prop · G103112 · 1977-12-31 00:00:00 — Motdenna bakgrund bör det statliga stödet utformas så att det stimulerar deenskUda näringsutövarna tiU sådana åtgärder som dels förbättrar inkomster ochlönsamhet i det enskilda företaget, dels främjar effektiviteten för näringen idess helhet. Detstatliga stödet tUl rationaUsering av fisket bör därför inriktas på Prop.1977/78:112 78 åtgärdersom förbättrar effektiviteten hos de äldre fiskefartygen bl. a. genom attdessa förses med starkare motorer och arbetsbesparande eller annaneffektivitetsförbättrande utrustning. Vidare bör en successiv fömyelse avfiskeflottan ske genom att rationella typer av nya fartyg utvecklas. För egendel fäster jag särskild vikt vid utvecklingen av nya typer av fiskefartyg, sompå kan ersätta föråldrade, medelstora trätrå-lare. Regeringen hardenna dag uppdragit åt att i samarbete med bl.a. styrelsenför teknisk utveckling och närmare utreda föratsättningamaför utveckling av lämpliga fartygstyper. Åtgärder som främjar en bättre anpassning avfiskets inriktning på olika fiskslag till avsättningsmöjligheterna bör ocksåkunna leda tUI ökad effektivitet för näringen i dess helhet. För att fiskerinäringenskall kunna arbeta effektivt och utnyttja sin fångstkapacitet på etttiUfredsställande sätt är det vidare angeläget att flottans totalafångstkapacitet är väl anpassad tUl fångst- och avsättningsmöjligheterna. Mot denna bakgrand kan jag i huvudsak biträdakommitténs förslag när det gäller utformningen av stödet till fisketsrationalisering. Statligt stöd bör enligt min mening kunna lämnas i form avfiskerilån, lånegaranti och statsbidrag. Fiskerilån och lånegaranti bör enligt min meningkunna lämnas för förvärv av fiskefartyg eller för åtgärd som är ägnad atteffektivisera och förbilliga driften av fiskefartyg eller varaktigt förbättrasådant fartyg. Vidare bör sådant stöd kunna utgå för annan åtgärd som gör attfiske kan bedrivas mer effektivt eller att fångster kan tas om hand på ettrationellare sätt samt för utmstning eller redskap som behövs för ett rationeUtfiske och har en beräknad varaktighetstid av . Slutligen bördessa stödformer kunna avse mindre anläggning för beredning av fisk eller förfiskodling, om verksamheten bedrivs i kombination med yrkesmässigt fiske. Lånegaranti bör vidare kunna lämnas för lån tillrörelsemedel, om lånet tas i samband med investering av större omfattning. För att stöd skall kunna utgå vid byte avfiskefartyg bör det klart framgå att fisket med det nya fartyget kan bedrivasmer effektivt än med det tidigare. Ilikhet med kommittén anser jag att statligt rationaliseringsstöd som regelendast bör utgå tUl företag som kan bedömas ha föratsättningar att bestå påsikt och ge dem som arbetar i företaget tryggad utkomst. För att uppfylla dettavillkor måste företaget bedömas kunna uppnå en sådan lönsamhet att de i fisketheltidssysselsatta såväl på kort som på lång sikt kan få en tillfredsstäUandeinkomst som medel för framtida erforderliga investeringar skapas. Detstatiiga stödet bör inriktas på sådana företag där ägarna själva deltar ifisket. Stödbör om särskilda skäl föreligger även kunna lämnas till beståen- Prop.1977/78:112 79 deföretag som utan att fuUt ut uppfylla dessa vUlkor ändå bedöms kunna erbjudarimliga villkor. Föratt avgöra om erforderlig lönsamhet och tillfredsstäUande inkomst kan uppnåsbör en lönsamhets- och likviditetsbedömning göras. När fråga är om nyetableringeller investering som ökar ett bestående fiskeföretags fångstkapacitet bör ensärskild förutsättningsbedömning göras för att utröna om biologiska ochmarknadsmässiga föratsättningar för åtgärdema finns. Även om investeringen intemedför kapacitetsökning behövs en fömtsättningsbedömning för att klarlägga omföretaget har möjlighet att bestå eller om den fångstkapacitet somföretaget representerar bör föras över till ett företag som har bättremöjligheter att klara sig på silrt. Statsbidrag bör som kommittén har föreslagit kunnalämnas i samband med nybyggnad av fiskefartyg av kostnadenför