prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Bilateraltbistånd budgetåren 1977/781978/79 Fördelningpå mottagarländer och andra ändamål. Flyktingar, befrielserörelser m. m., Katastrofer m. m. 2 464,« ' SIDA har räknat med att kostnader härför skalltas ur den ofördelade reserven. 'Därav har 25 milj. kr. tagits från anslagsposten Katastrofer m. m. ' 25 milj. kr. har överförts till Flyktingar,befrielserörelser m. m., södra . * SIDA har förutsatt att samtliga kostnader förbiståndskontoren skall bestridas med medel frän anslaget C 4. Styrelsen förintemationell utveckling (SIDA) 1977/78:100 Bilaga 6 38 Anslaget tiUbUateralt utvecklingssamarbete ökar enligt mitt förslag med 196,4 milj. kr.till 2 464,6 milj. kr. för /79. Medlen tas i anspråk förlångsUctigt utvecklingssamarbete med enskilda länder, stöd tillbefrielserörelser i södra , andra humanitära insatser i södra ochLatinamerika, katastrofhjälp, bidrag till enskUda organisationer och vissövrig verksamhet sammanförd under . Det belopp som jaghar beräknat för bilateralt utvecklingssamarbete är lägre än vad SIDAföreslagit. I första hand går minsknmgen ut över den ofördelade reserv som SIDAupptagit och posten Katastrofer m. m. Av den ofördelade reserven kvarstår ettbelopp på 40 milj. kr. med tanke på den till aviseradepropositionen om utveck-Ungssamarbetets framtida utfornming. Medelsfördelningenframgår av tidigare uppställning. Den tidigaresatsningen på södra fuUföljs. Frontstaterna får ökat bistånd och 85milj. beräknas för flyktingar och befrielserörelser m. m. i södra kommer jag att föreslå regeringen en utvidgningav mandatet för beredningen för stöd tUl befrielserörelser och flyktingari södra till att omfatta humanitärt bistånd, även i andra delar avvärlden. BUNDET BISTAND OCH UPPHANDLING ISVERIGE Med bundet svensktbistånd avses gåvobistånd i form av varor och tjänster som genom beslut avregeringen eUer i vissa fall SIDA är förhandsbestämt till upphandling iSverige. Bundet biståndlämnas /78 inom landramar tUl , , ,, , , , , , Sri Länka,, och . Därutöver inräknas katastrofbistånd och bidragtiU internationella livsmedelsprogram i det bundna biståndet. Den faktiskaupphandlingen inom det bundna biståndet uppgick under /77 till544 milj. kr. Målbeloppet för det bundna biståndet är enligt beslut500 milj. kr. fÖr /78. Detta belopp utgör av de totalabiståndsanslagen. För u-ländema innebär obundetbistånd betydande fördelar. Vi har från svensk sida aktivt verkat för attåstadkomma internationella överenskommelser om avbindning eller åtminstoneminskning av den bundna delen av det internationella biståndet. Tyvärr hardessa ansträngningar ännu inte rönt framgång. I avvaktan på den i det tidigareaviserade propositionen om utvecklingssamarbetets framtida utformning vill jagf. n. inte aktualisera någon genomgripande ändring i den hittUls tiUämpadepolitiken. 1977/78:100 Bilaga 6 39 strängdaekonomiska läge gör det emellertid angeläget med en ökad bi-ståndsfinansieradupphandling i landet. Det bundna biståndet föreslås under /79uppgå till 675 milj. kr., alltså en ökning med 175 milj. kr. jämfört /78. Jag villunderstryka att en betydande upphandling av svenska varor och tjänster ävensker utanför ramen av det bundna biståndet. Den totala upphandlingen i Sverigeunder föregående budgetår kan beräknas motsvara ca en tredjedel av de totalabiståndsutbetalningarna. Denna andel är något lägre än tidigare budgetår,vilket möjligen har det höga svenska kostnadsläget tiU förklaring. Därtill kankonstateras att FN-organens upphandling iSverige fortsätter att vara obetydlig. Bevakningen av svenska företagsmöjligheter att konkurrera på detta område kommer därför att förstärkas. Vårt långsiktigautvecklingssamarbete med mottagarländerna lägger grunden tiU fördjupade ochbreddade ekonomiska förbindelser. Handel och andra ekonomiska kontakter medmottagarländer tenderar överhuvudtaget att öka som ett resultat av vårtutvecklingssamarbete. Vi har anledning räkna med att vårt bistånd och denu-landsvänliga politik