prop · G10338 · 1977-12-31 00:00:00 — 1 §Den som på sätt som avses i 7 kap. 3 S första stycket 3 tryckfrihetsför ordningen uppsåtligen åsidosätter tystnadsplikt får fällas till ansvar därför endast om fråga är om tystnadsplikt som 1. föreskrivesi 3 kap. 3 S tryckfrihetsförordningen eller 9 S radioansvarig hetslagen (1966:756), 2. avser sådant som någon har erfarit i allmän tjänsteller under utövande av tjänsteplikt samt följer av författning som hartillkommit genom samfällt beslut av Konungen och eller av lag som harbeslutals efler men före , 3. följer av förordnande av domstol eller undersökningsledarei brottmål eller av myndighets förbehåll vid utlämnande av allmän handling somej är tillgänglig för envar. 2 §1 enlighel med vad som föreskrives i 7 kap. 5 S 3 tryckfrihetsförordningen skall såsom otillåtet offentliggörande i tryckt skrift eller därmed jämställd skrift anses sådan enligt lag strafflDar gärning som innefattar röjande av uppgift, varigenom den som enligt 8 kap. nämnda förordning svarar för skriften uppsåtligen åsidosätter tystnadsplikt som avses i 1 S- Dennalag träder i kraft . Prop.1977/78:38 25 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Äntonsson, Mogård, , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , Propositionom ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar, m. m. 1Sverige har gällt att myndigheternas handlingar i princip ärallmänt tillgängliga. De gmndläggande bestämmelserna om allmänna handlingarsoffentlighet åierfinns i 2 kap. tryckfrihetsförordning, TF, (omtryckt1976:955). De föreskrifter som innebär begränsningar av handlingsoffentlighetenär intagna främst i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar (omtryckt 1976:611, ändrad senast 1977:442), den s. k.sekretesslagen. Pågrundval av förslag av den tillkallade offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén() i belänkandet (SOU 1975:22) Lag om allmänna handlingar beslutaderiksdagen om ny lydelse av 2 kap. TF (prop. 1975/76:160, KU 1975/76:48,rskr 1975/76:324, KU 1976/77:1, rskr 1976/77:2, SFS 1976:954). De nyagrundlagsreglerna kommer att träda i krafl den . Detförutsattes vid beslul om ändring i 2 kap. TF att grundlagsreglernaskulle kompletteras med nya reglerom handlingssekretess vilka skulle ersätta1937 års sekretesslag. uttalade i sammanhanget också önskemål om ensamordning i både tekniskt och sakligt hänseende mellan den blivandelagstiftningen om handlingssekretess och reglerna om tystnadsplikt för personeri allmän tjänst. Förslag till regler av senast nämnt slag hade framlagts av denår tillkallade tystnadspliktskommittén (TK) i belänkandel (SOU 1975:102)Yttrandefrihet och tystnadsplikt. Vidsidan av de nämnda ändringarna i 2 kap. 1977/78:38 26 år1976 en omfattande partiell reform av det iryckfrihelsrättsliga regelsystemet (prop.1975/76:204, KU 1975/76:54, rskr 1975/76:394, KU 1976/77:1, rskr 1976/77:2, SFS1976:955). Ett av inslagen i denna reform utgjordes av nya regler om den s. k. meddelarfriheten,dvs. friheten att, oberoende av vad som annars gäller, lämna meddelanden t. ex.till en tidningsredaktion för att de skall offentliggöras i tryckt skrift. Dehittillsvarande grundlagsreglerna innebär bl. a. att meddelarfrihet inteföreligger fören offentlig funktionär i de fall då denne är underkastad tystnadspUktsom har föreskrivits i lag. Enligt i ämnet skall i frågaom såväl offentliga funktionärer som andra personer föreskrifter omtystnadsplikt i stället bryta igenom meddelarfriheten i de fall som anges i ensärskild lag. Förslag till en sådan lag återfinns i TK:s nämndabelänkande. Det har under arbetet inomjustitiedepartementet med den nya lagstiftningen om handlingssekretess ochtystnadsplikt befunnits lämpligt att ersätta sekretesslag och de mångautspridda regler om tystnadsplikt för offentliga funktionärer som åierfinns igällande rätt med en enda sekretesslag som reglerar både handlingssekretess ochtystnadsplikt. De särskilda lagreglerna om undantag från meddelarfriheten