fartyget, dock med högst . Om särskilda skäl föreligger bör bidrag även få lämnas vid köp av begagnatfiskefartyg. Kommitténs förslag att inom ramen för rationaliseringsstödet tillfisket bevilja statsbidrag tiU fiskodling och utsättning av fisk kan jag dockinte biträda. Jag återkommer i det följande tiU andra åtgärder för utsättningav fisk. Jag biträder kommitténs förslag om statsbidrag vidbyte av fångst-inriktning. I detta faU bör bidrag kunna lämnas med högst 50 %av de kostnader som är förenade med bytet, dock med högst . Bidrag till byte av fångstinriktning bör kunna utgåendast när förutsättningar finns att skapa ett rationellt fiskeföretag ochföretaget uppfyUer de lönsamhets- och likviditetskriterier som angetts i detföregående. Förslaget om ett särskilt rationaliseringsstöd ikust- och skärgårdsområden och vid insjöar kan jag i huvudsak biträda. För attsådant stöd skall kunna utgå bör det vara från allmän synpunkt önskvärt attupprätthålla ett fiske i området. Vidare bör i det enskilda fallet saknasmöjligheter till alternativ sysselsättning inom rimligt s. k. pendlingsavstånd.Stödet bör utgå i form av statsbidrag med högst av investeringskostnadenför åtgärder vartiU fiskerUån kan beviljas. Sådant statsbidrag bör dock inteutgå till anläggning för beredning av fisk eller till fiskodling. I lUdtet medvad lantbraksslyrelsen har anfört i sitt remissyttrande anser jag att dennaform av stöd bör lämnas endast när föratsättningar saknas att skapa ett heltrationellt fiskeföretag. Jag viU också betona att bidrag inte regelmässigt borutgå med högsta bidragsprocent. Bidragsandelen bör i stället anpassas medhänsyn till behovet av stöd och fiskets betydelse för sökandens försörjning. Statsbidragbör utgå i form av avskrivningslån. Bidrag bör inte utgå om sökanden själv eUertUlsammans med familjemedlem har inkomst eller Ukvida medel av sådan storlekatt bidrag inte kan anses motiverat. Mer än en form av statsbidrag bör inte fåtUlämpas vid ett och samma investeringstUlfälle eller motsvarande. Utgår bidragi mer än en form Prop,1977/78:112 80 tillett och samma fiskeföretag bör summan av avskrivningslånen inte vid någottillfälle få överstiga . Förslaget att höja högsta belopp för fiskerilånfrån f. n. eller om särskilda skäl föreligger . Fiskerilån bör således få beviljas med högst 1 milj. kr. tUl ett ochsamma fiskeföretag. Om statsbidrag utgår, bör fiskerUån kunna lämnas med högst1 milj. kr. minskat med bidragsbeloppet. Fiskerilån bör löpa med en räntesats som motsvarartvå tredjedelar av diskonto. Fiskerilån bör vidare Uksom hittillsvara räntefritt från lyftningsdagen. Lånet bör vara återbetalatsenast från lyftningsdagen. RationaUseringsstöd bör liksom även kunnalämnas i form av statlig lånegaranti enligt samma gmnder som f. n. Likasåförordar jag att lånegaranti till konsolidering av fiskeföretag liksom hittillsbör kunna lämnas vid behov. För fiskerilån och lån mot statlig garanti börställas tUlfredsställande säkerhet. Jag delar kommitténs uppfattning att kravetpå säkerhet för lån och garanti bör få efterges om det med hänsyn tUlföretagets eUer låntagarens förhållanden kan ske utan oskälig risk. MöjUghetenatt efterge kravet på säkerhet är främst av betydelse när lån eller garantilämnas för fiskefartyg som i sjölagen betecknas båt. Dessa fartyg kan nämligennumera inte inlecknas. De övriga bestämmelser för stadigtrationaliseringsstöd som kan behövas bör få beslutas av regeringen eller eflerregeringens bemyndigande av . Jag fäster stort avseende vid atttillfredsställande bedömningar kan göras av förutsättningarna för ochlönsamheten av de åtgärder, vartill statligt slöd kan lämnas. Jag förordardärför att vid inrättas tre tjänster som ekonomikonsulent.Kostnaden härför för nästa budgetår torde få bestridas genom överskridande avtionde huvudtitelns anslag . I detta sammanhang vUl jag också ta upp frågan omavveckUng av det omställningsstöd som kan ulgå till fiskare. Omställningsstöd kan f. n. beviljas fiskare som vidövergång från fiske till