som för geren goodwill som i dessa länder kan gynna svenska exportintressen. Jag delar SIDA:suppfattning att ökade ansträngningar kan göras för att förbättra informationeni mottagarländerna om utbudet av svenska varoroch tjänster. Den studie som har gjorts beträffande avsättningsmöjligheternaför svenska varor i bör kunna följas av liknande undersökningar förvissa andra länder. Beslut har redan fattats om genomförande av sådanaundersökningar för och Sri Länka. Jag noterar med tillfredsställelseatt SIDA avser vidareutveckla kontakterna med de exportfrämjande myndigheternaoch organisationerna. Redan nu ligger dentotala upphandlingen i som kan hänföras tiU biståndet omkring enmiljard kr. Den ökade bindningen och andra här nämnda åtgärder som redan vidtaskan väntas leda till att en ökad andel av biståndsanslagen kommer att utnyttjasför upphandling i . Av det föriimevarande budgetår avtalade totalbeloppet för utvecklingssamarbete medenskilda länder lämnas som gåva. Återstoden ges som räntefria50-årskrediter med amorteringsfri period och avser en mindre del avbiståndet tUl , och . Därtill lämnas 25 milj. kr. sombetalningsbalansstöd tUl i form av en kredU (prop. 1977/78: 35). Efter beslut av1972 och riksdagar har regeringen möjlighet att efter prövning i varjeenskUt fall bevilja avskrivning av skuldtjänsterna (amortering och ränta) påutvecklingskrediter. 1977/78:100 Bilaga 6 40 enligt beslut av 1975/(UU 1975/76: 14, rskr 1975/76: 349) vidare möjlighet att inom ramen fören internationell överenskommelse göra utfästelse om avskrivning av återståendekapitalskuld och förfallna räntor på utvecklingskrediter avseende samtligau-länder, som enligt FN:s definition hör till de minst utvecklade eller till dehårdast drabbade av den internationella prisutvecklingen. U-ländemasskuldproblem var en av huvudfrågorna vid konferensen om internationelltekonomiskt samarbete (CIEC). Någon aUmän överenskommelse om skuldlättnadvisade sig där inte möjlig att uppnå. Däremot träffades i samband medkonferensens avslutande ministermöte en överenskommelse om en särskUdbiståndsaktion om ca till förmån för de fattigare u-länderna.Som bidrag tiU denna aktion utfäste bl. a., med förbehåU för riksdagensgodkännande, en avskrivning av skuldtjänster på svenska utveckUngskrediter förfemårsperioden /781981/82 tUl länder inom kategorierna minst utveckladeeller hårdast drabbade. Utfästelsen avsåg skuldtjänster till ett belopp av ca120 nulj. och gällde , , , , ,, och . Den 12 oktober1977 framhöll jag i FN:s generalförsamlings andra kommitté bl. a. att defattigaste u-ländemas offentliga skulder uppgick till över 26 miljarder doUarår 1976. Dessa länder använder av sina exportinkomster för attbetala skuldtjänster. Deras låga tiUväxt, stagnerande export och nedgången inettoöverföringen av resurser medför att t. o. m. en låg skuldsättningsnivå ärbetungande. Skuldlättnad innebär ett betydande och välbehövligt tiUskott avobimden utländsk valuta. Mot denna bakgnmd utfästes, med förbehåll för riksdagensgodkännande, att hela skulden skulle avskrivas på svenska utveckUngskrediter avseende samtliga somhör tUl de minst utvecklade eller hårdast drabbade. Det betonades attden svenska skuld-avskrivningsaktionen gjordes i förhoppning att den skuUeföljas av liknande åtgärder från andra länder. Avskrivningenskulle omfatta de utvecklingskrediter som lämnats till de åtta länder jagtidigare nämnt. Det sammanlagda kreditbeloppet som avskrivningen skulle avseuppgår tUl 1 097 mUj. Krediterna väntas vara till fullo utbetalade vidutgången av /78. Med hänsyn tUl attöstafrikanska post- och telebolaget, tiU vUket lämnat en kredit på 27milj. kr., i praktiken har upphört att fungera som regionalt organ och att dessfunktioner har övertagits av medlemsländerna, bör också bolagets kapitalskuldpå den svenska utvecklingskrediten avskrivas. Det kan här nämnas att Sverigeäven lämnat krediter tUl östafrikanska utveckUngsbanken. Banken fortsätter sinverksamhet som . Någon avskrivning av krediterna tiU