prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Godstrafiken minskade således kraftigt mellan åren1974 och 1975 och minskningen har fortsall efter en mindreuppgång . Med ulgångspunkl i nu lillgängliga konjunklurprognoserm. m. räknar SJ med en fortsall svag efterfrågan på järnvägstransporter underinnevarande budgelår, följl av en uppgång under /79. Till följd bl. a. av den svaga konjunkturen har SJ intekunnat uppnå full kostnadstäckning i sin verksamhel under budgelårel 1976/77. Ienlighet med regeringens beslul har SJ därför minskat avskrivningarna med 90 milj.kr. Med stöd av beslut(prop. 1976/77:125 bil. 15, FiU 1976/77: 21, rskr 1976/77: 263) har regeringensenare beslutat au skriva ned SJ:s statskapital med motsvarande belopp genomatl anlita fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster. Genom detla kommerinle de minskade Prop.1977/78:100 Bilaga 9 227 avskrivningarnaunder /77 att belasta följande budgelår i form av ökatförräntningskrav. Med de bedömningar som SJ gör bl.a. av trafikutvecklingen, beräknas etl underskott också förinnevarande budgetår, trots atl regeringen har medgett dels en sänkning av SJ:savgift för kompletleringspensioner från 13,5 till 11% av lönesumman, dels enhöjning av SJ:s läxor fr. o. m. den 1 seplember 1977. Mol den bakgrundenhar regeringen för avsikt att medge att SJ får minska avskrivningarna förbudgelårel 1977/78 med del belopp som kan behövas för att undvika underskott iSJ:s resultaträkning för budgetåret. Efler samråd med budgeiministern förordarjag att det förräntningspliktiga statskapitalet för SJ i sådant fall fårskrivas ned med motsvarande belopp genom anlitande av fonden för oregleradekapi-lalmedelsförluster. SJ:s investeringsram för /77 angavs iprop. 1975/76:100 till 515,3 milj.kr. Efter beslut om att höjaanslaget med 30 milj. kr. (/76:12, rskr 1975/76:176) och efterregeringens beslut om ramhöjningar i sysselsällningsfrämjande syfte,fastställdes investeringsramen slutligt till 570,4 milj. kr. 1976/77:100 har för /78 angettsen investerinsram om 640 milj.kr. I enlighet med beslut i anledningav prop. 1976/77:74 om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsalla ulveckling, har anslaget och ramen höjts med . för investeringari försvarsberedskap. Vidare har investeringsramen sänkts med 4 milj. kr. ibesparingssyfte i enlighel med komplelleringspropositionen (prop. 1976/77:150bil. 2) saml höjts med sammanlagt 18 milj. kr. i sysselsättningsfrämjandesyfte, varav 12,3 milj. kr. avser linjeomläggningsarbe-len, bl.a. på sträckanÄlvsbyn-Boden, för vilka AMS härutöver bidrar med 35,5 milj. kr. Den nugällande investeringsramen för budgelårel 1977/78 uppgår därmed till 654,6milj. Utöver ordinarie ramar har SJ under budgetåren1975/76-1977/78 kunnat tidigarelägga industribeställningar med medel från AMS.Genom regeringsbeslut under budgetåren 1975/76 och 1976/77 har SJ sålundakunnat tidigarelägga beställningar av bl.a. rullande materiel, bussar ocharbetsmaskiner för tolalt 216,6 milj. kr. Genom regeringens beslut den 13oktober 1977 har ytterligare ca 65 milj. kr. slällls lill SJ:s förfogande påmolsvarande säu för besiällningar av bl. a. rullande materiel ocharbetsmaskiner. För /79 har SJ föreslagil eninvesteringsram om 1080 milj. kr. Som framgår av investeringsplanerna förkommunikationsverken tillstyrker jag en investeringsram om 735,2 milj. kr. 1förhållande till den investeringsram för innevarande budgetår som föreslogs iföregående bud-getproposiUon innebär detta en ökning med 95,2 milj. kr. Härtillkommer som nämnts lidigarelagda industribestäUningar och anläggningsarbetenhösten 1977 om lotall ca 113 milj. kr. varav en stor del hade av SJ planeratsske under /79. Mol den bakgrunden ger den ram som jag 1977/78:100 Bilaga 9 228 förordarSJ utrymme lill ralionalisering ochmodernisering av verksamhe-len saml en angelägen förstärkning av kapaciteten,inte minst i persontrafiken. Av följande sammanställning framgår hurinvesteringarna i slorl beräknas bli fördelade under /79.Sammanställningen visar ocksåutfallet för /77 och den beräknade medelsförbrukningen förinnevarande budgetår enligt prop. 1976/77:100 och enligt nu aktuella planer. 