prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — Vad angår kommitténsförslag alt upphäva beslämmelserna i 3 kap. patentlagen om nordiskpatenlansökan anser all dessa bestämmelser bör ståkvar i patentlagen titt dess del har visat sig att de system som skapas genomsamarbelskonvenlionen och den europeiska patenlkonventionen fungerar ochutvecklingen pådet palenlrältsliga området i de nordiska länderna harstabiliserats så att man med säkerhel kan ulgå från alt nuvarande 3 kap. inlekommer alt behöva sältas i krafl . bibehållande avbeslämmelserna om nordisk patenlansökan kan enligt föreningen inle medföraskada eller förfång utan kan anses utgöra en positivfaktor för möjligheler all påverka förhandlingarna beträffande deneuropeiska patentkonventionen. Kommittén har ansett attbestämmelser i tre avseenden behöver las in i svensk lagstiftning för attSverige skaU kunna lilllräda samarbetskonventionen. För det första måsteenligt kommittén i lagstiftningen tas in bestämmelser om rättsverkan här ilandet av en internationell patentansökan som omfattar . Kommittén harvidare ansett att i lagstiftningen måste regleras vilka krav en sådan ansökanskall uppfylla i fråga om form och innehåll för att godtas här. Slutligen måsteenligt kommittén ges beslämmelser om hur en intemationell patenlansökan skattfullföljas i och om handläggningen vid den svenska patentmyndighetenav sådan ansökan som har fullföljts hit i behörig ordning. Kommitténs förstaghar lämnats ulan erinran under remissbehandlingen. Jag delar kommitiénsuppfallning att i svensk lagstiftning måste las in bestämmelser i de avseendensom nu nämnls. Kommittén anser däremotinte all vare sig den inlernationella nyhetsgranskningen eller deninternationella förberedande patenlerbarhetsprövningen kan regleras i svensklagstiftning. Som skäl härför har kommittén anfört all sådan granskning resp.prövning ulförs enligt konventionens beslämmelser. Inle heller i dellaavseende har kommitténs ställningslagande föranlett krilik underremissbehandlingen. Om del svenskapatentverket ulses till myndighei förinternalionell nyhetsgranskning kommer dess verksamhet i della hänseende attutgöra "internationella funktioner", som faller uianför ramen förverkels verksamhel som svensk myndighet. Dess funktioner som internalionellnyhetsgranskningsmyndighet kommer i stället att utgöra en del av verksamheten 1977/78:1 Dd A 159 inom den union för samarbete i fråga omhandläggningen av palenlansökningar som bildas genoin konventionen. Del nusagda gäller också den internationella förberedande patenlerbarhetsprövningenoch det svenska palenlverkels uppgifier om det utses all ulföra sådan prövning. Enligt min mening är det därför rikligtall. som kommittén har gjort, ulgå från alt palenlverkels eventuellaverksamhet som myndighet för internationell nyhelsgranskning ochinternationell förberedande patenlerbarhetsprövning bör regleras direkl avkonveniionen och tillämpningsföreskrifterna lill denna saml av del avtal somskall ingås mellan den svenska myndigheten och WtPO:s internationella byrå. mån organisatoriska förändringar inom paientverkelblir nödvändiga som följd av ellsvenskl lilliräde lillsamarbelskonvenlionen får beslämmelser härom utfärdas i administrativordning. 1 fråga om palenlverkelsverksamhel som mottagande myndighei enligl samarbelskonvenlionen har kommitténföreslagit all i den svenska lagstiftningen skall tas in bestämmelser av vilka framgår hur har utnyttjat devalmöjligheter som samarbetskonventionen ger när det gäller mottagandemyndighels handläggning av intemationella palentansökningar. Enligt kommitténbör i svensk lagstiftning också ges vissa gmndläggande bestämmelser ompateniverkets handläggning av internationella patentansökningar i dessegenskap av mottagande myndighet och vad en sökande som ger in en sådan ansökantitt den svenska paientmyndigheten har all iaktta. Kommitténs förslag tittreglering i dessa avseenden har lämnats utan erinran. Bestämmelser