annan yrkesverksamhet har behov av särskilt stöd.Stödet utgår i form av ett engångsbidrag med ett belopp som motsvarar sökandensgenomsnittliga nettoinkomst av fiske , dock med högst12 . Bidrag får lämnas endast tUl den som avser alt varaktigt utövaannan yrkesverksamhet än fiske. erinrar i sitt yttrande överkommitténs betänkande om att omställningsslödet tillkom dåantalet yrkesfiskare var alltför stort. Omställningsstödet saknar enligtstyrelsen numera betydelse. Jag delar uppfattning attsärskUda åtgärder för atl stimulera fiskare att övergå lUl annan verksamhetinte längre behövs. Prop.1977/78:112 81 Jagförordar därför att omställningsstöd inte bör utgå till fiskare som lämnarfisket efler . Det bör ankomma på regeringen all besluta om deövergångsbestämmelser som kan behövas med anledning härav. Kommittén föreslår ett nytt prisregleringssystemför fisk. Förslaget innebär att s. k. normpriser fastställs för olika fiskslagoch sorteringar. Om det förstahandspris som uppnås på marknaden understigernormpriset, föreslås att pristillägg skall ulgå till fiskaren avmellanskillnaden. Pristillägg föreslås utgå inom ramen för s. k.normkvantileter för vissa fiskslag. Dessutom föreslås att också ett lägstaprisoch ett överskottspris skall fastställas. Normpriser och normkvantiteter föreslås blifastställda av statsmakterna efter överläggningar mellan jordbruksnänmden ochdess konsumentdelegation samt fiskels förhandlingsdelegation. Lägstapris och överskottspris föreslås däremotfastställas av regleringsföreningen fisk. Den fisk som inte kan säljastiU lägstapris skall enligt förslaget övertas av Svensk fisk tillöverskotlspris. För överskott som ryms inom den fastställda normkvantilelenföreslår kommittén att pristillägg skall utgå av skiUnaden meUannormpriset och överskottspriset. Kommitténanför att konsumenternas intressen tUlvaralas genom atl de får ett ökatinflytande över prissättaingen och genom att särskUda åtgärder kan sättas in ompriserna överstiger normprisema. Enligt kommittén bör en exportavgift kunnatas ut om förstahandspriset på grand av inflytande från den intemationellamarknaden tenderar att stiga över normpriserna. Andra åtgärder som i sådanafall kan övervägas i konsumentemas intresse är att sänka eller helt la bortprisregleringsavgiften för importfisk eller att mjuka upp de kvantitativabegränsningarna för importen. Förslaget till nytt prisregleringssystemförutsätter enligt kommittén bl. a. alt en gemensam fiskförsäljningsorganisalionkommer lill stånd. Den närmare tekniska utformningen av systemet blir enligtkommittén också beroende av hur en sådan organisation utformas. Kommittén föreslår alt regeringen tUlsätter enarbetsgrupp för att utarbeta förslag till den närmare tekniska utformningen avnormprissystemet. Avremissinstanserna är bl. a. , jordbruksnämnden, statens pris-och kartellnämnd, och Lantbrukarnas riksförbundpositiva till kommitténs förslag. Vissa remissinstanser, bl. a.lantbruksstyrelsen, konsumentdelegationen och (), tarinte ställning till förslaget i avvaktan på alt den före- 6 1977/78.1 saml Nr 112 1977/78:112 82 slagnaarbetsgruppen konkretiserat utformningen av förslaget. Några remissinstanser ärmer negativa tUl kommitténs förslag tiU nytt regleringssystem. I det föregående har jag redovisat mina förslag tiUmål för fiskeripolitiken. Föratsättningen för att dessa mål skall kunna nås äratt staten stöder näringen genom marknadsreglerande åtgärder. Under helt friamarknadsförhållanden skulle nämligen priser och avsättningsförhållanden förfisket variera starkt. Härigenom skulle också fiskarnas inkomster i aUtför höggrad variera med marknadsläget. Det är enligt min mening inte tiUfredsställandeatt en yrkesgmpp när det gäller ersättningen för sitt arbete skall vara heltberoende av starkt varierande marknadsförhållanden. De åtgärder som här kommeri fråga är gränsskydd och prisreglering. Gränsskyddets och prisregleringensutformning påverkar fiskamas inkomstförhåUanden och inkomstfördelningen inom fiskarkåren.Vidare