harockså ansetts böra få sin plats i den nya sekretesslagen. Med hänsyn till atten lagstiftning av nu nämnt lag i systematiskt hänseende skiljer sig ganskamycket såväl från gällande ordning som från kommilléförslagen har jag funnitdet påkallat att låta remissbehandla ett i promemorieform framlagt förslag lillny sekretesslag (Ds Ju 1977:1 och 11) innan en proposition i frågan föreläggsriksdagen. Till följd härav kan ny sekretesslagstiftning träda i kraft tidigastden . Med hänsyn till att de nyareglerna i 2 kap. TF i sak ligger mycket nära den hittillsvarande regleringenkan sekretesslag lill mycket slor del gälla också efter den 1 januari1978 fram till dess den nya sekretesslagstiftningen iräder i kraft. Vissa ändringarmåsle emellertid företas för att lag skall stå i överensstämmelse medde nya grundlagsreglerna. Av samma skäl måste ändringar göras i vissa lagar tillvilka lag hänvisar. Del är vidare nödvändigt att redan nu i lag angevilka undantag från meddelarfriheten som skall gälla fram lill dess att meradefinitiva bestämmelser i frågan kan träda i kraft. Det är hämtöver lämpligtatt redan i detta sammanhang tillgodose vissa särskilt angelägna sekreiessbehovgenom tillägg till sekretesslagens bestämmelser. Dessa tillägg avserstatistiksekretessen, sekretessen i skatteärenden och sekretess hosriksrevisionsverket. Vidare finns anledning att i sammanhanget ta upp fråganom upphävande av vissa sekretessbestämmelser. Prop.1977/78:38 27 2Förslagen till ändringar som föranleds av de nya reglerna i 2 kap. Deändringar i sekretesslagen som nödvändiggörs av de nya föreskrifterna i 2 kap. TFär av olika slag. Bestämmelseni 35 a S sekretesslagen om sekretess för vissa handlingar hos karolinskainstitutets nobelkommitté saknar stöd i den uppräkning av sekretessgrunder somfinns intagen i 2 kap. 2 S första stycket TF (jfr SOU 1975:22 s. 122 O-Paragrafen måste därför nu upphävas. Åtskilliga bestämmelser isekretesslagen uppfyller knappast kravet i 2 kap. 2 S andra stycket TF attbegränsningarna av rätlen all ta del av aUmänna handlingar skall anges noga.Det är f n. inte ovanligt att en myndighet har befogenhet att i fråga omhandlingar av visst slag fritt besluta om dessa skall vara sekretessbelagdaeller ej. är regleringen utformad på så sätt att det krävs ett särskiltbeslut för att sekretess skall gälla. I andra fall är sekretess huvudregel menmyndigheterna ges en formellt obegränsad rätt att besluta om undantag fråndenna. Vanligen är regler av denna senare typ utformade så att viss myndighelstillstånd krävs för utlämnande. Propositionsförslaget innebär i fråga om dé häravsedda bestämmelserna att rätten att skönsmässigt besluta om sekretess resp.undantag från sekretessen i princip försvinner och att det sekretesskyddadeområdet i stället normalt avgränsas med hjälp av skaderekvisit, dvs. krav attröjandet av en uppgift skall medföra viss skaderisk. Dessa rekvisit har i deflesta fall hämtats från det promemorieförslag till ny sekretesslag somjag harnämnt i det föregående. Ändringarav nu avsetl slag föreslås i fråga om 1 stycket (vissa regeringsprotokoll), 5 S (dagbok på fartyg), 6 S(handlingar som har samband med rättstvist där det allmänna är part), 9 S(handlingar angående utredningar m. ), 12 S Iredje stycket (vissa handlingarinom kriminalvården), 24 S (handlingar hos föriik-ningsman etc), 31 S samt 35 Slagen (1934:437) för riksbank (35 S ändrad senasl 1974:923)(handlingar i vissa ärenden hos ), 33 S (handlingar som hänför sig tillmyndighets upplåningsverksamhet), 34 S (handlingar i ärenden om förvärv,avyttrande eller upplåtelse av egendom etc), 35 S (handlingar som skallbegagnas vid förhandling för slutande av kollektivavtal etc.) samt 36 S(handlingar hos domstol). 