prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningen har föreslagit atl den enskilde spararen skall harätt att lyfta del sparade beloppet före spärrtidens utgång, men till priset avatt skaltereduktionen då återförs till staten. Kopplingen lill skattesystemetinnebär att inlösen kräver en reglering av den slutliga skatten förinlösenåret. Denna extra omgång onödiggörs med en sparpremie, där återföringendefinitivt kan regleras vid inlösandet. Visseriigen förutsätter ettpremieringssystem alt det förs ett centralt register över alla premieradesparkonton för alt hindra atl dubbla konton upprättas. Detla torde dock mer änväl uppvägas av att myndighetema slipper kontrollera (eller spararna företebevis för) att deklarationsuppgifterna är korrekta. Del viktigaste argumentet för en premieringåterstår all påpeka. Del knyter an till utredningens mål att nysparandet skallöka. 1977/78:165 153 lansenutgår i form av en skattereduktion eller en premie på 20 96 minskar detoffentliga sparandet med samma belopp, allt annal lika. Men en skattereduktionökar (i likhet med en kontantpremie) spararens disponibla inkomst och därmedhans konsumlionsutrymme. Netlosparandet ökar följaktligen (bortsett frånöverföringseffekter) endast med de belopp som sätts in på sparkontona minusskattereduktionen. En premie som läggs till sparkontot och kvarstår där tillspärrtidens utgång undviker denna sparreducerande effekt. Vi vill såledesförorda att sparslimulansen tar formen av en skattefri premie som läggs UU detpå sparkontot insatta beloppet året efler sparandeåret och förblir bunden underden femåriga spärrtiden. Förtida inlösen leder till återföring av premien ochden ackumulerade avkastning som belöper sig på denna. Stimulans av sparande på särskilda konton som ärbundna är som redan nämnts förenade med vissa problem. Vivill här peka på den effekt som uppslår när spärriiden utlöper. "Årsex" är spararen i allmänhet berättigad alt göra en ny årlig premieradinsättning och denna är då möjlig alt till stor del finansiera genom detfrisläppta sparandet från "år noll". En ny premiering för atl hållade ackumulerade beloppen pä de olika årens sparkonton föga mer än intakta förefallervara en dyr metod. Vi vill därför aktualisera en mildare form av stimulans förspararen atl behålla det ursprungliga sparkontot orört, nämligen en fortsattskattebefrielse, eventuellt något reducerad, för avkastningen. En sådan åtgärdbehöver inte beslutas utan kan göras till föremål för ytteriigareöverväganden innan del i ett senare skede introduceras som komplement lill deövriga åtgärderna. 2.14Svenska bankföreningen: Utredningen föreslär att kravet på regelbundenhet isparandet skall vara uppfyllt genom minst sex månadsinsättningar om årel. Vissasärbestämmelser förutsattes gälla för sparande som påböriats vid sådan tid påärel atl nämnda villkor ej kan uppfyllas. Eftersom sparformen innebär ettkontinueriigt, långsiktigt sparande anser emellertid bankföreningen atl kravetpå visst anlal insättningar inte behöver gälla under del år spararen påböriarsitt sparande. Av samma skäl bör sådant "startsparande"berättiga till skatteavdrag vid närmast följande taxering. Detta skulle avsevärt förenkla administrationen avsparsystemet och dessutom - för den enskilde spararen - uppfattas som merarättvist, eftersom han skulle H skalleavdraget han haft deninkomst, av vilken han har sparat. Även beträffande sådana sparare, som underkalenderåret övergår från banksparande lill fondsparande eller vice versa,borde kravet på minst sex månadsinsäliningar i den äldre sparformen gälla förräll lill skalleavdrag. 