prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Inkomna mål Avgjorda mål Utgående balans 1976/77Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag är central förvaltningsmyndighetför de allmänna dom-stolama, de allmänna förvaltningsdomstolarna,bostadsdomstolen, arren-denämndema, hyresnämnderna, rättshjälpsnämndema och deallmänna advokatbyråema. leds av en styrelse. Chef fördomstolsverket är en generaldirektör. Inom verket finns en organisationsenhet,en ekonomienhet, en personalenhet, en juridisk enhet och ettrevisionskontor. Vidare finns inom en besvärsnämnd förrättshjälpen. Från anslaget bestrids också kostnader förnotarienämndens och tjänste-förslagsnämndens för domstolsväsendetverksamhet. 1977/78:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1978/79 Blanketter m. m. inom Pris-och löneomräkning m. m.3 789000 kr. 1 O-alternativet förordardomstolsverket en minskad användning av konsulter, minskad ADB-verksamhet och en minskning av den externa informationen. Detta skulle medföra attinskränkningar måste ske beträffande rationaliserings- och utvecklingsarbetetinom och beträffande information. För att skallkunna öka sina insatser beträffande personalutbildningen inomdomstolsverkets verksamhetsområde och beträffande information m.m. tillnämndemän yrkas ytterligare medel (+ . Med hänsyn till arbetsbelastningen på organisationsenhetens lokalsektionföreslås en förstärkning där med en tjänst för handläggare (+ . För att möjliggöra en utökningav insatser på utbildningssidan behövs en förstärkning med entjänst för handläggare (+ . till Eftemtbildning inomdomstolsverkets verksamhetsområdebör räknas upp med . Hälften av detta belopp har jag beräknat för vidgad information till nämndemän ochbidrag till ett ökat an- 1977/78:100 Bilaga 5 92 tal studiebesök av nämndemän vid bl.a. kriminalvårdsanstalter. Jag har vidareräknat med att anslagsposten, utöver nuvarande användningsområde, bör fådisponeras även för bidrag till nämndemannasammanslutningar. Den andra hälften av uppräkningen är avsedd bl. a.för utbildning av domare i fråga om ekonomisk brottslighet. Genomuppräkningen av anslaget räknar jag ocksåmed att utrymme skapas för ökad utbildning av domstolsbiträden i syfte att möjliggöra en vidgaddelegation av arbetsuppgifter inom domstolsområdet. medverkan vid den fortsatta övergången till ADB inom inskrivningsväsendet i enlighet medregeringens framlagda proposition(1977/78:15) om ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten harjag räknat upp lönekostnadsposten med . Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till 29,4 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att till för /79anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77Utgift 488501368 1977/78Anslag 492000000 1978/79Förslag 573 600000 Allmänna domstolar ärtingsrätter, hovrätter och högsta domstolen. Tingsrätt är allmän underrätt.Det fmns f. n. Hovrätt är överrätt i mål som fullföljs fråntingsrätt. Hovrätterna är (15 avdelningar, varav 13 för allmännamål och två för vatten- och fastighetsmål), (treavdelningar), hovrätten över och (fem avdelningar), hovrätten för (fem avdelningar),hovrätten för Nedre (två avdelningar) och hovrätten för (två avdelningar). är övertätt i mål som fullföljsfrån hovrätt. Domstolen är delad påtre avdelningar med tillsammans 26 justitieråd. Fem justitieråd tjänstgöri lagrådet som f. n. har två avdelningar. För högsta domstolen finns ettsärskilt kansli till vilket revisionssekreterama är knutna. Vid varjehovrätt finns ett kansli för en rättshjälpsnämnd med hovrättens domkrets somverksamhetsområde. handlägger ärenden om rättshjälp. Från anslagetbestrids också kostnader för de kansligörrmål för statens ansvarsnämnd somfullgörs av . 