prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 1975:47, NU 1975:34, rskr 1975:244). Rådetleds av en styrelse. Denna beslår av17 ledamöter och lika mångasuppleanter. Styrelsen tillsätts av regeringen.Ledamöter och suppleanter representerar stiftarna samt (. n. LO, TCO, , , hotell- ochrestaurangförbund, RESO, STF, SAS/Linjefiyg, SJ, och KF. ST:s uppgift är att som centralt organ planera,samordna och genomföra åtgärder föratt främja mai-knadsföring av turism i . Rådet skall därvid i förstahand söka tillgodose behovet av semester och rekreationsresor hos en bred allmänhet i och de övriga nordiskaländerna. Rådet skall ta till vara möjligheterna till ettväxande valutautfiöde från utländskaturister i , varvid särskilt marknadsföring av ledig kapacitet inomhotell- och turistanläggningar skall beaktas. För att lösa sin uppgift är ST organiserat på femenheter nämligen tre marknadsenheterför , Övriga och Övriga utlandet, en utvecklings/utbildningsenhet samt enadministrativ enhet inom vilken ryms en intendentur för viss förvaltningav . Verksamheten /78 kommer i storutsträckning att innebära vidareutveckling och konsolidering av aktiviteter somplanerats och i vissa fall påbörjats /77. /79 kommer ST:s externa åtgärder ihuvudsak att omfatta: utbildningsaktiviteteravseddai första hand för personal vid de olika regionala turistorganisationerna, cost/benefit-analyser isyfte atl hjälpa kommuner, landstingoch näring vid turistiska satsningar, medverkan vid produktion av kurspaket för vidareutbildning inom andra sektorerav turistnäringen, upprättande av datoriserade bokningscentraler ilämpliga geografiska områden som ett led ituristrådets ansträngningar att förbättra strukturen i svensk turistnäring samtgenomförande av nationella och internationella marknadsförings- ochinformationskampanjer. Ett mål är alt kontinuerligt öka andelen intäkterutöver medel över statsbudgeten.Utbudet av service från turistrådet kommer att avgiftsbe-läggas enligt principen för kostnadstäckning.Samfinansiering av aktiviteter kommeratt eftersträvas i alla de fall därdetta bedöms lämpligt. SThar för /78 under anslaget B 6. 1977/78:100 Bilaga 14 46 att användas i enlighet med regeringens meddelade föreskrifter. Efterbeslut av regering och riksdag har dock anslaget reducerats med två miljoner till 21 milj. kr. Med anledning av detta har ST förskjutit planerade åtgärderi tiden och genomför i stället en studie i effeklivitetshöjande syfte. I en särskild skrivelse har ST begärt 442 000 kr.för kompensation för effekter av devalveringen av den svenska kronanunder . ST begär en ökning av anslaget med 11 359 000 kr.och begär således ett anslag /79 med . Denna begärda anslagsökning inkluderar även kostnader för första etappeni en utveckling av regionala produktions-och bokningsorgan samt för ulredning om datorisering av vissa administrativarutiner. har fidigare beslutat i denna fråga med anledning av regeringens proposition1977/78:40(NU 1977/78:34, rskr 1977/ 78:110) avseende slöd försmåföretagare. Sverigesturistråd (ST) började sin veksamhet den . ST:s uppgift är att som centralt organ planera,samordna och genomföra åtgärder föratt främja marknadsföring av turism i . Det är min uppfattning attmarknadsföringen, som innefattar både undersökande, produktutvecklande och säljande åtgärder, är avcentral belydelse för en sund utvecklingav turismen i . Om inte investeringar inom turistsektorn får det faktaunderlag som en grundlig kännedom ommarknadens behov och önskningar innebär, är risken för felsatsningarstor. Det åligger vidare ST särskilt atl sökatillgodose behovet av semester- och rekrealionsmöjligheter hos en bredallmänhet i och de övriga nordiskaländerna. Vidare skall ST söka ta tillvara möjligheterna till ett växande valutainfiöde från utländska turisteroch därvid särskilt beakta marknadsföringav ledig kapacitet inom hotell- och turistanläggningar. Inte minst genom det ytteriigare antalsemesterdygn som den av beslutadefemte semesterveckan medför anserjag det