prop · G103104 · 1977-12-31 00:00:00 — Partiell tjänstledighet med C-avdrag bör dessutom i allmänhetmedges för tillsyn av barn . Om särskilda skäl föreligger, får deangivna åldersgränserna överskridas, - Ytteriigare anvisningar omdeltidsarbete bl, a. genom partiell tjänstledighet ges i cirkuläret (1970:384,omtryckt 1971:1030) om deltidsarbete, Budgetdepartementethar samlat in uppgifter från de statliga myndigheterna avseende budgetåret1976/77 om hur tjänstemännen inom del berörda området har utnyltjalmöjligheterna till ledighet för vård av barn. Uppställningen nedan ger enöversiktlig bild av hur möjligheterna har utnyttjats. 179 av 260 tillfrågademyndigheter har medtagits i sammanställningen. % av samtliga anställda % av samtliga anställda 1977/78:104 14 Somframgår av uppställningen utnyttjas möjligheterna lill ledighet i betydligtstörre utsträckning av kvinnor än av män. Detta gäller särskiltdeltidsledigheten. Av materialet framgår inle hur många anställda som har haftbarn i berörda åldrar. Det är därför inte möjligt att närmare analysera hur möjligheternatill ledighet har utnyitjats, 2.3Småbarnsföräldrars förvärvssituation m. m. 1slutet av fanns det ca 145 000 familjer med barn ,ca 295 000 med barn och ca 640 000 med barn yngre än åtta år.Antalet föräldrar med barn var ca I 200 000, Avsamtliga familjer med barn utgjorde enförälderfamiljema 10-15 9o,dvs, ca 70000. av ensamföräldrarna var kvinnor. Under perioden 1965-1976ökade enligt arbeiskraflsundersökningama antalet personer i arbetskraften, dvs.sysselsatta samt arbetslösa personer, med ca 400 000 personer eller från3,74milj.till 4,15 milj. personer. Hela denna ökning utgjordes av kvinnor. De ökade från1,38 milj. till 1,79 milj. Ar 1965 var bland de förvärvsarbetande ellerarbetssökande 200 000 kvinnor med barn . Motsvarande anlal år 1976var 365 000. Statistiskacentralbyrån genomförde en tilläggsundersökning lill arbels-kraftsundersökningeni . Enligt denna undersökning var antalet förvärvsarbetande föräldrarmed barn i förskoleåldern (barn t. o. m. ålder) 805 000. Av fädernaarbetade på heltid. Den vanligastefördelningen av förvärvsarbete hos tvåförälderfamiljermed barn i förskoleåldernvar en heltidsarbetande far och en heltids- eller deltidsarbetande mor. Del varfier mödrar som arbetade deltid än heltid. 1 drygt en femtedel av ivåförälderfamiljernaarbetade båda föräldrarna på heltid, I enförälderfamiljema arbetade av föräldrarna på heltid. Det innebär att ca 45 000 ensamstående föräldrarmed barn arbetade heltid. Enligtarbetskraftsundersökningen uppgick det totala antaletkvinnor med barn till ca 580 000, Av dessa kvinnorförvärvsarbetade på heltid, 27 96 mellan , kortareän och inte alls. Avföljande tabell framgår hur kvinnornas förvärvsarbete fördelas med hänsyn tillbarnantal och yngsta barnels ålder. Anlaloch andel föivämsarbetande kyinner med barn fördelade efter barnantal ochyngsta barnets ålder 3 barn el. Avtabellen framgår bl, a, att av samtliga kvinnor med barn förvärvsarbetarca 187 500 eller . Motsvarande procenttal för samtliga kvinnor med barnunder är ca 73,0 96, Förvärvsfrekvensen ökar således med det yngstabarnets ålder. Vidare framgår att av kvinnor med ett barn är 74,9 96förvärvsarbetande, medan motsvarande siffror för kvinnor med två barn är 60,896 och för kvinnor med tre eller fler barn . 1 samtliga nu angivna fallär yngsta barnet . Förvärvsfrekvensen sjunker således med stigandebarnantal. Avarbetskraflsundersökningen framgår alt av de föräldrar med barn iförskoleåldern som var heltidsarbetande hade 65 96 arbetstiden förlagd lill dagtidunder vardagar medan 35 96 hade en annan föriäggning av arbetstiden. 