prop · G10371 · 1977-12-31 00:00:00 — Tilldenna grupp hör högsta domstolen som framhåller att det får antas att de avarvprinsens efterkommande som föds först efter det att arvprinsen övergav denevangeliska läran blir uteslutna från successionsrätt. Däremot torde deefterkommande som var födda redan vid den angivna tidpunkten bibehållas vid sinsuccessionsrätt. Det synes önskvärt att när föriust av successionsrätt jämvälför efterkommande åsyfias detta framgår av lagtexten i all synnerhet som deefterkommande särskilt nämns i liknande sammanhang. I några yttrandendiskuteras verkan av alt tronarvinge uppfostras utom riket. Även i denna frågaförekommer uttalanden i högsta domstolens yttrande. Det framhålls i yttrandetatt med kravet på uppfostran inom riket tydligen avses att tillgodose intressetatt statschefen är väl förtrogen med svenska förhållanden. Om arvprinsessasäktenskap med utlänning i allmänhet kommer att leda till att hon flyttarutomlands, kan det - i vart fall om laglig möjlighet att lämna villkoratsamtycke till tronarvinges äktenskap inte skulle föreligga - finnas störreanledning än tidigare att förse stadgandet i 4 § successionsordningen meduttrycklig bestämmelse om verkan av att tronarvinge uppfostras utom riket. Ävenför andra fall kan det vara av värde Prop.1977/78:71 13 atten uttrycklig bestämmelse finns. Någon annan rätisföljd torde inte kunna ifrågakommaän att den utomlands uppfostrade tronarvingen och alla hans efterkommande föriorarsin successionsrätt. Enannan fråga som tas upp i några yttranden är vilken inverkan föriusten avsvenskt medborgarskap skall ha på successionsrätten. Äv de remissinstanser somlar upp denna fråga uttalar regeringsrätten bl. a. att det för bibehållande avarvsrätt till tronen bör gälla samma kvalifikationer som ställs på statschefenligt 5 kap. regeringsformen och nionde punkten sjätte stycket övergångsbestämmelsernatill regeringsformen. Arvprins eller arvprinsessa skall ju enligt 5 kap. 3 §regeringsformen kunna inträda som tillfällig riksföreståndare. På sådan ställskrav att bl. a. vara svensk medborgare. Arvprins och arvprinsessa bör därför hasvenskt medborgarskap. allmänna motiveringen harjag förordat alt i princip endast uppenbartnödvändiga följdändringar till införandet av kvinnlig tronföljd görs. Avgörandeför frågan om 4 § i delta sammanhang bör kompletteras i skilda hänseenden måstedärför vara om man har anledning att räkna med ett praktiskt behov av sådanakompletteringar. Uppenbariigen har något sådant behov inte visat sigföreligga. Det förefaller inte sannolikt att införandet av kvinnlig tronföljdkommer att innebära någon märkbar ändring härvidlag. Jag vill tillägga attfrågan om kravet på viss religionstillhörighet skall upprätthållas också iframtiden kommer att aktualiseras under det kommande arbetet med regleringen avförhållandet mellan kyrkan och staten. Mot denna bakgrund har ändringarna i 4 §begränsats till en utvidgning av bestämmelsernas tillämpningsområde till attavse förutom prinsar även prinsessor och dessutom en mindre redaktionelländring. Bakom detta ställningstagande ligger också attjag för egen del kanansluta mig till de tolkningar av gällande rätt som högsta domstolen ochregeringsrätten har fört fram i sina remissyttranden. I5 § föreskrivs att prins får gifta sig endast om samtycke lämnats av "Konungen,sedan statsrådets tankar inhämtats". Om prins gifter sig utan sådantsamtycke förverkar han arvsrätt till riket för sig, barn och efterkommande.Samma påföljd gäller om han med eller utan sådant samtycke, gifter sig medenskild svensk mans dotter. Enligt 6 § får prinsessor av det kungliga husetinte gifta sig utan konungens vetskap och samtycke. Utredningsmannensförslag innebär att reglerna i 5 § skall gälla även för prinsessa och attuttrycket "Konungen, sedan statsrådets tankar inhämtats" byts ut motordet "regeringen". Utredningsmannen diskuterar dessutom vissa andrafrågor som rör 5 § men utan att lägga