bankenaktualiseras inte. Jag hemställeratt regeringen föreslår att den per uteståendekapitalskulden och eventueUa förfallna räntor på 1977/78:100 Bilaga 6 41 svenska utvecklingskrediter avseendehär nämnda åtta länder och Östafrikanska post- och telebolaget avskrivs, samtatt eventuella outnyttjade medel på dessa krediter omvandlas till gåva. SAMARBETE MED ENSKILDA LÄNDERAngola /78: 50 milj. kr. /79: 60 milj. kr. De svenskaåtagandena för /77 uppgick till 40 milj. kr. Av dessa medel lämnades ca 13 milj. kr. till FN och 2 milj. kr. tiUFrikyrkan Hjälper för verksamhet inom bl. a. jordbruks- och hälsovårdssektorerna.De återstående 25 milj. kr. utnyttjas av för mediciner ochmedicinsk utrustning, ambulanser samt rörliga verkstäder för underhåll avvägmaskiner. Riksdagenfastställde en finansiell ram på 50 milj. kr. för samarbete med Angolaunder innevarande budgetår. beslöts att diskussioner skulle inledasom ett långsiktigt utvecklingssamarbete. För /79 föreslår jag enmedelsram på 60 milj. kr. regeringhar framfört önskemål om samarbete inom bl. a. hälsovård, undervisning, fiske och skogssektorn. Stort intresse harockså visats för statlig medverkan i industriprojekt som skullegenomföras i samarbete med svenska företag. Under kalenderåret1978 förutser jag att ett långsiktigt utvecklingssamarbete skall kunna kommaigång med . Behovet av bistånd är mycket stort för att få igångproduktionsapparaten och i förvaltning och näringsliv ersätta de portugisersom lämnat landet, för att bidra till utbildning och hälsovård och för attunderlätta försörjningen. I stöderSverige ett program för flyktingar från Shaba-provin-sen i med bidrag på4 milj. kr., fördelat med 2,5 milj. kr. till FN:s flyktingkommissarie och 1,5milj. till Svenska röda korset som har det administrativa ansvaret förverksamheten i . /78: 110 milj. kr. /79: 115 milj. kr. De svenskaåtagandena för /77 uppgick till 100 milj. kr. Vid ingången avbudgetåret förelåg dämtöver en reservation på ca 37 milj. kr. Utbetalningarnauppgick tUl drygt 95 milj. kr. För innevarande budgetår har avtal ingåtts om110 milj. kr., vartill kommer en reservation på inemot 42 mUj. haravskrivit de räntor som imder budgetåret förfaller till betalning på tvåutvecklingskrediter. För /79 föreslår jag en medelsram på 115mUj. Större delen av det svenskabiståndet används för finansiering av 1977/78:100 Bilaga 6 42 Av ett totalt importstöd på80 milj. kr. är 25 milj. kr. btmdet tUl upphandling i . Bangladeshanvände under / 77 det obundna importstödet för inköp av bl. a.utrustning och reservdelar till jordbrukssektorn, virke, kol, koks och bomull.Det bundna biståndet utnyttjades bl. a. för inköp av ett oceangående lastfartygoch pappersmassa. Projektbiståndetär främst inriktat på landsbygdsutveckling, familjeplanering och yrkesutbildning. a.med sammanlagt 56 milj. kr. /761980/81 till eninsats på skogsområdet. Projektet bedrivs huvudsakhgen inom HillTräets i den östra delen av landet. Säkerhetssituationen i området harförsvårat verksamheten. Enligt ett kreditavtal har vidare stäUt 29,6 milj. kr. tUl Bangladeshsförfogande för ett projekt som genomförs i samfinansiering med ochavser konstbevattning med hjälp av 3 000 rörbrunnar. Genomförandet av projektethar gått mycket långsamt bl. a. beroende på att de lokala kostnaderna förmaterial, drivmedel m. m. blivit betydligt högre än beräknat. Bidrag lämnasockså till jordbruksforskning avseende bl. a. förädUng av oljeväxter. Sverigehar /76 lämnat stöd till befolkningsprogram.IDA samordnar ett omfattande intemationellt bistånd tUl detta program. Detsvenska bidraget uppgår till 15 milj. kr. och utnyttjas främst för utbildningav hälsovårdspersonal. slöts avtal om svenskt stöd tillyrkesutbildningssektorn i på sammanlagt 38 mUj. Syftet med insatsen är att förbättra kvalitén påyrkesutbildningen i landet. stöder vidare en insats för att främjaBangladeshs export. harsedan år 1974 bidragit till WHO:s program för utrotande av smittkoppor iBangladesh. Det svenska bidraget har uppgått till sammanlagt 