prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidare uttalas idirektiven atl intresset av atl ge medborgarna största möjliga inflytande överallmänna angelägenheter och av att bättre förankra skolans verksamhet ikommunerna saml av all skapa tillfällen till en rimlig anpassning av samhälletsåtgärder efter skiftande lokala förhållanden är starka motiv för ökat kommunaltinflytande i dessa frågor. Somen följd av ändrad ansvarsfördelning mellan staten och kommunerna skallutredningen vidare göra en översyn av den statliga skoladministrationen. Utredningenhar även i uppgift atl se över statsbidragssystemen till skolväsendel. I förstahand skall utredningen undersöka lösningar som innebär att statsbidragenberäknas på även andra grander än lönekostnaderna för lärarpersonalen. Denskall också pröva om det är möjligt att vid ett nytt statsbidragssystem öka deenskilda rektorsområdenas eller skolenheternas 295 Kommittéer: Del II U:14 I direktiven pekas på alt bestämmelserna om skolans personal äringående och detaljerade. a. föreskrivs mycket preciserade regler förrangordning vid tillsättningen av tjänst. Detta gör att de lokala myndigheternafår mycket små möjligheter atl väga in egna erfarenheter vad gäller förtjänstoch skicklighet vid tjänsletillsäliningar. De sakkunniga skall enligt sinadirektiv överväga de nuvarande formernas lämplighet. Sedandirektiven utfärdades har flera beslut fattats som berör utred ningsuppdraget. har t. ex. fattat beslut om skolans inre arbete m.m, (1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367), Beslutet innebär bl. a. att kommunerna fär ett ökal inflytande över användningen av skolans resurser. Den hittillsvarande detaljregleringen kommer därmed all minska vid genomförandet av det nya systemet . Direktiven har därmed till vissa delar blivit tillgodosedda. Jag bedömer del dock som angeläget alt utredningen undersöker vilka möjligheter som härutöver kan finnas att öka kommunernas möjligheter att fritt använda de statliga bidragen till skolans verksamhet. Utredningen bör härvid utgå från nuvarande reglering av behörighet och befordringsgrander för lärartjänster i skolväsen det. Utredningen bör emellertid redovisa de alternativ till statsbidragssystem som i enlighet med direktiven har övervägts av utredningen. Utredningsarbetetbör vidare inriktas på uppgiften atl undersöka i vilka organisatoriska ochinnehållsmässiga frågor som en ytteriigare decentralisering på skolans områdekan ske i syfte att öka såväl elevernas och föräldrarnas som kommunernasinflytande över skolverksamheten. Även länsskolnämndernas roll bör därvidprövas. Under erinran om vad utbildningsutskottet hadeanfört (UbU 1974:25, rskr 1974:211) uppdrog regeringen åtutredningen att se över formerna för givande av statsbidrag tillstatsunderstödd enskild utbildning. Regeringen beslöt vidare den 23 juni 1976att erinra utredningen om beslut med anledning av motion(1975/76:1423) angående ökat statsbidrag till privatskolorna (UbU 1975/76:21,rskr 1975/76:248). Del är angeläget alt utredningen redovisarkartläggningsarbelet rörande statsbidragen lill enskilda skolor ochprivatskolor. framlade i sill betänkande(SOU 1972:92) Fortsatt reformering av lärarutbildningen vissa förslag som rörinrättande av adjunkts- och lektorstjänsler i ämneskombination vari ingår någotav ämnena barnkunskap, barn- och ungdomskunskap, dramatik, familjekunskap,gymnastik, hemkunskap, kostkunskap, bostads/miljökunskap, konsumentkunskap,slöjd, textilkunskap eller teckning. Kommittén föreslog att adjunkts- ellerlektorstjänst i sådan ämneskombination skulle inrättas vid skolväsendet i enkommun, ulan alt knytas lill viss skolform, och alt tjänstgöringen tills vidareskulle förläggas helt eller huvudsakligen lill viss skolenhet. Enligl kommitténskulle uppenbara fördelar vara förenade med atl inrätta tjänsterna vidskolväsendet i kommunen i stället för vid viss skolform. Det skulle bli möjligtför läraren alt tjänstgöra i både grundskola och gymnasieskola ulan alt behövaha