36 000eller 14 96 av de förvärvsarbetande mödrarna i tvåföräl-derfamiljer arbetademed förskjuten arbetstid medan 50 000 eller 19 96 arbetade i skiftarbete (inkl,turlistetider). Motsvarande siffror för heltidsarbetande fäder var 42 000eller med förskjuten arbetstid och 64 000 eller 14 96 med skiftarbete. Arbetsgruppenkonstaterar inledningsvis att längden av föräldrarnas totala arbetstid - dvs,arbetstiden och liden för resor till och från arbetet - i många fall medför allvariigaproblem. Föräldrarna orkar och hinner inte ägna sig åt barnen i denutsträckning som är önskvärd. Enligtarbetsgruppens undersökningar, vilka har haft sin utgångspunkt i material somhar tagits fram av familjestödsutredningen (S 1974:1) under vinterhalvåret1974/75, var vistelsetiderna inom barnomsorgen minst fördrygt hälften av barnen. Barnen i familjedaghem hade totalt något längrevistelsetider än barnen i daghem. Prop.1977/78:104 16 föräldrarhade betydligt längre vistelsetider än barn med två föräldrar, I båda familjetypernahade de minsta barnen de längsta vistelsetiderna. Genomföräldraförsäkringen och den därtill knutna rätten till föräldraledighet harföräldrarna fått möjlighet att helt eller delvis minska sinarbetstid. Olika former av föräldraledighet ger dem möjligheter till mera lidför en meningsfull samvaro med barnen, om rätl lill föräldraledighetinnebär förutom rätten lill ledighet också en rätl alt återgå till förvärvsarbetei samma omfattning som före ledigheten. Denna rätt är enligt arbetsgruppensmening av särskild betydelse för de grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Vissagrupper i samhället har mera långtgående möjligheter all med bibehållenanställningstrygghet erhålla ledighet för vård av barn än som följer av lagenom rätt till föräldraledighet. Sålunda gäller för offentligt anställda på delstatligt lönereglerade området särskilda föreskrifter om tjänstledighet för vårdav barn. Enligt dessa regler beviljas tjänstledighet för vård av barn i allmänhetfram till dess barnet är . Vidare beviljas i allmänhetpartiell tjänstledighet för tillsyn av barn . Ävenför andra grupper än föräldrar innebär enligt arbetsgruppens mening arbetstidenslängd åtskilliga och svåra problem, 1 samhällsdebatten har diskuterats möjligheternaall införa sex limmars arbetsdag för alla. En sådan reform har emellertid avsamhällsekonomiska skäl inle anseiis kunna genomföras , 1avvaktan på alt en allmän arbetstidsförkortning kan genomföras är det enligtarbetsgruppens mening angeläget att tillgodose barnfamiljernas dokumenteradebehov av ytterligare rätt till ledighet. Utifrånredovisad statistik konstaterar arbetsgruppen alt en betydande andel av dekvinnor som har småbarn antingen är hemma eller förvärvsarbetar dellid. Dettakan enligt arbetsgruppens mening bero på fiera faktorer. En faktor kan vara allde önskar få mer tid med barnen än vad ett heltidsarbete medger. Vissa kandärigenom tvingas helt avstå från arbete. Andra kan tvingas atl la en fastdeltidsanställning trots att behovet av en förkortning av arbetstiden endast ärtemporärt. Möjligheten till helledighet eller förkortad arbetstid utöver vad som föreskrivs i gällandelagregler blir beroende på arbetsgivarens inställning. Detta innebär atl denanställde kan tvingas byta arbetsplats och kanske även yrke föratt faenarbetstid som ger möjlighet till ökad samvaro med barnet. En utvidgning av dennu gällande rätten lill ledighet, förenad med rätt att återgå i förvärvsarbetei samma utsträckning som före ledigheten, skulle därför enligt arbetsgruppensmening vara av stor betydelse för många föräldrar. Därigenom skulle också detidigare nämnda negativa verkningarna av föräldrarnas totala arbetstid, dvs,arbetstiden och tiden för resorna till och från arbetet, minska och barnenslånga dagliga vistelsetider i daghem och familjedaghem kunna nedbringas, Vidareskulle statsmakternas ställningstagande kunna medverka lill att även fädernaanpassar sin arbetstid så att de Prop.1977/78:104 17 fårlid att umgås med sina barn. Detta skulle enligt arbetsgruppen även kunna ökaförutsättningarna för föräldrar att verkligen dela på ansvaret för hem ochbarn, vilket är väsentligt för barnen, anser det likaledes i hög gradönskvärt att fä lill stånd en utjämning på arbetsmarknaden så att deltidsarbeteinte är så koncentrerat till kvinnor som är