1911/18:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1978/79 (+ 2800000) (+ 1000000) Pris- och löneomräkning m. m.84 108000 kr. I O-alternativet förordardomstolsverket en indragning av tio revi-sionssekreterartjänster och fembiträdestjänster vid högsta domstolen (- 1,9 milj. ), en minskning med treavdelningar vid hovrättema(- 3,7 milj. )och en indragning av 20 rådmanstjänster och 30 tingsfiskalstjäns-ter samt vissa andra tjänster vid tingsrätterna(- 20 milj. Detta skulle medföraen ökning av antalet oavgjorda mål och längre handläggningstider viddomstolarna. För högsta domstolen föreslås en tjänst för revisionssekreterare(+ . yrkar att enextra avdelning vid ordinariesätts och att hovrätten förVästra förstärks med en tjänst för hovrättsråd (+ . För hovrättema yrkas förstärkning av biträdespersonalen med sammanlagtnio tjänster (+ . 1977/78:100 Bilaga 5 94 För var och en av SödraRoslags tingsrätt och yrkas en tjänst för chefsrådman iutbyte mot en rådmanstjänst (+ . föreslår att en rådmanstjänst inrättas vid var ochen av , Södra Roslags, , och tingsrätter iutbyte mot ett göromålsförordnande som rådman i och mot attfyra rådmanstjänster vid andra tingsrätter dras in. För begärs en tjänst för personalkonsulent.Innehavaren av denna tjänst skall kunna användas även av övriga domstolar i (+ . För var och en av SödraRoslags tingsrätt och yrkas en tjänst för handläggareför administrativa arbetsuppgifter (+ . Sammanlagt 15tingsnotarietjänster samt 83 biträdes- och 4 expedi-tionsvaktstjänsterbegärs för tingsrätterna (+ 7,2 milj. yrkar att anslagsposten till expenser räknas upp med 3,5 milj. kr., varav 2,8 milj. kr. är avseddaför engångsutgifter för inventarier. har i särskildframställning efter samråd med föreslagit att man går övertill s.k. optisk läsning av brottmålsdomar.Förslaget bygger på ändrade rutiner i fråga om utskrift av brottmålsdomaroch förutsätter en modernisering av domstolamas skrivmaskinsutrustning. I gengäld görs avsevärda vinster i den efterföljandedatahanteringen av domama inom ramen för rättsväsendets informationssystem. har hemställt att 2 milj.kr. ställs till förfogande för inköp av nya skrivmaskiner. 1 hovrätten för bör inom ramenför tillgängliga medel inrättas en ordinarie tjänst för hovrättslagmanoch en ordinarie tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning,i utbyte mot två tjänster för hovrättsråd. Med utnyttjande av befintliga medeli övrigt kan härigenom ytterligare en ordinarie avdelning inrättas vidhovrätten. Förinventarier har jag, utöver prisomräkning, beräknat ytterligare medel med 2,8 milj. kr., varav 1 milj. kr.avser engångsutgifter. Inom ramen för dessa medel räknar jag med attövergång till optisk läsning av brottmålsdomar kan genomföras . Regeringen har förelagt riksdagenproposition (1977/78:15) om ändrade riktlinjer förfastighetsdataverksamheten. För de allmänna domstolamas del innebär dessariktlinjer att ADB-verksamheten vid inskrivningsmyndigheten vid Uppsalatingsrätt fortsätter samt att beredning och överföring av fastighetsböckemasinnehåll till maskinläsbart medium kan påbörjas i och länunder . Jag beräknar 2 milj. kr. för detta ändamål. 1977/78:100 Bilaga 5 95 vidtogs genomgripande ändringar i dentraditionella tingstjänstgöringen. Notariemeritering kan numeraerhållas inte bara vid tingsrätt utan ävenvid länsstyrelse. En del av tjänstgöringen kan fullgöras vid andra myndigheter eller hos enskilda arbetsgivare(utbytestjänstgöring). En central antagningsmyndighet, notarienämnden,har inrättats. Frågan om en översyn av reform togs uppvid 1975/. uttalade sig för en utvärdering avnotariereformens resultat (mot.1975: 1127, JuU 1975/76: 9, rskr 1975/76: 21). Framställningar till regeringen i samma ämne hade kommit in frånnotarienämnden och från . Regeringen har den5 uppdragit åt att verkställa en översyn avreformen i enlighet med riktlinjer somåterges i en promemoria som upprättats inom justitiedepartementet.Resultatet av utredningsarbete beräknas föreligga under år1978. deltar nämndemän iprövningen av vissa mål i hovrätt och kammarrätt (prop. 1975/76:153, JuU1975/76:44, rskr 1975/76:396, SFS 1976:560 m.fl.). Vid riksdagsbehandlingenframhölls bl. a. att reformen inte fick leda till ökade balanser vid domstolamasamt att praktiska och organisatoriska problem som kunde vara förknippade med