prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — a.riksskatteverket, , AB , åkerinäringenoch bussnäringen har haft stor betydelse för beslutsfattandet.Nämndkonstruktionen synes ha inneburit smidiga arbetsformer och en direktmöjlighet för ledamöterna att hävda sina intressen och påverka besluten.Statskontoret anser dock att förestående frågor inom det tekniska området är avannan karaktär än de frågor som nämnden har haft att ta ställning tUl i sambandmed genomförandet av kilometerbeskattningen. Frågor som sammanhänger med denfortsatta fordonstekniska utvecklingen och vidareutvecklingen av räknare,säkerställande av produktion liksom kontroU av installerad teknisk apparatur ärenligt statskontorets mening inte primärt frågor som kräver en nämnd förplanering och avgörande. Statskontoret anser således att kvarvarande tekniska frågorför kilometerbeskattningen inte utgör tillräcklig grund för att behållakilometerskattenämnden. Denföreskrivande verksamheten avseende montering, plombering, besiktning,godkännande, reparation m. m. av räknarapparatur har resulterat isystematiserade, täckande föreskrifter inom området. Det fortsatta arbetetavser löpande revidering och förändringar som föranleds av tekniska ändringaroch teknisk utveckling m. m. Beslut i dessa frågor kan med fördel tas utanstöd av en nämnd. Detta gäller även ärenden om godkännande resp! återkallandeav godkännande av företag. Dessa ärenden är av ringa omfattning. Sedan numerahuvuddelen av de godkända verkstäderna har inspekterats avkilometerskattenämnden bör inspektionerna efter /78 kunnaske stickprovsvis eller med anledning av fel som upptäcks i samband med AB kontrollverksamhet. Utredningarom misstänkta fall av manipulationer med räknarappara-turen bör kunnaintegreras med revisionsverksamhet. Prop.1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 70 Informationenom kilometerbeskattningen m. m. bör med fördel kunna samordnas med deninformationsverksamhet beträffande vägtrafUcbe-skattningen i övrigt somriksskatteverket har om hand. Enligt kilometerskattenämndensinstruktion skall frågor som prövas av nämnden avgöras i plenum. Möjlighetertill delegermg finns dock. Statskontoret har funnit att nämnden och dessarbetsutskott tar befattning med ärenden som inte fortsättningsvis motiveraren sådan behandling. Beslutsordningen har varit naturlig i ett planerings- ochgenomförandeskede av kilometerskattereformen, men sedan principer och praxishar utvecklats och verksamheten övergått i löpande administration ter sig endel av ärendehandläggningen och beslutsordningen inte helt rationeU. Statskontoret ansersammanfattningsvis att varken de uppgifter som kilometerskattenämnden har avtekniskt slag eller nämndens uppgifter i övrigt motiverar att nämnden bestårlängre än t. o. m. utgången av /78. Statskontorethar haft att pröva hur kilometerskattenämndens kvarvarande uppgifter kanövergå i permanent form tUl annan statlig myndighet, i första handriksskatteverket. Statskontoret har därvid funnit att endast statenstrafiksäkerhetsverk framstår som ett alternativ tUl . AB SvenskBilprovning har avfärdats som alternativ dä organet inte är en myndighet utanett statligt aktiebolag. Det har därför bedömts vara mindre lämpligt attöverföra myndighetsuppgifter av nu aktuellt slag till detta bolag. ärenligt vägtrafikskattelagen central förvaltningsmyndighet i fråga omvägtrafikskatt (fordonsskatt och kilometerskatt) och har i den funktionen attta befattning med en rad olika frågor inom kilometerbeskattningens område.Riksskatteverket utfärdar meddelanden och anvisningar som omfattar frågor omkilometerskatt och kilometerräknarapparatur. Enligt vägtrafikskattekungörelsenskall kilometerskattenämnden samråda med i frågor om godkännandeav kilometerräknare och om föreskrifter avseende kUometer-räknarapparatur. ankommer vidare enligt nämnda kungörelse vissa föreskrifter ombesiktning av kilometerräknarapparatur, m. m. Härutöver harriksskatteverket enligt vägtrafikskattekungörelsen vissa föreskrivandeuppgifter avseende uppbörd av vägtrafikskatt m. m. samt uppgifter enligtsärskild kungörelse beträffande återbetalning av fordonsskatt och avräkning avkilometerskatt för fordon som har använts utom riket. Verket handlägger vidarefrågor om nedsättning av eller befrielse från vägtrafikskatt och får eftersamråd med kUometerskattenämnden medge befrielse från kUometerskatteplikt.Riksskatteverket kan också medge undantag frän skyldigheten att försesläpvagnar med kilometerräknare. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 71 Av det föregåendeframgår att har det centrala myndighetsansvaret förvägtrafikbeskattningen och att verket redan nu har ett flertal uppgifterrörande den del av vägtrafikbeskattningen som kilometerbeskattningar utgör.Statskontoret framhåller också att enligtvägtrafikskattekungörelsen har att samordna kontrollen av fordonsskatt ochkUometerskatt. som har informations- ochutbUdningsuppgifter inom vägtrafikbeskattningens område, delvis riktade tillsamma målgrupper. Enligt statskontorets mening vore det naturligt attriksskatteverket samordnar all information och utbUdning avseendevägtrafikbeskattningen. Härigenom bör fördelar kunna uppnås vad gällerutbildningens administration och genomförande liksom fördelar för mottagarnaav information och utbildning. Man skuUe även få möjlighet att inomvägtrafikbeskattningens område på ett annat sätt än samla ochsamordna föreskrifter och anvisningar samt att sammanställa och anpassa demför de olika intressenternas behov. är central förvaltningsmyndighet för ärenden som rörsäkerheten i vägtrafiken och inte hör till annan myndighet. Verket är ocksåcentral förvaltningsmyndighet för bil- och körkortsregistrering och centralkörkortsmyndighet. Det åligger verket bl. a. att leda verksamheten i fråga ombesiktning och inspektion av fordon, följa den fordonstekniska utvecklingen ochutöva tillsyn över de besiktningsmän som aranställda hos AB . a. att utarbeta föreskrifter om fordons beskaffenhet och utrustning.Föreskrifterna skall vara ägnade att reglera kontrollen av fordon men skalläven tjäna till ledning vid tillverkning och reparation. Det ankommer påverkets fordonsbyrå att lösa dessa uppgifter. Trafiksäkerhetsverketsregisteravdelning i svarar för verkets uppgifter som centralförvaltningsmyndighet för bil- och körkortsregistrering. Registren används föradministrativ övervakning av fordon, fordonsägare och förare samt förtrafiksäkerhetsverkets, polisens och andra myndigheters trafiksäkerhetsarbetei övrigt. utnyttjas även för uppbörd av vägtrafikskatt,trafikförsäkringskontroll och viss beredskapsplanläggning. När det gällerkilometerskatten innebär registeravdelningens arbete bl. a. att påföra ochuppbära kilometerskatt, att utsända avstämplingskort och registrera uppgift omräknarställning, att registerföra kilometerräknare, att registrera och avräknakörd väg-sträcka i utlandet samt att redovisa och rapportera gjorda inbetalningar. Sammanfattningsviskonstateras att trafiksäkerhetsverket har att följa den fordonstekniskautvecklingen. Verket har vidare uppgifter avseende föreskrifter samtutrednings- och utvecklingsuppgifter m. m. inom det 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 72 Inom verketfinns fordonstekniskt väl kvalificerad personal, vilket i och för sig kan talaför att överföra vissa delar av kilometerskattenämndens verksamhet tilltrafiksäkerhetsverket. Verket har dock inte bedömts kunna ta över tekniskafrågor från nämnden om inte ytterligare teknisk expertis tillförs verket. Tillfordonsbyråns inspektionsverksamhet kan det i och för sig vidare övervägas attanknyta kilometerskattenämndens inspektioner av verkstäder. Härvid bordemöjligheter finnas att utnyttja den fordonstekniska personalen inomtrafiksäkerhetsverkets distriktsorganisation. Riksskatteverketsuppgift som central förvaltningsmyndighet i fråga om vägtrafikskatt avser administration och tillsyn av skatten.Kilometerskattenämndens uppgifter beträffande kUometerskatt är en delav administrationen och