fallet. Arbetsgruppenföreslår mot denna bakgrund att föräldrar ges rätt att för vård av barn avkortaarbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid fram till dess barnet harfyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat sitt förstaskolår. Föräldrar föreslås vidare få rätt att vara helt lediga för sammaändamål de har barn under . Rätten tillledighet föreslås - liksom annan lagfäst rätt till ledighet - bli friståendefrån gällande ersättningsregler, dvs, för föräldraledigheternas del föräldraförsäkringeni 4 kap, AFL, 3.2Den närmare utformningen av arbetsgruppens förslag Rättentill ledighet för vård av barn bör enligt arbetsgruppens mening omfatla såvälhel ledighet som deltidsledighet, i bägge fallen med bevarad anställningstrygghet.Rätten till hel ledighet i samband med all föräldrapenning tas ut kommerenligt de från gällande reglema vanligtvis att upphöra dåbarnet är sex alternativt . Vid en utvidgning av rätten till helledighet finner arbetsgruppen atl det är lämpligt alt anknyta lill den i detstatliga cirkuläret angivna åldersgränsen . Denna ledighetbör enligl arbetsgruppens mening vara fristående från ersättningsreglerna iföräldraförsäkringen, Hämtöver bör förälder ha rätl till hel ledighet under tiddå föräldrapenning i samband med barns födelse eller särskild föräldrapenningutgår, dvs, bl, a, under tid före barns födelse samt i de fall då ersättningutgår för vård av barn vars ålder överstiger , 1fråga om rätt till deltidsledighet kommer från den huvudsakligenatt gälla att sådan ledighet tillkommer förälder genom förkortning av dendagliga arbetstiden lill hälften eller till tre fjärdedelar av normal arbetstidunder lid då särskild föräldrapenning utgår. Detta kommer vanligtvis atlinnebära alt en förälder kan förkorta arbetstiden till hälften under sammanlagthögst eller till tre fjärdedelar under sammanlagt högst sexmånader fram till dess barnet fyllt eller till den senare tidpunkt dåbarnet har avslutat sitt första skolår. Den beslutade rätten attunder förkorta arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid -dvs, att ge föräldrar rätt till normalt sex timmars arbetsdag - är avsedd attge möjlighet till en mera meningsfull samvaro mellan barn och föräldrar. Ensådan förkortning av arbetstiden innebär vidare alt barns alltför långa dagligavistelselider i daghem och 2 1977/78. Prop.1977/78:104 18 Det är enligt arbetsgruppens mening angeläget all rätten tillförkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid utvidgas tillatt gälla och under det första skolåret. Detär uppenbart att problem kan uppstå på en del arbetsplatser i samband med atten viss grupp får rätt till förkortad arbetstid. Dessa problem bör emellertidkunna lösas under medverkan av arbetsmarknadens organisationer. Problemen ärenligtarbetsgruppens mening inte annorlunda än de som kan uppkomma vid annan ledighetoch frånvaro såsom i samband med studieledighel, ledighet för fackligverksamhet, delpension m, m. Enligtarbetsgruppens mening väger intresset av en meningsfull samvaro mellan barn ochföräldrar tyngre än de eventuella negativa verkningar som en förkortning avarbetstiden skulle kunna få på arbetsmarknaden. Mot bakgrund härav föreslårarbetsgruppen alt föräldrar ges en utvidgad rätt att förkorta arbetstiden tilltre fjärdedelar av normal arbetstid. För atl få en enhetlig åldersgränsföreslås att den fristående rätten till deltidsledighet skall kunna utnyttjasunder som den särskilda föräldrapenningen, dvs, från barnelsfödelse fram till dess barnet uppnått eller därefter avslutat detförsta skolåret, 1 likhet med vad som föreslås i fråga om hel ledighet föreslårarbetsgruppen att rätten lill deltidsledighet görs fristående frånföräldraförsäkringens ersättningsregler. Förälderskall dessutom ha rätt tillhalvtidsledighet under tid då föräldrapenning eller särskild föräldrapenningkan ulgå för sådan ledighet. 