viktigt att betona ST:s förstnämnda uppgift. Mot bakgrund av nuvarandebetalninsbalansläge anserjag atl ST börgöra stora ansträngningar att öka valutainfödet från utländska turister. Verksamheten har under ungefär ett och ett halvtår varit föremål för uppbyggnad och utveckling. Den kan nu sägas ha tagit formoch ST har fått den profil som avsågsdå beslöt att staten tillsammans med och har som ett led i enfortsatt utveckling föreslagil en kraftigt ökad verksamhet och medelsramför /79. Jag är emellertid f n. inte beredd att tillstyrkaen kraftig expansion av verksamhetenutan anser att ytteriigare erfarenheter måste inhämtas, innan Prop.1977/78:100 Bilaga 14 beslutkan fattas om kraftigt vidgad verksamhet. Däremot anserjag atl tiden är mogenför att närmare studera den övergripande styrningen av ST. Jag avser att i samråd med ochLandstingsförbundet under detinnevarande budgetåret låta studera denna fråga. 1 enlighet med vad ST framhåller i sinanslagsframställning för /79förutsätter jag att ST kommer att sträva efter att kontinueriigl ökaintäktsfinansieringen. ST skall därvid även eftersträva samfinansiering av aktiviteteri de fall där detta bedöms lämpligt. Med anledning av propositionen (1977/78:40) omåtgärder för att främja de mindre ochmedelstora företagens utveckling har beslutat (NU 1977/78:34, rskr1977/78:110) att ST skall deltaga i arbetet med regionala produktions- ochbokningsorgan. Jag beräknar därför att i enlighet med beslut ett belopp av 1 OOOOOO kr.anvisas för detta ändamål. För ökad projektvolym i övrigt beräknar jag . I kompensation för ökadepriser och löner samt för effekterna vid utlandskontoren av devalveringenberäknar jag . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillSveriges turistråd för /79 anvisa ett reservationsanslagav . 1977/78Anslag 6 000 000 1978/79 Förslag 5 000 000 ()inrättades . Banken har till uppgiftatt bidra till en ökad ekonomiskutveckling i de latinamerikanska medlemsländernasåväl individuellt som kollektivt. Härför skall banken bl. a. utnyttja egna resurser och upplånat kapital förfinansiering av utvecklingsprojektsamt i övrigt främja investeringar av offentligt och privat kapital för utvecklingsändamål. F. n. är 24 latinamerikanska , ochCanada samt 15 icke regionala länder medlemmar i banken. Nya regler för upphandling, som antagits av IDB:sdirektion, trädde i kraft i samband med de försiaicke-regionala ländernas inträde i banken.Enligt dessa regler är all upphandling som finansieras med IDB-medel numera begränsad till bankens medlemsländer. Vid sådan upphandling erhåller företag - på samma sätt som vidleverans till projekt finansierade av och andra multilateralabiståndsinstitutioner -kontant betalning. IDB-projekten har en dominerande ställning inommånga sektorer i åtskilligalatinamerikanska länder. Detta kan få lill följd att utrustning som köpstill IDB-finansierade projeki, såsomkraftverk eller teleanläggningar, blir 1977/78:100 Bilaga 14 48 standardbildandeså att utrustning av samma fabrikat också köps in till icke IDB-finansierade projekt. är traditionellt en viktigexportmarknad för svenska företag. Mångaav de projekt som finansieras av IDB ligger inom sektorer där svenska företag har goda möjligheter atl göra siggällande. Detta gäller särskilt industrier, gruvor, elkraft, iransporter ochkommunikationer (inkl. teleområdet). Mot denna bakgrund beslöt ienlighel med regeringens proposition1976/77:83 om exportfrämjande åtgärder med avseende på atl regeringen skulle förhandla medIDB och sluta avtal om svensklmedlemskap (NU 1976/77:47, rskr 1976/77:332). Under förhandlingsskedet skulleregeringen ytteriigare analysera de aktuella omständigheterna i banken och värdera de tecken pä positivaförändringar i IDB:s (wlitik somåberopas i propositionen. fördes förhandlingar mellanIDB och regeringen som företräddes avSveriges ambassadör i . I enlighet med beslut insamlades under förhandlingsskedet ytteriigareuppgifter om bankens politik. Blandde dokument som sålunda har insamlats och