reformen måste ägnas stor uppmärksamhet.Detsamma gällde reformens inverkan på domamtbildningen. Av tillgänglig målstatistik framgår att antaletavgjorda mål vid domstolarna inte minskat sedan nämndemannareformengenomfördes. Domstolsverkethar genomfört en enkätundersökning hos berörda domstolar och nämndemänbeträffande erfarenheterna av reformen . Undersökningen har redovisats i en rapport den 17 november1977. Enhgt rapporten har reformen i inledningsskedet i stort sett fungerat väloch i sig varit värdefull. a. framhålls att domstolarna har tillförts synpunkter och erfarenheter somvarit av värde i den dömande verksamheten. De organisatoriska och praktiskaproblemen med nämndemännens tjänstgöring har kunnat lösas. 1 rapportenredovisas inte några entydiga erfarenheteri fråga om reformens inverkan pä domarutbildningen. Det är självfallet för tidigt att ännu göra enslutlig bedömning av reformen. Jag kommer att noga följa utvecklingenäven i fortsättningen. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till 573,6 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. bemyndigaregeringen att vid hovrätten för inrät ta en ordinarie tjänst för hovrättslagman och en ordinarie tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförande påavdelning, båda med beteckningen o, 2. till Allmänna domstolarna för /79 anvisa ett för slagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 5 1976/77Utgift 58 834500 1977/78Anslag 1978/79 Förslag Allmänna förvaltningsdomstolar är kammartättemaoch regeringsrätten. Kammarrättema är överrätt bl. a. i mål somfullföljs från länsskatterätt, fastighetstaxeringsrättoch länsrätt. Det finns fyra kammarrätter, kammarrätten i (åtta avdelningar), kammarrätten i (åtta avdelningar), kammartätten i (fyra avdelningar) ochkammarrätten i (tre avdelningar). Regeringsrätten är högsta förvaltningsdomstol.Regeringsrätten är överrätt i mål som fullföljs från kammarrättema. Dessutomär regeringsrätten högsta instans i kommunala besvärsmål, patentmål ochsekretessmål. Domstolen är uppdelad på fyraavdelningar med tillsammans 22 regeringsråd. Två regeringsråd tjänstgörf. n. i lagrådet. För regeringsrätten finns ett kansli till vilketregeringsrättssekreterarna är knutna. Beräknad ändring 1978/79 + 110000 + 615 000 + 70000 + 560000 Pris- och löneomräkning m. m. I 0-altemativet förordardomstolsverket en minskning av antalet tjänster för i första hand föredragande och icke rättsbildad personal (- ). Detta skulle medföralängre handläggningstider och en ökning av antalet oavgjorda mål. 1977/78:100 Bilaga 5 97 Ytterligare medel yrkas för förstärkningsändamål (+ . För de extra avdelningarnavid kammarrättema i och yrkas expensmedel (+ 160000kr. För kammarrätten i yrkas att en tiänst som byråassistent/förstebyråsekreterare inrättas i utbyte mot en tjänst som assistent/kansliskrivare. Medel begärs för fyra skrivautomater (+ . Efter förvaltningsrättsreformen den I januari1972 fanns två kammarrätter, en iStockholm med nio avdelningar, varav två förlagda till , och en i med sex avdelningar.Kammarrättsorganisationen har härefter byggts ut med ytterligare tvåkammarrätter och åtta avdelningar. F. n.finns i vardera av kammarrättema i och sju ordinarie avdelningar och en extra avdelning, i kammarrätteni tre ordinarie avdelningaroch en extra avdelning samt i kammarrätten i tre ordinarie avdelningar. De extraavdelningarna har inrättats i första hand för att arbeta nedkammarrätternas balanser, dvs. de inneliggande oavgjorda målen. Vid budgetbehandlingen utgick jag frånatt det till kammarrättema skulle komma in ungefär 22 000 mål,frånsett återstående mål från 1975års allmänna fastighetstaxering, och att man för de närmast följandeåren kunde räkna med en ökad tillströmning med ungefär 1000 mål . Jag ansåg vidare att man som ettgenomsnitt bordekunna räkna med att varje avdelning skulle avgöra ca 1 200 mål . Det harvisat sig att det har kommit in något färre mål än jag räknade med och har avgjorts något flermål än vad jag ansåg mig böra utgå från. Kammarrätternas