3.2.2Ledighetens uppdelning på perioder Helledighet kommer enligl de regler som gäller fr. o. m. attutgå i samband med barns födelse. Härefter skall särskildföräldrapenning i samband med hel ledighet kunna tas ut under en och en halvmånad av varje förälder. Genom arbetsgruppens förslag kan helledighetenutsträckas att gälla så länge en familj har barn under ett och ett halvt år.Denna fristående rätt till ledighet ger föräldrarna en möjlighet alt föriängaden tidl de kan vara hemma och vårda barn med bibehållen rätt atl återgå till sinanställning. Den tid som föräldrarna önskar vara hemma i samband med barnsfödelse är naturiiglvis mycket varierande. Båda föräldrarna är i sin egenskap avarbetstagare berättigade lill ledighet och kan härigenom avlösa varandra ivården av barnet eller vara lediga . Möjlighet bör därför finnas förföräldrarna att efter egen bedömning besluta om hur de själva önskarvårda barnet på innan de återgår lill förvärvsarbete. Föräldrarnas behov avkortare perioder av hel ledighet är enligt arbetsgruppens bedömningtillgodosett genom nuvarande räll lill ledighet för tillfällig vård av barn.Den föreslagna fristående rätten till hel ledighet skall betraktas som ellkomplement lill de sex månaderna i samband med barns Prop.1977/78:104 19 födelse.Uttaget av den utvidgade helledigheten föreslås därför i likhet med den nu gällandeledigheten begränsat till ett visst antal perioder. Denföreslagna fristående rätten till förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelarskall tillgodose föräldrars och barns behov av ökad daglig samvaro och minskabarns långa dagliga vistelsetider i daghem och familjedaghem. Det framstårdärför enligt arbetsgruppens mening inte som något förstahandsiniresse förfamiljen att ledigheten tas ut i många, korta tidsperioder. Den utvidgaderätten lill arbetstidsförkortning kan skapa planeringsproblem påarbetsplatserna, om den leder till många och ofta återkommande skiften iarbetstiderna. För att begränsa de problem som kan uppstå på arbetsplatsernadiskuterar arbetsgruppen vissa regler för uttaget av deltidsledighet. En metodär alt föreskriva viss minsta tid för dellidsledighel. Härigenom blirförändringarna på arbetsplatserna inle av alltför kortvarig karaktär. Vidareunderstryker en sådan regel att huvudsyftet med deltidsledigheten främst ärall kontinuerligt låta föräldrar och barn få mer tid tillsammans. En annanmetod är alt i likhet med vad som gäller endast tillåla en uppdelning avledigheten på ett visst anlal perioder. Ett tredje sätt att reglera uttaget av dellidsledighelär alt kräva alt arbetstagare, som vill utnyttja sin rätt alt förkortaarbetstiden, anmäler detla till arbetsgivaren en viss längre lid föreledighetens början. Viden avvägning mellan de olika metoderna för att reglera uttaget av deltidsledighet,och med särskilt beaktande av intresset alt skapa så enkla regler som möjligt,föreslår arbetsgruppen att deltidsledigheten i likhet med hel ledighet endastskall få las ul under ett visst begränsat antal perioder . Rättenatt dela upp ledigheten på visst anlal perioder börenligt arbetsgruppensmening vara densamma oberoende av om ledigheten tas ut som hel, halv ellerfjärdedelsledighet. Antalet perioder bör inte heller vara beroende av omarbetstagaren uppbär ersättning från föräldraförsäkringen för ledigheten. Varjearbetstagare kommer fr. o. m. atl kunna dela upp föräldraledigheteni samband med barns födelse på två perioder och ledigheten i samband med densärskilda föräldrapenningen på ytteriigare två perioder. Arbetsgruppens förslaginnebäratt helledigheten utvidgas från sex till i allt fall 18 månader och alt fjärdedelsledighelenskall omfatla hela den rid en förälder har barn . Med hänsynhärtill föreslår arbetsgruppen atl en uppdelning får göras på två perioder perkalenderår och att detta skall gälla för all ledighet, Enligtgällande regler har den arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet isamband med barns födelse skyldighet att anmäla detta lill arbetsgivaren enmånad före ledighetens början. För ledighet i samband med tillfällig vård avbarn