studerats är dokument som är styrande för bankens långsiktiga policy samtinterna bankdokument över planeradverksamhel. Dessutom har samtal förts medrepresentanter för banken och för vissa medlemsländer. De uppgifter som härigenom har kommit lill regeringenskännedom bekräftar att IDB avser altöka sina insatser till de minstutvecklade länderna och den fattigare befolkningen i regionen. Jagåterkommer till detta. undertecknades en överenskommelseom svenskt medlemskap i . Bankens kapital och andel Bankens eget kapital består av dels aktiekapitals. k. ordinarie kapital och interregionalt kapital, dels en fond för särskildverksamhel. Vid utgången av år 1976uppgick del ordinarie kapitalet till 6 893 milj. dollar, det interregionala kapitalettill 360 milj. dollar och fonden försärskild verksamhel lill 4 463 milj. dollar.Det ordinarie kapitalet och det interregionala kapitalel består av dels kapital som är inbetalat av medlemsländerna, delskapital som skall inbetalas vidanfordran, s. k. garantikapital. Den senare delen är den största, . Kapitalet i fonden för särskild verksamhetbetalas in till fullo av medlemsländerna. Bankens kapital kommer att öka genom slörreinsalser från medlemsländerna. skall bankens aktiekapital öka med 4 000 milj. dollar och fonden för särskild verksamhet med 1045 milj. dollar. Under hösten 1977har etl förslag lagts fram till bankens styrelse om alt aktiekapitalet skall öka med ytterligare I , vilket till sin helhet skallvara garantikapital. Banken har inteföreslagit någon ökad insats från med 1977/78:100 Bilaga 14 49 anledningav dessa kapitalökningar. Regeringen har inte heller för avsikt atl föreslånågol svenskt deltagande. Vid sidan av aktiekapitalet och fonden för särskildverksamhel administrerar banken en rad andra fonder varav den svenskautvecklingsfonden för Latinamerikautgör en av de mindre. Denna fond som upprättades genom ett avtal mellan IDB och svenska regeringenhar tillförts 5 milj. dollar av statliga anslag för finansielltutvecklingsbistånd. Fondmedlen har tillfullo använts för ettvattenförsörjningsprojekt i i . Enligt överenskommelsen om svenskt medlemskap iIDB har tecknat sig för ettkapital om sammanlagt 21,9 milj. dollar, vilket motsvarar ungefär 106,6 milj. kr. Som en jämförelse kannämnas att har tecknat sigför 25 milj. dollar, för 27,5 milj. dollar och för . Av kapitaldel i IDB utgörs den enahälften, 10,9 milj. dollar, av aktier som har tecknats i detinterregionala kapitalel. Av det tecknade beloppetskall 1,8 milj. dollar dvs. ungefär 8,8 milj. kr. betalas in kontant . Resterandeaktieteckning, 9,1 milj. dollar, vilket motsvarar 44,5 milj. kr., utgörgarantikapital. Den andra hälften av kapitaldel, 10,9milj. dollar eller, 53,3 milj. kr.består av en andel i fonden för särskild verksamhet. Likvid för denna andel skall erläggas kontant under sjuårsperioden1977-1983. Inbetalning lill banken sker dels genom direktakontantbetalningar i svenska kronordels genom utställande av skuldbevis vilka inlöses i svenska kronor . Underhösten 1977 har totalt eriagt drygt 6,5 milj. kr. Ar 1978 skall betala kontant . till IDB avseende såväl direkl kontantbetalning som inlösen avskuldbevis vilka har utställts Beloppen i svenska kronor är relativa. Dettaberor på att i enlighet medavtalel om upprättande av banken har bundit sig för aktier resp. andel uttryckta i fasta dollarvärden. I det nämndaavtalet finns också en värdesäk-ringsklausul som innebär attmedlemsländerna vid kursfiuktuationer antingenfår göra fyllnadsinbetalningar för redan eriagda medel eller erhåller återbetalningarfrån banken. röstetal och representation i banken Genom överenskommelsen har erhållit ettvisst antal röster i banken.Röstetalet kommer att uppgå till 1 041 vilket, då har fullgjort sina belalningsåtaganden, motsvarar mindre än 0,av totala röstetalet i banken. Medlemsländerna representeras i bankens styrelseav var sin ledamot och en suppleantför denne. 1 bankens direktion finns elva exekutivdirektörer varav två representerar de icke-regionalamedlemsländerna. 