fyllnadstjänstgöring. Omplacering till annan skola skulle underlättas liksomockså tjänstgöring i två rektorsområden eller två olika skolor under var sinrektor. (1975:24) om viss försöksverksamhet inom lärarutbildningen m. m. innehållervissa ställningstaganden till läraratbildningskommitléns förslag rörandeutbildningen av lärare i ovan nämnda ämnen. Föredraganden förklarade ipropositionen sig f n. inte beredd all ta ställning till förslaget om DelII U: 15 Skr 1977/78:103 296 inrättandeav adjunkts- eller lektorstjänster i de av kommittén behandlade ämnena. Fråganom atl anknyta tjänst som lärare lill viss skolform i kommunen eller tillskolväsendet i kommunen har emellertid enligt min mening nära samband medarbetet inom SSK. Utredningen bör därför behandla även denna fråga i sittfortsatta arbete. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen bemyndigar migatt uppdra åt utredningen om skolan, staten och kommunerna att bedriva delfortsatta utredningsarbetet i enlighet med de riktlinjer som jag här harangivit. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. 15.Organisationskommitté för bildandet m. m. av Utbildningsradioaktiebolag Departementschefen,statsrådet anför. Enligtriksdagens beslut (UbU 1976/77:08, rskr 1976/77:46) med anledning av prop.1975/76:110 om radio iDch television i utbildningsväsendet skall de nuvarandeverksamheterna vid TRU och utbildningsprogramenhelen vid (SR/UTB) inkl. vuxenundervisning (SR/ VUX) läggas samman ochutgöra ett dotterbolag till (). Verksamheten viddel nya bolaget skall inledas den . SR skall äga samtliga aktieri det nya bolaget, . Styrelsen för det nyabolaget skall förutom tvä arbetslagar-ledamöter enligt lagen (1976:351) om styrelserepresentalionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar bestå av sju ledamöter.Regeringen utser ordföranden och ytterligare fyra ledamöter. De återstående tvåledamöterna väljs av bolagsstämma i det nya bolaget. Föratl förbereda sammanförandel och bolagsbildningen har förordat att enorganisationskommitté skall tillsättas. Jag föreslår nu atl enorganisationskommitté skall tillkallas. Regeringenbemyndigar chefen för alt tillsätta en organisationskommitté,bestående av högst fem ledamöter, med uppgift atl förbereda sammanförandel ochbolagsbildningen saml att närmare planera det nya bolagets verksamhet m. m., altutse en av ledamöterna att vara kommitténs ordförande samt aU besluta omsakkunniga, experter, sekreterare och annat arbetsbiträde åt kommittén, atl,till dess att styrelsen för det nya bolaget har utsetts, bemyndigaorganisationskommittén atl för statens räkning föra de förhandlingar med iförsta hand SR vilka blir aktuella med anledning av det nya bolagets tillkomst. Regeringenuppdrar ål atl biträda organisationskommittén i utredningsarbetet. Vidare föreskriver regeringen att 297 Kommittéer: Del 11 U:15 organisationskommitténfår samråda med statliga myndigheter och begära upplysningar och yttranden fråndem. att vid fullgörandet av uppdraget beakta vad somanförs i bifogade inom upprättade promemoria. Då detnya bolaget har bildals och då styrelse har utsetts ankommer det påbolagsstämman och styrelsen atl fullgöra de uppgifter som enligt gällandeförfattningar och avtal åvilar dessa organ. Kommittén skall ställa sig tillefterrättelse de ytteriigare direktiv för fullgörande av uppdraget somdepartementschefen kan komma att meddela samt hålla departementschefenunderrättad om arbetets fortgång. erinras om att lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet träder i kraft . Slutligenföreskriver regeringen att ersättning till ledamot, sakkunnig, expert ochsekreterare skall ulgå i form av dagarvode enligt kommitlékungörelsen(1946:394), om inte annat föreskrivs, samt atl kostnaderna förorganisationskommitténs arbele skall betalas från åttonde huvudtitelnskommittéanslag. för bildandet m. m. av Utbildningsradioaktiebolag Riksdagenhar i skrivelse (rskr 1976/77:46) lill regeringen anmält beslut om radio ochtelevision i utbildningsväsendet. 