balanser uppgick vid utgången avår 1976 till ungefär 26700 mål. Dettainnebar en ökning innan med drygt 2000 mål. Ökningen torde helt kunna tillskrivas attkammarrätterna fick in närmare5 000 mål med anledning av allmänna fastighetstaxering. Balansernahar nu sjunkit till ca 21000 mål. Jag uttalade iförra årets budgetproposition att balanssituationen vid kammarrättema varotillfredsställande och att det var angeläget att balanserna bringades ned till godtagbar nivå. Med godtagbarnivå avser jag att balanserna i hela kammarrättsorganisationen inte omfattar mer än omkring 11 000-12 000 mål, dvs.ungefär 500 mål per avdelning. För att balanserna skall kunna hållasnere på denna nivå krävs att målen avgörs såsnart nödvändiga handläggningsåtgärder såsom skriftväxling, inläsning,föredragning m. m. har vidtagits. Dröjsmål får heller inte uppstå underde olika leden av handläggningen. Jag framhöll vidare att det inomkammarrättsorganisationen fanns ett inte oväsentligt kapacitetsöverskott iförhållande till det antal mål som kun-7 1977178. 1977/78:100 Bilaga 5 98 deväntas komma in . Detta bekräftas av målsiffrorna för år1977. Under detta år har nämligen avgjorts ungefär 6000 fler mål än som harkommit in till kammarrättema. Det finns fortfarande anledning räkna medatt ett inte oväsentligt kapacitetsöverskott kommer att finnas också under denärmaste åren. fortsätter kommer kammarrättema att nå ned till godtagbar balans tidigare än jag förut har ansett mig böraräkna med. Det föreligger därför, såvitt nu kan bedömas, inte behov av någon ytterligareutbyggnad av kammarrättsorganisationen . Vid denna bedömning har jag vägt inföljderna av att åtgärder sätts in föratt möta ökad måltillströmning och stora balanser i länsskatterätterna. Jagvill också erinra om att tidpunkten för nästa allmänna fastighetstaxering harförskjutits eller . Jag anser alltså att den samladekammarrättsorganisationen f. n. är fullt tillräcklig. Det är emellertid ocksåangeläget att arbetsunderlag och resurser är fördelade på ett lämpligt sättmellan kammarrätterna. För detta talar inte bara rena effektivitetsskälutan också allmänhetens berättigade krav attväntetiden för att få ett mål avgjort inte skiljer sig i mera avsevärd mån i olikadelar av landet. Mot detta måste vägas intresset, främst från personalpolitisk synpunkt, av att undvika snabba ochstora växUngar i personalorganisationen inom de enskilda kammarrättema. När jag i förtaårets budgetproposition föreslog att en tredje avdelning skulle inrättas vid kammarrätten i Jönköpingbyggde mitt förslag på uppfattningen att en kammarrätt för att fungerarationellt bör ha minst tre avdelningar.Jag utgick från att den utbyggda kammarrätten skulle behöva få sittarbetsunderlag ökat och anmälde min avsikt att senare föreslå regeringen att skulle överföras fråndomkretsen för kammartätten i till domkretsen för kammartätteni . Enligt borde detemellertid övervägas om inte den nuvarande domkretsindelningen för kammarrätterna t. v. kunde behållaseller om inte av regionala skäl - istället för - kunde föras över till kammarrätteni . ansåg att saken borde närmare övervägas av regeringen.Detsamma gällde frågoma om behovet av en fortsattutbyggnad av kammartättsorganisationen och om inrättande av ytterligareen kammartätt i . Under hösten1977 har de frågor som tog upp undersökts på nytt inom justitiedepartementet.Härvid har bekräftats att arbetsunderla-getför kammarrätten i f. n. är otillräckligt. Detta ledde bl. a. till att det inom kammarrätten iJönköping fanns alltför få målfärdiga att avgöra för att kammarrättens personal skulle ha full sysselsättning.För att få en också lämplig domkrets behövde kammarrätten iJönköping få ett tillskott av ungefär den storleksordning som länskulle innebära. befanns i detta sammanhang otillräckligt. Däremot skulle ochBlekinge län tillsammans ge ungefär samma målunderlag som Skaraborgslän. 