4Riksdagen 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 14 50 tillsammansmed , , , , , och av en västtyskexekutivdirektör. Övriga icke-regionala medlemsländer dvs.Frankrike, , , , , och Österrikerepresenteras av en japansk exekutivdirektör. Banken har beslutat atttillsälta ytteriigare en regional exekutivdirektör.Om bankens styrelse godkänner förslaget kommer antalet exekutivdireklöreralt uppgå till tolv. Regeringen har genom den tyske exekutivdirektörenfått en god insyn i banken. Bankensutlåningsverksamhet följs noga och regeringen utnyttjar möjligheten att påverka låneinriktningen då bankenskall ta ställning till enskilda lån. Bankens utlåningsverksamhet , plan och utfall Banken har i sin ullåningsverksamhet i ökadutsträckning orienterat sig mot deminst utvecklade länderna och regionerna i och mot de fattigaste samhällsskikten. Denna inriktning harkommit till uttryck inte bara i den prioritering som banken visar gentemot dengrupp av länder som banken harklassificerat som de minst utvecklade i regionen eller som de med en begränadmarknadspotential utan även i den speciella vikt banken lägger i atl stödja deunderutvecklade regionerna eller den fattigare befolkningen som finns i de länder som är mer utvecklade. Bankenhar för avsikt alt fortsätta denna inriktning. Banken beviljar lånemedel på dels kommersiellavillkor från de ordinarie ochinterregionala kapitalen, dels särskilt gynnsamma, s. k. mjuka, villkor från fonden för särskild verksamhet till projeki i de latinamerikanska medlemsländerna. Ar uppgick den lotalabeviljade utlåningen till vilket innebar en ökning mot . har banken planerat bevilja enutlåning om totalt 1 800 milj. dollarvarav avses finansieras från de ordinarie och interregionala kapitalen med viss kompletterande finansiering och39 % från fonden för särskildverksamhet. Lånen från fonden planeras öka med 48 milj. dollar från 662milj. dollar till 710 milj. dollar. I tabell 1återfinns bankens utlåning resp. planerad utlåning fördelad mellan olika grupper av länder för och år1977. Av denna framgår att andelenbeviljade lån lill de femtonfattigaste länderna som enda:>t har ungefär15 % av befolkningen i de regionala medlemsländerna beräknas öka från 36 . förutses defemton minst utvecklade länderna erhållaen ytteriigare ökad andel av den totala långivningen. Vad gäller dessa länders andel av lånen på mjuka villkor dvs. frånfonden för särskild verksamhelföruises denna uppgå till mol . Utlåningen per capita till de fattigaste länderna var drygt 7 gångerstörre än den till de rikareländerna. Denna inriktning förstärks ytterligare i planerna för . Prop, 1977/78:100 Bilaga 14 51 Procentuellfördelning på ländergrupper och finansieringskälla Ordinarie och Fonden för Övriga Totalt nalt kapital verksamhet källor 1976 1977 1976 1977 1976 1977 1976 1977 utfall plan utfall plan utfall plan utfall plan Grupp A: Mera ut- Grupp B: Medelut- Grupp C: Länder med Grupp D: Mindre ut- Grupp A: , , , Grupp B: , , GruppC: , , , , , Grupp D: , , , , ,, , Regionala projekt: Karibiska staterna.Centralamerikanska staterna, Andinska har IDB:s styrelsefattat beslul om mindre än hälften av den planerade totala utlåningen. Enbidragande orsak till detta är den alltmer intensiva debatt som förs i bankenom låneinriktningen. har varit medlem har regeringenföljt denna debatt med stort intresse och även sökt påverka bankenslåneinriklning. Trots att verksamheten under de tre försia kvartalen1977 har legat på en låg nivå kommer sannolikt banken alt fattabeslul om utlåning i den för året planerade omfattningen. IDB lägger i sin utlåning stor vikt vid projekt som ärinriktade på landsbygdsutveckling och jordbruk, särskilt i fattigare delar avLatinamerika. Banken stödjer inte bara ökad jordbruksproduktion utan strävaräven efter atl förbättra levnadsnivån för den fattigare befolkningen i regionengenom projekt för landsbygdselektrificering, bättre vägar lill marknadsplatser,dricksvatlensystem, bättre kommunikationer, bättre sjuk- och hälsovård ochstörre utbildningsmöjligheter. Som exempel på projekt för vilka lån har beviljatsunder kan nämnas elektrificering av landsbygden i (55,), (2,5 milj. dollar), stadsutveckling i () och byggnation av mindre vägar i (21,5 milj. dollar). 