1976/77 Utfall 1977/78 Beräknat i 1976/77: 570,3' lidigarelagda investeringar om 25.1 milj.kr. Inkl. lidigarelagda invesleringar om 18 milj.kr. /79 belastas bl. a. av betalningarför tre typer av objekt, som är nytillkomna i den bemärkelsen alt de lidigareinle belastat den ordinarieinvesleringsramen i nämnvärd utsträckning. Jag avser då utbyggnaden förautomatiskt tågstopp (ATC) samt beställningama av nya personvagnar ochmotorvagnar. SJ beställde under föregående budgetår utrustningför automatiskt tågslopp (ATC).Utbyggnaden börjar under /79 inom , där systemet beräknas kunna tas idrifl . Ulbyggnaden på övriga huvudlinjer beräknas varaklar under /83. Under /77 kunde SJ också beställa150 nya personvagnar och 100 nyamotorvagnar. Den första betalningen på personvagnsbesläll-ningen rymdes till övervägande del inom regeringens sysselsättningspaket . Vagnarna kommeratt levereras underåren 1979-1984. Regeringen har gettSJ i uppdrag att i samråd med handikappinstitutet ta fram underiag för en typ av järnvägsvagn som gör delmöjligl för rullstolsbundna resenäreralt resa med rullstol. Resultatet av uppdraget skall redovisas tillkommunikationsminisiern. medgav regeringen en höjning av SJ:sinvesteringsram för att ge utrymme åt de första betalningarna avseendeen beställning av 100 1977/78:100 Bilaga9 229 På regeringens uppdrag träffade SJ en överenskommelse medhuvudleverantören , som innebär att garanterar tillverkning i Sverigei en omfattning motsvarande av motorvagnarnas leveransvärde.Vagnarna kommer atl levereras . Den utökning och förnyelse av persontrafikmaterielen,som dessa beställningar kommer att föra med sig, ger SJ bättre möjligheter attta tillvara den positiva persontrafikulveckling som järnvägen nu upplever. Den investeringsram som jag förordar ger också utrymmeför förnyelse av lok- och godsvagnsparken. Utöver denna ram förordar jag all SJockså under /79 får bemyndigas att på prov träffa avtal omhyres-köp av rullande material med EUROFIMA. Jag förordar att della får skeinom ramen |0 milj. kr. under budgelårel 1978/79. Den föreslagna investeringsnivån för fasta anläggningarberäknas ge utrymme för bl. a. forlsall ulbyggnad av bangårds- ochlerminalkapacileten, fortsall upprustning av huvudlinjernas spårslandard,forlsall kapaciletsul-byggnad saml modernisering av lele- ocheldriflsanläggningarna. Under budgelårel 1976/77 påbörjades en uppruslning avinlandsbanan i enlighet med beslut. Uppruslningsarbelena forlsällerunder innevarande budgelår och enligi min mening bör arbetena tills vidarefortsätta i oförändrad takl och omfatlning. I avvaktan på en redovisning av SJ:s uppdrag attprojektera elt nyll dubbelspår på slräckan - , är jag inteberedd att tillstyrka någon medelsförbrukning för projeklel. På slräckan planerar SJ en vissomläggning av linjen och en upprustning av spåret. Dessa och andra åtgärder somSJ planerar, gör det möjligt all minska restiderna för bl.a. expresslåg påsträckan med upp till40 minuter. Medel har beräknats för detla. Idella sammanhang vill jag erinra om all del f. n. pågår relalivl stora linjearbetensom finansieras utanför anslaget Järnvägar m. m. Jag tänker då närmast påelektrifieringen av sträckan , som beräknas bli klar i slutet avinnevarande budgetår, och på breddningen av sträckan , somberäknas bli klar i slutet av nästa budgetår. Som jag lidigare har nämnt bidrarvidare AMS med betydande belopp lill omfattande linjeomläggningsarbelen påslräckan . Med anledning av beslut (/77:18, rskr1976/77:208) har regeringen uppdragit ål SJ alt efter samråd med berördalänsstyrelser och kommuner undersöka de åtgärder som kan vidtas för allförbällra järn-vägskommunikalionerna mellan och samt detrafikekonomiska och - efter samråd med AMS - arbetsmarknadsmässigaförulsäliningar som finns för all genomföra åtgärderna. Den spårbunda trafikens rationaliseringsmöjligheter ärbetydande och de stora pensionsavgångarna germöj- Prop.1977/78:100 Bilaga 9 230 ligheterlill omedelbara besparingar. Inom den föreslagna investeringsnivån för fastaanläggningar harjag beräknat utrymme för en rad personalbe-sparandeinvesteringar, såsom fortsatt utbyggnad av fjärrblockering, modernisering avställverk och utbyggnad av rangerbromsanläggningar. De stora pensionsavgångarna ställer också krav på enulbyggnad av SJ:s utbildningskapacitet. 