1de fall där möjlighelen för myndighet att skönsmässigt lämna tillstånd till utlämnandeutmönstras och sekretessregeln i stället förses med ett skaderekvisit, måsteförebyggas att effekten blir att utlämnande i vissa fall ärtillåtet. För att möjliggöra utlämnande i samma utsträckning som enligt gällandeordning bör dispensregeln i 37 S sekretesslagen jämkas något. Iganska många paragrafer i sekretesslagen föreskrivs utlämnande "i de fall ochi den ordning regeringen bestämmer". Föreskrifter av denna och liknandetyp torde i regel innefatta både ett bemyndigande att meddela generellaföreskrifter i ämnet och en befogenhet att besluta om utlämnande i delsärskilda fallet. 1 den mån dessa regler utgör bemyndigande harmonierar de iregel mindre väl med 2 kap. 2 S andra styckei andra meningen TF, som 1977/78:38 28 slällerkrav på att gränserna för sekretessen skall vara i alll väsentligt uppdragna idelegationsregeln. 1 den mån dessa regler används som bemyndiganden bör de i göriigaste mångöras om lill direktverkande sekretessregler och förses med skaderekvisit.Denna metod föreslås komma till användning i 11 och 12 SS sekretesslagen. I defall där regler av nu berört slag inte utnyttjas som bemyndiganden torde någonändring inte vara påkallad i förevarande sammanhiing. Regelni 2 kap. 2 S andra stycket andra meningen TF innebär vidare att bemyndiganden tillannan myndighet än regeringen är möjliga. Sådana bemyndigandenmåste därför utmönstras. Det nu sagda berör 34 S sekretesslagen samt 12 S lagen(1963:197) om kriminalregisler (12 S ändrad senast 1975:13), 9S lagen (1963:94)om polisregister (9 S ändrad senast 1975:721) och 7 S lagen (1936:56) omsocialregister (7 S ändrad senasl 1961:190). 1 sekretesslagenförekommer som jag har nämnt inte sällan en konstruktion som innebär attden myndighet som enligt reglerna i TF har att pröva utlämnandefrågan inte fårlämna ut en handling ulan tUlstånd av en annan, särskill angiven myndighei.Denna konstruktion får anses stå i mindre god överensstämmelse med 2 kap. 14 stycket TF. Den bör därför i princip utmönstras ur alla de bestämmelserdär den f n. åierfinns. I de fall där det får anses vara av särskild betydelseatt en framslällning om utlämnande kommer under en särskild myndighets prövningbör i stället den möjlighet utnyttjas som öppnas i 2 kap. 14 S andra stycket TFatt i lag föreskriva att utlämnandefrågan i sin helhet skall prövas av en annanmyndighet än den som förvarar handlingen. De bestämmelser som här berörs är 1 styckei, 3 S andra stycket (vissa handlingar i utrikes ärenden), 5, 6 och9 SS, 12 a S (handlingar rörande vissa säkerhets- och bevakningsälgärder), 13 stycket (personuppgifter i personregister som avses i datalagen /1973:289,ändrad senast 1976:1114/), 31, 33 och 34 SS, 34 a S (handlingar som harinkommit lill eller upprättats hos något av statens affärsdrivande verk), 34 b S(handlingar som har inkommit till eller upprättats hos ) samt 35 och 36 SS- Metoden att lägga befogenheten att prövautlämnandefrågan hos en viss myndighet oavsett var handlingen förvaras föreslåskomma lill användning i 12 S försia slycket (), 13 stycket (datainspektionen), 35 S (resp. viss kommunalmyndighet) och 36 S- Också i det nu behandlade hänseendet ansluter sigpropositionsförslaget nära till vad som föreslås i depariementspromemorian. Även såvitt gällerregleringens tillämpningsområde boren anpassning ske till de nya reglerna i TF.1 likhet med vad som gäller i fråga om grundlagsregleringen bör sålundasekretesslagens myndighetsbegrepp bringas att överensstämma medregeringsformens. Därjämte bör liksom i TF föreskrivas att , allmäntkyrkomöte och beslutande församling vid Prop.1977/78:38 29 tillämpningenav lagen skall jämställas med myndighet. Vidare bör föreskrivas att TF:s ochsekretesslagens reglerom allmänna handlingar i princip skall gälla ocksåhandlingar hos vissa andra organ (jft prop. 1975/76:160 s. 135). Jag ålerkommertill denna fråga i specialmotiveringen till 43 S- Slutligenföreslås ett antal ändringar i sekretesslagen som har sin grund i att vissafrågor som lidigare helt och hållet har reglerals i TF nu till en del har förtsut ur grundtagen. Till denna grupp hör regler om prövning av fråga om utlämnandeav allmän handling samt vissa bestämmelser