fram förslag till ändringar ellertillägg. Dessa frågor gäller om samtycke till äktenskap kan förenas med villkoroch om förbudet mot äktenskap med svensk mans dotter bör upphävas. Bestämmelseni 6 S föreslås upphävd. Prop.1977/78:71 14 Tillden del förslagel innebär alt 5 § skall gälla även för prinsessor har delgenomgående godtagits av de remissinstanser som tillstyrkt eller inte motsatt sigkvinnlig tronföljd. I denna del har departementsförslaget i sak följt utredningsförslaget. Förslagetatt ordet "regeringen" skall ersätta "Konungen, sedan statsrådetstankar inhämtats" har berörts i flera yttranden. anser attutredningsmannen felaktigt utgått från att förslaget inte innebär någon ändringav gällande ordning. Det mest sannolika är enligt yttrandet, att ordet "Konungen"i 5 § successionsordningen betyder konungen i hans dubbla egenskap avriksstyrelse och företrädare för det kungliga huset. Uttrycket "Konungen,sedan statsrådets tankar inhämtats" skulle alltså överfört på nuvarandekonstitutionella förhållanden närmast motsvara orden "regeringen påhemställan av konungen". Regeringsrätten tar inte ställning till hur gällandelydelse skall tolkas men tillstyrker förslaget att endast regeringens samtyckeär nödvändigt. och hovrän anser däremot att samtyckebör lämnas även av statschefen. Hovrätten över och anser attfrågan om samtycke bör vara en angelägenhet för . Någotskäl att i sak ändra gällande ordning på denna punkt föreligger enligt minmening inte. I överensstämmelse med vad högsta domstolen haranfört om innebördenav gällande bestämmelse och för att skapa klarhet i denna fråga har nuvarandeuttryck ersatts med "regeringen på hemställan av konungen". Närdet gäller frågan om samtycke till äktenskap bör kunna förenas med villkor harde remissinstanser som tagit upp frågan gjort gällande att en uttryckligföreskrift i successionsordningen är nödvändig för att villkor skall kunnauppställas. Ingen remissinstans har emellertid förordat att sådan föreskriftinförs. Jagdelar uppfattningen att villkor vid samtycke kräver uttryckliga bestämmelser iämnet. Enligt min mening föreligger emellertid inget behov av möjligheter alluppställa sådana villkor. Några beslämmelser om villkor vid samtycke finnsdärför inte i departementsförslaget. Departementsförslagetinnebär att förbudet för prins att gifta sig med enskild svensk mans dotterskall upphävas. I fråga om skälen härtill får jag hänvisa lill den allmännamotiveringen. Medden nya avfattningen av 5 § har bestämmelsen i 6 ij fått utgå. Enligtdenna paragraf gäller f n. att prins av det kungliga huset inte får bli regerandefurste i utländsk stat, vare sig genom val, arv eller gifte utan "Konungensoch Riksens Ständers" samtycke. Utredningsföriagetinnebär att föreskriften i 8 § blir tillämplig också på Prop.1977/78:71 15 arvprinsessa.Vidare föreslås den ändringen att samtycke skall lämnas av genom lag. Vidremissbehandlingen har förslaget lill ändrad lydelse av 8 § i regel inte föranlettnågra kommentarer. I det yttrande som har avgetls av högsta domstolen framhållsdock att en lag måste ha ett allmängiltigt innehåll och att orden genom lagdärför bör utgå. Samma påpekande görs av riksmarskalks-ämbetet. 1departementsförslaget haren utvidgning av paragrafens tillämpningsområdegjorts så att den avser också prinsessa. Vidare har "Riksens Ständer"bytts ut mol "". Äv skäl som har anförts av högsta domstolenoch riksmarskalksämbetet har det i utredningsförslaget iniagna lagkravet fått ulgå. Utredningsmannensförslag innehåller inga regler om ikraftträdande och ingaövergångsbestämmelser. Angående övergångsbestämmelser uttalas i betänkandet attsådana inte torde behövas. Vidare anförs att successionen till tronen inle kanlikställas med privaträttsliga regler utan är anordnad enligt ett i grundlaggivet offentligrättsligt regelsystem, som kan av i vederbörligordning ändras, även om detta medför att en dittills lill tronen arvsberättigadprins mister sin arvsrätt eller får träda tillbaka i turordningen till tronen.Det sagda innebär enligt utredningsmannen att, om kungaparet föreikraftträdandet av de nya reglerna får först en dotter och sedan en son, densenare - som enligl den gamla ordningen skulle stått närmast tronen - i och medtillkomsten av de nya tronföljdsreglerna får inta platsen efter sin syster iarvsföljden. Remissinstansernatar i regel inte upp frågan om övergångsbestämmelser behövs. 