1 beloppel för budgelårel 1978/79 ingårmedel härför. Av den investeringsram som jag förordar avser 63,2milj. investeringar i del ersättningsberättigade bannätet. Förinvesleringar i försvarsbered-skapsanläggningar beräknar jag, efter samråd medcheferna för försvars-och handelsdepartementen, 3,1 milj. kr. Budgetministemtillstyrker i annat sammanhang denna dag avskrivningsanslag för dessa ändamålom (63,2+3,1 =) 66,3 milj. kr. Mina ställningstaganden till SJ:s begäran om ersättningöver driftbudgeten har behandlats i anslutning till redogörelsen för anslaget . Ersättning till statensjärnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. (s. 164). Anslaget Järnvägar m. m. bör beräknas med hänsyn lillalt en marginal utöver investeringsramen bör finnas för alt möjliggöra en avkonjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänsyn till vad jag sålunda anfört förordar jag attinvesleringsmedel för nästa budgetår anvisas enligt följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /79 735,2 Avgår beräknad ingående behållning 34,9 Anslag /79 773,8 Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. inom ramen10000000 kr. får träffa hyresköps-avtal med EUROFIMA, 2. till Järnvägar m.m. för budgetåret1978/79 anvisa etl invesleringsanslag av . 1977/78:100 Bilaga9 231 1976/771977/78 1978/79 verket 26200000 21 100000 63 100000 63 100000 'Varav på tilläggsbudget 6300000 (prop. 1977/78:29, /78:9, rskr 1977/78: 101). 'Preliminärt belopp. Balansräkningen per förluftfartsverket visar, atl bokförda nettovärdet av luftfartsverkets tillgångaruppgick lill sammanlagt 1749,1 milj. kr., varav 593,0 milj. kr. avsåg mark,fältområden m.m., 532,6 milj. kr. byggnader, 314,0 milj. kr. teleutrustning ochbelysningsanläggningar, 89,0 milj. kr. fordon, maskiner, redskap m.m., 45,2milj. kundfordringar, 6,4 milj. kr. förråd och 168,9 milj. kr. poster avfinansiell natur. Statskapitalet ökade med 248,9 milj. kr. /77 och uppgick vid budgetårels utgång 080,7 milj. kr. Överskottetför /77 uppgick till 42,9 milj. kr. En sammanfattande redovisning av ulvecklingen inom den reguljära världsluftfarten lämnas i följande tabell. Linjefart bedriven avflygföretag inom ICAO-anslutna stater B. Flygfrakt (lonkm) Post (tonkm) Totalt (tonkm) Som framgår av tabellen uppgick den reguljäraluftfartens samlade trans-portarbele under år1976. Jämfört med föregående år innebär detla en ökning . Prop.1977/78:100 Bilaga 9 232 avpassagerarbefordran medan fraki- och postbefordran svarar för resterande 23resp. Antalet befordrade passagerare ökade från 534 milj. lill 578milj. . en ökning .. Trafiken mellan och ökade med 34%lill nära . Denna ökning beror lill slor del påatl verkningarna av kriget i upphört samt atl nya flyglinjer öppnatstill bl.a. . Vidare har passagerartrafiken på ökat med 13%lill , vilkel innebär att enavtagande trend därmed har brutits. Trafiklillväxten i internationell chartertrafik var lägreän för linjefarten. Antalet passagerarkilometer ökade till 102,3miljarder. Vad gäller trafiken på olika chartermarknader kan nämnas alltrafiken på minskade markant, eller med drygt 800000 resenärer.Trafiken till ökade med drygt 400000 resenärer. svaradecharterflygföretagen för av personlransportarbetet inom charlerlrafiken.medan resterande utfördes av linjetrafikföre-tag. Anialei flygtimmar inom allmänflyget hos de ICAO-anslulna staterna, exkl. ochSovjetunionen, uppskattas till 42,5 milj., vilket innebär en ökning med 6.5%jämfört med . Motsvarande siffra för linjefarten var 12,9 milj.flygtimmar. Antalet