fastställda förutsättningar kan sådana spanings- och tvångsåtgärder somhusrannsakan, kroppsvisitation, kroppsbesiktning, brevkontroll ochtelefonavlyssning användas mol honom. Förutsättningarna för atl sådanaåtgärder skäll kunna vidtas avviker från vad som enligt (RB)gäller om användningen av tvångsmedel vid misstanke om brott, eftersom RB:sregler i motsats till reglerna i spaningslagen inte ger möjligheter tillingripanden uteslutande i förebyggande syfte. Etl flertal garantier mot enalltför vidsträckt tilllämpning av spaningslagen har emellertid byggts insåväl i de bestämmelser som gäller förfarandet och beslutsprocessen som isärskilda regler som har till syfte att ge underlag för en fortlöpande kontrollav hur lagen hanteras. Utredningen(Ju 1974: 08) om telefonavlyssning, som hade i uppdrag alt göra en översyn avlagstiftningen om telefonavlyssning som straff-processuellt tvångsmedel,avlämnade silt betänkande (SOU 1975: 95) Telefonavlyssning. Ibetänkandet föreslogs vissa ändringar jämte samordning oeh permanentning av debestämmelser om telefonavlyssning som finns i 27 kap. (RB),lagen (1952: 98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål ochlagen (1969: 36) om telefonavlyssning vid förundersökning angående grovtnarkotikabrott m. m. De ändringar som föreslogs hade lill syfte alt preciseraoch utveckla de rättsliga förutsättningarna för användning avtelefonavlyssning under förundersökning och att förbättra skyddet för denenskildes integritet genom delvis nya regler om proceduren vid beslut omtelefonavlyssning. När det gäller telefonavlyssning som ett medel att förebyggalerroristverksamhet ansåg uiredningen att det i särskilda fall och kritiskalägen kunde finnas behov av speciella tvångsmedel i terrorislsammanhang. Uiredningenpåpekade också att lagstiftningen på detta område var på särskilt sättbegränsad beträffande den personkrets som kunde komma i fråga för åtgärden ochatl ålgärden i många fall kunde tänkas ha en preventiv effekt. Mol bakgrund däravstannade uiredningen för att möjligheten till telefonavlyssning 1977/78: 46 10 enligtterroristlagstiftningen inte borde upphävas eller fogas in i den samordnadereglering som utredningen i övrigt hade föreslagit i fråga om dettatvångsmedel. Utredningen föreslog i stället att de åsyftade reglema togs upp ien särskild, tidsbegränsad lagstiftning. Utredningens ståndpunkt härvidlaglämnades i allmänhet utan erinran av remissinstanserna. Några instanser(riksåklagaren, och statens invandrarverk) ifrågasatteemellertid det befogade i att behålla särregler om tvångsåtgärder iterroristsammanhang. Pågrundval av betänkandet och remissyttrandena förelades förslag (prop.1975/76: 202) till nya regler om telefonavlyssning vid förundersökning m. m.Också i propositionen intogs ståndpunkten att den särskilda spaningslagenskulle behållas tills vidare. Föredraganden ansåg inte att frågan om behovetav särskilda tvångsåtgärder i terroristsammanhang hade kommit i något nyttläge genom utredningens förslag. Vad utredningen hade anfört sades bestyrkaatt det alltjämt finns behov av sådana tvångsåtgärder för att förebyggavåldsdåd av den art som den speciella lagstiftningen på området riktar sig mot.För utredningens förslag om bibehållande av tidsbegränsade särregler angavsfrämst reglernas speciella karaktär och tillämpningsområde tala. Därförförordades att de hölls isär från den i propositionen förordade regleringen i RBav telefonavlyssning vid förundersökning. Föredraganden ansåg det emellertidangeläget alt stärka rättssäkerhetsgarantierna Hksom vid telefonavlyssning vidförundersökning i brottmål enligt RB. I propositionen föreslogs därför bl. a.all en god man inträder som motpart till vid prövning avtelefonavlyssningsärende enligt lag. Detta borde enligt