prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Detär dock endast en mindre del därav som kan sägas utgöra kompensation föruppskjuten konsumtion. Merparten består av kompensation för prisstegringar.Inom ramen för arbete har utförts undersökningar avavkastningen på bank-, obligations-, försäkrings-och aktiesparande. De visaratt den reella räntan ligger på omkring 2 96 .Om kostnader och fördelar avenergisparande åtgärder beräknas så att hänsyn tas till förväntad prisstegringtill följd av en ökning i den allmänna prisnivån skall den nominellakalkylränlan användas. Om däremot koslnader och fördelar beräknas i fastpenningvärde skall en reell kalkylränla på ca 2 96 användas, t den mån deenergisparande åtgärderna kommer att finansieras genom en nedskärning av deprivata investeringarna är en högre katkylränta dock befogad. 1 dennapromemoria görs därför beräkningarna genomgående med utgångspunkt från 4 96ränta. I avsnitt 5,5 visas dessutom vad andra förutsättningar skulle innebära. Investeringsutgiftenoch nuvärdet av framtida underhällskoslnader ger sammantagna den totalakostnaden för en åtgärd. Nuvärdet av underhållskostnaden beror av räntan, denårliga driftkostnaden och materialets livslängd. Nuvärdet av besparingarnaberor av räntan, energipriset och dess framtida utveckling, samt materialetslivslängd. Det pris på energi somskulle göra att nuvärdet av besparingarna blir lika med summan av investeringaroch nuvärdet av underhållskostnaderna benämnes i denna promemoriabesparingkostnad. Det beräknas enligt följande formel: investering -i- p, x årligunderhållskostnad, Pj X årlig energibesparing där p,=-------------- och p, =-------- ' rstår för real kalkylränta och q för den årliga ökningen i energipriset, räknati fast penningvärde. T är materialets livslängd. Denna formel hänger närasamman med den av flera remissinstanser använda energisparkostnaden.Energisparkostnaden definieras på följande sätt: investering-I- p, x årlig underhållskostnad energisparkostnad = v-r-z------ -- ~,------- r-r-z arligbespanng x materialets livslängd 1977/78:76 250 1detta uttryck har således de årliga besparingama summerats utan hänsyn lillränta och prisstegringstakt. För all avgöra om en given energisparålgärd ärlönsam eller inte jämför man energisparkostnaden med dagens energipris, sommultipliceras med en relationsfaktor. Denna relationsfaktor ät p, 1formeln för besparingskostnad har energisparkostnaden i stället divide-rats meddenna relationsfaktor. Besparingskostnaden kan därför direkt jämföras med dagensenergipris. Denna formulering har den fördelen att åtgärderna kan rangordnasefter lönsamhet genom alt man jämför storleken på respektive åtgärdsbesparingskostnad, Energisparkostnaderna för åtgärder med olika livslängd blirdäremot inte jämförbara, eftersom värdena på relationsfaktorn blir olika. Omräntan är högre än energiprisels ökningslakt blir besparingskostnaden lägre änenergisparkostnaden. Om räntan är precis lika stor som energiprisetsökningstakt blir besparingskoslnaden lika med energisparkostnaden.Ener-gisparkoslnadsformeln användes ofta under den sistnämnda förutsättningen.Relationsfaktorn blir då lika med I. Enåtgärd är samhällsekonomiskt lönsam i absolut mening, om den uppoffring somsamhället lär göra för alt producera en kilowattimme överstiger dettatal. Som uppoffringar betraktas då såväl de direkta produktionskostnaderna somproduktionens miljöpåverkan, Efiersom man inle kan ange ett mått i kronor påmiljöeffekterna blir frågan om en åtgärds absoluta lönsamhet en bedömningsfråga,där även bieffekter och sysselsättningspolitiska aspekter vägs in. Vidden slutliga bedömningen bör man förutom lönsamheten i snävt ekonomisk meningdessutom beakta följande resursrestriktioner. Fördet första kan en åtgärd ha en god samhällelig lönsamhet även om deinvesteringar som måsle göras under närmaste åren för att spara en kilowattimmeär mycket höga. Så blir faltet om det energisparande materiatet har långlivslängd. Det blir då fråga om betydande resursomfördelningar