om besvär och om hemligstämpling.Dessa regler åierfinns i propositionsförslaget i tre nya paragrafer, 40 a-40 c SS,vilka i sak helt överensstämmer med motsvarande regler i promemorieförslaget.Bestämmelserna om besvär kompletteras med en ändring i 35 S förvaltningsprocesslagen(1971:291). Jagvill framhålla att den omständigheten att de här framlagda förslagen i ganskastor ulsträckning bygger på lösningar som återfinns i promemorieförslaget tillny sekretesslag inte skall uppfattas så att de ger uttryck för ställningstagandeni frågan hur en helt ny sekretesslagstiftning skall vara utformad i berördahänseenden. 3 Förslagentili övriga ändringar 1 sekretesslagen Statistiskacentralbyrån (SCB) har i skrivelser och den 28 juli 1977hemställt om vissa ändringar i reglerna om statistiksekretess i 16 Ssekretesslagen. Detärenligtmin mening angeläget att ändringar i 16 S redan nu genomförs i två av dehänseenden som berörs i SCB:s skrivelser. Det bör sålunda av lagtexten klartframgå att statistiksekretessen omfattar också sådana för statistik lämnadeuppgifter som ursprungligen har insamlats av en myndighet för annal ändamål änstatistikproduktion. Vidare bör sekretesskyddet, vilket f n. bara avseruppgifter om sådana enskilda personer, bolag eller andra enskilda samfällighetersom är angivna med namn eller annan identitetsbeteckning, utvidgas lill attomfatta alla uppgifter som kan hänföras till en viss enskild person etc. Meddenna utgångspunkt bör skydd införas också för s. k. krypteringsnycklar ochliknande handlingar vilkas ändamål är att skydda uppgifter som avses i 16 S motobehörig åtkomst. En regel härom bör tas in i en ny 16 a S- Deövriga frågor som behandlas i SCB:s skrivelser - en särskild regel om verkan avden berördes samtycke till utlämnande av uppgift samt föriängning avsekretesstiden för vissa uppgifter - är däremot av den arten att de bör tas uppförst i samband med frågan om införande av en hell ny sekretesslagstiftning. 4 1977/78. Prop.1977/78:38 30 Riksskatteverkethar i skrivelse hemställt att 17 S sekretesslagen måtteändras på så sätt att det klart framgår att skatt- och uppgiftsskyldigasräkenskapshandlingar m. m. som har överiämnals till eller omhändertagits avmyndighet för taxeringskoniroll åtnjuter sekretessskydd. Jag delar uppfattningenatt en lagändring av angiven innebörd snarasl bör komma till stånd. Det kaninte anses rimligt att handlingar av nämnt slag är offentliga i störreutsträckning än andra handlingar med uppgifter om enskilda skattskyldigasförhållanden. Ändringen bör göras genom ett tillägg till första stycket andrameningen av innebörd all sekretessen också avser handlingar som vid taxeringskonirollför granskning har omhändertagits av myndighei. OSKhar i sitt belänkande föreslagit att regeln i 17 S andra slyckel sekretesslagenom sekretess för förmögenhetslängd skall upphöra att gälla. Moiiveringen ärfrämst att sekretessen inle kan upprätthållas i praktiken. Det går nämligen iallmänhet att med ledning av debiteringslängden räkna fram en skattskyldigsförmögenhet (SOU 1975:22 s. 223 O- En enhällig remissopinion har tillstyrkt förslagel(prop. 1975/76:160 bil. 3 s. 93). Mot denna bakgrund föreslår jag att 17 stycket upphävs. Dethar i rättstillämpningen visat sig att revisionsrapporter som har upprättats avriksrevisionsverket angående affärs- och driftförhållandena hos de statligaaffärsdrivande verken inte kan hemlighållas trots att de handlingar medmotsvarande uppgifter som har kommit in till eller upprättats hos det verk varsverksamhet berörs är sekretessbelagda enligt 34 a S sekretesslagen. Del är enligt min meningangeläget att riksrevisionsverkel i sina revisionsrapporter kan ta in sådanauppgifter om de affärsdrivande verken som när de återfinns i verkens egnahandlingar medför att dessa blir sekretesskyddade enligt 34 a S- Jag föreslårdärför att det nu görs ett tUlägg till paragrafen av innebörd att handling somhar kommit in till eller upprättats hos och som angåraffärs- eller driftförhållanden