2.75PK-banken: Kravet på minst sex mänadsinsättningar på . förutfärdande av sparbevis anser vi inte bör gälla under det år sparkontot 1977/78:165 154 öppnas.Om kravet slopas skulle administrationen av sparsystemet förenklas. Dessutomskulle spararen inte behöva vänta ell extra år på skatteförmånerna närsparstarten skett . Vid kombinerat banksparande/aktiefondssparandeanser vi alt kravet på sex månadsinsätlningar/år skall gälla sparformerna var för sig. Det skulle vara tekniskt svårt att samordna antalskontrollen, För atl undvika missförstånd bör i benämningen avde nya sparformerna termen lönsparande inte ingå. Som ett samlingsnamn för bank- och aktiefondsaltemalivet föreslår vi "Premiesparande". Den föreslagna slarltidpunkten, , lämnarvisseriigen en till förfogande för systemutformning,utbildning, marknadsföringsåtgärder etc. , men med de förenklingar somföreslagits ovan räknar vi med att tidpunkten skall kunna hållas för PK-bankensdel förutsatt att riksdagsbeslut träffas tidigt och inga större ändringar i delföreslagna systemet beslutas. 2.16Svenska sparbanksföreningen: 1 fråga om sparande som påbörjas vid sådan lid pååret all kravet på minst sex månadsinsättningar ej kan uppfyllas, föreslårutredningen vissa särbestämmelser. Dessa särbestämmelser innebär bl. a. allspararen kan tillgodoräkna sådant sparande under nästkommande sparar. Motbakgrund av att sparformen syftar lill ett kontinuerligt långsiktigt sparandeoch eftersom särbestämmelserna sannolikt kommer att vara ett hinder imarknadsföringen av sparformen och skapa onödigtkrångel, anser sparbanksföreningen att kravet på visst antal insättningar intebör gälla under del år spararen påbörjar sitt sparande. Enligt förslaget är del tillåtet att ha såväl ettspar- som ett akliesparkonio. Härigenom kan månadssparandel på vart och ett avkontona vara , medan det sammanlagda beloppet uppgår till 100kr. Spararen kan även välja atl göra till exempel tvåmånadsinsäliningar på ett aktiesparkonto och fyra insättningar pä ettsparkonto. Eftersom sparsystemets grundregel i dettasammanhang är minst sex månadsinsättningarom minimum . skulleenligt sparbanksföreningens mening reglerna bli betydligt enklare med entillämpning av dessa för vart och ett av kontona vid kombinationssparande. Enligt utredningen är räntan på kontot förbanksparande, K-12-ränta, f n. Utredningen har inte tagit ställning lill vilken ränla som skall gällaför aktiesparkontol. föreslår att enhetlig ränta (T n. 6,75 96) för aktiesparkontot fasiställes alt gälla för samtliga institut. Härigenom inbjuds ej till konkurrens om hur hög skattefri ränla som erbjuds i olika banker.-- Utredningen föreslåratt sparkonton ochaktiesparkonlon under pågående sparar skall vara möjliga alt överföra mellanbankerna. En sådan överföringsmöjlighet skulle skapa betydande bekymmer iaktiesparsyslemel, efiersom omvandling lill fondandelar sker vid olikatidpunkter under spararet. I sparsystemet är överföring något enklare menvållar informations- 1977/78:165 155 problemi förhållande till såväl bankpersonalen som till kundema. Dessutom finns det enviss felrisk beroende på att en historik över kontot mäste föras över till denövertagande banken. Mot bakgrund av detta och de erfarenheter bankernahar av det Nya lönsparandet föreslår sparbanksföreningen att samma regel införssom i nuvarande Nya lönsparandet för såväl spar- som aktiesparkonlon, nämligenatt överföring av dessa konton inte kan ske under löpande sparar. Byte av bankkan däremot ske i samband med nytt sparar. Däremot bör överföring av sådantsparande för vilket sparbevis redan ulHrdats inte ske, 2,77Sveriges aktiesparares riksförbund anser med tanke på de senaste årens högainflationstakt det vara olyckligt att bestämma ett visst högsta sparbelopp somskall gälla även för . Delta belopp kommer efler altvara urholkat av inflationen. Utredningens förslag är utformat så att man för attuppnå maximalt belopp måste spara fullt . Vianser atl detta förslag kan komma atl diskriminera människor med tillfälligalikviditelsproblem . Aktiespararna föreslär att det maximalasparbeloppel för inte fixeras ulan knytes lill basbeloppet eller på något annal sättbestäms så atl hänsyn tas till inflationsutvecklingen och att möjligheten att uppnä maximalt sparbelopp hålles öppen trots alt den sparande av någon anledning ej kunnat fullgöra samtliga månadsinbetalningar. Detta kunde t. ex. åstad kommas genom alt man tillåter en högsta månadsinbelalning av , medan årsbeloppet . Det är synnerligen angelägel att de båda sparformerna,sparande i bank och sparande i aktiefonder, genomförs . Om t. ex.banksparande skulle genomföras tidigare än fondsparande kunde detla H ennegativ effekt på aktiefondssparandet. 