registrerade allmänflygplan uppgick vid ingångenavår 1976lill 238000. behåller sin starka dominans med av allaregistrerade flygplan. Antalet passagerare i utrikes linjefart vid svenska statligaflygplatser ökade föregåendebudgetår. Denna ökning överensslämmer med den genomsnittliga årliga ökningenunder den senaste femårsperioden. Jämfört med /76 minskade dockökningstakten med ett par procentenheter. En orsak härtill är den arbetskonfliktsom inträffade vid () . Antaletavresande passagerare i inrikes linjefart ökade . trots ett visstIrafikbortfall på grund av arbelskonflikter inom inrikestrafiken under våren1977. Det beräknade bortfallet av passagerare uppgårtill ca 120000. Antalet passagerare i utrikes chartertrafik ökade med 17 %under budgetåret jämfört med en genomsnittlig årlig ökning den senastefemårsperioden om . Antalet passagerare i laxifiyg uppgick under budgelårel1976/77 lill ca 50000. Landningsfrekvensen i utrikes linjefart var under förrabudgetåret oförändrad jämfört med /76. Som framgår av tabellen på sid. 5 uppgick antaletankommande och avresande passagerare i utrikes trafik och avgående i inrikestrafik vid slalliga flygplatser till ca 6.5 milj. under /77,vilket innebär en ökning jämfört med föregående budgetår (1975/76 ). Flygfrakttransporierna uppgick budgelårel 1976/77 till50000 ton, vilket innebären ökning jämfört med föregående år. 1977/78:100 Bilaga 9 233 postmängdenuppgick under budgetåret till 14000ton, vilkel innebär en minskning med9% jämfört med föregående budgetår. Det totala antalet landningar på de slalligaflygplatserna uppgick under /77 till 294000. Samma antaluppnåddes /76. Av det totala antalet landningar ulgörallmänflygels andel . Enbart påBromma flygplats uppgick antalet landningar inom allmänflygel /77 lill drygt 38000. En sammanfattande redogörelse för flygtrafiken påde svenska statliga flygplatserna lämnas i följande tabell. 1976/77 (%) 1975/76 (%) Passagerare' Linjefart utrikes inrikes Charter utrikes inrikes B. Fraklgods' (ton) Linjefart utrikes inrikes - 6 -19 Post' (ton) ma linjefart och charter Taxiflyg och aerial work Övrig trafik (huvudsakligen privat- och skolflyg) Ankommande och avgående i utrikes trafik samtavgående i inrikes trafik. ' a. bruksflyg och jordbruksflyg. Fördelningen avantalet landningar och passagerare under /77 på landets fyra största flygplatser framgår av nedanståendetabell. 1977/78:100 Bilaga9 234 (ank.-i-avr.) Som framgår av tabellen är fortfarande landetsmest trafikerade flygplats med avseende på antalet landningar. Arianda är landets mest Irafikerade flygplats vadgäller linjefart och chartertrafik. Passagerarantalet uppgick budgetåret1976/77 till 3,9 milj. Härav utgjordes 1,8 milj. av passagerare i utrikeslinjefart och 0,9 milj. i inrikes linjefart. Antalet charterresenärer varunder 1,3 milj., vilkel är av den lotala charlerlrafiken på deslalliga flygplalserna. Den krafligasle ökningen under årel noterades förutrikes charterlrafik som ökade jämfört med föregående budgetår. är trots en minskad landningsfrekvens om 7%jämfört med föregående budgetår landets andra flygplats i trafikhänseendebelräffande såväl landnings- som passagerartVekvens. Minskningen av antaletlandningar lorde huvudsakligen hänföra sig till skolflyg. Antalet passagerareökade och uppgick /77 till 1 268000. Den störstapassagerarökningen inträffade inom charterflyget, som ökade . Antalet landningar på minskade under budgetåret1976/77 till 26000, även här huvudsakligen beroende på minskning avskolfly-gel. I den utrikes chartertrafiken ökade emellertid antalet landningarmed . Det lotala anlalet passagerare ökade till 568000. Den kraftigaökningen av charterresandet sammanhänger med de marknadsföringsåtgärder förchartertrafiken på Slump som luftfartsverket har vidtagit . Vid slutet av uppgick antalet motordrivnasvenskregislrerade flygplan lill 1 256, vilket innebär en ökning med 72. Den kontrollerade civila trafiken som trafikerarlandets luftleder och informationssträckor består