den närmasletiden. Det blir därför nödvändigt att se energispargprogrammet ur ettförsörjningsbalansperspektiv för landet som hethetl. Arbelskraflstittgången börvidare beaktas. Del är önskvärt att byggnadsarbete och arbete ibyggmaterialinduslrin så långt möjligt förläggs till regioner med arbetslöshet.Samtidigt är det med tanke på den samhällsekonomiska balansen önskvärt alt manundviker att vidta energisparande ätgärdersom innebäratt man lar i anspråkarbetskraft i regioner där det redan förut föreligger brist på arbeskraft.Sysselsättningsläget varierar över liden, varför del blir fråga om enanpassning i såväl tid som rum. På kort sikl kan dessulomkapaciteten inom yrkesutbildningen utgöra en begränsande faktor när det gällervåra möjligheter att spara energi. De anspråk på ulbildning som olikaenergisparande åtgärder ställer bör därför beaktas vid sammansättningen avolika åtgärder i ett sparprogram. Utbildningsbehovet har bedömts mot bakgrundav dels uppgifter om arbetslösheten Prop.1977/78:76 251 iolika yrkesgrupper dels behovet av yrkesutbildad arbetskraft för genomförandetav olika åigärder. Detpris på energi som fastighetsägaren/hyresgästen betalar kan behöva korrigerasför att man skall fä fram priset på energi sett från samhällsekonomisk synpunkt.Det är nämligen ej så att den skatt som ingår i energipriset med nuvarandeutformning av energibeskattningen motsvarar de miljökostnader somförbrukningen av energi ger upphov titt. Därför har priset på energi i följandeberäkningar angivils exklusive skatt. Titt detta pris skall alltså läggas ettbelopp som motsvarar värderingen av miljöeffekter. Importprisetpå eldningsolja 1 och 4 var 430 respektive , per kubikmeter under försiakvartalet 1977, Vårt tands bytesbalansunderskott tyder emellertid på altimporten i bönan av var undervärderad. En mer korrekt bild får vi om vilägger titt effekten av de devalveringar som blev följden av delta underskott.Till delta importpris skall sedan läggas omkostnader i samband meddistribution av oljan. Grundprisel blir då exklusive skatt men inklusiveomkostnader . för eldningsolja 1 och . för eldningsolja 4. Ikonsumentpriset ingår också frakten. Frakttiltägget är exempelvis för Stockholm16 kr., för . och för , Å andra sidan utgår rabattereller återbäring. Räknar vi med ett genomsnittligt tillägg på . (Självfallet bör även kostnadernaför importerat byggmaterial korrigeras av samma anledning som oljepriserna.Importandelen är emellertid så låg att korrigeringen torde röra sig om ca 3 96-jfr avsnitl 7.2.) Elprisetvar första kvartatet 1977 ca /kWh för en normal elvärmeleverans enligtvattenfaUsverkets tariff för mellansvenska områden varav ca är röriig detexkl. Fördelningenmellan olika energiformer 1975 enligt indusiriverkel (SINDPM 1977:5) framgår av tabell 3.2. Tabell 3.2 Fördelning mellan olika energiformer (SIND PM1977:5) Typ av värme- Lägenheter Lägenheter Lägenheter Industrins anläggning i småhus i flerbo- totalt lokaler och Fjärrvärme 2 35 21 11 Oljepanna 76 63 68 71 och övrigi Elvärme 22 2 11 18 lilen anläggning är verkningsgraden oftast lägre än i en större anläggning.I tabell 3.3 visas exempel på beräkning av energipris i två olika Prop.1977/78:76 252 typer a v anläggning. De verkningsgrader som redovisas i tabellen är baserade påuppgifter i energiprognosutredningen (1 1972:03; EPU). Begreppet verkningsgradhar då vidgats till att även omfatta distributionsförluster. Tabell3.3 Exempel på beräkning av energipris Litenoch medelstor Stor anläggning anläggning och fjärrvärme 10,2 MWh/m3 10,7 MWh/m3 Cirka2/3 av uppvärmningsenergin används ibostäderoch resterande 1/3 i övriga lokalerinklusive industrins lokaler. Omfjärrvärme i tabell 3,2 moisvarar "slor anläggning" och oljepannamotsvarar "liten anläggning" och om den rörliga delen av elprisetanlas vara /kWh kan ett medelpris på uppvärmningsenergin beräknas. Dettablir /kWh för konsumenten exklusive skatt. Fleraav de energisparande investeringarna har livslängder (exempelvisvärmeisolering, fönsterbyte och