1975/76:110 och UbU 1976/ 77:08 utgörutgångspunkt för organisationskommitténs arbete. 2.1Förhandlingar och avtal m. m. 1UbU 1976/77:08 s. 6 framhålls aU "ett särskilt avtal bör slutas mellanstaten och om det nya dotterbolaget på motsvarande sätt somavtal slutits om lokalradion" (koncembildningsavial). "Av avtalet börbl. a. framgå atl dotterbolaget skall avge egen anslagsframställning fillregeringen och självständigt besluta om budgetramar för sin verksamhet ochdärmed sammanhängande frågor. 1 övrigl bör avtalet i tillämpliga delar närakunna anknyta till motsvarande avtal mellan staten och . Vissa undantag föranleds dock av att del nyabolaget har en i förhållande till moderbolaget självständigare ställning iekonomiskt hänseende än vad lokalradiobolagel har. De närmare föreskrifterna omtillämpningen av bestämmelserna i avtalet mellan staten och böruttryckas i ett samarbetsavial mellan bolagen. 1 detta avtal bör bl. a.preciseras de uppgifter som företagsledningen för skallfullgöra i sin egenskap av koncernledning och som i sin tur blir beroende avmoderbolagets befogenheter i förhållande till dotterbolaget. I samarbetsavtaletbör även tas upp föreskrifter om reglering av DellIU:15 Skr1977/78:103 298 personalfrågor.I vissa frågor bör avtal slutas mellan och del nyadotterbolaget för utbildningsprogramverksamhet." Organisationskommitténbör utarbeta förslag lill koncernbildningsavtal och förslag till bolagsordning.Förslagen skall före inges lill regeringen får prövning. förbereda samarbetsavial mellan det nya bolaget ochSveriges Radio aktiebolag (SR) och Lokalradio aktiebolag (LRAB). Delnya dotterbolaget kommer atl behöva utnyttja moderbolagets tekniska resurserm.m. 1 UbU 1976/77:08 s. 12 anförs. "Vad gäller utbildningsprogramorganetsbehov äv teknisk utraslning föreslås atl detta tillgodoses dels genom att delnya organet övertar TRU:s utrustning och genom avtal med överenskommelse om samutnytljande av dess utraslning, dels genom vissulrustningskomplettering." 1975/76:110 till vilken utskottet i dessa delar hänvisar förutsätts attden prissättning som kommer atl gälla för tjänster motsvararvad SR/UTB och TRU f n. betalar. Vidutarbetandet av avialsförslag bör organisationskommittén beakta vad som ovananförs om tekniska resurser m. m. Riksdagenhar fattat beslut (UbU 1976/77:08 s. 13) "av innebörd attutbildningsprogramorganel får ensamrätt att sända anslagsfinansieradeutbildningsprogram. 1 avvaktan på att beslut fattas på grundval av radioutredningenskommande förslag bör frågan om sändning av anslagsfinansieradeutbildningsprogram - på sätt som föreslagits i propositionen - regleras genomavtal. Ulskoltel anser vidare att frågor om fördelning mellan , och del nya utbildningsbolaget av tillgängligtsändningsutrymme tills vidare bör kunna lösas genom förhandlingar mellan deolika bolagen." börefler förhandlingar med SR och LRAB utarbeta förslag lill avtalsbestämmelsermellan det nya bolaget och SR och LRAB om förhandlingsordning i vad avsersändning och sändningsutrymme för utbildningsprogram. 1 avvaktan på prövningenav radioutredningens förslag bör bestämmelserna utformas med utgångspunkt i eni huvudsak oförändrad volym vad gäller utbildningsprogram. 1975/76:110 s. 130 framhåller föredragande "det angelägna i atlsammanläggningen genomförs på ett sådant sätt att personalensanställningstrygghet garanteras. Detla bör kunna uppnås genom alt de som äranställda vid och SR/UTB inkl. SR/VUX för beslutet omsammanläggningen erbjuds anställning inom det nya programorganet." Strävanbör vara att utnyttja de möjligheter som koncernen ger till en samordnadpersonalplanering. Varselom uppsägning av de anställda åvilar de nuvarande arbetsgivarna, dvs. 1 koncernbildningsavtaletbör de grundläggande bestämmelserna för dotterbolagets organisation anges.Sedan organisationen har fastställts skall den för riksdagensbeslut aktuella personalen erbjudas anställning inom det nya bolaget. 