till av linje- ochchartertrafik. Resterande ' utgörs av allmänflyg. Kontrolleradeöverflygningar, dvs. trafik som varken startar eller landar inom landet, men somtrafikerar lederna i svenskl luftrum, beräknas uppgå till av den kontrollerade trafiken. Antalet anställda vid svenska flygföretag framgår avnedanstående tabell. På gmnd av haverierunder omkom 1 393 passagerare vid luftfartsolyckor inomvärldsluftfarten med transportflygplan. Detla är en ökning med närmare 900jämfört med föregående år. har antalet omkomnaökat men har de lunga flygpla- Prop.1977/78:100 Bilaga 9 235 SAS (inom ) 4 887 4 (flygavdelningen) 88 O Övriga ca 70 företag 437 -13 nensproduktion ökat så att både den faktiska haverifrekvensen per flygning ochantalet dödade per passagerarkilometer har sjunkit. Mätt på della säll harflygsäkerhelen inom den tunga luftfarten förbättrats . Inom det svenska allmänflygel inträffade 47 haverier under år1976 varvid 11 personer omkom. har antalethaverier och antalet döda minskal i förhållande lill allmänflygelsflyglidsproduklion. Medelsförbrukningenunder budgetåren 1976/77-1978/79 För budgelårel1976/77 faslställdesinvesteringsramen till 254.9 milj. kr. Genom regeringens beslul den 22 december1976 och höjdes invesleringsramen på grund av inträffadeprishöjningar samt för utbyggnad av Karistads flygplats till 272,1 milj. kr. Medelsförbrukningen under budgetåretuppgick till 275,9 milj. kr. För /78 fastställdes investeringsramen lill 222,6 milj. kr.Luftfartsverket räknar f.n. med aumedelsförbrukningen skall uppgå lill 209,2 milj. kr. Härav avser 6,3 milj. kr.investeringar för all möjliggöra en överföring av Linjeflygs verksamhet frånBromma till Arianda flygplats, det s. k. LlN/Arlanda-projektel. Blandstörre enskilda investeringsobjekt kan nämnas färdigställandel avGöleborg-Landvetler flygplats som planenligt invigdes den 1 oktober 1977.Totalutgiften för beräknas lill ca 635 milj. kr. inkl.kommunall finansieringsbidrag, varav ca 146 milj. kr. beräknas ulfalla innevarandebudgetår. Arbetenamed banföriängningar på och flygplatser kommer aUpåbörjas resp. avslutas under innevarande budgetår. I kommer bl.a.arbeten med om- och tillbyggnad av stationsbyggnaden saml uppförandel av en nyräddningsstation att påbörjas. Ulbyggnaden av Karistads flygplats för jeUrafikberäknas påbörjas under innevarande budgetår. Stalionsplattan på Ronnebyflygplats kommer att ulökas. På pågår byggnadsarbeten avseendeen ny kontrollcentral för flyginformationsregion. För budgetåret 1 978/79 föreslår luftfartsverket en investeringsram av 141,6milj. efter avdrag för kommunala investeringsbidrag. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 236 Flygtrafikens starka expansion har i allt högre gradaktualiserat miljöfrågorna kring flygplatserna. Internationellacertifieringskrav som antagits av föreskriver all jeldrivnatransportflygplan inle får alstra buller utöver vissa normial. Flygplan somuppfyller dessa krav vänlas sältas i trafik i ökad omfattning under de närmasteåren. Även för propellerdrivna flygplan finns motsvarande internationellacertifieringskrav vad avser buller. Restriktioner kan väntas för transportplansom inte uppfyller kraven. De moderna jetflygplanen väntas bli mindreväderberoende genom utrustning för s. k. kategori Il-operationer, dvs.inflygning för landning ner till en beslulshöjd av lägst 30 m och en bansynviddav lägst 400 m. För atl dessa prestanda hos flygplanen skall kunna utnylljaskrävs motsvarande utrustning belräffande instrumenllandningssyslemen påflygplatserna. Moderna jetflygplan är utrustade med transponders -automatisk svars-station för identifiering - som i allt större utsträckning även kommer att installeras i övrigaflygplan. Allmänflygplanen utvecklas mol bättre prestanda och förbättradutrustning. Antalet tvåmotoriga flygplan förutses i framliden komma alt utgöraen större andel av den totala flygplansflottan, särskill inom laxiflygel. Inomtaxi- och affärsflyget introduceras i ökad utsträckning