prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Målet för den nya organisationenvar all skapa en organisations- och verksamhetsform som jämfört med den gamlaorganisationen tillät en ytterligare delegering och decentralisering tillregional/lokal nivå av uppgifter och beslutsfattande. skulle eneffektivare styrning av verksamheten kunna erhållas. Organisationsarbetet harfortsatt med en översyn av leleområdesorganisalionen. Den nya organisationenför teleområdena med delresultatenheter och funktionella stabsenheter beräknasvara genomförd den . Målel för de organisatoriska förändringarna ärall förbättra teleområdenas effektivitet och uppnå bättre ekonomi, service ocharbetsmiljö. Även regionkoniorens siällning studeras i anslutning lillorganisationsöversynen. Televerkelsresullal försämrades under budgelårel 1976/77. Endasl genom alt upplösalagerreserven med ca 153 milj. kr. kunde verket uppnå del rörelseöverskott somkrävs för förräntning av verkets statskapital. Det försämrade resultatet /77 och en beräknad ytterligare nedgång under budgetåret1977/78 nödvändiggjorde etl regeringsbeslul om höjning avsamtalsmarkeringsavgiften och abonnemangsavgifterna resp.den . dessa höjningar skulle komma atl redovisaunderskott för /78. Investeringarnai televerkel syftar till all genomtillämpning av den snabbi expanderande teletekniken erbjuda kunderna snabba ochbilliga telekommunikationer och ett alltmera varierat ulbud av tjänster. Genominvesteringarna i ny materiel kan också uppnås betydande besparingar i leleverkelsunderhålls- och driftkostnader samt en förbättrad arbetsmiljö för de anslällda.Genom introduktion av nya tjänster och produkter skapas även en tryggadsysselsättning och framtid för verkets personal. Även inom områden medanknytning till telekommunikation går ulvecklingen snabbi. Införande av nyasystem för informationsöverföring inom såväl hushålls- som kontorssektorn kanpå sikt komma atl förändra förutsättningarna för verksamhet. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 206 kan då ses som en del av deframväxande informationsförsörj-ningssystemen.Enligt min mening är del naturligt att televerkel i denna process har ett samordnande systemansvar ochsvarar för atl de långsiktiga samhällsintressena tillvaratas. investeringsram för budgetåret1976/77 beräknades i prop. 1975/76:100till 825 milj. kr. och regeringensbeslut och höjdes ramen till 849,7 milj. kr. Hela beloppet har förbmkats underbudgetåret. 1 prop.1976/77:100 beräknades investeringsramen för /78 till 840 milj. kr.Ramen har genom regleringsbrev och höjts med 3,6 resp. 0,2 milj. kr. Genom regeringensbeslut och den22 aU i sysselsäuningsfräm-jande syfte tidigarelägga vissabyggnadsarbeten, främsl arbelscentraler, vidteleverkel har invesleringsramen höjts med ytteriigare 18,5 milj. kr. resp.17,2 milj. kr. och uppgår därmed till879.5 milj. kr. För /79 har televerkel föreslagilen medelsförbrukning av 1071,5 milj.kr.Som iramgår av investeringsplanen för kommunika-lionsverken harjag tillstyrkt en investeringsram av 970,3 milj.kr. Jaghar inom denna ram inte beräknatnågra medel för energibesparande ålgärder i televerkels byggnader. Enligt de principer som gäller för slöd lillenergibesparande ålgärder i civilaslalliga byggnader har medel för ändamålet beräknals under bostadsdepartemenlels huvudliiel. Medlen disponeras av byggnadsslyrelsen. I följande sammanslällning redovisas hurleleverkels invesleringar kan beräknas komma all fördela sig på olikaobjektsgrupper. Av sammanställningenframgår även utfallet för /77 och den beräknade medelsförbmkningen för /78. Dennaöverstiger den i prop. 1976/77:100 angivna med 22,3 milj. kr. 1976/77 Utfall UC i ClK 1 i Prop.1977/78:100 Bilaga 9 207 Väl fungerande telekommunikaiioner har slor belydelseför samhällel i sin helhet. Mot bakgrund härav och av den väntade expansivaulvecklingen inom teleområdet harjag, i likhet med föregående år, beräknat enmedelstilldelning för televerkels olika rörelsegrenar som i stort överensstämmermed verkels förslag. Vidmin