påverkas fiskets omfattning och produktionsinriktning Uksom konsumentprisernapå fisk och fiskprodukter samt råvarukostnaderna för fiskberedningsindustrin.Prisregleringen och gränsskyddet bör således utformas med beaktande av dessa förhåUanden.Jag tar i detta sammanhang först upp prisregleringen. De nuvarande formema för prisreglering innebär atten lägsta prisnivå upprätthålls på den svenska marknaden för fisk avsedd förfärskkonsumtion och beredning. För att främja avsättningen av fisk och påbästa sätt tillvarata marknadens efterfrågan måste i nuvarande regleringssystemminimi- och garantiprisema som regel anpassas tUl marknadsläget. När prisernapå den intemationella marknaden sjunker måste, om avsättningen av fisk skaUkunna bibehåUas, minimipriserna sänkas, vUket leder till minskade inkomster förfisket. Sådan nedgång kan mötas med prisregleringsåtgärder, som dock begränsasav de medel som står till Svensk fisks förfogande. I ett svagt marknadsläge kansåledes inom vissa gränser förstahandspriserna på fisk inom landet håUas uppegenom regleringsåtgärder. Detta kan dock medföra att betydande kvantiteterfisk måste undandras marknaden som överskott, vilket innebär betydandekostnader för regleringen. För egen del delar jag kommitténs uppfattning attden intemationeUa marknadssituationen inte bör vara avgörande för fisketsinkomstutveckling och för prisema på fisk inom landet. Förstahandspriserna påfisk bör i stäUet avvägas med utgångspunkt i de av mig förordade målen förfiskeripolitiken. Härvid bör fisket tillförsäkras de priser som med hänsyn tillkostnadsutvecklingen inom fisket behövs för att de inom fisket verksamma skallkunna få en med andra grapper jämförbar ekonomisk standard somkonsumenterna erbjuds fisk till rimliga priser. Om fiskprisema hålls på en iförhållande tiU andra Uvsmedel rimlig nivå, främjas också avsättningen av fisk. Prop.1977/78:112 83 Jag är således positiv till grundtankarna bakom ochhuvudlinjerna i kommitténs förslag tUl nytt prisregleringssystem för fisk. Enavgörande fördel med ett så utformat prisregleringssystem är att det ger fisketmöjligheter att delta i överläggningar om en prisnivå för fisk så avvägd attden i princip ger fisket kompensation för kostnadsstegringar och fiskarna enrimlig ersättning för sitt arbete. Ett prisregleringssystem uppbyggt i enlighethärmed ligger i linje med vad jag har anfört i fråga om syftet med prisregleringenpå fisk. Härigenom får fisket också en i princip motsvarande ställning somjordbruket har haft . Att även konsumentema ges ett ökatinflytande över prisnivån är enUgt min uppfattning givetvis av stort värde. I enlighet med vad jag nu har anfört förordar jagatt normpriser för olika fiskslag faststäUs inom ramen för normkvantiteter. Ommarknadspriset till producent understiger normpriset bör ett pristillägg utgå.Pris-tiUägget bör dock inte motsvara hela skillnaden meUan marknadspris ochnormpris. En lägsta prisnivå bör som upprätthållas för den fisk somsäljs på marknaden. Fisk som inte kan säljas tiU lägstapris bör övertas avregleringsföreningen fisk. För fisk som övertagits bör föreningen betalaett s. k. överskottspris. Lägstapris och överskottspris bör fastställas avSvensk fisk. I samband med att lägstapris faststäUs bör föreningen eftersträvaatt avsättningen av fisk i största möjliga utsträckning främjas och attkostnaderna för prisregleringen blir så låga som möjligt. Jag vill också påpeka att i ett sådant system somjag nu förordar bör liksom i nuvarande system en lägsta prisnivå upprätthållasför den fisk som säljs tiU färskkonsumtion och beredning inom landet. I övrigtbör prisbildningen pä marknaden även fortsättningsvis i princip vara fri. Ompriset till producent överstiger normpriset, bör dock från konsumentsynpunktpåkallade marknadsreglerande åtgärder kunna vidtas t. ex. på sätt kommittén harföreslagit. En skillnad jämfört med nuvarande prisregleringssystem är att vidprisfaU kompenseras fisket med pristillägg, som motsvarar viss del av skUInadenmeUan normpris och