i dessafrågor har av kommittén lagils in i palentkungörelsen. Jag delar komnutténsuppfattning att förfaltningsföreskrifter bör ges i de frågor som nämnts ochall dessa föreskrifler bör tas in i palentkungörelsen. Vad därefter angår denlagstiftning som fordras för ett svenskt tillträdetill den europeiska patenlkonventionen har kommittén ansett alt bestämmelsermåste ges i svensk lagstiftning om verkan av europeiski patent och europeiskpatentansökan. Dessulom har kommittén föreslagit vissa bestämmelser omomvandling av europeisk patenlansökan lill nationell palenlansökan. Någraerinringar mot kommitténs förslag i dessa avseenden har inte framföris underremissbehandlingen. Jag delar kommitiéns uppfaltning att dessa frågor måsteregleras i svensk lagstiftning för att skall kunna tillträda deneuropeiska patenlkonventionen. Konventionens reglering av fömtsättningarna föratt europeiskt patent skall kunna förklaras ogiltigt har föranletl kommitténatt föreslå vissa ändringar i gällande rätt. Jag återkommer senare titt dennafråga (avsnitt 11.12.5). Kommittén har ocksåbehandlal frågan om och i vilken omfattning den svenska lagstiftningen vid ettsvenskl tillträde lill samarbelskonvenlionen och den europeiskapaientkonventionen bör anpassas till konventionerna när del gäller nationellapatent och palentansökningar. Kommittén har ansett att den svenskalagstiftningen bör anpassas titt konventionerna Prop.1977/78:1 Dd A 160 utom på de punkter där siarka skäl lalar för allnu gällande reglering behålls trots alt den avviker från konventionema.Kommitténs inställning i dellaavseende har nästan undantagslöst hälsats med tillfredsställelse avremissinsianserna. Även jag delar kommitténs uppfattning när del gällerönskvärdheten att anpassa svensk rätt tillvad som kommer att gälla enligt konventionema. Liksom konunittén anserjag altdet mäste vara en föidel lör näringsliv och uppfinnare, om den svenskalagstiftningen både såviii avser demateriella rättsreglerna och såvitt avser ansökans form och innehållöverensstämmer med vad som kommer all gälla i övriga . som kan förväntas bli utsedd till iniernalionellnyhetsgranskningsmyndighet och myndighei för internationell förberedandepatenlerbarhetsprövning. måste del givelvis vara en fördel om saminaföreskrifter gäller beträffande allapalenlansökningar som handläggs vid paientverkel, belänkandeberörs ocksä frågan om anpassning av svensk rätt på vissa punkter tillmarknadspatentkonventionen. Somjag nämnde anserjag all del innebärväsentliga fördelar, om svensk palenlrält överensstämmer med vad som kommeratt gälla i övriga västeuropeiska industristater. Jag återkommer lill denna frågai samband med behandlingen av de olika punkter där en sådan anpassning kan varaaktuell. Tre remissinstanser,juridiska fakulteten vid . har föreslagit all en harmonisering skall övervägas också på enpunkt som inte berörs av konventionerna, nämligen såvitt gäller vitesförbud somsanktion mol patentintrång. De har framhållit att en sådan sanktion förekommeri många andra länder. För egen del anserjag attfrågan om att införa vitesförbud som sanktion inom patenträtten förtiänar attövervägas. Jag är emellertid inle beredd alt ta slutlig slällning litl denna fråga förrän den har utretts närmareoch näringslivets och uppfinnarnas synpunkler inhämtats. Jag vill dessutomframhålla att de problem som juridiska fakulteten har pekat på i sitt remissyttrandehar intresse också på andra områden av immaterialrätlen. Jag vitt påpeka attfrågan om införande av vite som sanktion i vammärkeslagstift-ningen f n. utredsav vammärkesutredningen (Ju 1974:10). Del kan därför finnas anledning attöverväga frågan om ändringar i patentlagens sanktionsregler i ett vidaresammanhang. På gmnd av vad jag sålunda har anfört anserjag del inle lämpligtall nu lägga fram något förstag som avser vitesförbud som sanktion vidpatentintrång. Kommittén har föreslagitalt de bestämmelser av patenträllstig art söm behövs för