tiUsynen avvägtrafikbeskattningen. Det är mot denna bakgrund enligt statskontoretnaturligt att föra över nämndens kvarvarande verksamhet till riksskatteverket.Härigenom kan uppgifterna inom vägtrafikbeskattningens område samordnas ochfrågor avseende fordonsskatt och kilometerskatt kan handläggas på ett likartatsätt. Vidare kan man utnyttja den organisation för administration och kontrollav vägtrafikskatten som finns inom . En rad tekniskafrågor avseende räknarapparatur m. m. i kilometerbeskattningen ankommer f. n.på kilometerskattenämnden. torde ha vissaförutsättningar för att handlägga dessa frågor. Statskontoret anser dock att detekniska frågorna bör ses som en integrerad del i kilometerskattesystemet. tillförs den tekniska kompetens som behövs bör verket på ettnaturligt sätt och inom ramen för uppgiften ätt vara centralförvaltningsmyndighet för vägtrafikbeskattningen kunna övertakUometerskattenämndens kvarvarande verksamhet. Statskontoret föreslår därför attriksskatteverket övertar kUometerskattenämndens kvarvarande arbetsuppgifterden . Därvid bör följande uppgifter ankomma på : utfärda deföreskrifter och anvisningar bl. a. avseende kilometer-räknarapparaturen som nuankommer på kilometerskattenämnden svara för information och utbildning avseende kilometerbeskattningen pröva frågor avseendegodkännande resp. återkallande av godkännande av företag (verkstäder) pröva frågor omtypgodkännande av kilometerräknarapparatur ta del av erfarenheterav kilometerräknarapparaturens funktion och verka för att eventuellterforderliga konstraktionsändringar görs utreda misstänkta fallav manipulationer med räknarapparatur följa den tekniskautvecklingen i fråga om bUinstrument m. m. och 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 73 initiera därav föranledd om-eller nykonstruktion av räknarappara- Den tekniskapersonal som förutsätts tillföras bör delta i sådana kvalificerade revisioner inom kilometerbeskattningens områdesom kräver speciell teknisk kompetens. Statskontoretgör bedömningen att behöver förstärkas med en handläggare ochtvå tekniker för att ta hand om de nya arbetsuppgifterna. bortfaller vissa av de ärenden som nuhandläggs av kUometerskattenämnden, medan andra ärendenfortsättningsvis blir av mindre omfattning. Statskontoret bedömer attriksskatteverket för uppgifter avseende kilometerbeskattningen behövertUlföras en handläggare för ärenden om godkännande resp. återkallande avgodkännande avseende verkstäder, deltagande i arbetet med föreskrifter ochanvisningar, informations- och utbildningsuppgifter, handläggning av remisseroch besvär liksom eventuella avtalsfrågor. Mot bakgrund avstatskontorets analys uppskattas behovet av teknisk personal för budgetåret1978/79 tUl två tekniker. KUometerskatterefor-men ar i allt väsentligtgenomförd och uppföljningen av denna i tekniskt hänseende bör i väsentligadelar kunna avslutas under /78. Viss inspektionsverksamhettorde även fortsättningsvis kräva personal med teknisk kompetens, liksomaktuella uppgifter i övrigt. Statskontoretframhåller att revisorerna inom bör integrerat med kontrollverksamheten i övrigt kunna utföra vissa inspektioner,begränsade tiU revisionella aspekter. Sålunda bör revisorerna kunna kontrolleraatt gäUande föreskrifter handhas påtUlfredsstäUande sätt, att plomberingsutrustning förvaras på föreskrivetsätt, att erforderliga stämpelkort m. m. finns, att kopior av rapportkortbevaras m. m. Revisorerna bör få den utbildning härförsom behövs. De tekniker somförutsätts tillföras bör till viss del utnyttjas för inspektionersom i första hand syftar till teknisk kontroll m. m. Statskontoret anser dockatt det borde vara möjligt att vid behov uppdra åt AB attombesörja inspektioner i rent tekniskt hänseende. Frågor avseendevägtrafikbeskattningen handläggs hos inom punktskattesektionI vid avdelningen för indirekt skatt. Statskontoret föreslår att de nyaarbetsuppgifterna organisatoriskt inordnas i punktskattesektion I. Huruppgifterna närmare skall inlemmas i punktskattesektionen bör avgöras avriksskatteverket. Istatskontorets förslag ligger att alla beslut inom kUometerbeskatt-ningensområde fortsättningsvis tas inom . Någon ersättning för självanämnden har inte bedömts erforderlig. 