bedömning av investeringsbehovet harjag bl.a. ulgåll från all verkel måslelilldelas medel som möjliggör fortsalla invesleringar i ralio-naliseringssyfle.Dessa krävs för atl så långt möjligt möta de ökande driftkostnaderna. Blandåtgärderna kan nämnas moderniseringen av såväl telefon- som telexnäten genominförande av ny elektronisk teknik och datorstyrning. Den nya tekniken medgerockså att abonnenterna kan erbjudas en rad nya funklioner och tjänster. I frågaom telefonnätet harjag således inräknat medel för den tidigareläggning avanskaffningsplanerna för viss stations- och transmissionsutrustning somregeringen fattade beslut om . Utrustningen baseras på den nyatekniken och tillverkas vid och LM . Förtelexnälets del bör investeringsramen kunna medge atl landels andrahelelektroniska telexsla-lion inslalleras . Jaghar belräffande datakommunikalionsrörelsen beräknal medel för en successivuppbyggnad av del allmänna dalanät som beslulat om. Ävendatanätet baseras på elektronisk teknik och kommer all innehålla nya funktionersom dels tillgodoser kundernas krav, dels ger televerkel möjligheter lill enrationell drift. Demedel jag beräknat för rörelsegrenen kommersiell radio medger bl. a. enfortsatt modernisering av kuslradioslalionen i och en utökning avantalet kanaler för den mobiltelefontjänsten (MTD). Genomkanalutökningen kan behovel av ökad kapacitet på vissa basstationer med starktrafik tillgodoses. Jagvill avslutningsvis tillägga beträffande medelstilldelningen för de olikarörelsegrenarna atl invesleringar i abonnentanläggningar numera finansieras avabonnenterna själva. Delta möjliggörs genom att inträdesavgiften och en del avabonnemangsavgiften för de olika anläggningarna redovisas somanläggningsbidrag. möjligheter att utan längre väntetider tillgodosekundernas ökande efterfrågan på teleutrustning har härigenom förbättrats. Förinvesteringar i fasligheler och byggnader har begärt nära 200 milj.kr. Jag kan inte tillstyrka etl genomförande under /79 av heladel föreslagna investeringsprogrammet för denna objekts-grupp utan förordar attinsatserna till viss del fördelas även pä kommande budgetår. I första hand börbyggnadsobjekt med planerad byggstart under /79 helt ellerdelvis kunna senareläggas till följande budgelår. Möjlighelerna lilllidsförskjulningar bör prövas för alla de objekiskale-gorier som ingår iinvesieringsprogrammel för fastigheter och byggnader, nämligen arbelscentraler,förråd, verkstäder och övriga byggnader. 1977/78:100 Bilaga 9 208 ocksåframhålla aU den beslutade tidigareläggningen av byggnadsarbeten, som jag nämnti det föregående, till viss del avser objekt som annars skulle utförtsnästa budgetår. Under /79 fortsätler och avslutas uppförandel av byggnaderna för teleskolan och endatacentral m. m. i . Jag harberäknat medel för att båda dessa projekt skall kunna färdigställasenligt uppgjorda tidsplaner. I fråga ominvesteringarna för försvarsberedskap harjag räknat med en viss ökning av del belopp som anslagils förinnevarande budgetår. Jag förordarall medel uppförs med 6,5 milj. kr. Chefen för budgetdepartementet förordardenna dag atl ell avskrivningsanslag med samma belopp uppförs på driftbudgetenför ändamålet. De medel jag beräknal för invesleringar avseendeutlandssändningar innebär bl. a.all ett nyli effeklivt s. k. gardinantennsystem kan uppföras vid Hörbyslalionen.Åtgärderna medför förbättrad mottagning av utlandsprogram främst i svårnådda mottagningsområden som Nordamerikaoch östra . Anslaget Teleanläggningar m.m. bör på sedvanligtsätt beräknas med hänsyn till all en marginal utöver investeringsramen börfinnas för atl möjliggöra en avkonjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning av medelsförbmkningen. Med hänsyn till vad jag sålunda anfört förordar jag att medel för nästa budgelåranvisas enligt följande anslagsberäkning. Beräknadmedelsförbrukning /79 970,3 Avgårberäknad ingående behållning -59,4 Denav mig förordade investeringsramen för /79 innebär atlinvesteringarna finansieras med verkets egna avskrivningsmedel. Tillskott frånstatsbudgeten behövs alltså inte. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillTeleanläggningar m.m. för /79 anvisa ett investeringsanslagav . Prop.1977/78:100 Bilaga 9 209 C.STATENS JÄRNVÄGAR C 1. 1976/77 32 167000 554700000 '570337000 1977/78 16530000 '673 000000 654 600000 1978/79 statens jämvägar 47230000 1140770000 1080000000 föredraganden 34930000 773800000 735200000 ' Inkl. lidigarelagda investeringar m. m. 25,1 milj. kr. 1976/77:74. Preliminärtbelopp beräknat med hänsyn till lidigarelagda investeringar om 18 kr., senarelagda investeringarom 4 milj. kr. 1976/77:150 samt ökade invesleringar (.) för försvarsberedskap enl.prop. 1976/77:74. SJ är ell affärsdrivande verk, som bedriver gods- ochpersonlrafik på järnväg saml busslrafik och färjelrafik. I dolterbolagen , AB Vagnverkstad, AB Landtransporl, AB SvenskaGodscentraler, samt AB Trafikrestauranger bedrivskompletterande verksamhel. SJ:s trafiknäl omfattade vid slutet av budgetåret1976/77 järnväg i huvudspår, vilket var av det svenskajärnvägsnätet exkl. industrispår. SJ:s bussar trafikerade väg. Vagnparken för järnvägstrafiken bestod av 45 200godsvagnar med en lastkapacitet på totalt 1.4 milj. ton samt 1976 person- ochmotorvagnar med 107000 sittplatser, 7 300 sovplatser och 2 900 platser iliggvagnar. Busstrafiken ombesörjdes med 1 250 fordon. Till den i samarbete med utländska järnvägar drivnafärjetrafiken bidrog SJ med lågfäijor på lederna Trelleborg-Sassniiz ochMalmö-Köpenhamn, I likhel med den allmänna konjunkturen förbättradesSJ:s god st rafi k successivt , men hartendensen åter varit vikande. Väsentligt minskade transporter av järn, stål.livsmedel, byggnadsvaror, kol och koks har bidragit till detta. Godstrafikens utveckling har ihög grad påverkats av industrins exceptionella lageruppbyggnad, som ägt rum medstatligt stöd. Det lill produklionen knutna transportbehovet har härigenom ibetydande omfattning skjutits på framliden. Vid en ny uppgång i efterfrågan päsvenska produkter inom och utom landel kommer en rekyleffekt härav att 14 1977/78. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 210 uppstå.Avvecklingen av de stora lagren kommer då atl medföra att SJ:s godstrafik ökarsnabbare än industriproduktionen. harSJ:s persontrafik på järnväg ökatmed . Det är främst den långvägatrafiken som ökat. Det ökade antalet låg med fasta lidsintervall mellan störreorter torde ha bidragit till detla. har trafikvolymen ökat relativtlångsamt och SJ räknar med alt ökningen av persontrafiken skall fortsätta underde närmaste budgetåren. Förskjutningen av lyngdpunkien i trafiken mot längreresor väntas likaledes fortsätta. SJ:sbusslrafik producerade 1976drygt 73milj. varav ca62 milj. i linjelrafik och knappt 6 milj. i varderasnabbuss/veckoslutstrafik respektive beställningstrafik. Trafikunderiaget förlinjetrafiken har minskat och dess omfattning har i alll högre grad blivit beroende av kommunala och statligabidrag dä lönsamheten försämrats. Snabbuss- och veckosluts-trafikens andel avbusstrafiken ökade successivt fram lill 1975 men har därefter stabiliserats.Beställningstrafiken har under de båda senasle åren minskat relativt kraftigt,vilket lorde sammanhänga med konjuklurulveck-I ingen. 1 färjetrafikenfraktades underår 1976 närmare 6 milj. ton gods vilkel innebär en mindreökning jämfört med . Järnvägsgodset utgör av den totalagodsmängden. Från konjunkturtoppen har färjetransporterna avjärnvägsgods minskat med drygt . Transporterna av laslbilsgods hardäremot stadigt ökat under de senasle fem åren. Samma gäller i huvudsaköverföringen av bilar och bussar saml per-sonlransporterna. Sedan år1951 då SJ hade ca 74000 personer anställda har personalen minskat varje år.Utvecklingen framgår av följande tabell. År Antal anslällda Minskning från föregående år ' Exkluderas personal som övergick till SL vidförsäljning av f d. den 1maj 1972 blir den genomsnittliga minskningen 1 418 anställda (3,) år 1972och 1 377 anställda (3,) är 1973.Minskningen blir då i genomsnitt 947 anställda (2,). Rationaliseringar och tekniska landvinningar har letttill all personalens produktivitet har ökat och alt SJ därmed inle behövtersätta all den personal som pensionerats med ny personal. 