ett svenskl tillträdetill samarbetskonventionen och den europeiska patentkonventionen tas in ipatentlagen och patentkungörelsen. Förslaget har lämnats utan erinran underremissbehandlingen. Även jag finner en sådan lösning lämplig. I likhet medkommittén anserjag att patenltagsliflningen blir mera överskådlig omintemationella patenlansök- 1977/78:1 Dd A 161 europeiska palentansökningar ocheuropeiskt patent regleras i föifaitningar som nationetta patent ochpatentansökningar. Jag delar också kommitténs uppfattning all de beslämmelseri patentlagen som rör enbari intemationella palenlansökningar resp. europeiskapatent och palenlansökningar bör sammanföras tillsärskilda kapitel. Som kommittén anför lorde en sådan systematik ge den bästaöversikten över de särskilda regler i patentlagen som gäller i fråga om sådanaansökningar och patent. betänkande harkommittén föreslagit att bestämmelserna i patentlagen om nordiskpalenlansökan. lagens 3 kap., skall upphävas. Bortsett från enremissinstans har detta förslag lämnats ulan erinran under remissbehandlingen.Liksom kommittén anserjag att del numera inte är realistiskt all räkna med all systemet med nordiskapalentansökningar kommer att förverkligas. Denna uppfallning delas av berördadepartement i de övriga nordiska ländema. Jag föreslår däiför att 3 kap.patentlagen upphävs. Moisvarande förslag har redan lagls fiam i ochtorde komina att läggas fram i och . Mot bakgrund av miltförslag att upphäva del nuvarande 3 kap, patentlagen föreslår jag all delsärskilda kapitlet om internationell patenlansökan las in som eu nyll 3 kap,och alt det särskilda kapitlet om europeiskt patent och europeisk palenlansökanplaceras sisl i patentlagen som 1 1kap, följande (avsnitt 11,2- 11.19)skall jag ta upp vissa palenlriiltsliga frågor som är av principiell karaklär eller i övrigt av slörre belydelse. Jag skall också behandla vissa frågor rörande försvarsupptlnningar(avsnitf 11.20). Förulom lindringar ipaienllagen och lagen (1971:1078) om föisvarsupp-finningar föranleder ellsvenskl tillträde till samarbelskonvenlionen och den europeiskapatenlkonventionen ändringar i lagen (1946: 816) om bevisupptagning åtutländsk domstol och i lagen (1976:661)om immunitet och privilegier i vissa fall. Vidare föranlederdet lill deneuropeiska patenlkonventionen hörande erkännandeprolokollel viss lagstiftning.Den lagstiftning som föranleds av detta prolokoll bör las in i en särskildlag, tillträde titt samarbelskonvenlionen och deneuropeiska paientkonventionen föranleder även ändringar i lagen (1937: 249) ominskränkningar i rätten all utbekomma allmänna handlingar (den s. k.sekretesslagen). Jag har emellertid för avsikt alt innevarande årlägga fram förslag litl förhållandevis omfallande ändringar i denna lag och jaganser del lämpligt all i det sammanhanget behandla även de ändringar somföranleds av ett tillträde till konventionerna. På grund härav lägger jag inlenu fram någol förslag om ändring i sekretesslagen. Patenterbarhetsvillkorenanges i 1 och 2 SS patentlagen. Den grundläg-11 Rik.sdagen 1977178. I saml.Nr I.Del A Prop.1977/78:1 Dd A 162 gande bestämmelsen finns i I S, Där föreskrivsalt patent får meddelas på uppfinning som kan "tillgodogöras industriellt", I 2 S uppställs somytterligare villkor all uppfinningen väsentligen skiljer sig från vad som har blivit känt före dagen förpalenlansökningen. Förutom det grundläggandekravei all del skall vara fråga om enuppfinning som kan tillgodogöras industrielltinnehåller 1 S också vissa ytterligareavgränsningar av del patenterbara områdei. Frän palenterbarhel undantassålunda uppfinning vars uinyitiande skulle stridamol goda seder eller allmän ordning. Vidare undantas växlsorler och djurrasersaml väsentligen biologiskt förfarande för framslällning av växter eller djur.Patent får dock meddelas på mikrobiologiskt förfarande eller alster av sådantförfavande. En ytterligare inskränkning av del patenterbara områdei görs