2.18Sveriges föreningsbankers förbund: Förbundet anser alt del är önskvärt altformerna för det av samhället stödda lönsparandel i slörsla möjligauisträckning samordnas, ev. genom en framlida sammanslagning av de bådalönsparformerna. I fråga om vissa detaljer bör sparformerna avpraktiska skäl redan nu samordnas. I det nuvarande lönsparandet är lägsta månadsinsällning . och den högsta Del högsta sparbeloppel är alltså ,vartill kommer ränta. Motsvarande belopp i den nya sparformen 100, 400 resp. . Förbundet föreslåratl gränserna för månadsinsättningarnas storlek i den nya sparformen anpassas efter nu gällande gränser, Förbundet framhåller atl det urmarknadsföringssynpunkt är av stor vikt alt de båda sparformerna lönsparande ibank och akliefondssparande träder i kraft . Förbundet vill därutöveruttrycka önskemålet atl regeringens proposition om ökat lönsparande lämnarutrymme för riksgäldskonlorel och 1977/78:165 156 bankinspektionenatt utforma detaljreglerna i sparsystemen i samråd med bankernas organisationeroch fondbolagen, 2.79Sveriges köpmannaförbund påpekar bl. a. att sparintressel hos hushållen enligten gjord SIFO-undersökning ökar i lågkonjunktur och tenderar att minskai högkonjunktur och anför vidare: Omsättningen i detaljhandeln står i ell visstförhållande lill konsumen ternas sparande. Vi befinner oss i en mycket djup lågkonjunktur, somhar lett fram lill en stagnation i detaljhandelsomsättningen. Del högrelönsparande som förslaget är avsett alt resultera i kan komma att ytteriigareförsämra situationen för detaljhandeln. Vi har full förståelse för detkapitalbehov som i första hand industrisektorn har, men vill ändå ifrågasättaom det inte vore lämpligare att skjuta fram ikraftträdandet av förordningentill den . Motiveringarna härtill skulle således vara attdetaljhandelsomsättningen r n. befinner sig på en mycket låg nivå och allförslaget inte är konjunklur-avhängigt utan en fråga på . En vissmotivering härför finns också i den ovan nämnda SIFO-undersökningen som visaratt hushållens sparande tenderar att öka vid lågkonjunkturer. 3.1 Bankinspektionen: Inspektionen har i och för sigingen erinran mot vad som föreslagits under denna punkt. Emellertid framgårinte klart av den föreslagna lagen om skattelättnader för vissa sparformer hurlång tid sparandet är avsett att gälla. Av kommentaren till förslaget synesvisseriigen framgå alt hela sparbeloppel inklusive upplupen ränla skall betalastillbaka . Lagtexten bör dock förtydligas i detta avseende. 1sammanhanget vill inspektionen framhålla att, om avsikten är att det sparadekapitalet skall återbetalas efter 5-årstidens utgång, möjligheter givelvisfinns att pengarna i stället för att återföras till spararen förs över på annalkonto i bank. Om inte en ny sparkampanj är motiverad , kandet ändå finnas skäl atl stimulera spararna till alt inte tömma sinasparkonton. För banksystemet skulle ett sådant uttag innebäraavsevärda nackdelar. 3.2 Lönsparkommiltén: Det föreslagna lönsparsystemetföreslås H en fast bankränta. Den fasta räntesatsen är av myckel slor betydelseför att utforma, administrera och marknadsföra ett enkelt lönsparsystem enligtden föreslagna formen. Del lorde dock vara osäkert om bankerna är villiga alleller ens bör binda sig för en hög, fast räntesats Del nu föreslagnasystemet kommer all kompliceras avsevärt om den fasta räntan ersätts med enröriig räntesats i likhet med vanliga bankkonton. Med en röriig räntesatskommer del alt uppstå stora marknadsföringsproblem och spararen kan inle utanalt 1977/78:165 157 kontaktabanken få veta värdet pä sitt sparbevis. En lösning vore att inte bestämma attbankränlan skall vara lika med den gällande K-l2-ränlan,utan man i stället förhandlar fram en något lägre räntesats som bankerna kanåla sig alt göra fast . Man kan då också ta hänsyn till rådandeinflationstakt. (Reservation, se 3.3.) 