1977/78:100 Bilaga9 211 nasamt den förkortade arbetstiden för vissa personalkategorier har medfört attdel blivit nödvändigl att nyanställapersonal. SJ räknar dock med en fortsall personalminskning och beräknarminskningen till mellan 700 och 900 personerper år under förutsättning att SJ beviljas alla de investeringsmedel manbegär. Av balansräkningen per för statensjärnvägar framgår att bruttovärdet av tillgångarna uppgår lill sammanlagl 12387 milj. kr. Efter avdrag av ackumulerade avskrivningar på anläggningarnasanskaffningsvärde uppgår tillgångarna till 5 978 milj. kr. Av delta nettovärdeutgörs 4777 milj. kr. av anläggningstillgångar; inom affärsbanenätet fördelademed 1 914 milj. kr. på fast egendom, 2044 milj. kr. på rullande materiel. på tågfärjor och bussar samt 115 milj. kr. Värdet påanläggningar under arbete uppgår till574 milj. kr. Återstoden avser poster av finansiell natur. Utöver ovannämndaavskrivningar redovisas ackumulerade kollekliva avskrivningar på skillnadenmellan återanskaffningsvärde och anskaffningsvärde om sammanlagl 2 373 milj.kr. SJ:s statskapital uppgick lill 2 139milj. Under /77 har kapitalbehållningen på SJ:s fond ökatmed 152 milj. kr. SJ:s underskott för /77 uppgick till 90milj. och har täckts med minskade avskrivningar i enlighet med ett särskiltregeringsbeslut. Av intäkternasom uppgick till 4 559 milj. kr. var13% statens ersätlning lill SJ för gods- och persontrafik på detersätlningsberältigade bannätet. var övriga intäkter från godstrafik och30% var övriga intäkter från personlrafik. I jämförelse med föregående budgetårökade de tolala intäkterna /77 med ca 460 milj. kr. Häravförklaras 115 milj. kr. av redovisningstekniska ändringar. Kostnaderna inkl. planenliga avskrivningar uppgick budgetåret1976/77 lill 4649 milj. kr. och ökade därmed med 595 milj. kr. varav ca 115milj. på grund av redovisningstekniska ändringar. Av kostnadsökningenutgjorde 305 milj. kr. Personalkostnadsnivån steg bl. a. på grund avhöjda löner och arbetsgivaravgifter. Som följd av den fortlöpanderationaliseringen, som medförde att personalantalel för drifl och underhållminskade med 660 personer, kunde personalkostnadsökningen begränsas till 11 %.Om personalantalet varit detsamma som under föregående budgetår, skullepersonalkostnaderna ha stigit med ytterligare 55 milj. kr. Vid en bedömning av SJ:s resultat bör del beaktas attden fortsatt svaga konjunkturen för bl. a. viktiga svenska stapelvaror i höggrad har påverkat SJ:s godstrafik, som domineras av råvarutransporier. EnligiSJ:s uppfaUning bör också beaklas alt SJ otillräckligt kompenserats av statenför eko- 1977/78:100 Bilaga9 212 nomiskabelastningar, som saknar motsvarighet hos konkurrerande transportföretag. Medelsförbrukningenunder budgetåren 1976/77-1978/79 1975/76:100 angav för budgelårel 1 976/77 ettinvesteringsanslag om 524,7 milj. kr. och en investeringsram om 515,3 milj.kr. Efter förslag av trafikutskottet anvisade ett 30 milj. kr. I enlighet med detta riksdagsbeslut och med regeringens beslut den 29december 1975 och om tidigareläggning av byggnads- ochanläggningsarbeten samt om anskaffning av motorvagnar,fastställdes investeringsramen för /77 till 570,4 milj. kr. Utöverden sålunda fastställda investeringsramen gavs SJ under budgetåret möjligheierall i samråd med AMS lidigarelägga indusiribeställningar och anläggningsarbetenenligt följande. I beslut uppdrogs åt AMS atttidigarelägga industri-beställningar i samråd med SJ. I enlighet därmed kundeSJ till budgetåren 1975/76 och 1976/77 tidigarelägga anskaffningar av rullandemateriel, bussar och investeringsinventarier för sammanlagt 129,8 milj. kr.,som lill har värderats in på SJ:s fond. Vidare bemyndigades AMS atlbestrida vissa utgifter för arbetsmiljöinsaiser inom bl.a. affärsverken. Till SJ:s förfogande kom därigenom attställas ytterligare 4,9 milj. kr., varav 4,8 milj. kr. I beslut fick AMS återigen iuppdrag all i samråd med SJ lidigarelägga industribeställningar. Härigenom harytteriigare 82 milj. kr. ställts tillSJ:s förfogande för anskaffning av rullande materiel, bussar ochinvesteringsinvenlarier under budgetåren 1976/77 och 1977/78. Totalt har således AMS genom dessa beslul underbudgetåren 1975/76 och 1976/77 ställt 216,6 milj. kr. till SJ:s förfogande förinvesleringar under de tre budgetåren 1975/76-1977/78. 