iövergångsbestämmelsema till patentlagen. Där föreskrivs sålunda att om enuppfinning avser livs- eller läkemedel, patenl inle får meddelas på självaalstret intill dess regeringen förordnar annat. Någon närmare preciseringav begreppel uppfinning görs inte i lagtexten, I nordisk rält har emellertidgenom doktrin och praxis utbildats etttämligen fast paienlrällsligl uppfinningsbegrepp, I förarbelena lill de nordiskapatentlagarna redovisas utförligt innebörden av detta begrepp (NU 1963: 6 s. 1966: 40 s. 54 ff). En uppfinning som kan tillgodogöras industriellt anses sålunda föreligga endaslom uppfinningen har leknisk karaktär och teknisk effekt saml är reproducerbar. t fråga om kravei altuppfinningen skall ha leknisk karaklär uttalade de nordiska palenlkommilléernai 1963 ärs belänkande alt det knappasl var möjligt alt exakt ange vad deltakrav innebär. Kommittéerna ansäg emellertid all i delta krav i vart fall lågalt det skulle vara fiåga om en lösning av en uppgift med hjälp avnaturkrafterna, dvs. med ett lagbundel utnyttjande av naturens materia ochenergi. Till följd av kravet atten uppfinning skall ha teknisk karaktär föll enligt de nordiskapalenlkommilléerna rena upptäckter utanför del palenlrältsligauppfinningsbegreppel. Med uppiäcki avses i delta sammanhang upptäckt av någotsom finns i naturen men som förut inte har varit känt. Detsamma gälldevetenskapliga teorier och rena anvisningar för det mänskliga intelleklet. TiUsådana anvisningar räknades enligt kommittéerna bl. a. vissaundervisningsmetoder, meloder för skrift, syslem för stenografi etter bokföring, meloder för reklam, reglerför spel, penningsystem och stadsplaner (NU 1963:6 s. 97). Huruvidadatorprogi-am omfattas av uppfinningsbegreppel har varit föremål för viss Ivekan, men efter ett avgörande iregeringsrätten får anses att della inle är fallet (1974 s. 19). Enligt de nordiskapalenlkommilléerna borde i viss omfattning även uppfinningar varigenom mandelvis utnyttiar den levande naturen anses ha teknisk karaklär. Delta skulleenligl kommittéerna ofta vara fallet i fråga om uppfinningar som används inom lantbruk och skogsbruk. 1977/78:1 Dd A 163 mitteerna nämnde i della sammanhang alt palenihade meddelats på framslällning avantibiotika genom utnyujande av bakteriers och svampars organismer. medan patent kunde meddelas på uppfinning som avser framställningav serum i en levande djurorganism, patent hade vägrats på användning avmänniskokroppen för semmframställning. Kom-iniltéerna ansåg vidare all meloderför behandling av människokroppen eller levande djurs kroppar normall fölluianför det palenlrältsliga uppfinningsbegreppel. Lake- och opeialionsmeloderskulle därtor inle vara patenterbara. Del anmärktes dock att paleni hade meddelats på förfarandeför permanentning av hår och på föifarande för rönlgenfoiografering medanvändning av kontrastmedel. Vidare erinrade kommittéerna om att i de nordiskaländema patent hade meddelats på uppfinningar som avser att främja djurs ellerväxters lillväxi saml på förfarandenoch ämnen som ökar fruktsamheten hos djur eller växter (NU 1963: 6 s. 97). Kravet all en uppfinningför all vara patenterbar skall ha leknisk karaklär ansågs av de nordiskapaientkommitiéema vara del viktigaste villkoret för paienlerbarhet. Detta kravantyds i lagtexten genom föreskriften all en uppfinning för all kunnapalenteras skall kunna tillgodogöras industrieUt. Del bör i della sammanhangframhållas, all ordel "industriellt"i patentlagen liksom Pariskonvention för industriellt rättsskydd haren avsevärt vidare innebörd än iallmänt språkbruk (NU 1963: 6 s. 100 ff. prop. 1966:40 s. 68), Härmed avsessålunda inle bara indusiri i egentlig mening ulan även andra näringsgrenar.Säsom industriell verksamhel anses t.ex. också handel, jordbruk, skogsbruk ochoffentlig förvaltning. Kraven på leknisk effektoch reproducerbarhel ligger enligt kommittéerna i själva ordet uppfinning (NU1963: 6 s. 102). Kravet all en uppfinning skall ha