1 två yitrandenanförs dock synpunkter på denna fråga. Enligt JustUiekanslern innebär förslagetatt de nya tronföljdsreglerna skall beröra samtliga manliga och kvinnliga avkomlingartill att man ger lagstiftningen tillbakaverkande krafl. Det ären allmän princip i vår lagstiftning att denna inte ges retroaktiv giltighetutan att särskilda skäl föreligger, vilket stundom ansetts vara fallet inomexempelvis skattelagstiftningen. I förevarande fall tillkommer att fråga är omatt ge grundlag tillbakaverkande kraft, vilket bör mana till särskild restriktivitet.Riksmarskalksämbetet menar att avsteget från regeln att lagar, och i allsynnerhet grundlagar, inte bör tillerkännas tillbakaverkande kraft inte bördrivas längre än att om vårt kungapar före ikraftträdande av en nysuccessionsordning får först en eller flera döttrar och sedan en son, somenligt nu gällande ordning alltså står närmast till tronen, så skall ändring dämtinnanej ske även om den nya tronföljdsordningen är fullt kognatisk. Prop.1977/78:71 16 Somjag har framhållit i den allmänna motiveringen är ett av de bärande skälen föratt införa kvinnlig tronföljd att det är av betydande värde att jämställdhetmellan könen får gälla också i fråga om statens högsta ämbete. Mot denna bakgrundanserjag det principiellt oriktigt att anlägga en annan bedömning vidställningstagandet till den konkreta frågan i vilken ordning som det nuvarandekungaparets barn skall ha rätt till tronen. Enligt min mening talar därförövervägande skäl för att de nya reglema om kvinnlig tronföljd blir fullt uttillämpliga pä de nuvarande kungaparets barn, vare sig ett eller flera barnredan har fötts före denn tidpunkt då ändringen i successionsordningen träder ikraft. En sådan ordning kommer inte i konflikt med några grundlägganderättsliga principer. Någonövergångsbestämmelse om turordningen mellan konung barn böralltså inte införas. De nya reglerna bör i princip träda i kraft så snartriksdagen har fattat ett andra beslut om ändringen i successionsordningen.Detta kan beräknas ske . Tidpunkten för ikraftträdande bördärför bestämmas till . Somframgår av vad jag har anfört i anslutning till I § innebär departementsförslaget- i motsats till utredningsmannens förslag - att successionsordningen kommeratt reglera endast tronföljden mellan konung efterkommande.För att den nuvarande tronföljaren prins skall bibehållas vidsuccessionsrätt behövs därför en särskild övergångsbestämmelse. 6.2Förslaget till lag om ändring i regeringsformen F.n. föreskrivs i paragrafen att konungen är rikets statschef I departementsförslagelföreskrivs i stället, som utredningsmannen har föreslagit, att konungen ellerdrottning som enligt successionsordningen innehar tron är riketsstatschef Ävendel nya andra stycket har utformats i överensstämmelse med utredningsmannensförslag. Det föreskrivs där att vad i regeringsformen är stadgat om konungenskall, om drottningen är statschef, gälla henne. Den nya bestämmelsen fårbetydelse bl. a. vid tillämpningen av 5 kap. 3,5 och 7 S§ regeringsformen. Enbestämmelse av samma slag har tagits in i 2 § successionsordningen. 1977/78:71 17 Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i successionsordningen, 2. lag om ändring i regeringsformen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1977/78:71 18 Maj:ts och Rikets Ständers fastställda varefterden högborne , utkorade kronprins, hans kungl. höghets prinsJOHAN av Ponle-Corvo manliga bröstarvingar skola äga rätt tillden kungl. svenska tronen, samt att styrelse tillträda, dal.