marknadspris tUl producent. Detta innebär också att enstörre inkomststabilitet kan uppnås inom fisket trots varierande marknadsförhållanden. Närdet gäller normkvantitet bör sådan enligt min mening kunna fastställas i syfteatt hindra att prisstödet leder tiU en alltför stor ökning av fisket eftervissa fiskslag och därmed till icke önskvärda överskott av konsumtionsfisk sominte kan tas tiU vara som människoföda. Norm-kvantitet bör däremot intefastställas så snävt att den inte täcker de normala variationema i fisket. Jagvill också understryka att normkvantilelen inte i sig bör innebära någonbegränsning i fisket utan endast ange för vUken kvantitet prisstöd kan utgå. Mot bakgrand av vad jag nu har anfört kan jagsåledes förorda att huvudlinjerna i kommitténs förslag läggs till grand förett nytt prisregleringssystem för fisk. Den närmare tekniska utfornmingen avsystemet Prop,1977/78:112 84 börsom kommittén har föreslagit utarbetas av en arbetsgrupp. Arbetsgmppen, ivilken bör ingå bl. a. företrädare för , börsträva efter så enkla och praktiska lösningar som möjligt. De av mig nuförordade riktUnjerna för prisregleringen torde således kunna tiUämpas tidigastfr. o. m. /80. Jagvill understryka att den utformning av prisregleringen på fisk som jag nu harförordat ställer ökade krav på statistiskt underlag. Jag fömtsätter attstatens jordbruksnämnd i samarbete med kan tafram erforderUgt underlagsmaterial för överläggningarna om normpriser. Iavvaktan härpå torde inledningsvis överläggningarna kunna grundas påtUlgängligt material. Idetta sammanhang vUl jag även beröra den fråga om en samordning av verksamheteni de producentkooperativa fiskförsäljningsföreningarna som kommittén har tagitupp. Jag vill dock klart understryka alt det inte ankommer på statsmakternaulan på fiskets organisationer atl besluta i denna fråga. utredning som har gjorts inom föreslåsnämligen bl. a. att de producentkooperativa fiskförsäljningsföreningarnasamordnar sin verksamhet inom ramen för en gemensam organisation. Flera avremissinstanserna har i samband med sina yttranden över kommitténs förslag ävenkommenterat ifrågavarande utredning. Många remissinstanser ser positivt på engemensam organisation av fiskförsäljningsföreningar. Några befarar emellertidatt den tilltänkta organisationen skulle leda till monopolisering avförstahandsutbudel av fisk. Föregen del vill jag framhålla att jag delar kommitténs uppfattning att eneffektivisering av förstahandsförsäljningen och distributionen av fisk ärmycket angelägen. En bättre samordning av fiskförsäljningsför-eningarnasverksamhet skulle enligt min uppfattning ge betydande kostnadsbesparingar ochdärmed väsentligt bidra tiU alt skapa en lönsam och bärkraftig fiskerinäring.Enligt vad jag har inhämtat pågår också inom fiskets organisationer ett arbetemed att genomföra samordningen. Enligt kommittén bör det ankomma påjordbruksnämnden atl i sill förslag till normpriser och normkvantileter förvisst regleringsår ocksä redovisa en beräkning av de kostnader som förslagetmedför. Härvid bör jordbmksnämnden efter överläggningar med de bådadelegationema också föreslå de ändringar i uttaget av prisregleringsavgift sombehövs. Det bör därefter enligt kommittén ankomma på stalsmaklema alt beslutaom kostnadema skall täckas genom avgifter eller tUl viss del av budgetmedel.Kommittén har föreslagit att dels prisregleringsavgiften höjs från till , dels att sådan avgift skaU tas ut på vissa ytterligare fiskslagoch fiskprodukter. förslag alt höja prisregleringsavgifien råder delade 1977/78:112 85 Förslaget om utvidgning av avgiftsunderlagettUlstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet av dem. KF ochkonsumentdelegationen godtar såväl höjningen av avgiften som utvidgningen avavgiftsunderlaget, men båda ifrågasätter om inte beslut härom kan anstå till deöverläggningar som enligt förslaget skall föregå fastställandet av prisstödet. För egen del vUl jag anföra att en riktpunkt förett nytt prisregleringssystem bör vara att regleringen