1977/78:100 Bilaga11 Budgetdepartementet 74 anserdock att frågan om kontakterna med intressenterna i kUometer-skattesystemet ochderas möjlighet tUl påverkan och information bör speciellt uppmärksammas isamband med kilometerskattenämndens upphörande. Intressenterna bör kunna bliföreträdda i den samråds-grupp för vägtrafikfrågor som harinrättat. För den verksamhet som övergår tiU börenligt statskontoret . beräknas under anslaget till riksskatteverketför /79. Efter remiss har yttranden över statskontorets rapportavgivits av , , ,kilometerskattenämnden, statens provningsanstalt, länsstyrelserna i Göteborgsoch , och , (), , Trafikbilägares ,, AB , HaldexAB samt K. Enligt en rad remissinstansers uppfattning harkilometerskattenämnden på ett förtjänstfullt sätt fullgjort sina uppgifter isamband med övergången till kilometerbeskattning. Den sammansättning somnämnden har haft har också positivt bidragit till att göra övergången smidigoch utan allvarligare störningar. När det gäller frågan om nämndens upphörandeoch om vem som skall överta nämndens kvarvarande arbetsuppgifter är däremotmeningarna delade. Statskontorets förslag tillstyrks eller lämnasutan erinran av ,i , statens provningsanstalt, TCO, AB SvenskBilprovning och av en minoritet i kilometerskattenämnden. anser att utredningens övervägandenoch förslag beträffande kilometerskattenämndens upphörande och arbetsuppgifternasöverförande till verket är riktiga. Inte heller beträffande verksamhetensorganisatoriska inplacering inom har verket något att erinramot det framförda förslaget. Däremot anser verket att medelsbehovet behöverökas med . i förhållande till statskontorets beräkning.Riksskatteverket framhåller betydelsen av att en samordning sker hos sammamyndighet av såväl de skattetekniska frågorna rörande kilometerbeskattningensom de tekniska frågorna rörande kilometerräknarapparaturen. Även sammanslagnautgör dessa komponenter en mindre del av vägtrafikskatten som riksskatteverketär central förvaltningsmyndighet för. Även anser att det ligger näratill hands att betrakta frågor rörande kUometerbeskattning som en integreraddel av vägtrafikbeskattningen. Med hänsyn till ställning somcentral förvaltningsmyndighet i fråga om vägtrafikskatt synes det na- 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 75 turligt att inordna även frågor omkilometerbeskattning i denna myndighet. Därvid bör beaktas att de myndigheteroch andra organ som är företrädda inom kUometerskattenämnden även ifortsättningen får möjlighet att påverka utformningen avkilometerbeskattningen. Statensprovningsanstalt, som är s. k. riksprovplats för kilometerräknare, stöderstatskontorets förslag om en inrangering av kUometerskattenämndens verksamheti . Provningsanstalten framhåller vikten av att de tekniskaresurser för provning av kilometerräknare som har byggts upp inom anstaltenutnyttjas även framgent. Provningsansialten finner det också angeläget attpåpeka möjligheten att repliera pä det tekniska kunnande och den erfarenhet somhar byggts upp vid riksprovplatsen för kilometerräknare. Anstalten är ocksåberedd alt i större omfattning än deltaga i och även genomföradriftssäkerhetsundersökningar. Även erinrar orn attstatens provningsanstalt är riksprovplats för kilometerräknare. Provning avräknare som underlag för typgodkännande skall sålunda utföras avprovningsanstalten, som har tUlgång tUl teknisk expertis inom ifrågavarandeområde. Det är vidare förutsatt att riksprovplats skall lämna föreskrivandemyndigheter det bistånd i provningstekniska frågor som dessa behöver. Det kanvidare enligt bolagets uppfattning ifrågasättas om det finns tillräckligtsakliga motiv för ett fortsatt engagemang från statens sida beträffandetekniskt utvecklingsarbete av räknarapparatur. Denna utrustning skiljer siginte principiellt