1976/77:100 har för budgelårel 1 977/78angetts ell investeringsanslag om 672,4 milj. kr. och en investeringsram om640 milj. kr. 1 enlighel med beslut i anledning av prop. 1976/77:74har anslaget och ramen höjts med . för ökade investeringar iförsvarsberedskap. Vidare har investeringsramen i besparingssyfte sänkts med 4milj. i enlighet med prop. 1976/77:150, samt höjts med 18 milj. kr. genomregeringens beslul , och om tidigareläggningav vissa byggnads- och anläggningsarbeten inom och Västerbollenslän. Sistnämnda ramhöjning avser SJ:s beräknade andel av kostnaderna för vissalinjeomläggningar. Resterande kostnader, ca 35,5 milj. kr., betalas av AMS. Densålunda fastställda invesleringsramen /78 uppgår till 654,6 milj. kr.Härutöver har AMS ställt ytteriigare 65 milj. kr. lill SJ:s förfogande förtidigareläggning av industribeställningar under budgelårel 1977/78 i enlighetmed regeringens beslut . 1977/78:100 Bilaga9 213 För budgetåret1 978/79 har SJ beräknat medelsförbrukningen till 1080 milj. kr. Kostnads- och konkurrensutvecklingen kräver att SJ medall kraft forlsäller att rationalisera samt att anpassa och bygga uppresurserna med hänsyn bl. a. till efterfrågan. I denna effektiviserings- ochekonomiserings-verksamhet ingår en rad projekt, som förutsätter att finansiellamedel ställs till förfogande. Verksamheten inriktas bl.a. på att stimulerasystem- och produktutveckling och skapa en ändamålsenlig grund förmarknadsföringen. Med hänsyn till de ofta långa livslängderna för fastaanläggningar, rullande materiel och annan utrustning, internationellaåtaganden m. m. måste planeringen utgå från långsiktiga bedömningar. 1 denrullande planeringen ingår sålunda många projeki. som skall tillgodose behovrelativt långt in i framliden. Nedan beskrivs de väsentligaste utvecklings- ochrationaliseringsprojek-len kortfattat. Arbetetmed att utveckla godstransporternainriktas nu främst på att skapa gynnsamma förutsättningar för kombinerad trafikjärnväg-landsväg och järnvägsjö saml öka järnvägstransporternas kvalitet ifråga om regelbundenhet, godsbehandling och snabbhet. Det fortsatta arbetetinnebär i första hand en utbyggnad av redan påbörjade projekt. Förden stora efterfrågan på dörr-till-dörrlransporler arbelar SJ med ivåallernaliva huvudlösningar, nämligen dels industrispåranslutning. Huvuddelen av vagnslasterna lastas och lossas vid induslrispår. Sådana finns i anslulning lill flertalet företag somanvänder järnvägen som huvudlransporlmedel. Till och från företag med mindretrafikflöden eller där spåranslulning är svår eller kostnadskrävande att ordnaär bilen ofta det lämpligaste terminaltransportmedlet. Genom kombinerad trafiksöker SJ la tillvara dels bilens slörre flexibilitet i lerminalledel, delstågels större kapacitet och låga undervägskostnader i relationer med störregodsströmmar. Arbetetmed omlastning mellan låg och bil underiättas i hög grad genomenhetslasttekniken. Som enhelslaster räknas inle bara gods i conlaineroch flakulan också självbärande enheler såsom iräpaket. Genom enhetsteknik kan SJ istörre utsträckning än tidigare svara för transporter av gods i varierandesändningsslorlekar från dörr till dörr. I transporlformen ingår hämtning ochhemkörning på överenskomna tider, hantering och transport mellan terminalernasaml mellanlagring. Tekniken öppnar nya möjligheter för företagen till sänktafraktkostnader, förenklad lagerhållning och hantering, bättre integration avtransport och produktion m. m. 1977/78:100 Bilaga9 214 För olika slag av massgods