3.3 En ledamot av lönsparkommiltén (): Fråganom fast eller rörlig ränta är en bankteknisk fråga, som lönsparkommitién intehar anledning alt yttra sig om. 3.4 /SR: Positiv realränta. harformulerat som målsättning för det föreslagna systemet alt det skall öppna enmöjlighet för småspararna all kunna spara lill en realränta som i varje fall ejär negativ. För atl detta skall bli fallet för ennominalsparare (t. ex. banksparare) krävs att räntan överstigerinflalionstakten och att den del av räntan som endasl är en kompensation försparkapilaleis minskade realvärde ej beskattas. Varje annan konstmktion påbasis av nominalsparande innebär alllid risk för över-eller underkompensalionför inflationsutveckrmgen. Utredningenanser atl del framlagda förslaget torde säkerställa en positiv realränta menredovisar inga kalkyler som slöd för denna uppfattning. Förslagels egenskaper idetta avseende kan emellertid enkelt belysas genom all utgå från deträkneexempel som utredningen använder. Sparbevisen antages ge en ränla på 8,5proceni, vilket motsvarar nuvarande högsta inlåningsränta. Vid denna räntesatsblir sparbevisets värde av del sparade beloppet.Efiersom spararen Htt ett skatteavdrag av det sparade beloppetär den egna insatsen egentligen . Den angivna värdeutvecklingenmotsvarar en åriig ränta på . Först om inflationen överstiger deltavärde blir realräntan negativ. Det som är mest intressant är emellertid relationenmellan bankräntan och det på angivet sätt beräknade kritiska värdet påpenningvärdeförsämringen. Vid nu gällande räntesats skiljer det 5procentenheter, vilket måste tolkas så att endasl om banksparare utanförlönsparsystemet kan väntas H en negativ realränta på per är(före skall) är del motiverat att vänta sig att lönsparandet inle ger positivrealränta. Samma skillnad, , erhålles i stort sett om exempleträknas om för bankränlesalser mellan . En sådan förväntan - mer än 5 procents negativrealränta för vanligt banksparande - kan emellertid inte vara rimligt atl utgåfrån. Slutsatsen av delta blir därför att systemet med mycket stor sannolikhet tordege en positiv realränta. Del kan ifrågasättas om en så hög avkastningefter skatt, som del föreslagna systemet kan medföra, erfordras för allstimulera sparandet. /SRvill mot denna bakgrund föreslå att systemet modifieras så atl Prop.1977/78:165 158 endastden värdestegring som motsvarar den faktiskt inträffade penningvärdeförsämringenundantas från inkomstbeskattning. Förslaget framgår av följande tabell somanknyter till utredningens exempel med 8,5 procents ränta på sparbevisel. Detsparade beloppet antages vara 100 (vilket har berättigat lill enskalteminskning på 20). Även detta förslag ger som framgår en hög realräntavid rimliga relationer mellan den vanliga bankränlan och inflationstakten.Överstiger inflationstakten bankräntan sjunker spararens realränta vid denantagna bankräntan ned till noll vid en inflationstakl på 13,5 proceni.Därefter blirden negaliv. (Ett alternativ till den föreslagna modifikationenvore att utgå från den faktiska nettoinsalsen 80 och beskatta all positivrealavkastning men medge avdrag från annan inkomst för negativ avkastning. Medhänsyn lill behovet att speciellt kunna stimulera sparandet medett skatteavdrag torde emellertid detta senare alternativ i mindre grad svaramot utredningens syfte.) /SR föreslår all del i tabellen illustreradesystemet noga prövas. Några nämnvärda administrativa komplikationer utöver demsom redan ligger i del av utredningen föreslagna systemet torde inte behövauppslå. Fastränta på sparbevisen. Enligt utredningsförslaget skall efter utgången avspararet utfärdas ett sparbevis som kan inlösas efler lill ett på bevisetangivet värde. Detla innebär att räntan låses . Om syftet är altge positiv realränta förefaller denna tekniska lösning olämplig. Den fömtsätteratt ränteläget bygger på en rätt prognos om penningvärdeutvecklingen under 5år. I stället bör räntan tillåtas variera med räntenivån i övrigl och t. ex.vid varje lidpunkt överensstämma med bankernas högsta inlåningsränta. Det blirinle mer komplicerat atl räkna ut inlösenvärdet på sådana sparbevis än atlulföra kapitalberäkningar på en vanlig sparbanksbok. 