propositionenföranleda ändringar i 3 och 4 §§ i den särskilda spaningslagen. Vidareföreslogs en ändring i 2 § som innebär att lagen skulle få användas endast föringripanden för alt förebygga våld, hot eller tvång för politiska syften.Lagen i dess då gällande lydelse medgav formellt ingripanden för att förebygga ocksåandra brott mot allmän ordning och säkerhet. Vidriksdagsbehandlingen av förslagen om telefonavlyssningsbestämmelser i allmänhetriktades uppmärksamheten speciellt mot frågan i vad mån avlyssnat materialskall få utnyttjas när det gäller annan brottslighet än den som föranletttillståndet. konstaterade i sitt belänkande (JuU 1976/77:20) att detta problem inte är begränsat till telefonavlyssning utan att detkan komma upp också vid Utnyttjandet av andra tvångsmedel, t.ex. brevkontroll,husrannsakan eller ingripande enligt bevissäkringslagen (1975: 1027) förskatte- och avgiftsprocessen. Sambandet var enligt utskottet sådant att manborde eftersträva en generell lösning för olika typer av tvångsmedel. En så vittsyftandelagstiftning ansåg emellertid utskottet kräva elt helt annat beslutsunderlag ändet som dittills förelåg i ärendet. Som tidigare nämnts beslöt därför riksdagenpå hemställan av utskottet att avslå Prop.1977/78: 46 11 propositionen i de nu berörda delarna. De av utskottetupptagna frågorna skulle bli föremål för översyn och ytterligare överväganden.Den i propositionen föreslagna ändringen i 2 § spaningslagen antogs däremot avriksdagen. Som jag också redan har nämnt avser chefen förjustitiedepartementet att begära regeringens bemyndigande att uppdra åt ensärskild ulredning att genomföra det berörda översynsarbetet. I avvaktandärpå har regeringen föreslagit atl förlänga giltighetstiden för 1952och lagar (prop. 1977/78: 11). När förslag om förlängning av den särskilda spaningslagensgiltighetstid senast förelades (prop. 1976/77: 33) betonades del ipropositionen, att del mot bakgrund av den fortgående internationella terroristverksamhelenv3r angelägel att vi alltjämt höll en hög beredskap för alt förebyggavåldshandlingar i vårt land. För att möjliggöra detla kunde del, sades delvidare, i vissa lägen behövas tillgång lill de speciella tvångsåtgärder ispaningssyfte som den särskilda spaningslagen medger. Med hänsyn liU detta, ocheftersom del inte hade förekommit något som gav anlednirig att anta att lagenhade tillämpats på ett sätl som stred mol dess syfle eller på ett sätt somkunde sälta rättssäkerheten i fara, förordades förlängning av giltighetstidenför lagen till utgången av . framhöll för sin del särskillalt vågen av internationella politiska terrordåd hade fortsatt och även berörtSverige. Vidare hänvisade utskottet lill den redogörelse som regeringen hadelämnat (regeringens skrivelse 1976/77: 34) för terroristlagstiftningenstillämpning under det sistlidna året. Av redogörelsen framgick altspaningslagens bestämmelser om telefonavlyssning hade till-lämpats i ett falloch att hade framhållit alt det inte skulle ha varit möjligtatt tillgripa den åtgärden med stöd av bestämmelser i annan lag. Utskottettillstyrkte den föreslagna förlängningen av lagens giltighetstid och riksdagenbeslöt i enlighet därmed. Enligt min mening gör sig samma synpunkter som de nuredovisade gällande när frågan om behovet av de särskilda reglerna ispaningslagen nu åter måste las upp till prövning och avgörande. Antaletterroristdåd med politisk bakgrund pa olika håll i världen har snarare ökat änminskat under del senasie året. Även vårt land har drabbats så till vida somdet avslöjades planer på atl i politiskt utpressningssyfte angripa ochbortföra en tidigare regeringsledamot. Avslöjandet ledde till alt regeringenbeslöt utvisa Ctt antal utländska medborgare. Utvisningsbeslut har fattals äveni ett paf andra fall.