ordnas systemtransporter,vilket innebär kontinuerlig heltågskörning mellan berörda orter. Som exempelkan nämnas transporter av limmer från olika laslningsplatser i Jämlland lillloss-ningslerminalen i utanför , papper från lill dennya terminalen i Granudden utanför , olja från till samtbilkarosser och bildelar från Göleborg till , från tillGöteborg och från lill . En annan utveckling av godslrafiken är altgodsexpresstågen i stor utsträckning nu körs som direkltåg mellan laslnings-och lossningsområden för alt få snabbast möjliga transporttid. Vagnparken moderniseras och dess kapacitel utökassuccessivt genom att äldre vagnar slopas och ersätts med nya vagnar som äranpassade till modern transport- och lastningsleknik. bl.a. slutna vagnar med helt öppningsbara sidor ochcontainervagnar med slötuppiagande underreden. Dessutom byggs vagnar om så attde kan framföras i godståg i . Rangerbromsar ersätter den passningen avgodsvagnar. Den nya rangerbromsanläggningarna ger framför allt bättrearbetsmiljö och minskal anial godsskador. Fortsall utbyggnad planeras. Persontrafikens utveckling på järnväg blir beroende av kvaliteten ochpriset på de trafikljänster som järnvägen kan erbjuda i konkurrens medpersonbilar, bussar och flyg. Som exempel kan nämnas restidens längd,turfrekvens och vagnkomfort. System- och produktutvecklingen inriktas på bådekvalitets- och effektivitetsförbättringar. Insatser behövs i första hand därdel finns tillfredsställande trafikunderlag med rimliga tillväxtmöjligheter.SJ satsar därför i första hand resurser på att utveckla express- ochsnälllägstrafiken. har mer och mer utformats med tanke på eneflertVågesti-mulerande ökning av antalet tågförbindelser. Avgångar vid faslaminuttal varje timme har införts för tågen mellan och ("Östgöla-pendeln"). Som en följd av det positiva resultatet har SJfr. o. m. sommar-lidlabellen infört ett liknande pendelsystem itrafiken mellan /och Göleborg. Genom intensifieradmarknadsbearbetning och ytterligare kvalitetsförbättringar räknar SJ med fortsalltrafikökning i lälorlsrelalionerna på affärsbanenälel. SJ har proval olika slutna loaleltsyslem ipersonvagnar för att öka bekvämligheten för de resande och få en mermiljövänlig konstruktion. Vakuumtoaleiten har visal sig mest lämplig. Sådanatoaletter har installerats i ca 50 vagnar och ylleriigare inslallationerpågår. Nyanskaffad personlrafikmaleriel kommer alt utrustas med slutetloaleltsyslem. Öresundslederna ochHelsingborg-Helsingör trafikeras av en svensk resp. sex danska tågfärjor. Nästa färja för sistnämnda ledplaneras att anskaffas av SJ, när kapaciteten behöver höjas. FörÖslersjöleden Trelleborg-Sassniiz disponeras fyra 1977/78:100 Bilaga9 215 svenskaoch fyra lyska lågfårjor. Den nyasle tyska fårjan, "", levereradesijuli . Den lyska färjan och den svenska"" tas ur irafik. Vid behov av ökad kapacitelpå denna led planerar SJ atl anskaffa en ny slorfärja. Spårstandarden och spårkapaciletenförbättras successivt i viktiga banavsnilt. Så upprustas l.ex. huvudlinjerna fortlöpande till enstandard som tekniskt medger en hastighet av för tåg i resandetrafik.Arbetena består huvudsakligen av byte lill skarvfri räls samt inläggning avbetongsliprar eller hårdträsliprar med fjädrande fästen. 1 enlighel med beslul påbörjadesupprustningen av under /77. SJ avser att fortsättade inledda upprustningsarbetena. De ålgärder som vidtas avser huvudsakligensådana arbeten på delar av sträckorna och somger en bättre banslandard, minskade underhållskoslnader och modernaresignallekniska anordningar. På bandelarna och medförökat antal tjärrtåg, högre hasligheler, styv tidtabell för intercitytrafikenetc. atl del inte går att köra insatståg i lokaltrafiken inuvarande omfattning. Lokaltrafikens stomtåg kan inle heller köras mednuvarande regelbundna tider och tidsintervaller. Om nuvarande spårkapacitetinte utökas måsle en del av lokaltågen göra längre uppehåll vid stationerna föratt släppa förbi Ijärrtågen. Mol denna bakgrund har ell nyll dubbelspår skisseralsmellan och .