1977/78:100 Bilaga 14 52 Bankens utlåning är 1976 gick i storutsträckning, , till kooperativaföreningar och liknande organisationer. Totalt gick av bankens lån lill jordbruk, till elektriskenergi och till transporter ochkommunikationer Andelen län till jordbruk, transporter och konnnu-nikationer år1976 var förhållandevis hög i jämförelse med planeringsramen för . Andelen lån till elektriskenergi och social infrastruktur var däremot förhållandevis låg. Vid sidan om låneverksamheten lämnar IDB visstbistånd i form av bidrag lill tekniskt samarbete, projeklering och dylikt.Totalt lämnade IDB 30,9 milj. dollari sådant stöd . Principerna för inriktningen av denna stödverksamhetär i stort desamma som för låneverksamheten. Vid jämförelse av utlåningen från IDB ochVäridsbanken till IDB:s medlemsländer i under treårsperioden1974-1976 kan noteras att avVäridsbankens lån gick till de mera utvecklade länderna medan motsvarandeprocenttal för IDB var 45 96. IDB hade däremot en förhållandevis högre andel lån till de fattigaste länderna, 37 9é, mot för Väridsbanken.Totalt var utlåningen ungefär lika stor från de båda bankerna dvs.ungefär 4 miljarder dollar. IDB finansierar i princip endast en del, 25 96, avde utvecklingsprojekt som bedrivs avde latinamerikanska medlemsländerna och som banken deltar i. Fram tillutgången av har banken finansierat drygt 10 000 milj. dollar, vilket i svenska kronor är knappt 50 000 milj. kr.i projekt som totalt kostar mer än 43 000 milj. dollar eller 200 000milj. Med hänvisning till min redogörelse hemställer jag atl regeringen föreslår att tillBidrag till för /79 anvisaett förslagsanslag om 5 OOOOOO kr. 1977/78:100 Bilaga 14 C. KOMMERSKOLLEGIUM M. 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag är cenlral förvaltningsmyndighetmed uppgift att handlägga frågor omhandelspolitik och utrikeshandel samt vissa frågor i samband med näringsrättsliga regleringar ochinrikeshandel. leds av en styrelse. Chef förkollegiet är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande. Inom verketfinns en planeringssektion, fyra utrikeshandelsbyråer samt en byrå förinrikeshandel och administrativa frågor. Till kollegiet är knutet etl handelspolitiskt rådoch en '-nämnd samt rådgivandenämnder för frågor rörande auktorisalion och godkännande av revisorer samt för frågor rörande godkännande avtolkar och auktorisalion av översättare. -1- 2 111 000 Reseersättningar (även resor) (därav engångsutgifter) (18 000) (7 000) Stipendier till svenska praktikanter vid inter -1- 4 106 000 Pris- och löneomräkning m. m. 1 O-alternativet, som kräveren anslagsreducering med . förordar kommerskollegium i första handen nedskärning av kollegiets personalresurser. '= Europeiska kol- och stålgemenskapen 1977/78:100 Bilaga 14 54 För att kunna uppfylla de kravsom ställs på kollegiets utredningsförmåga behöverulrikeshandelsbyråerna förstärkas med två handläggare (-). På grund av ökade uppgifter på planeringssektionensamt ökat planeringsansvar med anknytning till den ekonomiska försvarsberedskapenföreslås en förstärkning med en handläggare (-1- ). Inrikes-ochadministrativa byrån behöver förstärkas med två handläggare för ärenden rörande auktorisalion och godkännande avrevisorer (-H . ), en handläggare för administrativa uppgifter (-!101 865 kr.) och etl biträde på tolkseklionens kansli (-1- . För verksamheten medgodkännande av tolkar och auktorisalion av översättare behövs arvodesmedel lill ökade konsultkostnader (-1- 600 000kr.). Medel till ytterligare arbetskrafl och expertis bör anvisasmed . Reseersättningarbör räknas upp med . på grund avökade kostnader för tolk- och translatorsverksamheten samt med . för ökade utbildningsinsatser. Personalökningarmotiverar att anslagsposten Lokalkostnaderräknas upp med . För nyanskaffning av inventarier samt för täckande avföljdkostnader för nya tjänster behövs ett engångsanslag på . Expenser behöverdärutöver räknas upp med . Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvid beräknat medel för en handläggare på planeringssektionen.Detta sammanhänger med attsektionen i ökad grad inriktas påatl förslärka beredskapen på det handelspolitiska området. Jag har vidare beräknal medel för en handläggare på andrautrikeshandelsbyrån för det ökandearbetet med förberedelser inför bilaterala textilbegränsningsavtal respektive bilaterala handels- och samarbetsavtal.Jag har även beräknat medel för ökade konsultinsatser för verksamheten medgodkännande av tolkar. Genomrationaliseringsåtgärder räknar jag med att en tjänst som expeditionsvakt kan dras in. Jag avser vidare attundersöka förutsättningarna för att höja avgifterna förautkorisation avrevisorer samt för näringstillstånd och bolagsärenden. Genomalt importövervakningssystemet för viss tekoimport inte längre omfattar EG- ochEFTA-länderna har medelsbehovet beräknats minska för licensenheten. Det internationella ekonomiskalägel är emellertid osäkert vilketkan få handelspolitiska återverkningar. måste vara berelt att mötaeffekten på vår handel av åtgärder som andra länder vidtar. Även nu pågåendeeller förestående lexlilförhandlingar med andra länder kan fä återverkningar påden svenska licensadministrationen. Jag finner det därför vara väsentligt atl hålla beredskapen och videventuellt behov kunna öka insatserna. Om kollegiets verksamhet därvid skullekräva resurstillskott, kan detta ges efter prövning av regeringen. 1977/78:100 Bilaga 14 55 Jaghemställer alt regeringen föreslår att till för /79 anvisa etl förslagsanslag av19 . Bidrag till vissainternationella byråer m. m. 1976/77Ulgift 1 043 930 1977/78Anslag 1019 000 1978/79 Förslag 3 709 000 Från anslaget bestrids utgifter för Sverigesdellagande i vissa internationella organ. För /79 torde medelberäknas enligt följande. 1977/78 1978/79 Internationellabyrån i för utställningar (prop. 12 s. 156) 23 000 - 3 000 för intellektuell äganderätt, internationella byrån' (/BIRPI) (prop. 1956:1,bil. 12 s. 161, 1963:1, bil. 12 s. 152) 478000 -h 271000 (ICAC)(prop. 1951:47) 18000 5000 Intemationella studiegruppen förbly- och zinkfrågor (prop. 1960:1, bil. 12 s. 284) 18000 -I- 27000 Internationella kaffeorganisationen(prop. bil.12 s. 281) 170000 -h 35 000 Internationella gummistudiegruppen (prop. 1966:1, bil. 12 s. 168) 20000 -H 5 000 Internationella kakaoorganisationen (prop. 1973:36) 32 000 (- 10 000 Organisationen för de Järnmalmsexporterande länderna(prop. 1975/76:24) 250 000 -I- 25 000 för samarbete på tullområdet - -(- 353 000 - + 74 000 - -1-1882 000 Totalt 1019 000 2 690 000 Parisunionen,skydd av industriell äganderätt Niceunionen, varumärkesklassificeringLocarnounionen, mönsterklassificering Konventionenangående internationellt patentsamarbete (PCT) samarbeteför informationsåtervinning mellan patentverk (ICIREPAT) Konventionen angåendeintemationell patentklassificering (IPC) 2Överflyttad frän VIII huvudtiteln 1977/78:100 Bilaga 14 56 Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till vissa internationella byråerm. m. för /79 anvisaett förslagsanslag av . Kostnader för vissa nämnder m. m. 1976/77Utgift 746 816 1977/78Anslag 778 000 1978/79 Förslag 887 000 Från anslaget bestrids utgifter för arvoden,expenser m. m. för granskningsnämndenför försvarsuppfinningar, resegarantinämnden, lotterinämnden,och oljekrisnämnden. är central myndighet för frågor omtillämpningen av lotteriförordningen(1939:207, omtryckt 1974:221). Del åligger nämnden att meddela närmare föreskrifter för tillämpningen avförordningen och att handlägga besvär över länsstyrelses beslut enligt densamma.1 anslutning härtill lämnar nämndenråd och anvisningar. Nämnden skall vidare verka för ändamålsenligkontroll av lotterier. är ett organ som drivsgemensamt av svenska staten ochSveriges industriförbund.