Örebro , med de därefter, och sist vid i Stockholmår , av Konungen och antagna förändringar. ViCARL, med nåde, , Götes och c. &c.,arvinge till , till Holslein, Stormar n och Ditmarsen, grevetill och c. &c., gÖre veterligt: att, sedanRiksens Ständer enhälligt antagit och fastställt den successionsordning,varefter den högborne , utkorade kronprins, hans kungl.höghet prins manliga bröstarvingar skola äga rält till densvenska tronen, samt rikes slyrelse tillträda, och denna gmndlag tillVårt nådiga gillande blivit överlämnad, have Vi, i kraft av den enligt 85 § iregeringsformen Oss tillkommande rättighet, velat denna av Riksens Ständersamtyckta successionsordning härmed antaga, gilla och bekräfta, alldeles såsomden ord för ord härefter följer: varefterden högborne , utkorade kronprins, hans kungl. höghets, prinsJOHAN av Ponle-Corvo manliga bröstarvingar skola äga rätt tillden kungl. svenska tronen, samt att styrelse tillträda; av Konungoch Riksens Ständer gjord och faslställd på urtima i den 26september 1810. Viefterskrivne Ständer, grevar, friherrar, biskopar, ridderskap ochadel, klerkeri, borgerskap och menige allmoge, som här i till allmänurtima riksdag församlade äro, göre veteriigt: att, sedan den högborne fursten,utkorade kronprins, hans kungl. höghet prins ulanmanlige bröstarvingar avlidit, och vi även genom den, under Prop.1977/78:71 19 den21 , upprättade förening och valakt, utkorat den högborne ,prins av Ponte-Corvo, till kronprins, alt på devillkor, så väl nyssnämnda valakt, som ock högbemälde till avgivande avoss föreskrivna försäkran förmå och innehålla, Hans Kungl. Maj:t Vår nuregerande allernådigste Konung och Herre, den XIlLe, efter dess dödliga frånfälle(varmed den Högsie nådeligen länge fördröje) i regeringen över rikesamt detsamma underiydande länder efterträda, till Konung krönas ochhyllas, samt riket styra; alltså hava vi för hans kungl. höghets ,furstens av Ponte-Corvo, äkta manliga bröstarvingar, härmed velat upprätta ochfastställa denna ordning för successionen till krona och regering, påsäll och med villkor här nedanföre uttryckligen stadgas. Då hans kungl. höghets, kronprins redan ingångnaäktenskap med manlig bröstarvinge välsignat är, och ännu kanvälsignat varda, skall efterträda hans kungl. höghet i regeringen hans kungl.höghets förstfödde son, och efter honom denne senares manliga efterkommande, iden ordning de ättens huvudman i rätt nedstigande led närmast äro. Går denförstfödde sonens led på manssidan ut, tillfälle då regeringen hans kungl.höghets andre son i ordningen, med successionsrätt för hans manligaefterkommande i samma ordning, som för den förstfödde stadgat är, nämligenallteftersom de i rätt nedstigande led ättens huvudman närmast äro. Utgår ävenden andre sonens linje på manssidan,gånge successionsrätten till den tredje ochså vidare till de övriga hans kungl. höghels söner, i samma ordning, och rättnedstigande led efter förstfödslorätt, som här ovanföre för den förstföddes ättföreskrivet är. Dör Konung i , utan att lämna manliga bröstarvingar, men Hans efterlämnadedrottning sig i välsignat tillstånd befinner, före regenl eller statsrådetregeringen med kungl. makt och myndighet, på sätt och med villkor, 41 och 93 §§av regeringsformen föreskriva, till dess Riksens Ständer, å den tidregeringsformen utstakar, hunnit sammankomma, då dem tillhör, att omregeringens förande själva förordna. Bliver drottningens livsfmkt av mankön, förordnedå Riksens Ständer riksföreståndare, varom i 93 § regeringsformen stadgat är.Bliver drottningens livsfrukt av kvinnokön, trade den av ätten, som efler förstfödslorättden avlidne i arvsföljden, på sätl 1 § utstakar, närmast är, såsomKonung till regeringen. De av kungl. huset av kvinnokön, och deras efterkommande, ändock dessa avmankön äro, have ingen rätt till krona och regering. Såsom regeringsformens 2 § uttryckligen stadgar, att Konung alltid skall varaav den rena evangeliska