vissa venlilationsåtgärder). För all bedömaderas lönsamhet skulle man behöva ha en uppfattning om energiprisutvecklingen iframliden. Detär mera troligt alt energipriset ökar än minskar realt sett, 1 de kalkyler sompresenteras i denna promemoria har förutsatts en realprisökning på energi med igenomsnitt , vilket får anses vara en försiktig bedömning. Den liggerockså i linje med förutsättningar som gjorts i andra utredningar bl. a. inomramen för arbete utfört av energikommisionens experigrupp B. Delegalionen förenergiforskning antar att oljepriset kommer att vara 1,5 gånger högre år 2000än (DFE rapport nr 5,, s, 72), Bedömningen måsle dockbetrakias som mycket osäker, 1 avsnitt 5.5 visas därför också vad andraantaganden skulle innebära, 4.Besparingsmöjligheter med olika åtgärder Koslnaderoch besparingsmöjligheter redovisas i denna promemoria i detalj för fyraaltemativa ambitionsnivåer. De olika energisparande åtgärderna har inplaceratsi respektive sparalternativen i första hand med utgångspunkt ibesparingskostnaden men också efter åtgärdernas samband med normalarenoveringar samt om de kommer att bli utförda i sådan omfattning att speciellabehov av utbildning av personal måsle tillgodoses. AlternativI innehåller huvudsakligen åtgärder med en maximal besparingskostnad på 5 öreper kWh, alternativ II maximalt per kWh, Prop.1977/78:76 253 alternativIII per kWh och alternativ IV åtgärder med en maximalbesparingskostnad på per kWh, Vissaandra överväganden har också avgjort åigärdens placering. Exempel på sådanaöverväganden är lillgång på arbetskraft och tekniska och ekonomiskabieffekter, som ej har kunnat uttryckas i ekonomiska termer. Detär väsentligt att de fyra altemativen endast ses som exempel pä vilka åtgärdersom kan utföras vid en viss maximal besparingskoslnad, Dettaavsnitt beskriver möjlighelerna att spara energi genom tittäggsisotering avgolv, väggar och tak. Inledningsvis behandlas mera allmänna problem som rörhela del befinttiga byggnadsbeståndet, Därefier redovisasbesparingsmöjligheterna inom de tre huvudgrupperna bostäder, offentliga ochövriga byggnader samt industribyggnader. Avslutningsvis görs en sammanfattandebedömning av hur stor energibesparing åtgärden värmeisolering kan medföra inomen tioårsperiod i hela det befintliga byggnadsbeståndet vid olikainvesteringsnivåer. De fyra sparalternativen innefattar huvudsakligen följandeisolertekniska åigärder. AlternativI: Tilläggsisolering av lätl åtkomliga vindsbjälklag samt vissa industritak. AlternativII: De åtgärder som ingår i alternativ I och dessutom tilläggsisolering avbyggnadsdelar i samband med utvändig eller invändig renoveringsåtgärd därrenoveringen skulle ha kommit till stånd även om energisparåtgärder inte varitaktuella. AlternativIII: De åtgärder som ingår i alternaliv II ochdessutom tilläggsisolering av byggnadsdelar i samband med renoveringsåtgärdersom tidigareläggs av energisparskäl men där renoveringsbehovel annars skulle hauppkommit . AlternativIV: Värmeisolering av alla lämpliga byggnader även därrenoveringsbehov ej föreligger. Detfinns inte några strikta gränser mellan de olika alternativen. Som lidigareframhållits skall de enbart ses som exempel på vad som kan åstadkommas vidolika ambitionsnivåer för energisparandel. 1planverkets uppdrag ingick inte att bedöma lönsamheten för olika tekniskaåigärder. Flera remissinstanser tar dock upp lönsamheten litl diskussion. Deremissinstanser som behandlat frågan, har dock något olika uppfattning omstorleken av investeringen för och lönsamheten av olika isoleringsålgärder.Orsaken är främst att man beräknar lönsamheten enligt skilda metoder och görolika antaganden om energiprisutveckling och räntenivå. Detta försvårar enjämförelse mellan remissinslansernas synpunkter. har i sinslutrapport redovisat investeringsutgifter för olika tilläggsisolerandeåtgärder. 