299 Kommittéer: Del II U:15 2.3Lokalisering av del nya bolaget Organisationskommitténskall närmare utreda till vilken plats inom som det nyabolaget bör lokaliseras varvid berörd personals intressen bör beaktas.Organisationskommittén bör vid framlägggande av alternativa förslag redovisakonsekvenserna av de olika alternativen i fråga om bl. a. samhällsekonomiskaoch tekniska kostnader. Det förutsätts därvid att organisationskommitténkontinueriigt håller underrättat om utredningsarbetetsutveckling. skall organisationskommittén inkomma tillregeringen med förslag om det nya bolagels lokalisering. 1975/76:110 s.130 anförs att "under en övergångstid torde ävenverksamheten komma att bedrivas i skilda lokaler. Det bör i vanlig ordningankomma på att svara för den fortsatta planeringen avföretagels lokalbehov." Somett första led i planeringen av permanenta lokaler för bolagets verksamhetskall organisationskommittén upprätta och till regeringen redovisa ettlokalprogram. Av redovisningen bör framgå i vilken omfattning lokalbehoven kantillgodoses genom samverkan med SR. Efterprövning av lokalprogrammet bör regeringen uppdra ål allupprätta en lokalförsörjningsplan för bolagets verksamhet. 1975/76:110 s. 129 sägs all "utgångspunkten för resursberäkningarnaför del nya programföretaget skall vara verksamhetens omfattning inom TRU ochSR/UTB inkl. SR/VUX /77. En annan utgångspunkt bör vara attresurserna fördelas på skilda utbildningsområden huvudsakligen i sammaproportion som kommittén har föreslagit. En tredje utgångspunkt bör vara attproduktionen av sådana program som avses för annan distribution än elersändninghögst lär la i anspråk av programorganels samlade resurser förproduktion". Vidareanförs i prop. 1975/76:110 s. 128 "När det gäller att tillgodose behovetav ytterligare utrustning bör följande beaktas. Den utraslning som behövs förframställning av utbildningsprogram skiljer sig inle från den som används förden vanliga programverksamheten. Det finns därför möjligheter att utnyttjasamma typ av utrustning för olika programproduklioner. SR/ UTB har t. ex. ingenegen utrustning för sin verksamhet utan utnyttjar tillsammansmed övriga delar av den inom företaget befintliga utrustningen.Investeringskostnaderna kommer dessutom atl bli avsevärt högre vid en lösningsom innebär alt programorganet blir självförsörjande i fråga om teknik. Det kandärför inte vara rationellt och samhällsekonomiskt försvariigt alt, i ett lägenär ledig kapacitet uppslår inom genom att SR/UTB bryts ul,bygga upp en fullständig teknisk enhet vid sidan av . Jagförordar således atl ulbildningsprogramorganels behov av ytterligare utrustningi första hand bör tillgodoses genom avtal med ." Organisationskommitténbör senast den 10 febraari 1977 inkomma till regeringen med förslag tillanslagsframställning för det nya bolagels DelII U:15 Skr 1977/78:103 300 verksamhettiden den - samt kostnader som betingas avbolagsbildningen. Resursbehovenvid oförändrad verksamhet bör bedömas med utgångspunkt från de överväganden somgörs i budgetpropositionen /78 i vad avser anslagen till TRU och SR/UTBför första hälften av /78. 1UbU 1976/77:08 s, 7 anförs "Den regionala verksamheten bör haminsl samma andel av den totala verksamheten som den regionala produktionen nuhar närdet gäller skolradion. Det bör ankomma på det nya dotterbolagetsstyrelse att bedöma hur resurserna lämpligast skall ulnytfias så all deua målkan uppnås," Organisationskommitténbör utarbeta förslag till riktlinjer och prakfiska arrangemang för att inledaen successiv utbyggnad av en regional verksamhet. Organisationskommitténskall i övrigt fullgöra de uppgifter som erfordras för all del nya bolagetskall kunna börja sin verksamhet . Kommittén bör bl. a. taupp frågor rörande formerna för bolagets samverkan med andra förlag ochinrättandet av s. k. rådgivande kommittéer. 