är underrällelsetiden ; beror den på sjukdom Prop.1977/78:104 20 gälleröver huvud inte någon underrättelsetid. Ledigheten utsträcks enligt arbetsgmppensförslag atl gälla under lång lid och ledigheten skall även kunna delas upp itvå perioder per kalenderår. Detla kan enligt arbetsgruppens mening medförakrav på längre planeringstid än tidigare på arbetsplatserna. För att erforderiigaåtgärder skall kunna företas av arbetsgivaren inför den begärda ledighetenföreslås därför att arbetstagaren anmäler behovet av ledighet. Enrelativt lång underräiielseiid torde vara särskilt nödvändig vid längre ledighelsperioderoch då i synnerhet vid deltidsledighet. Under denna lid skall bl. a,vikariatsfrågor och eventuella omplaceringsfrågor lösas. Därvid kanförhandlingar enligt medbestämmandelagen vara påkallade. Vidbestämmande av underrätlelseiidens längd får enligt arbetsgruppen en avvägninggöras mellan en förälders behov av att med relativt kort varsel kunna fåledighet, då behovet av sådan inte har kunnat förutses lång lid i förväg, ochdel behov som kan finnas på arbetsplatsen av en god planering inför ledigheten. Enligtarbetsgruppens mening bör underrällelsetiden bli längre än som gäller. Skältalar för alt underrällelsetiden borde utsträckas . Medhänsyn till alt den nuvarande underrättelsetiden endast är en månad och då omfattningenoch behovet av de åigärder som kan erfordras inför ledigheten är svåra attförutse föreslår arbetsgruppen t, v, den lösningen alt anmälan om ledighetskall ske senast före begärd ledighet. Enligtnuvarande regler finns ett undantag från underrätlelsefrislen av en månad,nämligen om behov av ledighet i samband med barns födelse eller adoptionföranleds av sjukdom hos den andre föräldern eller annan omständighet somarbetstagaren inte har kunnat råda över. Denna undantagsregel får enligtarbetsgruppens mening ökad betydelse då underrättelse-tiden förlängs och börföljaktligen vara kvar. Möjlighet lill ledighet bör också finnas i vissa andrafall då det är uppenbart att föräldern inte har kunnat iaktta underrättelsetidenpå . De ytterligare fall som arbetsgruppen åsyftar är främst sådanasom har samband med plötsliga förändringar i barntillsynen och där föräldrarsbehov av ledighet inte kan tillgodoses inom ramen för ledighet för tillfälligvård av barn. Enligtgällande regler har en arbetstagare rätt att avbryta påbörjad ledighet. Harledigheten varit avsedd atl pågå än en månad, är arbetsgivaren dock inleskyldig att låta arbetstagaren återgå i arbele tidigare än en månad efler detatt han har underrättats därom. Arbetsgruppen föreslår ingen ändring i dessaregler. Ledighetenbör enligt arbetsgruppens mening i likhet med vad som gäller förläggas tilldag eller period av dagar som arbetstagaren begär. Prop.1977/78:104 21 tillgodoseförslagets syfte att mera varaktigt låta föräldrar och barn få tid tillsammansliksom alt nedbringa de långa dagliga vistelsetiderna i daghem ochfamiljedaghem föreslår arbetsgmppen att deltidsledighet dock normalt skall spridasöver arbetsveckans samtliga dagar, Ilikhet med vad som kommer att gälla i motsvarande fall fr, o, m, den 1 januari1978 börenligt arbetsgruppens mening frågan om deltidsledighetens föriäggningunder dagen och andra med ledigheten sammanhängande frågor lösas genomöverenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetslagaren eller genomförhandlingar enligt medbestämmandelagen. Enligt arbetsgruppens mening skulleemellertid rätten till dellidsledighel i vissa fall bli illusorisk om arbetstagarengenom arbetsgivarens bestämmande måste ta ul ledigheten t, ex, mitt underarbetsdagen. Arbetsgruppen föreslår därför att arbetsgivaren inte ulanarbetstagarens samtycke skall kunna föriägga ledigheten till annan tid änarbetsdagens början eller slut, Deav arbetsgruppen föreslagna reglerna om en utvidgad rätl till föräldraledighetföreslås i likhet med nu gällande regler i allt väsentligt bli tvingande. Föratt underiätta en anpassning av reglerna till särskilda