3.5HSB: En ny form för lönsparande i bank med föreslagna villkor och förmånertillstyrks. HSB utgår härvid från att KF:s och HSB:s sparkassor även för dettalönsparande skall vara likställda med bank. Det kan ifrågasättas om inte det nu föreslagna nyalönsparandel med inflationsskydd på ett bättre sätt borde samordnas med detnuvarande 1977/78:165 159 lönsparandetsom har en betydande omfattning. En eventuell omfattande överflyttningav sparandet från den nuvarande lönsparformen ökar inte i sig sparvolymen päkort sikt, men kan medföra en onödig administrativ belastning. Eftersom del bör förutsättas atl den nuvarandeLönsparkommiltén med representanter från kreditinstituten, kooperativa ochfackliga organisationer Hr i uppdrag alt svara för samma uppgifter för nuföreslaget sparsystem som för del nuvarande, kunde dess erfarenheter härvidkunna tillvaratas. En mycket stark ökning av antalet pensionärerkommer att ske under . a. ATP-systemeiförutsätts dessa disponera över större ekonomiska tillgångar än . Delkunde övervägas om inte den nya lönsparformen kan öppnas även för denna växandegrupp. 3.6Svenska bankföreningen: Sparbevisel bör ej ges formen av ett fordringsbevisutan bör i stället utformas som ett kontoutdrag. anser del varaenklast för både kunden och banken atl spararens fordran har bankkontots form.Därigenom undviks en ny form av fordringsbevis med de nackdelar detta skulledra med sig vad gäller rekonslmktion, dödning m. m. Sparbevis bör utfärdas endasl för sparare somuppfyller de särskilda sparvillkoren. Därigenom behöver sparare inle tveka ombeviset berättigar till skatteavdrag eller inle, under förutsättning givetvisatl spararen inle sparar på flera konton i systemet. Beviset bör av främst tekniska skäl omfatta heladet kvalificerade sparbeloppel och hela räntebeloppet, allt utan avmndning. Vidare har utredningen förordat en fast räntesatsunder sparbevisets löplid. För spararen innebär detla den fördelen, atl hanredan när han får beviset ocksä Hr en omräkningstabell, med vilken han vid varlid kan beräkna bevisets värde. Enligt bankföreningens mening finns, som ovanframhållits, fördelar med alt låla fordringen ha bankkontots form. Därvidskapas också särskilda fömtsättningar för all tillämpa röriig räntesats, direktanknuten till diskontot. förordar denna lösning, som tillämpasgenerellt för bankernas inlåningskonton. Härigenom kommer bankernas kostnaderför ränleavkastningen på lönsparmedlen all stä i naturligare förhållande lillräntan på den utlåning, som lönsparmedlen konstituerar. Denna utlåningsräntaär röriig. Om fast räntesals skulle väljas bör denna läggas påen lägre nivå än vad utredningen föreslagit, lämpligen 7-7,5 96 i nuvaranderänteläge. För den enskilde spararen skulle detta innebära en obetydligförsämring av förmånerna. Beträffande villkoren för förtidsutlag av sparmedelvill bankföreningen erinra om den regel om ullagsprovision, som bankernatillämpar beträffande inlåning med 12 månaders bindningslid, nämligen ettavdrag från räntan på 2 96 av uttaget belopp. En sådan bestämmelse om särskiltavdrag vid 1977/78:165 160 återbetalningi förtid skulle ytteriigare stimulera det långsiktiga sparandet. När denfemåriga sparperioden utlöpt skall det sparade beloppet inklusive upplupenränla utbetalas till spararen. Det är troligt atl många sparare inle då omedelbartlyfter beloppet. Av praktiska skäl bör därför sådant kvarstående sparandeautomatiskt omfattas av vanliga sparvillkor i vederbörande bank, dock altbeloppet i likhet med vad som gäller i Lönsparandet kan lyftas provisionsfrittunder det första kalenderåret. 