läran, sådan som den, uti den oförändrade Prop, 1977/78:71 20 Augsburgiskabekännelsen, samt mötes beslut av , anlagen och förklarad är,alltså skola ock prinsar av det kungl. huset uppfödas i samma lära och inomriket. Den av kungl. familjen, som ej sig till samma lära bekänner, vare frånall successionsrätt utesluten. av det kungl. huset må ej gifta sig, med mindre Konungen, sedan statsrådetstankar inhämtats, därtill lämnat samtycke. Sker del ändock, have han förverkatarvsrätt till riket för sig, barn och efterkommande. Lag samma vare, om han,med eller utan sådani samtycke, tager till gemål enskild svensk mans dotter. §6.Prinsessor av det kungl. huset må ej träda i gifte utan Konungens vetskap ochsamtycke. Tronföljaren må ej anträda resa utrikes utan Konungens vetskap och samtycke. §8.Prins av kungl. svenska huset må ej, utan Konungens och Riksens Ständerssamtycke, bliva regerande av utländsk stal, vare sig genom val, arveller gifte. Sker annorlunda, vare han och hans efterkommande ej berättigadeatt succedera till svenska tronen. (Paragrafen upphävd, se 1974:154.) Tillyttermera visso, att vi allt della föreskrivna så belevat och beslutit, have visamtlige Ständer delta underskrivit och beseglat i som skedde i Örebroden tjugusjätte dagen , år efter börd, ett tusendeåttahundrade och på det tionde. På ridderskapets och adelns ' På prästerståndels vägnar: vägnar: h. t. lantmarskalk. På borgareståndets På bondeståndets vägnar: vägnar; n. v. talman. n. v. talman. Dettaallt, som föreskrivet står, vele Vi ej allenast själve för orygglig grundlagantaga, utan bjude och befalle jämväl i nåder, att alle de, som Oss och Vareefterträdare samt riket med huldhet, lydno och hörsamhet förbundne äre, böradenna successionsordning erkänna, iakttaga, efterieva och hörsamma, Tillyttermera visso have Vi detta med egen hand under- Prop.1977/78:71 21 skrivitoch bekräftat, samt Vårt kungl. insegel låtit veterligen hänga här nedanföre,som skedde i , den tjugusjätte dagen , året efter VårHerres och Frälsares börd, det ett tusende åttahundrade och på dettionde. (L.S.) Lagom ändrad lydelse av 1 kap. 5 § regeringsformen Konungen är rikets statschef Konungeller drottning, som enligt successionsordningen innehar tron, ärrikets statschef VadI denna regeringsform eller annan författning är stadgat om konungen skall, däresidrottning är statschef gäUa henne. Lag om ändring isuccessionsordningen höghets, kronprins redan ingångna äktenskap medmanlig bröstarvinge välsignat är, och ännu kan välsignat varda, skallefterträda hans kungl. höghet I regeringen hans kungl. höghets förstföddeson, och efler honom denne senares manliga efterkommande, i den ordning deättens huvudman i rätt nedstigande led närmast äro. Går den förstfödde sonensled på manssidan ut, tillfälle då regeringen hans kungl. höghets andre son iordning en, med successionsrätt för hans manliga efterkommande i samma ordning,som för den förstfödde stadgat är, nämligen allteftersom de i höghets, kronprins redan ingångna äktenskap medmanlig bröstarvinge välsignat är, och ännu kan välsignat varda, skallefterträda hans kungl. höghet på tronen hans kungl. höghets förstfödde son,och efter honom denne senares manliga efterkommande, i den ordning de ättenshuvudman i rätt nedstigande led närmast äro. Går den förstfödde sonens led påmanssidan ut, tillfälle då tronen hans kungl. höghets andre son i ordningen,med successionsrätt för hans manliga efterkommande i samma ordning, som för denförstfödde stadgat är, nämligen allteftersom de i rätt nedstigande led ättens huvudman närmast äro. Ulgåräven den andre sonens linje på manssidan, gånge successionsrätten lill den tredjeoch så vidare till de övriga hans kungl. höghets söner, i samma ordning, ochrätt nedstigande led efter förstfödslorätt, som här ovanföre för den förstföddesätt föreskrivet är. rätt nedstigande led ättens huvudman närmast äro. Utgåräven den andre sonens linje på manssidan, gånge successionsrätlen