1977/78:100 Bilaga 5 99 En omedelbar minskning av domkretsen förkammarrätten i skulle medföra risk för att den extraavdelningen vid denna kammartätt inom korttid skulle behöva avvecklas. Detta tedde sig som en nackdel särskiltfrån personalpolitisk synpunkt. kunde konstateras att det vid kammartätten i fanns fler mål ibalans än vad denna kammarrätt utan ytterligare förstärkningsåtgärderkunde antas arbeta bort inom rimlig tid. En naturlig lösning syntes då vara attföra över ett antal mål från kammarrätten i till kammartätten iJönköping. Regeringen har mot denna bakgmnd den 17 november1977 utfärdat en ny förordning (1977:937) om kammarrättemas domkretsarm.m. Enligt denna förordning skallKronobergs län och fr. o. m. föras över från domkretsen för kammarrätteni till domkretsen förkammarrätten i . Inneliggande mål från dessa län skall behållas ochavgöras av kammartätten i . Regeringen har genom förordningen (1977:936) omöverflyttning av vissa mål från kammartätteni medgivit att mål enligt skatte-, taxerings- ochuppbördsförfattningarna, som härrör från och som vid utgångenav är färdiga att avgöras, får flyttas över från kammarrätten iSundsvall till kammarrätten i . Härigenom torde ca 700 mål kunna kommaatt flyttas över. Jag vill inte utesluta att det senare kan visa sig lämpligtatt vidta ytterligare åtgärder för att bistå kammarrätten i med attarbeta ned sin balans. Vad gäller frågan om en ytterligare kammartätt isödra vill jag erinra om att jag i annat sammanhang har uttalat att jagsjälvfallet inte har någon principiell invändning mot att en sådan kammarrättinrättas under förutsättning av att ett lämpligt arbetsunderlag kommeratt finnas. Som framhållits i detföregående anser jag att en kammartätt för att fungera rationellt bör ha minsttre avdelningar. Detta motsvarar normalt ett målunderlag om ca 3 500 mål. En mindre organisation börundvikas för annat än en kortare övergångstid. Från ,och har under vartderaav kommit in 1 921, 2 174 och 2 167 mål. Härutöver kom in 676 mål med anledning av1975 års allmänna fastighetstaxering.Dessa tre län skulle således f. n. inte ge full sysselsättning ens fören kammarrätt med två avdelningar. Detre kammarrätter som har inrättats har tillkommit i sambandmed att utbyggnadsbehov har förelegat. Negativa konsekvenser frånpersonalsynpunkt har därigenom väsentligen kunnat undvikas. Som jag fömt harkonstaterat finns det inte f n. anledning att räkna med att det behövs någonfortsatt utbyggnad av kammarrättsorganisationen . En ytterligare kammarrätt i södraSverige kan då tillskapas endast på bekostnad av motsvarande antalavdelningar vid kammarrätterna i eller . Jag vill i dettasammanhang framhålla att det - om utvecklingen fortsätter - ändåkan visa sig nödvändigt att på siktavveckla den extra avdelningen vid kammarrätten i . 1977/78:100 Bilaga 5 100 På de skäl som angetts nu anser jag att någonytterligare kammarrätt i inte f. n. bör inrättas. Enligt minmening saknas det också anledning att räkna med att underlag för en sådankammarrätt kommer att finnas . Självfallet kommer jagemellertid att uppmärksamt följautvecklingen och föreslå de åtgärder som kan visa sig bli påkallade. Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillAllmänna förvaltningsdomstolarna för /79 anvisa ettförslagsanslag av . Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. 1976/77Utgift 17301302 1977/78Anslag 19000000 1978/79Förslag 21650000 Hyresnämnderna har till uppgift bl. a. att medlaoch vara skiljenämnd i hyrestvister samt att pröva vissa typer av sådanatvister. Arrendenämnderna har motsvarande uppgifter i arrendetvister.Arrendenämnd och hyresnämnd finns i samtliga län. De har gemensamt kansli.Sådant kansli, som i vissa fall är gemensamt för två eller flera län, finns påtolv orter. Chef för kansli är det hyresråd som utnämnts eller förordnats tilldet. Bostadsdomstolen är fullföljds- och slutinstans ide ärenden som avgörs av hyresnämnd. Beräknad ändring 1978/79 och föredragande Övrig personal + 3316000 + 4000 + 60000 + 478000 + 104000 + 40000 + 480000 + 100000 - 365000 1977/78:100 Bilaga 5 101 Pris- och löneomräkning m. m. 1 O-alternativet förordardomstolsverket en minskning med tre tjänster som ordförande och niobiträdestjänster vid hyresnämnderna (-). Detta skulle medföra enökning av antalet oavgjorda ärenden. För bostadsdomstolen yrkas tvåtjänster för sekreterare och två biträdestjänster (+412000 kr. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 21650000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. /79 anvisa ett förslagsanslag av . Utrustning till domstolar m. m. 1976/77Utgift 4281619 Reservation 3492334 1977/78Anslag 5 550000 1978/79Förslag 3 320000 Från anslaget bestrids kostnader för inköp avutrustning och inventarier till nya och ombyggda lokaler för myndigheter inomdomstolsverkets förvaltningsområde, med undantag av de allmännaadvokatbyråema, och konsultkostnader i samband därmed samt kostnader förflyttning. beräknar medelsbehovet budgetåret1978/79 till . Jagberäknar medelsbehovet till . Jaghemställer i enlighet härmed att regeringen föreslår att till Utrustning till domstolar m. m. för budgetåret1978/79 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77Utgift 16984609 1977/78Anslag 18600000 1978/79Förslag 22000000 () har tilluppgift att bygga upp och vidareutveckla fastighets- och inskrivningsregistersom baseras på automatisk databehandling. 1977/78:100 Bilaga 5 Nämnden leds av en styrelse. Till styrelsen ärknutet ett råd med uppgift att verka för en samordning av nämndensverksamhet och verksamheten hos kommunalaorgan som kan komma att lämna uppgifter till eller utnyttja registren. är en överdirektör. Inom nämnden finns fem enheter, enteknisk enhet, en fastighetsregisterenhet, en inskrivningsregisterenhet, enutvecklingsenhet och en administrativ enhet. Beräknad ändring 1978/79 Förberedelserför genomfö randet av beslutade reformer Avgår intäkter under anslaget + 17 + 2 -2335000 +7015 000 - 945000 CFD lämnar i sin anslagsframställning förslag påtre altemativa anslagsnivåer. Den lägsta anslagsnivån, altemativ O, innebär enhöjning av nuvarande anslag med . och uppgår till 18800000 kr.Alternativ 1, som inkluderar pris- och löneomräkning,uppgår till . och alternativ 2 till . beslöt att automatiskdatabehandling (ADB) skall införas inom fastighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet. Ett första ADB-system - driftsystem 1 - är sedan den 1januari 1976 som försöksverksamhet i driftmed rättsverkan i län. Sedan ADB-refor-mens framtida utformninghade utretts av fastighetsdatakommittén (FADAK), som den 28 september 1976överlämnade betänkandet (SOU 1976:56 och57) Fastighetsdata, har regeringen förelagt proposition(1977/78:15) om ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten. För enförsta etapp har dragits upp en ekonomisk ram förfastighetsdataverksamheten på 135 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 5 103 na ram räknar jag för CFD med ettökat medelsbehov /79 av 3,4 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 5 E. RÄTTSHJÄLP M. 1976/77Utgift 129501839 1977/78Anslag 120000000 1978/79Förslag 135 000000 Från anslagetbestrids de rättshjälpskostnader (förmåner) som enligt rättshjälpslagen (1972:429; omtryckt 1976:626) skall betalas avallmänna medel, dvs. framför alltersättning till offentiig försvarare och biträde vid allmänrättshjälp. beräknar medelsbehovet /79 till . Vid rättshjälpsreformens tillkomst fömtsattes attlagstiftningen på området skulle ses över när tillräcklig erfarenhethade vunnits av dess tillämpning. En sådanöversyn har gjorts av rättshjälpsutredningen (Ju 1975:07), som överlämnade betänkandet (SOU1977:49) Översyn av rättshjälpssystemet. Betänkandet harremissbehandlats och övervägs f.n. inom . Med hänsyn tillberäknad belastning bör anslaget räknas upp till 135 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillRättshjälpskostnader för /79 anvisa ett förslagsanslag av 135OOOOOO kr. Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1976/77Utgift 5 429000 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag 1976/77 Utfall 1977/78 Beräknar 32 110000 35 283000 33 805000 35 585 000 33 805 000 35 585000 1977/78:100 Bilaga 5 105