i första hand börbekostas inom ramen för regleringsekonomin. Jag vUl samlidigt understryka attstatsmakterna bör ha ett ansvar för att prisregleringen kan upprätthållas. Enligt lagen (1974: 226) om prisreglering påfiskets område (ändrad 1974: 866) ankommer det på regeringen att besluta omuttagande av prisregleringsavgift. Beslut om ändrat uttag avprisregleringsavgift bör dock enligt min mening i princip anstå till dessfrågan har tagits upp i överläggningar mellan jordbruksnämnden,konsumentdelegationen och fiskets förhandlingsdelegation. haremellertid i sitt förslag till prisreglering på fisk för nästa budgetår efteröverläggningar med förhandlingsdelegationen och efter hörande avkonsumentdelegationen föreslagit att prisregleringsavgift tas ut på vissaytterligare fiskprodukter. Jag återkommer i det följande tUl denna fråga. Kommittén föreslår att det nuvarande gränsskyddetpå fiskvaruområdet förstärks med importminimipriser på i första hand frystafiskfUéer. Importminimiprisema är avsedda att skydda mot import till onormaltlåga priser och föreslås därför sättas i kraft endast vid behov och då gällatills vidare. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran avflertalet remissinstanser. Genom nuvarande kvantitativa regleringarupprätthälls ett starkt gränsskydd för de viktigaste slagen av färsk fisk. Jaganser däremot att gränsskyddet för frysta fiskfiléer bör förstärkas på detsätt som kommittén har föreslagit. Eftersom importerade frysta fiskfiléer harstor betydelse för prisbUdningen på fiskvaror i allmänhet i bör genomdel föreslagna skyddet en allmän prisstabilisering kunna uppnäs. Det ankommer i första hand pä regeringen attbesluta i denna fråga. För information vill jag emellertid nämna atljag har för avsikt alt, efter konsultationer med berörda länder, föreslåregeringen att besluta om importminimipriser för frysta fiskfiléer. har anfört bör importminimipriser sältas i kraft endast vid behov.Det bör ankomma på jordbruksnämnden att ta de initiativ som behövs härför. 7 1977/78. 1 saml Nr 112 1977/78:112 86 6.9 Åtgärderför att främja berednmg ocb avsättning av fisk Kommittén föreslår åtgärder i syfte att främjaavsättningen av svenskfångad fisk genom att stimulera till en ökad beredningav fiskets fångster. Kommittén framhåller att ensidiga åtagandegentemot EG att suspendera tullen för vissa beredda fiskvaror, somsvensk export till EG av dessa varor beläggs med tull, har lett till attexporten har försvårats. Åtagandet gjordes i anslutning till Sverigesfrihandelsavtal med EG. Kommittén föreslår att överläggningar tas upp med EG ommotsvarande tuUättnader för svensk export. Vidare föreslår kommittén stöd i form avfiskberedningslån för produktutveckling samt i form av statUg lånegaranti förmarknadsintroduktion av nya fiskprodukter baserade på svensk råvara. Remissinstanserna tillstyrker i allmänhet attöverläggningar tas upp med föreslårdock att industrin i stället får kompensation för tuUen i form av ett särskiltstöd. Förslaget att stöd i form av fiskberedningslån ochlånegaranti skall kunna lämnas till utveckling och marknadsintroduktion av nyafiskprodukter tillstyrks också i allmänhet av remissinstansema. FöreningenSvenska konservtUlverkare anser dock att stödet, om det införs, bör utgå tUlberedningsföretag oavsett storlek eller ägarstraktur och inte som kommitténföreslagit förbehållas mindre och medelstora företag. är tveksam till förslaget att ifrågavarandeslöd endast skall utgå till mindre och medelstora företag. För egen del viU jag framhålla att det med hänsyntill konsumtionsutvecklingen av fisk och fiskprodukter är angeläget att främjaen ökad beredning av det svenska fiskets fångster. Likaså bör exporten avberedda produkter främjas. Mot denna bakgrund biträder jag kommitténs förslagom överläggningar med EG om avveckling av tullen på svensk export av bereddaoch konserverade fiskvaror. Sådana överläggningar har också tagits upp delsinom ramen för det allmänna tull- och handelsavtalet (), dels bilateraltmed EG.