branscher, arbetsplatseroch arbetslagargrupper föreslår arbetsgruppen att vissa av lagreglerna görsdispositiva på så sätt att avvikelser får göras med stöd av kollektivavtal somträffas på förbundsnivå. De bestämmelser som på så sätt föreslås bli disposilivaär reglerna om underrättelsetid i samband med begäran om ledighet samt omarbetstagarens skyldighet att till arbetsgivaren anmäla att han vill avbrytapåbörjad ledighet och den tid efter vilken arbetstagaren efler sådan anmälanhar rätt alt återgå i arbete. Arbetsgruppenföreslår att den nuvarande lagens regler om skydd mot uppsägning, avskedandeoch försämring av anställningsförmåner och arbetsförhållanden behålls. Rättentill ledighet föreslås bli mer omfattande än i den nuvarande lagen om rätt tillföräldraledighet samt i alll väsenlligl fristående från föräldraförsäkringensersättningsregler. Arbetsgruppen föreslår därför att den nuvarande lagen omrätt lill föräldraledighet upphävs och ersätts med en ny lag om rätl tillledighet för vård av barn m.m. Den nya lagen föreslås träda i kraft den Ijanuari 1979. Arbetsgruppensförslag om en utvidgad rätt till ledighet för vård av barn har tillstyrktseller lämnats utan erinran av Kommunförbundei, Landstingsförbun- 1977/78:104 22 det,/SR, postverket, , arbetarskyddsslyrelsen, ,siatens avlalsverk, , länsstyrelserna i , ,samt , KFO, och Fredrika-Bremer-Förbundet. Kommunförbundeioch Landsiingsförbundei påpekar att del behövs åigärder inom familjepolitikenför alt öka den tid som föräldrar och barn kan vara tillsammans. En förkortadarbetstid är därför en angelägen reform. Liknande synpunkter framförs bl. a. avskolöverstyrelsen och i och . Arbeiarskyddsslyrelsenseren vidgad rätl till ledighet för vård av barn och möjligheterna förföräldrarna atl därigenom (k lugnare förhållanden som en positiv förändring urarbetarskyddssynpunkt, Socialsiyrelsenkonstaterar atl förslaget ulgör en etapp i riktning mot en lösning av angelägnabehov samt att ökade möjligheter till hel- och dellidsledighel även innebär enökad trygghet för barnfamiljerna. påpekar dock att även andrafaktorer påverkar föräldrarnas situation; härvid är utbyggnaden av barnomsorgenden viktigaste åtgärden för att stödja barnfamiljerna. Televerketanför att förslaget inle kommerati medföra någon förändring för verket,eftersom verkets tjänstemän har förmåner motsvarande de nu föreslagna. /"CO ställer sigbakom förslagets grundläggande principer om utvidgad rätt till ledighet förvård av barn och anser att en rätt till partiell förkortning av arbetstideninnebären viktig rättighet förden anställde. TCO förordar dock atl de arbetsmarknadsmässigakonsekvenserna av förslaget ulreds ytteriigare och att en arbetsgrupp medrepresentanter från bl. a. arbetsmarknadens parter överarbetar förslaget ochbevakar utfallet av de nya bestämmelserna. Liknande synpunkter framförs av SHIO.Även överbefälhavaren anser att förslaget bör ytteriigare bearbetas och anförsom skäl härför atl förslaget kan medföra bl. a. ökat krav på att anställavikarie, ökat övertidsuttag och konflikt med av stalsmaklema föreskrivnapersonalminskningsmål. Statens personclnämndkonstaterar att det redan finns en mångfald regler om ledighet, ersättningar,jämställdhet, utbyggd samhällsplanering, omsorgsålgärder m, m, för attföräldrar skall kunna delta i arbets- och samhällsl i v och förordar därför enadministrativ översyn som kan ge underiag lill ett samlat politiskl beslut. Förslaget har avstyrktsav SAF, LO och . SAF,som har förståelse för ambitionen bakom förslaget och för de problem mångaföräldrar har att förena förvärvsarbete med barnomsorg, anför som skäl för sittavstyrkande bl, a, all en daglig arbetstidsförkortning för en så stor grupp somavses i förslaget särskilt för de mindre förelagen kommer alt medföraoöverstigliga problem med bl, a, produktionsminskning till följd. Föreningenförklarar sig dock beredd att verka för andra lösningar. Enlösning sorn föreslås är all SAF utfärdar en rekommendation till de Prop.1977/78:104 23