från annan utrustning som utgör krav för brukande av fordon. Ett anta!remissinstanser avstyrkerstatskontorets förslag och anser attkilometerskattenämnden bör finnas kvar som självständig myndighet. Tilldenna grupp hör kilometerskattenämndens majoritet, Trafikbilägares , och K. G. , som ärgeneralagent för en av de båda godkända typerna av kUometerräknare. ,som tillverkar kilometerräknare, och anser attnågon förändring i varje fall inte bör ske . Motorbranschens Riksförbundanser dessutom att om kilometerskattenämnden skall avvecklas talaranknytningspunkterna till trafikrätt och fordonsteknik för att statenstrafiksäkerhetsverk övertar nämndens uppgifter. Kilometerskattenämndensmajoritet anser att statskontoret inte har visat att väsentliga fördelar skulleuppnås genom att nämndens verksamhet inlemmas i och attstatskontoret inte heller har anfört några vägande negativa synpunkter pånämndens hittUlsvarande verksamhet. Under förutsättning att en oförändradambitionsnivå beträffande de tekniska insatserna på kilometerbeskattningensområde även i fortsättningen anses böra upprätthållas kan några nämnvärdapersonella besparingar inte göras vid ett överförande av kilometerskattenämndensverksamhet till . 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 75 insatser som f. n. måste skeframgent från den tekniska och administrativa personalens sida. Den undersådana omständigheter möjliga kostnadsbesparingen är obetydlig. Att underdylika förhållanden centralisera en verksamhet som även fortsättningsvis behövsför bevakning av den tekniska delen av kilometerskattereformen kan intebetecknas som en rationaliseringsvinst. Erforderliga ändringar kan i ställetske i instruktionen för kilometerskattenämnden. Därvid kan nämndens verksamheti fortsättningen anpassas till de arbetsuppgifter som sedan en längre tidombesörjs av nämnden och vilkas lösande även i fortsättningen krävs för attden tekniska sidan av kUometerbeskattningen skall fungera tillfredsställande.Liknande synpunkter förs även fram av . befarar att omkUometerskattenämnden upphör kan det vara svårt att få en liten gmpp tekniskaspecialister att fungera väl i ett ämbetsverk med väsentligen annan inriktning.Oberoende av om nämnden bibehålls eller om verksamheten överförs tillriksskatteverket eller trafiksäkerhetsverket är det primärt angeläget attkapaciteten främst när det gäller teknisk personal bibehålls och att de hittUlsgoda kontakterna med de skattskyldiga och berörda bil- och verkstadsföretagsäkerställs. En annan grupp blandremissinstanserna, bestående av samt länsstyrelserna iGöteborgs och län och , anser att kUometerskattenämndenbör avvecklas, men att dess kvarvarande arbetsuppgifter med hänsyn till dessaskaraktär bör delas upp mellan statenstrafiksäkerhetsverk och . Liknande synpunkter förs framav , dock under förutsättning attkUometerskattenämnden skall upphöra. i delarvisserligen uppfattningen att huvudansvaret för de uppgifter som åvilarkilometerskattenämnden bör flyttas över till . De tekniskaresurser som finns inom trafiksäkerhetsverket bör emellertid utnyttjas i högregrad än vad som har föreslagits. fordonsbyrå bör kunnalösa frågor om fordonsteknisk utveckling och vidareutveckling avkilomerterräknare. Uppgiften att inspektera företag bör kunna åläggastrafiksäkerhetsverkets regionalt placerade fordonsinspektörer. Enligt statenstrafiksäkerhetsverks uppfattning är det självklart att svararför tUlsynen av kilometerbeskattningen liksom för andra beskattningsformer.Genom sin speciella utformning kan kilometerbeskattningen emellertid inte utan vidarelikställas med övriga beskattningsformer. Kilometerräknarapparaturens,avstämplingskortens och bilregisteruppgifternas avgörande betydelse för enkorrekt beskattning gör att de rent tekniska inslagen i kilometerbeskattningenfordrar särskild uppmärksamhet. Inom kommer detekniska åliggandena och det tek- 1977/78: 100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 77 niska utvecklingsarbetet alltid attutgöra ett delvis artfrämmande