1977/78:76 254 tdet följande resonemanget begränsas jämförelsen därför till att omfattaskillnaden mellan planverkets och remissinstansernas uppfattning rörandeutgifter för olika värmeisoleringsåtgärder. Inledningsvisskall en fråga av principiell betydelse beröras. För att bedöma vilket sparmålsom är rimligt att satsa på är det väsentligt att bedöma investeringsutgiftenfrån samhällsekonomisk utgångspunkt. Från samhällsekonomisk utgångspunkt ärutgiften för en fasadrenovering med tittäggsisotering olika å ena sidan detfall då en fasadrenovering ändå skulle ha genomförts av estetiska skäl etter avunderhållsskäl och å andra sidan det falt då fasadrenoveringen tidigareläggs avenergisparskäl, 1 del förra fallet är merinvesteringen för fasadrenoveringentill följd av att tiltäggsisolering vidlas den samhällsekonomisktintressanta utgiften. Den utgift som fasadrenoveringen ändå skulle ha medförtbör således inte belasta kalkylen över samhällets utgifter forellenergisparprogram, 1 det senare fallet däremot måste merinvesteringen beaktas ikalkylen. Därvid bör man beräkna memtgiflen i proportion litl den lid somskutte ha förflutit innan renoveringen normalt hade vidtagits. Ju längre tidsom återstår titts en fasadrenovering normalt skulle ha utförts, desto störreandel av utgiften för denna måsle således anses vara en direkl följd avisoleringsåtgärden. 1 de fall fasadrenoveringen hade kunnal ulföras på ettenkelt sätt, exempelvis ommålning etter förbättring av putsskikt, bör kalkylenbelastas med den extra utgift som det nya fasadskiktet innebär. Därvid bör manockså ta hänsyn till att olika fasadbehandlingar kan antas ha olika livslängd. Planverketoch de remissinsianser som har tagit upp frågan resonerar emellertid inte pådelta sätt. Detta beror sannolikt på all de inte ansett sig ha anledning altredovisa en samhällsekonomisk bedömning. Planverketredovisar i sin slutrapport investeringsutgifter på /m förisoteringsåtgärd exklusive fasadskikt. Utgiften ökar enligt verket till 165-200kr/m om fasadskikt av plåt inkluderas. uppgifter bör sannolikt inteuppfattas så att montering av ny plåtfasad utan tilläggsisolering kan ulförasför /m. hävdar t. ex. att en utvändigtilläggsisolering av en vägg i genomsnitt kostar /m och ökar till /m om utgiften för själva fasadskiktet inkluderas. uppgifterkan sannolikt inle lolkas så, att man anser att en fasadrenovering utantilläggsisolering kan utföras till en så låg investeringsutgift som / m.Den senare summan ligger klart under ett genomsnittligt pris på fasadrenoveringi dag. Det belyder i sin tur att /m måsle inrymma fler utgiftsposter änenbart investeringen för isolering. Industrigruppenför tätt byggeri har presenterat ett antal akluella offerter. Utvändigtiltäggsisolering av flerbostadshus kostar enligl dessa offerter från /mtill /m inklusive fasadskikt. Entreprenadkostnaderna fören och sammaålgärd varierar alltså kraftigt i olika delar av landet enligt Industrigruppensuppgifter. Somgenomsnittlig total utgift för en fasadrenovering med 1977/78:76 255 tilläggsisoteringhar i det följande använts /m. Vidt i I läggs isol er i ng av lätt åtkomliga vindsbjälklag beräknarp/anver/cef kostnadenlill /m. Tilläggisolering av svåråtkomliga vindsbjälklag beräknarverket till /m. De remissinstanser som har behandlal frågan harangett utgifter i samma slorieksordning. bedömning av utgifternaför tilläggsisolering av bjälklag har utnyttjats i kalkylerna. Investeringenför renovering belastar kalkylerna utöver utgiften förliltäggsisoleringsåtgärden med följande andelar: I alternativ I försummassjälva renoveringsuigiften helt eftersom här endast ingår isolering av tättåtkomliga bjälklag och industritak som ändå skulle ha blivit föremål förrenovering. I alternativ 11 har kalkylen för utvändiga åigärder på fasaderbetastats med 20 96 av utgifterna för renovering utan titläggsisotering. För deinvändiga renoveringarna ingår på motsvarande sätt av de utgifter som ejkan härledas direkt titt titläggsisoleringen. För både invändiga och utvändigaåtgärder används i alternativ II90 kr/m. Bland de ytterligare åtgärdersom tillkommer i alternativ III förekommer viss tidigareläggning avrenoveringsåtgärder och