301 Kommittéer: Del II Jo:l Viss översyn av renhållningslagstiftningen Departementschefen,statsrådet , anför. Föreskrifterom hämtning och annan hantering av avfall från hushållen finns i kommunalarenhållningslagen (1970:892), renhållningskungörelsen (1974:1024),hälsovårdsstadgan (1958:663) och i lokala hälsovårdsordningar. Enligl 4 §renhållningslagen är kommun skyldig att till behandlingsanläggning ellerupplagsplats forsla orenlighet som härrör från hushåll samt hushållsavfall ochdärmed jämföriigt avfall, om inle regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer föreskriver annat. Denna bestämmelse, som utgör grunden för det s.k,obligatoriska kommunala renhäll-ningsmonopolet, förutsätter att kommunen skallombesörja bortforsling av hushållsavfall från i princip varje faslighet därsådant avfall uppkommer. När avfall skall forslas bort genom kommunens försorg,får enligt samma paragraf annan person än den kommunen anlitar inte tabefattning därmed. 11 §renhållningskungörelsen anges de huvudprinciper som skall tillämpas närkommunen organiserar renhållningsverksamhelen. Det understryks bl.a. altkommunen redan på planeringsstadiet skall beakta atl skäliga hälso- ochmiljövårdskrav blir tillgodosedda och att borlforslingen anpassas till detnormala behovet vid olika slag av bebyggelse. Enligt 2 § fär kommunen beslutaatt hämtning av hushållsavfall skall ske från annan plats än förvaringsplatsenpå fastigheten, om kostnaden för hämtningen därigenom minskar. Bestämmelsenger kommunen möjligheter all i glesbygden ordna sophämtningen på det frånkostnadssynpunkt lämpligaste sättet med s.k. förenklat hämtningssystem.Förutsättningen är dock atl berörda fastighetsinnehavare har samtyckt lill altforsla avfallet lill hämtningsplatsen, 13 § ges kommunen möjlighet atl påansökan av fastighetsinnehavarna besluta om avfallshämtning från behållare somär gemensam för två eller tre närbelägna fastigheter och som står uppställd påen av fastigheterna. Om hälsovårdsnämnd med slöd av lokal hälsovårdsordninghar medgett undantag från däri upplaget förbud för fastighetsinnehavare attslufiigt behandla hushållsavfall på fasligheten, är kommunen inte skyldig atlforsla bort det avfall som omfattas av medgivandel (4 §renhållningskungörelsen). Beslut om undantag från kommunens hämtningsskyldigheti andra fall än som avses i 2-4 §§ meddelas av efter ansökan avvederbörande kommun. Dispens av nu åsyftat slag får enligt 5 § kungörelsenmeddelas endast när särskilda skäl föreligger. Efterriksdagens beslut med anledning av proposition (1975:32) om återvinning ochomhändertagande av avfall har renhällningslagen och renhållningskungörelsenkompletterats med föreskrifter som bl,a, möjliggör ett utvidgat kommunaltansvar i fråga om insamling av pappersavfall och Del II Jo:l Skr 1977/78:103 302 Debestämmelserom hantering av hushållsavfall som finns i hälsovårdsstadgan ochlokal hälsovårdsordning rör främst den enskildes hantering av avfallet. 1hälsovårdsstadgan regleras bl.a. fastighetsägares skyldigheter i fråga omuppsamling och förvaring av hushållsavfall. Enligt 67 § hälsovårdsstadganskall lokal hälsovårdsordning, som antas av kommunfullmäktige och fastställs avlänsstyrelsen, utarbetas med ledning av en normalhälsovårds-ordning somfastställs av regeringen. Gällande normalhälsovårdsordning har upptagits ikungörelsen (1971:761) om fastställande av normalhälsovårdsordning enligthälsovårdsstadgan (1958:663). torde så gott som samtliga kommuner haantagit lokal hälsovårdsordning. Normalhälsovårds-ordningen upptar bestämmelserbl.a. om atl orenlighet och avfall som det åligger kommunen atl forsla bon intefår användas vid gödsling, grävas ned, komposteras, brännas eller på annat sättslutligt behandlas av fastighetsägaren (14 §). Vidare finns bestämmelser omatl hälsovårdsnämnden i särskilda fall får medge undantag från föreskrifterna ilokal hälsovårdsordning, om det är påkallat av lokala förhållanden eller andraomständigheter och det kan ske ulan väsentlig olägenhet från sanitär synpunkt(27 §). Innehavare av fastighet kan alltså få tillåtelse att själv behandlasitt hushållsavfall eller viss del av delta. Beträffandefullföljd av talan mot beslut i renhållningsärende gäller attfastighetsinnehavares talan mot beslut som har meddelats med stöd avrenhållningskungörelsen