13,7 milj. kr.,vilket gör tUl en av de större givarna. Landet anses nu vara fritt frånsmittkoppor. Under budgetåret1976/77 utbetalades 3,9 milj. kr. i bidrag tiU enskUda organisationersverksamhet i . Huvuddelen av detsvenska biståndet kommer även fortsättningsvis att utgå i form av importstöd.Den aktuella planeringen av nya insatser avser bl. a. kooperation ochsmåindustri. Det ändamålsbestämda biståndet väntas under de närmaste årenkoncentreras till några få projekt och program inriktade på att förbättralevnadsförhållandena för fattiga grupper i det bangladeshiska samhället. /78: 50 milj. kr. /79: 55 milj. kr. Sverigesutvecklingssamarbete med uppgick för /77 till 45 milj.kr. Utbetalningarna var 39,8 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 6 43 varande budgetår har avtal tecknatsom 50 milj. kr. Därtill har lämnats ett extra bistånd på 5 milj. kr. som svarpå en FN-appell om internationella bidragtill utgifter för flyktingar, främst från , och förandra särskilda åtgärder med anledning av landets utsatta läge i södra /79 föreslår jag en medelsram på 55 milj. kr. Liksomtidigare år är det svenska biståndet inriktat på landsbygdsutveckling,undervisning och småindustri. Redan påbörjat samarbete fullföljs på dessaområden. Ar 1977 ingickSverige ett avtal med om stöd med totalt 45 milj. kr. Stödet utgör en fortsättning av tidigare lämnat bidrag till undervisningssektorn och skallhuvudsakligen användas till att bygga och utrusta primärskolor över helalandet. har tre sekundärskolor samt ca 700 klassmm och 500lärarbostäder för primärskolor färdigställts. DärtUl har finansieratett yrkesutbildningscentrum i . Sverigesstöd till landsbygdsutveckling avser främst ett vattenförsörjningsprogramsom skall förse nära hälften av landsbygdsbefolkningen med dricksvatten. Ett30-tal byar har erhållit vattenanläggningar. skall ytterligareett 100-tal byar förses med anläggningar för vatten tUl hushållen. Sedan år1974 har vidare stött ett program för elkraftförsörjning. Programmettar i första hand sikte på att ge elektricitet till större orter i vilka enindustriell utbyggnad pågår eller planeras. Samarbete påsmåindustriområdet har pågått . En fortsättning av programmetplaneras och 30 milj. kr. beräknas för ändamålet under en fyraårsperiod.Hittills har ett 50-tal småindustriföretag med totalt ca 500 anställdaetablerats. Av företagsledarna är hälften kvinnor. Produktionen avser främstbyggnadsmaterial samt textil- och lädervaror. Det svenska personalbiståndetuppgår f. n. till ett 50-tal personer. Budgetåret1977/78: 35 milj. kr. /79: 30 milj. kr. De svenskaåtagandena för /77 uppgick tUl 40 milj. kr. Den ingåendereservationen var 4,5 milj. kr. Utbetalningarna uppgick till 43 milj. kr. Förinnevarande budgetår ställs 35 milj. kr. Därtill kommer ettbelopp på 5 milj. kr. för att underlätta ett bredare samarbete mellan Sverigeoch . I juli 1977undertecknades ett treårigt biståndsavtal om sammanlagt 95 milj. kr. avseendebudgetåren 1977/781979/80. Därav stäUs 30 mUj. tUl förfogande budgetåret1978/79. Av beloppet 95 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 6 44 utgår 24 milj. kr. som räntefri kredit,medan återstoden lämnas som gåva. 35 milj. kr. är bundna tUl upphandling iSverige. Huvuddelen avbiståndet kommer att användas för fortsatt import till undervisningssektorn,däribland utrustning till ett skolbokstryckeri i östligaste delen av . Vidarehar medel avsatts för ett livsmedelsinstitut i . har Cubaanvänt en betydande del av det svenska biståndet för upphandling i . I samband med attlandramen för /77 fastställdes uttalade att ensuccessiv avveckUng av biståndet borde ske, med att innebörden av ettbredare samarbete mellan och klargjordes. I en gemensamsvensk-kubansk arbetsgmpp har diskussioner förts om möjligheten att på olikavägar vidga samarbetet mellan länderna. Diskussionerna har främst rört handel,industrisamarbete, forskning och kultur. Frågan om finansiermg av svenskexport har tillmätts stor vikt av den kubanska