hos något av statens affärsdrivande verk intefår lämnas ut förrän efter handlingens datum, om det kan antas altutlämnande skulle på bekostnad av den myndighet, vars affärs- ellerdriftförhållanden avses, gynna någon som driver likartad rörelse. Enligt8 S sekretesslagen gäller att hos myndighet upprättade handlingar i ärendeangående uppgörande av bl. a. ny eller ändrad stadsplan inle får 1977/78:38 31 lämnasut utan tillstånd av den handläggande myndigheten förrän förslag till stadsplanblivit tillgängligt för granskning. Beiräffande handlingar med beräkningar avfastighetsvärden kan sekretessen bestå även efter den tidpunkten. har i sittförslag inte tagit med någon motsvarighet till 8 S. a. anför kommittén attsekretessen strider mot kravet på offentlig debatt och att den inte kanupprätthållas effektivt mot alla (SOU 1975:22 s. 201). Remissinstanserna hargenomgående godtagit förslaget (prop. 1975/76:160 bil. 3 s. 175 O- Jag föreslårmed hänvisning till det anförda att 8 S upphävs. 4 Ansvar på TF:s område för brott mot tystnadsplikt Med meddelarfrihetavses det komplex av regler i TF och annan lag som innebär att det i vissutsträckning är möjligt att slraffritt lämna normalt sekretessbelagda uppgifterför publicering i tryckt skrift, radio eller TV. Denuvarande reglerna i TF innebär alt meddelande av uppgifter för publicering itryckt skrift i princip är straffritt (1 kap. 1 S tredje stycket TF). Vissaundantag från denna grundsats görs emellertid i 7 kap. 3 S- Av bestämmelsernadär framgår bl. a. att meddelande som innefattar någol av vissa särskilt allvariigabrott mot rikets säkerhet skall bestraffas enligt vanliga regler. Detsammagäller om en offentlig funktionär bryler mot en tystnadsplikt som ärfastslagen i samfällt stiftad lag enligt regeringsform eller i lagtillkommen med stöd av den nya regeringsformen. Också meddelande som består iutlämnande av allmän handling kan bestraftas. Bestämmelserna i 7 kap. 3 S avserockså det fallet att en offentlig funktionär bryter mot en tystnadsplikt avnyss nämnt slag genom att själv publicera en uppgift. Av iniresse i sammanhangetär också reglerna i 7 kap. 5 S TF om de tryckfrihetsbrott som betecknas somotillåtet offentliggörande. Dessa regler innebär i sin hittillsvarande lydelse bl.a.att ansvar kan utkrävas för offentliggörande av allmän, hemlig handling. Såvittgäller offentliggörande av uppgifier som omfattas av tystnadsplikt saknas däremoien sådan generell bestämmelse bortsett från vad som följer av 7 kap. 3 S TF.Ansvar kan här med stöd av 7 kap. 5 S utkrävas bara för offentliggörande avnågot som omfattas av en tystnadsplikt som grundar sig på förordnande avdomstol eller fömndersökningsledare i brottmål eller på myndighets förbehållvid utlämnande av hemlig handling. TFslår även i sin nya lydelse fast principen om meddelarfrihet (1 kap. 1 S iredjestycket). Också begränsningarna i meddelarfriheten ansluter sig nära lill vadsom gäller f n. En viktig förändring har emellertid gjorts såvitt gäller de meddelarfrihetsbrytandetystnadsplikterna. Enligt 7 kap. 3 S första styckei 3 är det möjligt att fällanågon till ansvar för att han i strid med en tystnadspliklsbestämmelse harlämnat en uppgift för publicering endast i de fall som anges i särskild lag.Detsamma skall gälla i fråga om den som, ulan att själv varapubliceringsansvarig, medverkar som författare, annan upphovs- 1977/78:38 32 maneller utgivare till framställning som har införts eller är avsedd att införas itryckt skrift. I den särskilda lagen kan tas in också regler som gäller förandra än oftentliga funktionärer. En generell förutsättning för att meddelarfrihetenskall brytas är att tystnadspliktsbrottet sker uppsåtligen. Fråganom ansvar för den som bryler mot en lystnadsplikt genom att själv publicera enuppgift kommer i fortsättningen att regleras i 7 kap. 5 S- Reglema i dennaparagraf innebär bl. a. att ansvar för brott mot tystnadsplikt som begås genomoffentliggörande av uppgifter i tryckt skrift skall kunna