3.7PK-banken: Vi tror alt det vore olyckligt atl ge sparbevisel karaktär avvärdepapper. Föratt undvika problem såsom stulna eller förkomna sparbevis börhandlingen snarare ha karaktär av ett kontobevis. Det vore heller inte rimligtall hell överiåta pä spararen all bevaka sin fordran. Banken bör registreravarje enskilt sparbevis och har då möjlighet atl avisera spararenoch föreslå lämplig disposition av sparmedlen efter 5-årsperiodens utgång. Sparbevisel bör utfärdas på hela del sparbelopp somuppfyller sparkraven, dvs. någon avmndning lill jämna lOO-tal kronor bör inleförekomma (jämför med vad som sagts om sparande under öppningsåret ovan). Sparbevis bör av tekniska skäl också innefattaräntor som belöper sig på under spararet uttagna belopp. Atl skilja ut sådanränta skulle ställa sig komplicerat och pengarna binds ju i alla fall för 5 år.Den begränsade favör som kontoinnehavaren kan erhålla härigenom får inteövervärderas. För uttag under spararet kommer bankema dessutom uppenbariigenatl debilera en provision av 2 96, vilken konsumerar en slor del av räntan påkontot. Utredningens förslag om fast räntesals undersparbevisets 5-åriga löplid är mycket tilltalande ur administrativ synpunkt.Även för spararen bör det te sig smidigt atl pä ett relativt enkelt sätt kunnaavläsa det aktuella värdet. Visserligen är fast ränta ovanligt på bankernasinlåningssida, men å andra sidan är det ju här fråga om medel som binds pålängre tid än normalt i banksystemet. Mot bakgrund av den långa bindningsliden finner videl rimligt all den fasta räntesatsen inte sätts till gällandekapilalkonloränta, ulan relateras lill de långsikliga placeringar som bankernagör i exempelvis bostadsobligalioner. Förslagsvis kunde räntan ligga 2 96 underobligationsräntan. Delta skulle -efler räntejusteringen innevarande månad - f.n. innebära samma räntesals som gäller för 12-månaders kapitalkonto, dvs. 8 96.Om sparbevisets räntesats skall låsas först sparbeviselskrivs ut kan inlösenplanen knappast tryckas på sparbevisel. Ändringar idiskontot (eller den "långa" räntan) skulle ju kunna inträffaomedelbart . Alternativt kan man framställa separatainlösentabeller . Även om sålunda kan tillstyrka ell systemmed fast ränla finns del starka skäl som talar för röriig ränta - dettraditionella ränteberäkningssättet för bankinlåning. Skall räntan vara röriigoch relaterad till diskontot, t. ex. efter den räntesats som gäller för12-månaders kapitalkonto, måste 1977/78:165 161 individuellakonton föras med skild bokföring för varje avslutatsparar. I dylikt fall kan inlösningsvärdel inte anges på sparbevisel vad gällerräntan utan måste räknas ut i varje särskilt fall. Detta system äradministrativt mer krävande men har fördelen att ett individuellt konto finnsalt tillgå för de gamla sparmedlen när gått till ända. Kontot kandå, om kontoinnehavaren inte bestämmer annal fortsälla alt leva som ettindividuellt konto. sparperioder kan samlas upp på sammakonto. Vid förtidsinlösen av sparbevis drabbas bankerna avextrakostnader för inleverans till staten av 20 96 av sparbevisets värde. Vifinner del rimligt atl spararen i sådant fall eriägger exempelvis 2 96 avsparbevisets inlösenvärde till banken i form av ullagsprovision (för övriglsamma provision som tillämpas för kapitalkonto med 12 månaders uppsägningslidvid förtidsutlag). En sådan bestämmelse skulle ytterligare stimulera denlångsikliga bindningen av sparkapitalet ulan att drabba spararen orimligthårt. Överföring av pågående sparande mellan banker börkunna ske under löpande sparar och i varje fall vid årsskifte. Däremotavstyrker vi möjlighet till överföring av sparande för vilket sparbevisutfärdats. Sådan överföring skulle ställa sig tekniskt komplicerad och viifrågasätter nyttan av en sådan möjlighet ur spararens synpunkt. 3.8Svenska sparbanksföreningen: Utredningen föreslår att kontrollen av all inbetalninglill sparkonto sker i överensstämmelse med reglema skall utföras avbankinslitulen. De kontroller som blir aktuella är antalet månadsinsättningarsamt minimi- och maximibelopf)en.