parten. Statskrediter, subventioneringav kommersiella krediter samt kompensationsaffärer vore enligt kubanskuppfattning behövliga för att underlätta kubansk import från . Önskemålhar också framförts om ett flerårigt avtal avseende export av socker tillSverige. Användningen av demedel som erbjudit för att underlätta samarbetet har diskuterats. Bl.a. har förinvesteringsstudier och olika former av kunskapsöverföring nämnts.Från kubansk sida har projektförslag från olika industrisektorer presenterats. I samband med ettbesök i av en kubansk regeringsdelegation i september 1977undertecknades ett protokoll om bredare samarbete. I protokollet anges ocksåanvändningsområden för de 5 milj. kr. som ställts till förfogande för attunderlätta ett bredare samarbete. Under förutsättning av framgång med dettaförsök att använda biståndsmedel för att främja ett bredare samarbete med Cubaräknar jag med att under /79 fortsätta att ta i anspråk medel uranslagsposten Särskilda program för detta ändamål. /78: 70 milj. /79: 70 milj. kr. Budgetåret1976/77 utbetalades 65 milj. kr. i svenskt bistånd tUl . Förinnevarande budgetår har avtal tecknats om 70 milj. kr. Dessutom har underbudgetåret skuldtjänster på tidigare krediter av-skrivits. För budgetåret1978/79 föreslår jag i enlighet med SIDA:s förslag en oförändrad medelsram på70 milj. kr. Utvecklingen iEtiopien har präglats av växande inre och yttremotsättningar. Stora delar av landet är utanför regeringens kontroll. Krigen iEritrea och Ogaden ledde till 1977/78:100 Bilaga 6 45 minskad tillförsel av livsmedel ochförnödenheter och en allvarlig försörjningskris hotar. Exportinkomsterna harminskat kraftigt trots gynnsamma priser på kaffe, landets viktigasteexportvara. Utvecklingsarbetet har fått komma i andra hand inför omedelbaramilitära problem. skärptes åter den inrikespolitiska situationen.Osäkerheten är stor. Det politiska och militära läget kanmedföra att viss del av landramen måste reserveras till dess situationennormaliserats. Några nyainsatser bereds inte . Det svenska personalbiståndet har underåret minskat kraftigt och uppgår f. n. till ett 25-tal personer. Endastbegränsad nyrekrytering förekommer. Trotssvårighetema har det svenska biståndsprogrammet i stort sett kunnat genomföras.Samarbetet avseende hälsovård omfattar stöd till ett (), som bl. a. bedriver information och undervisning i näringsfrågor. /77 tillverkastilläggskost i en ny fabrik, vars uppförande bekostats av . Vidarelämnas /76 svenskt stöd tUl utbyggnaden av sjukstugor ochhälsovårdscentraler på landsbygden. Ett svenskstöttskolbyggnadsprogram, numera betecknat Agency (RPA), har fått sittansvarsområde vidgat till att omfatta all offentiig byggnadsverksamhet pålandsbygden. Verksamheten har hämmats av oregelbunden materialförsörjning ochlikviditetsproblem. Något mer än hälften av 900 planerade skolor ochsjukstugor kunde färdigställas under /77. Under innevarandebudgetår beräknas 11 milj. kr. i svenskt bidrag tUl verksamheten. Ett nyttfemårigt avtal tecknades /76 beträffande stödet till den enhetinom , , som har varit ansvarig för bl. a. integreradejordbruksprojekt som har genomförts med internationellt stöd. I samband medjordreformen har EPID:s verksamhet alltmer inriktats på att stödja denyupprättade bondeföreningarna med rådgivning, utsäde, oxspann, handelsgödsel,lagring och marknadsföring. EPID har även fått ansvaret för driften av ettantal nationaliserade kommersiella storjordbruk. Stödet till landsbygdsutvecklingeni (tidigare CADU) fortsätter under innevarande budgetår. stödervidare ett av den etiopiska skogsförvaltningen genomfört program omfattandeskogsinventeringar, planteringar och markvård samt utbildning avskogspersonal. är landets största civila arbetsgivare ochhar genom programmen för plantering och markvård skapat ett stort antalsysselsättningstillfällen för landsbygdsbefolkningen. Avtal omsvenskt stöd till tecknades i maj 1976.Insatsen omfattade personal och utrustning och avsåg att förbättravattenförsörjningen i den torkdrabbade