kalkylen belastas därför med hela den invändigarenoveringsuigiften. Kalkylen för utvändiga åtgärder belastas med enräntekostnad motsvarande av utgiften för renovering utantilläggsisolering. Därvid har /m antagits vara en genomsnittlig utgiftbåde för invändiga och utvändiga åtgärder. I alternativ IV förekommertidigareläggning av fasadrenoveringar i sådan ulsträckning att de åtgärder somtillkommer i detta alternativ belastas med en räntekostnad motsvarande 70 96 avtotatutgiften för renovering ulan tilläggsisolering. Delta innebär /m. Närdet gäller invändiga tilläggsisoleringar är det alltså rimligt all belastakalkylen med så gott som hela ytskiktsutgiften redan i de lägre sparalternativen.Om tilläggsisolering inte är aktuell består ju invändig renovering i allmänhetendast av omiapetsering eller ommålning på den befintliga ytan. I samband meden genomgripande utvändig fasadrenovering måste ytskikten däremot i allmänhetändå bytas. Detta är skälet lilt alt kalkylen inte belastas med så stor andelav renoveringsutgiften vid utvändig som vid invändig tilläggsisolering. Förinjekteringsmetoder anger p/anver/cef kostnaden /mgenenerellt. Dennautgift har använts i kalkylen. Alla nu angivna utgifter inkluderarmervärdeskatt. Denmodell som redovisats har använts vid bedömningen av kostnader förtiltäggsisolering i alla typer av byggnader. För induslrins verkstads- ochlagerlokaler har något annoriunda andelar av renoveringsutgiften använts i deolika sparalternativen. Detta framgår av avsnitl 4,1,7, Entiltäggsisolering på insidan av ytterväggar minskar den faktiska våningsytan.Planverket anser ulan alt närmare gå in på orsaken att della faktum bör belastakalkylen som en extra utgift för invändig fasadisolering. 1977/78:76 256 Institutionenför byggnadsteknik vid KTH anser däremot att utrymmeskostnaden kan försummas ien lönsamhetskalkyl om man i samband därmed även försummar den positivaeffekten av minskade köldbryggor. Institutionen menar att den s. k.vistelsezonen i rummet snarare ökar än minskar genom att ytterväggen vidlilläggsisolering blir fri från luftdrag och ytan blir varmare. Detfinns även andra skäl att överväga om kalkylen skall belastas med en utgift förminskat uirymme. Rummets möblerbarhet kan minska så att rumsmåttet efteråtgärden blir för litet för att avsedd inredning skall få plats. Invändigaåtgärder bör därför endast utföras i sådana situationer där möblerbarheten inlepåverkas nämnvärt, I kalkylema har kostnaden för inverkan av den minskadevåningsytan försummats. Det förutsätts att de problem som hänger samman med atthyressätiningen ofta är uttryckt som en kostnad per m våningsyta elimineras. Somframgår av det ovanstående förutsätts att tilläggsisolering av ytterväggarnormalt utförs i samband med annan renovering som behöver utföras avunderhållsskäl eller estetiska skäl. Det saknas lillföriitlig statistik överdet akluella fasadrenoveringsbehovei. Antalet åtgärdade objekt inom respektivealternativ har därför uppskattats utifrån andra utgångspunkter. Detresonemang som förts för bostäder redovisas här, I princip ligger sammabedömningsmall bakom uppgifter om antalet åtgärdade lokaler och industrier. 1alternativ I utförs inom bostadssektorn endast lilläggsisolering av bjälklagsom inte behöver utföras i samband med renovering. Antalet åtgärdade objekt ialternativ t har därför kunnat bestämmas hett med utgångspunkt i befintligstatistik över beståndels beskaffenhet, lalternativlltillkommer fasadrenoveringar där kalkylen belastats med utgiften ,/mlResterande utgift, dvs, 200-90=110 kr./m för utvändiga åtgärder och 120-90=30kr,/m för invändiga åtgärder, har bedömts vara den renoveringsutgift som skulleinvesterats i dessa objekt även om behovei att spara energi ej hade funnits. Utvändigaåtgärder förutsätts inom ramen för alternativ 11 bli utförda i 200 000 småhusoch lika många lägenheter i flerbostadshus, Invändiga åtgärder förutsätts bliutförda i 130 000 småhus och 60 000 flerbosladshuslägenheter. Sammantagetinnebär detta en totat