jetflygplan.Helikoplerverksamheten bedöms komma alt öka, varvid operationer enligt IFR(instmmentflygregler) kan bli aktuella. Den tekniska utvecklingen på luftfartens område väntassammanlaget medföra att metoderna för luflmmsövervakning, databehandling samtinformationsutbyte mellan kontrollområden successivt förbältras. Detta medförökad säkerhet och effektivitet i trafikavvecklingen. Det ökade informationsutbytetmellan olika flygoperaiiva organ väntas också medföra ökade möjligheter lillplanering av flygtrafiken, inkl. ålgärder på marken som rör passagerare,bagage, förnödenheter och övrig markservice. Genom samarbete med bl.a. flygvapnet ochluftfartsverket har svensk industri skaffat sig kompetens och kapaciiei förutveckling av bl. a. elektroniska system för flygtrafikledning. Dessautrustningar har, förutom till luftfartsverket, även levererats till bl.a. , och . räknar med en genomsnittlig årligtillväxt av antalet ankommande och avresande passagerare såväl i utrikes ochinrikes linjefart som i utrikes charterlrafik med i genomsnill . Antalet avresande passagerare i inrikes chartertrafikbedöms komma atl öka från 19000 lill 25000 fram . Antalet medlaxifiyg befordrade passagerare väntas öka med i genomsnitt undersamma period. Flygfrakten i utrikes trafik beräknas öka med igenomsnitt . väntas denavgående postmängden i inrikes trafik öka med i genomsnitt . 1977/78:100 Bilaga 9 237 Landningsfrekvensen i linjefart på statligaflygplatser beräknas öka med i genomsnitt under perioden 1975-1990.Under samma period väntaslandningsfrekvensen i utrikes charterlrafik också öka med i genomsnitt3% . En specificering av luftfartsverkets förslag lill investeringsprogram för /79framgår av följande tabell, där även utfall /77 och prognos för1977/78 redovisas. Tele och meteo, en route Fordon, maskiner, utrustning Inkl.LIN/Arlanda-projektel, 10 milj. kr. förslag till investeringsprogram för /79upptar arbelen och anskaffningar till ett sammanlagt belopp av 141,6 milj. kr. efter avdrag av de kommunala bidragen. Deltaär 67,6 milj. kr. mindre än de nu beräknade utgifterna för innevarandebudgetår. Förklaringen till atl investeringsvolymen minskar är främslatt far- 1977/78:100 Bilaga 9 238 digslälldesunder föregående budgetår och atl flygplats blir färdigunder innevarande budgetår. Av det tolala beloppet hänför sig ca 112 milj. kr.lill objeki som beräknas vara påbörjade vid ingången av /79.Resterande belopp, ca 30 milj. kr., hänför sig till nya objeki. vilkel ulgör ca21% av verkets tolala beräknade investeringsvolym. Oberoende av inrikesflygels framlida lokalisering iStockholmsregionen måste enligt luftfartsverket en temporär lösning förbasering av Linjeflyg AB:s ()inrikestrafik tillgripas. LlN:s inrikestrafik börenligt nuvarande bedömningarav miljö- och flygsäkerhetsskäl flyttas från till (prop. 1977/78:29, /78:9, rskr 1977/78:101). Förombyggnad av den gamla utrikesterminalen på lill en temporärinrikesterminal har verket beräknat invesleringsutgifterna lill lotall 43 milj.kr. Den togs den nya stationsbyggnaden förutrikes trafik på planenligt i drift. Visskomplettering av utrustning och arbelen inom ramen för 70-projektetpågår och beräknas komma alt avslutas under innevarande budgetår. distributionsnät för elkraft har intetillräcklig kapacitet och uppfyller inle heller gällande standard ochsäkerhetskrav. Verkel avser därför att under kommande budgetår utredaerforderliga utbytes- och komplelteringsålgärder. Totalutgiften förutredningsarbetet beräknas lill ca , varav statlig andel . För budgetåret beräknar luftfartsverketvidare en investeringsutgift av ca . för ett civiltinstru-mentlandningssystem för bana 01. Totalkostnaden för den nyaflygplatsen beräknas uppgå till ca 635 milj. kr. För /79erfordras 12,6 milj. kr. för vissa slutgiltiga arbeten. Den nya stationsbyggnaden, som är dimensionerad för enårsvolym av 3 milj. passagerare beslår av en centralbyggnad och 6 pirer.Byggnadens längd är ca 300 m. Ett 20-tal flygplan kan parkera på den storaplattformen.