handläggs med visst undantag i den ordning somföreskrivs för kommunalbesvär. Talan mot beslut som har meddelats med stöd avlokal hälsovårdsordning handläggs däremot i den ordning som gäller förförvaltningsbesvär. Föratt täcka kostnaderna för renhållningsverksamheten har kommunen enligt lagen(1965:54) om kommunala renhållningsavgifter rätt att ta ut avgifter avfaslighetsinnehavarna. Bestämmelserna innebär bl.a. all de avgifter som fär tasut högst får motsvara kostnaderna för verksamheten och att avgifterna utgårenligt taxa som fastställs av kommunfullmäktige. Ar1974 fillkallade dåvarande chefen för en utredning för attgöra en översyn av hälsovårdsstadgan, hälsovårdsstadgeutredningen (S 1974:08).Utredningen, vars arbele pågår, har enligt direktiven fått i uppdrag bl.a. altöverväga vilka åtgärder som bör vidtas för all bättre anpassa bestämmelserna ihälsovårdsstadgan och normalhälsovårdsordningen lill renhållningslagen. Tillämpningenav renhållningslagstiflningen har medfört vissa svårigheter främst iglesbygden. För all komma till rätta med tillämpningsproblemen beslöt riksdagenår 1974 (JoU 1974:50, rskr 1974:395) med anledning av proposition (1974:163)att kommunerna skulle ges ökade befogenheter att själva bestämma den närmareomfattningen av renhållningsverksamheten. Dittills hade befogenheten attbesluta om undantag från kommunens bortforslingsskyldighet helt legal hoslänsstyrelsen. Som en följd av beslut utfärdades den tidigarenämnda renhållningskungörelsen, som trädde i kraft . Tillämpningenav bestämmelserna om den kommunala avfallshämtningen har också efterrenhållningskungörelsens ikraftträdande varit föremål för kritik. 1 syfte attklariägga hur kvarstående tillämpningsproblem skulle bemästras fördesöveriäggningar mellan regeringen och på våren 1976.Efter dessa överiäggningar utsände encirkulärskrivelse till samtliga kommunstyrelser och 303 Kommittéer: Del II Jo:l hälsovårdsnämnder.Däri erinrades kommunerna om vikten av en smidig tillämpning avrenhållningslagstiftningen. Liknande synpunkter framfördes av statensnaturvårdsverk i skrivelse lill länsstyrelserna. Vidareväcktes vid 1975/ett antal motioner med yrkanden som bl.a,syftade lill en ökad smidighet vid tillämpningen av renhållningsbestämmelserna.Med åberopande av bl.a. all bestämmelserna kommit all tillämpas alltförrigoröst även i ren glesbygd yrkades i motionerna 1975/ 76:823 och 1975/76:825aU ifrågavarande bestämmelser skulle ses över. ansåg i sittav godkända belänkande (JoU 1975/76:44, rskr 1975/76:48) attmotionerna borde överiämnas till hälsovårdsstadgeutredningen för beaktande. Enliglmin mening är en effektiv och väl fungerande renhållning ett viktigt medel föratt tillgodose medborgarnas krav på service och god miljö. Den utökade ochförbättrade renhållning som har kommit till stånd sedan renhållningslageninfördes har utan tvivel bidragit till den minskning av nedskräpningen som harskett . Samtidigthar tillämpningen av renhållningslagsliftningens bestämmelser omomhändertagande av hushållsavfall i olika sammanhang utsatts för kritik ochkrav på översyn. De kritiska synpunkter som har framförts visaratt vissasvårigheter och problem kvarstår även efler det att ändringar i lagstiftningenhar genomförts i syfte att förbättra ullämpningen. Det är därför enligt minmening angeläget aU nu se över renhållningslagstiftningen för att komma tillrätta med dessa problem. En särskild kommitté bör tillkallas för delta ändamål. Somgrund för översynen bör kommittén låta göra en kartläggning av hurlagstiftningen tillämpas i kommunerna. Kartläggningen bör syfta lill att bl.a.belysa arten och omfattningen av de problem och svårigheter som föreligger, Idetla sammanhang bör också uppmärksamhet ägnas åt vilken betydelse olika systemför bestämmande av avgiften för sophämtningen kan ha för genomförandel avverksamheten. Mot bakgrund av denna kartläggning bör kommittén pröva vilkaåtgärder som kan behöva vidtas för att ytteriigare förbättra möjligheterna smidig tillämpning av lagstiftningen.