till den tredjeoch så vidare till de övriga hans kungl. höghels söner, i samma ordning, ochrätt nedstigande led efter förstfödslorätt, som här ovanföre för denförstföddes ätt föreskrivet är. Konung kvinnliga efterkommande skola ägaenahanda rän till krona som de manliga. Vad idenna successionsordning eller annan förfaUning är stadgat om arvprins skaU ägamotsvarande tilllämpning på arvprinsessa. Dör Konung i , utan att lämna manligabröstarvingar, men Hans efteriämnade drottning sig i välsignat tillståndbefinner, före regenl eller statsrådet regeringen med kungl. makl ochmyndighet, på sätl och med viUkor, 41 och 93 §§ av regeringsformen föreskriva, UUdess Riksens Ständer, å den lid regeringsformen utstakar, hunnit sammankomma,då dem tillhör, att om regeringens förande själva förordna. Bliver drottningenslivsfrukt av mankön, förordne då Riksens Ständer riksföreståndare, varom i 93 §regeringsformen stadgat är. Bliver drottningens livsfrukt av kvinnokön, tradeden av ätten, som efter Jörsifödslorätt den avlidne i arvsföljden, påsätt 1 if utstakar, närmast är, såsom Konung regeringen. Dör Konung i och Hans efterlämnade drottning elleränkan efter arvprins sig i välsignat tillstånd befinner, då skall, om det vänladebarnel är närmasl till tronen, statschefens uppgifter fullgöras Ulls vidare aven riksföreståndare såsom i 5 kap. 4 if regeringsformen är stadgal. huset av kvinnokön, och deras efterkommande, ändock dessa av mankön äro,have ingen rätt till krona och regering. huset av kvinnokön, och deras efterkommande, ändock dessa av mankön äro,have ingen rätt till krona. Stadgandet i dennaparagraf har Icke avseende på efterkommande tiU Konung . Såsom regeringsformens 2 ! ;uttryckligen stadgar, att Konung alltid skall vara av den rena evangeliska läran,sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen, samt Uppsalamötes beslut av , antagen och förklarad är, alltså skola ock prinsar avdet kungl. huset uppfödas i samma lära och inom riket. Den av kungl. familjen,som ej sig till samma lära bekänner, vare från all successionsrätt utesluten. Såsom den äldreregeringsformens 2 S uttryckligen stadgar, alt Konung alltid skall vara av denrena evangeliska läran, sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen,samt mötes beslut av , antagen och förklarad är, alltså skolaock arvprinsar uppfödas i samma lära och inom riket. Arvprins, som ej sig tillsamma lära bekänner, vare från all successionsrätt utesluten. av del kungl. husetmå ej gifta sig, med mindre Konungen, sedan statsrådets tankar inhämtats,därtill lämnat samtycke. Sker det ändock, have han förverkat arvsrätt tillriket för sig, barn och efterkommande. Lag samma vare, om han, med eller utansådant samtycke, tager till gemål enskild svensk mans dotter. Arvprins må ej gifta sig,med mindre regeringen därtill lämnat samtycke. Sker det ändock, have han förverkatarvsrätt till riket för sig, barn och efterkommande. Lag samma vare, om han,med eller utan sådant samtycke, tager lill gemål enskild svensk mans dotter. Prinsessorav det kungl. huset må ej träda i gifte utan Konungens vetskap och samtycke. (Dennaparagraf utgår) svenskahuset må ej, utan Konungens och Riksens Ständers samtycke, bliva regerandefurste av utländsk stat, vare sig genom val,arv eller gifte. Skerannoriunda,vare han och hans efterkommande ej berättigade att succedera lill svenskatronen. Arvprins må ej, med mindreriksdagen genom lag lämnat samtycke därtUl, bliva regerande av utländskstat, vare sig genom val, arv eller gifte. Skerannoriunda, vare han och hans efterkommandeej berättigade att succedera till svenska tronen. 3Riksdagen 1977/78. §9Sveriges konung må ej bliva regerande av utländsk stal och ej hellerträda i gifte, med mindre genom lag lämnat samtycke därtUl. S10 Gemålen lill droitning som är statschefbär titeln prins, dock utan rälttill kronan. 1977/78:71 26 Sammanställningav remissyttrandena över betänkandet (SOU 1977:5) Kvinnlig tronföljd