provinsen. Programmet kan på grund avoroligheterna inte fullföljas och kommer 1977/78:100 Bilaga 6 46 möjligen att flyttas tiU en annanprovins. tecknades också ett avtal om svenskt stöd till enförsöksfabrik för byggnadsmaterial som är baserat på lokala råvaror. stöderen större transportinsats i FN-regi som erhållit bidrag från flera håll. Syftetär att garantera försörjningen av livsmedel och andra förnödenheter iunderskottsområden imder den rådande försörjningskrisen. Det svenska bidragetuppgår till 15 milj. kr. Hälften har tagits från medel ur landramen som inteutnyttjats under /77 och hälften ur katastrof medel. /78: 50 milj. kr. /79: 50 milj. kr. De svenskaåtagandena för /77 uppgick till 40 milj. kr. DärtUl förelåg enreservation vid budgetårets ingång på 13,4 milj. kr. Utbetalningarna var 38,4milj. För innevarande budgetår finns en ram på 50 milj. kr. I december 1977tecknades ett tvåårsavtal med avseende kalenderåren 1978 och 1979om 105 milj. kr. För /79 föreslår jag en medelsram på 50 milj.kr. Under de närmasteåren kommer bristen på utländsk valuta att utgöra ett svårt problem förGuinea-Bissau. Behovet av att importera maskiner och utrustning förinfrastruktureUa och direkt produktiva investeringar gör valutabristen allt merpåträngande. Värdet av landets export uppgår bara till drygthälften av det svenska biståndet. Huvuddelen av desvenska resurserna används för att finansiera import. SIDA har ståttför upphandlingen. Medlen har använts för livsmedel och andra förnödenheter,som säljs genom de statliga s. k. folkaffärema, samt för mediciner ochsjukvårdsmaterial, transportmedel och vägmaskiner. Importfinansieringför energi-, tele- och undervisningssektorerna har kombinerats medplaneringshjälp och viss personal med utbildningsuppgifter. Vidare utgår stödtill uppbyggnaden av småindustri och fiskenäring. Det projektinriktadesamarbetet avser också uppbyggnad av ett organ för internationell upphandlingsamt ett centralt hälso- och livsmedelslaboratorium i . /78: 240 milj. kr. /79; 270 milj. kr. De svenskaåtagandena för /77 uppgick till 230 mUj. Därtill förelåg enreservation vid budgetårets ingång på 67 milj. kr. Utbetalningarna uppgick till255 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 6 47 deltog i en ettåriginternationell överenskommelse om skuldlättnad för . Den av Sverigeavskrivna skuldtjänsten på utvecklingskrediter uppgick till ca 7,3 milj. kr. För innevarandebudgetår har avtal träffats om 240 mUj. kr., varav 105 milj. kr. utgör obundetoch 80 milj. kr. bundet importstöd samt 55 mUj. ändamålsbestämt bistånd.Hela beloppet lämnas som gåva. Arets skuldtjänst på tidigare givna utvecklingskrediter,ca 11,5 milj. kr., har avskrivits. SIDA har framhållit att biståndet tillIndien ökat långsamt /75 med resultat att utbetalningar ireala termer kraftigt minskat. Jag föreslår en medelsram på 270 milj. kr. Importstödetanvändes under /77 främst för upphandling av utmstning förverkstadsindustrin samt jordbruks- och pappersmaskiner. Upphandlingen underden bundna delen av importstödet uppgick tUl 80 milj. kr. Tyngdpunkten i detsvenska ändamålsbestämda biståndet till ligger på områdenafamiljeplanering och hälsovård. Dämtöver lämnas stöd främst tUl projekt ochprogram inom sektorerna yrkesutbildning, skogsbruk, konsumentkooperation ochexportfrämjande verksamhet. stöder /73 ett med samfinansierat befolkningsprojekt, som beräknaspågå till /79. Det svenska bidraget uppgår tiU 51 milj. kr.Bistånd till familjeplanering i lämnas också genom fortsatt svenskfinansiering av preventivmedel. Världshälsoorganisationenhar med bl. a. svenskt stöd genomfört ett program för bekämpning avsmittkoppor. Det avslutades då en officiellt förklarade fritt från smittkoppor.Sedan budgetåret 1974/75 har bidragit med sammanlagt 40 milj. kr. Svenskt bistånd tUlyrkesutbildning lämnas via och avser stöd tiU ett inom industriell elektronik och yrkesinriktad vidareutbildningför kvinnor. Utgifterna för dessa två insatser beräknas tillsammans uppgå tillca 21 milj. kr.