teknisk effekt innebärenligt de nordiska palentkom-mittéerna att det tekniska problem somuppfinningen avser skall ha lösts genom uppfinningen och att det för en fackmanär i vart fall sannolikl all den påstådda effekten erhålls om uppfinningenutövas. När det gäller kravet ph reproducerbarhel innebär della enligl kommittéernaalt uppfinningen har sådan karaklär att den avsedda effekten med säkerhelerhålls vid ell upprepat rikligt utövande av uppfinningen. Som förut nämnls fårenligl 2 S patentlagen patenl meddelas endast på uppfinning som väsentligenskiljer sig frän vad som har blivitkänt före dagen för patentansökningen. Detta villkor innefattar i sig tväskilda krav. nämligen kravet pä nyhet och kravet päuppjlnningshöjd.Nyhelskravel innebär all uppfinningen inle får avse något som redan är känt,Kravei på uppfinningshöjd innebär all uppfinningen inte endast måste vara nyutan även måsle innefatta en sådan ulveckling av tekniken all den väsentligenskiljer sig från vad som redan är känt. Den faktiska innebörden av dessa tvåkrav beror givetvis på vad som enligl lagen skall anses som känt. 1 2 S patentlagen angesockså vad som skall anses känt. Som känt anses sålunda alll som har blivitallmänt tillgängligt före dagen för patenlansök- Prop.1977/78:1 Dd A 164 ningen, oavsell på vilket säll det har skell.saml innehållel i palenlansökningar som har gjorts här i landet föreansökningsdagen, om dessa ansökningar blir allmänt tillgängliga enligl 22 S patenttagen, t fråga om ansökansom åtnjuier prioritet skall vid lillämpning av detta lagrum ansökningen ansesgjord den dag från vilken prioritet åtnjuts. Från nyhetskravet görstvå undanlag. Patenl får sålunda meddelas ulan hinder av all uppfinningen före ansökningsdagen har blivitallmänt lillgänglig till följd av uppenbart missbruk i förhållande lill sökanden eller någon frän vilken denne härleder sin rätt eller lill följd av all sökanden eller någon från vilken denne härleder sin räll harförevisat uppfinningen på officiell eller officiellt erkänd internationellutställning, Samarbelskonvenlioneninnehåller inle någon reglering av de patenler-barhelsvillkor som fårföreskrivas i de fördragsslutande staterna. Den förberedandepatenlerbarhetsprövning som kan ske enligt konventionens kap. II syfiar endasl litl all fåett preliminärt, icke bindande utlåtande huruvida den uppfinning som söksskyddad förefaller att vara ny, ha uppfinningshöjd och kunna tillgodogörasindustriellt (art. 33). De kriterier efter vilka denna bedömning enliglkonventionen skall göras överensstämmer i huvudsak med patenterbarhetsvillkoreni svensk räll. 1 den europeiskapatenlkonventionen regleras patenträttens föremål i artiklarna 52-57. Iartikel 52.1 föreskrivs sålunda all europeiski patent meddelas på uppfinningsom är ny. har uppfinningshöjd och kan tillgodogöras industriellt. Uttrycket"industrielll"" ges i konveniionen en vid innebörd (art. 57). Enuppfinning skatt sålunda anses kunna tillgodogöras industriellt om den kantillverkas eller användas i någon form av industriell verksamhet, däri inbegripetjordbruk. Konventionensuppfinningsbegrepp avgränsas i artikel 52.2 genom en uppräkning av exempel påvad som inte i någol fall skatt ansessom uppfinning. Utanför begreppet uppfinning faller sålunda upptäckter,vetenskapliga teorier och matematiska metoder samt konstnärliga skapelser.Detsamma gäller planer, regler och metoder för intellektuell verksamhel, förspel eller för affärsverksamhet saml datorprogram. Framläggande av informationskall inte heller anses som uppfinning. Det är all märka alt denna uppräkninginle är uttömmande. I ariikel 52.4 görs enytterligare begränsning av del patenterbara området. Där föreskrivs sålundaall meloder för kirurgisk eller terapeutisk behandling av människokroppen eller av djur saml sådana metoder för diagnostiseringsom utövas på människokroppen eller på djur inte skall anses vara uppfinningarsom kan tillgodogöras industrielll. Alster, särskilt ämnen och blandningar,som är avsedda för användning vid utövande av någon av dessa metoder ärdäremoi enligl ultrycklig föreskrift i och för sig patenterbara. 