renoverings-utgift av ca . under entioårsperiod eller ca370 miljoner kr. Detta belopp motsvarar knappt 796 av de tolala investeringarna för renovering som satsas inombostadssektorn. Det flr antas vara rimligt att 7 96 av de totala resurserna förrenoveringaroch ombyggnader kan slussas till fasadrenoveringar . Blanddeåtgärdersom tillkommer inom alternativ III förekommer 1977/78:76 257 äventidigareläggning av ylterväggsrenoveringar. Utgiftskalkylen måste då ävenbelastas med en räntekostnad. Av den anledningen har antalet åtgärdade objektbegränsats titt 200 000 småhus oeh 200 000 lägenheter i flerbostadshus i dettaalternativ. Ialternativ IV ökar antalet tidigarelagda objekt och därmed ökarockså räntekostnaden. Den blir dock aldrig så slor att besparingskostnadenöverstiger /kWh. Antalet åtgärdade objekt beror i stället av tillgängligheteni det totala beståndet. Avtabell 4.1 framgår det antal lägenheter som bör åtgärdas med titläggsisoteringinom den aktuella tioårsperioden i de fyra sparatternati- 4.1.3Åtgärdens livslängd och underhåtlskosinad Planverketanger att titläggsisoleringens fysiska livslängd överensslämmer med byggnadensåterstående bmkstid. Faktorer såsom t. ex. graden av renovering,benägenhet hosbrukarenatt underhålla huset,läge i tätort kontra tandsbygd, estetiska ochkulturhistoriska hänsyn kommer att bestämma byggnadens livslängd. Deremissinstanser som har behandlat frågan har genomgående i sina beräkningaranvänt som genomsnitttig livslängd för hela beståndet utom för industrinsbyggnader, där de ansett vara mer korrekt mot bakgrund avindustribyggnaders normalt kortare brukningstid. Detär svårt att, med rimtiga krav på säkerhet, kunna fömtsäga den teknik sombestämmer energiförsötiningen . Trots att den fysiska livslängden av entitläggsisolering mycket vät kan bli både och mer, är det därför i enlönsamhetsbedömning lämpligt att använda en mer försiktig uppskattning avlivslängden. Skulle livslängden i verkligheten komma att visa sig varaväsentligt längre, då blir också lönsamheten av dessa åigärder bättre än vadkalkylerna utvisar. Tilläggsisoteringär enhgt planverket en åtgärd som normalt inte skatt kräva någraunderhållsåtgärder för att isoteringen skall fungera under husets brukstid.Remissinstanserna stöder denna uppfattning. I denna promemoria harunderhållskostnaden för tilläggsisotering också bedömts titt O kr. Närdet gälter att avgöra om en titläggsisoteråtgärd är lönsam räcker det normaltinte att studera om åtgärden skall genomföras eller inte. Man måste utsträckabedömningen titt att också omfatta flera isotertjocklekar för att finna enoptimal nivå föråigärden. Avgörande för vilken tjocklek på isolering som skallväljas är, förutom de förutsättningar som lidigare behandlats, ävenutgångskonstruktionens värmegenomstäpptighet (k-värde). 17 1977/78. 1977/78:76 258 rasett antagande om det pris på energi som åtgärdens marginalkostnad skalljämföras med. Föratt förklara betydelsen av att en tiltäggsisolering utförs med optimal tjocklekredovisas ett räkneexempel på hur lönsamheten kan variera med isolertjocklekenför en yttervägg. Ytterväggenantas ha ett ursprungligt k-värde på 1,0 W/m "C vilket är ett vanligtvärde för en äldre yttervägg i . Först förutsätts väggentilläggsisolerad utvändigt med mineralull. Genom alt beakta investeringexklusive renoveringsutgift och energibesparing kan besparingskostnaden föråtgärden beräknas lill per kWh, Om man i stället väljer att räkna pålönsamheten vid isotertiocklek kan besparingskostnaden för hela åtgärdenpå samma sätt bli per kWh. Besparingskostnaden för att ökaisolertiockteken kan på motsvarande sätt beräknas tillcirka per kWh. Exempletvisar alltså att värmeisolering kan vara mindre lönsamt att använda an150 mm. Skälet är att det första exemplet med isolertiocklek belastas meden rad initialkostnader, t. ex. att nya fönsterbleck erfordras eller att ettextra träregelsystem behövs. Utgifterna för det sista isolersteget upp lilt 150mm innefattar endast den marginella ökningen av dessa extra utgifter.