inslag som bL a. fordrar specieU expertis. bör detta kunna inordnas i den ordinarie verksamheten påett naturligt sätt. Ulvecklingen på detta område kan också lättare samordnasmed annan utveckling och möjligheterna tiU rationaliseringar ökas.Liknande är förhåUandet när det gäller inspektion och kontroll av verkstäder.Trafiksäkerhetsverket har redan nu tekniskt utbildad personal som ulförinspektion hos bUfirmor. Denna personal är väl lämpad att efter kompletterandeutbildning göra de bedömningar av verkstädemas kompetens som utgör ettväsentligt inslag i kilometerskattenämndens kontrollverksamhet. eller trafiksäkerhetsverket kan ta överkilo-meterskatlenämndens verksamhet utan en resursförstärkning, som torde bliav ungefär samma storlek i båda fallen. emellertid enligttrafiksäkerhetsverkets mening anledning att räkna med att en uppdelning mellanden tekniska och administrativa verksamheten kan leda fram tillekonomiska och andra fördelar. anser att i fråga om dimensioneringen av resurser bör sammaprinciper användas oavsett val av myndighet. Bibehållande och utveckling avspeciell teknisk kompetens är dock mindre kostnadskrävande inom en verksamhetdär närliggande och övergripande tekniska frågor handläggs än inom enbeskattningsadministrativ verksamhet. Den tekniska kontrollen av verkstäder ochfordon utförs sannolikt bällie och till lägre kostnad om den utförs avtrafiksäkerhetsverkets regionalt placerade fordonstekniker än av två centraltplacerade tekniker som statskontoret föreslår. Dessutom är det enklare för allmänhetocb företag om antalet myndigheter som har kontrollfunktioner genteraol dessainte ökar. Riksrevisiionsverketanser att de fordons- och apparattekniska och de till dessa koppladeadministrativa frågorna är de tyngst vägande i den aktuella verksamheten.Verket förordar att dessa förs över från kilometerskallenämnden tilltrafiksäkerhetsverket. Vad gäUer uppgifterna att utfärda föreskrifter ochanvisningar bl. a. avseende kUometer-räknarapparaturen och att svara förinformation och utbUdning avseende kilometerbeskattningen bör en närmarebearbetning av innehållet i föreskrifter och anvisningar ske så att det klartframgår vilka som trafiksäkerhetsverket bör vara ansvarig för och vUka som ärfrämst av beskattningsadministrativ art och som därför böransvara för. Ansvaret för information och utbUdning bör åvila riksskatteverketmed hänsyn tUl verkets övergripande ansvar för beskattningen. I båda fallenbör kontinuerligt samråd ske myndigheterna emellan. Riksrevisiorisveiket anser slutligen att den aktueUa verksamheten inte bör överflyttas tilltrafiksäkerhetsverket före utgången av budget- 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 78 /79 för atttrafiksäkerhetsverket skall få möjlighet att planera för denna verksamhet. Kilometerskattenämndeninrättades för att förberedaen eventuell övergång tiU den s. k. kUometerbeskattning för brännoljedrivnamotorfordon som bilskatteutredning hade föreslagit. Sedan statsmaktemahade fattat principbeslut om att för sådana fordon övergå fråndrivmedelsbeskattning till beskattning efter körd väglängd (prop. 1971:153, SkU1971:67, rskr 1971:339) fick nämnden en fastare form ochpreciserade uppgifter i form av en instruktion (1972:201).KUometerskattenämnden fick i uppgift att planlägga och leda omläggningen tillkilometerskatt och att meddela föreskrifter och anvisningar för genomförandetav denna omläggning. är sammansatt av representanterför såväl berörda statliga myndigheter och AB somintressenterna inom åkeri- och busstrafiknäringarna. Nämnden har lill sittförfogande ett kansli med bl. a. tekniska experter. Kilometerskattereformenhar genomförts i två etapper. Kilometerskatt för brännoljedrivna personbilar,lastbilar och bussar infördes . För släpvagnar med enskattevikt över och som dras av kilometerskattepliktiga fordon infördeskilometerskatten . Genom attomläggningen tUl kilometerskatt nu i allt väsentligt har genomförts har fråganom kilometerbeskattningens framtida administration blivit aktuell.