1977/78:1 Dd A 165 t artikel 53 undantas vissa uppfinningar, som eljest skulle kunnafalla under konventionens uppfinningsbegrepp, från del patenterbara områdei.Europeiskt patent meddelas sälunda inlepå uppfinningar vars uinyitiande eller offentliggörandeskulle strida mol altmän ordning("ordre public") eller goda seder. Europeiskt patentmeddelas inle heller på växlsoi"ter eller djurraser eller väsentligenbiologiskt föifarande för framslällning av växter eller djur. Patent får dockmeddelas på mikrobiologiska föifaranden och alsterav sådana föifaranden. En uppfinning skallenligt ariikel 54 anses som ny. om den inle ulgör del av leknikens siåndpunki.Till leknikens siåndpunki räknas allt som har blivit allmänt tillgängligt föreden europeiska palentansökningens ingivningsdag oavsett hur del har skett.Åtnjuter ansökningen prioritet, omfattar leknikens ståndpunkt allt som har blivit allmänt tillgängligt senasl dagenföre priorilelsdagen. Som del av leknikens siåndpunki anses även innehållel isådan lidigare europeisk palenlansökan som ännu inle har publicerats föreingivningsdagen resp. prioritetsdagen men som senare publiceras av deleuropeiska patenlverket. Sådan tidigare ansökan får dock beaktas endast såvittavser stal som är designerad både i den lidigare och i den senare gjordaansökningen när resp. ansökan publiceras. En särskild nyhetsregeluppställs i fråga om ämnen och blandningar som är avsedda att användas somhjälpmedel vid sådana meloder för kirurgisk eller terapeutisk behandling ellerför diagnoslicering som skall utövas på människor eller djur. Såvitt gällerämnen eller blandningar som förul är kända får patent meddelas på användningsom hjälpmedel vid metod som nämnls förutsatt all användning av ämnel etter blandningen vid någon sådan metodinte är känd lidigare (art. 54.5) I artikel 55 föreskrivsvissa undanlag från nyhelskravel, Nyhelshinder föreligger sålunda inle omuppfinningen före den dag då den europeiska palenlansökningeningavs har blivit allmänt tillgängliglill följd av uppenbart missbmk i förhållande till sökanden eller någon frånvilken denne härleder sin rätt. Delsamma gäller om uppfinningen inom sammatid harblivit allmänt tillgänglig lill följd av att sökanden eller någon frånvilken denne härleder sin räll har förevisat uppfinningen på sådan officielleller officiellt erkänd internalionell utställningsom avses i den i avslutade konventionen ominternationella utställningar. Uppfinningshöjd skattenligt artikel 56 anses föreligga om uppfinningen för en fackman inte ärnärliggande i förhållande titt teknikens ståndpunkt. Vid avgörande av huruvidauppfinningshöjd föreligger skall litl leknikens siåndpunki inle räknasinnehållel i lidigare europeiska palentansökningar som inte har publiceratsföre den dag då ifrågavarande ansökan görs. Enligt den europeiskapatenlkonventionen får patent på själva alstret, s. k. produktpalent, meddelassåvitt avser kemiska produkter, livs- och läkemedel. Fördragsslutande stal.vars nationella tag inle medger dylikapro- 1977/78:1 Dd A 166 ges emellertid rätt au genomleservalion som görs senast vid tillträdettill konveniionen upprätthålla förbudet mol sådana piodtiklpatenl under enövergångstid oä högsl lio år fiån del alt konventionen har trätt i kraft (art,167.2.a och arl. 167.3), Stat som har avgiviisådan reservation är förpliktad att återta den så snart omständigheterna medgerdel (arl. 167,4), Om särskilda skäl föreligger, får den europeiskapalentorganisationens förvaltningsråd ge fördragsslutande stal rätt att behålla förbudet mot produkt-patent påsådana alster under (arl. 167,3), Kommittén erinrar lill enbörjan om all vid prövning av europeisk palenlansökan det europeiskapaientverkel skall beakla endasl de palenier-barhetsvillkor som föreskrivs iden europeiska paientkonventionen.