utkrävas om tystnadspliktenenligt den särskilda lag som avses i 7 kap. 3 S hör till dem som bryter igenom meddelarfriheten. Promemorieförslagettill ny sekretesslag innehåller som redan har nämnts en sådan reglering omundantag från meddelarfriheten som åsyftas i 7 kap. 3 och 5 SS TF.Bestämmelserna där (14 kap.) är utformade som hänvisningar till de aktuellasekretessreglerna, och de är därför till sitt sakliga innehåll i hög grad avhängigasåväl av dessa som av de allmänna regler om sekretessens innebörd ochomfattning som föreslås i promemorian. Somframgårav vad jag haranfört behövs en provisorisk reglering redan fr.o. Det skulle uppenbarligen vara en mycket omfattandearbetsuppgift att nu skapa en sådan reglering genom att på grundval av enjämförelse mellan sekretessreglerna i promemorian och de närmast motsvarande lystnadspliktsreglernai gällande rätt "översätta" 14 kap. i promemorieförslaget så att detpassar på nu rådande ordning. Med hänsyn till de skillnader som finns mellanpromemorieförslagets enhetliga och genomarbetade regelsystem och den heterogenaoch delvis svårtillgängliga tyslnadspliktsreglering som finns f. n. kan det isjälva verket ifrågasättas om ett sådant tillvägagångssätt över huvud taget ärmeningsfullt eller ens möjligt. Härtill kommer alt del knappasl är lämpligt attpå angivet sätt föregripa utgången av remissbehandlingen av promemorieförsläget. Jag förordar mot dennabakgrund att den provisoriska lagen utformas så att den i allt väsentligtbevarar det hittillsvarande rättsläget såvitt gäller tystnadspliktsföreskrifterbeslutade före lagens ikraftträdande men i fråga om lystnadspliklsföreskriftersom beslutas därefter kräver att dessa skall anges i den nya lagen för altgälla också mot massmedierna. Enklast åstadkoms detta med hjälp av enbestämmelse som säger att meddelarfrihet Inte föreligger när en tystnadspliktavser sådant som någon har erfarit i allmän tjänst eller under utövande avtjänsteplikt samt följerav samfällt stiftad lag eller av lag som har beslutatsmed stöd av den nya regeringsformen före den . En sådan regelträffar samma personkrets som motsvarande regel i 7 kap. 3 S TF. 1 anslutning tillvad som f. n. gäller enligt 7 kap. 5 S TF bör vidare gälla alt meddelarfrihetenskall brytas av tystnadsplikt som följer av förordnande av domstol ellerundersökningsledare i brottmål eller av myndighets förbehåll vid utlämnande avallmän handling som ej är tillgänglig för envar. Medhänsyn till den stora betydelse som reglerna om anonymitetsskydd har i massmedierättenfinns det vidare skäl att redan i den provisoriska lagen Prop.1977/78:38 33 göraundantag från meddelarfriheten förde nya tystnadsplikisregler i 3 kap. 3 S TFoch 9S radioansvarigheislagen (1966:756) som avser att skydda författares,meddelares och utgivares rätt till anonymilet. Vadsom nu har sagts om undantagfrån meddelarfriheten bör gälla också i fråga omotillåtet offentliggörande enligt 7 kap. 5 S 3 TF i dess nya lydelse. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättalsförslag till 1. lag om ändring i lagen(1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar, 2. lag om ändring i lagen(1934:437) för riksbank, 3. lag om ändring i lagen(1963:197) om allmänt kriminalregister, 4. lag om ändring i lagen(1965:94) om polisregister m. m., 5. lag om ändring i lagen(1936:56) om socialregisler, 6. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), 7. lag om ansvar påtryckfrihetsförordningens område för brott mot tystnadsplikt. Deunder 2 och 5 angivna förslagen har upprättats i samråd med cheferna förekonomi- och socialdepartementena. 6.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten attutbekomma allmänna handlingar Somredan har nämnls innebär förslaget i denna del alt den nuvarande konstruktioneni andra styckei med generell sekretess för alla där avsedda protokoll iregeringsärenden i förening med befogenhet för regeringen att efter fritt skönlämna ut sådana protokoll ersätts med en sekretessregel med skaderekvisit.