prop · G103131 · 1977-12-31 00:00:00 — omstöd till små vattenkraftverk, m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om ekonomiskt stöd till små vattenkraftverk.Stöd föreslås kunna utgå för åtgärder som syftar till att vidmakthålla, ökaeller få till stånd elproduktion i kraftverk med en effekt av 1 500 kW ellerlägre. I propositionen föreslås att ytterligare 15 milj. kr. anvisas underanslaget Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. för budgetåret1978/79 dels för stöd till nyssnämnda åtgärder, dels för att underlättaframtagandet av ny teknik för små vattenkraftverk. Anslaget föreslås därmeduppgå till sammanlagt 310 milj. kr. för nästa budgetår. Ipropositionen föreslås också vissa ändringar av grunderna för bidrag till energibesparandeåtgärder inom näringslivet. Förslagen innebär i huvudsak att bidrag kan utgåför framtagande av prototyper eller demonstrationsanläggningar m. m. som ärinriktade på användning av annat bränsle än olja. 1 1977/78.1 saml. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , . Propositionom stöd till små vattenkraftverk, m. m. Regeringenuppdrog åt statens industriverk att utreda frågor rörande småvattenkraftverk. Uppdraget irmefattade en översiktlig inventering av devattenkraftresurser som kan utnyttjas i vattenkraftverk med en effekt av 2 000kW eller lägre och en redovisning av de hinder som föreligger mot att nämndavattenkraftresurser utnyttjas. Verket skulle vidare lämna förslag till åtgärderför att undanröja dessa hinder. Industriverketredovisade resultatet av sitt utredningsarbete i rapporten (SINDPM 1977: 13) Små vattenkraftverk. Efterremiss har yttranden över rapporten avgetts av vattenöverdomstolen, Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, kammarkollegiet,, , lantbruksstyrelsen, ,, överstyrelsen för ekonomiskt försvar,, statens planverk, , styrelsenför teknisk utveckling, domänverket, ,statens ström, länsstyrelsema i ,, och , fuUmäktige i riksbanken.Ingenjörsvetenskapsakademien, i , . eldistributörerna REL, ,. , , , , hantverks- ochindustriorganisation, AB Vattenbyggnadsbyrån och Älvräddarnas samorganisation. Fleraav remissinstanserna har bifogat yttranden från olika lokala och regionalaorgan m. fl. Vidarehar skrivelser inkommit från ett antal företag och kommuner. 2 Vissaförfattningsbestämmelser om stöd på energiområdet Enligtförordningen (1975: 422) om statsbidrag till energibesparande åtgärder inomnäringslivet m. m. (omtryckt 1977: 388) lämnas bidrag för sådana åtgärder vidföretag som avser förekommande verksamhet eller befintlig byggnad och somsyftar till bättre hushållning med energi eller användning av annat bränsle änolja. Bidrag utgår med högst av kostnaderna för åtgärden. Vidare lämnasbidrag för framtagande av prototyper och demonstrationsanläggningar som ärinriktade på effektivare energianvändning inom industrin eller inom transportoch samfärdsel, på återvinning av energikrävande varor eller på återvinning avenergi ur avfall samt för framtagande av anläggningar för energiproduktion sominnebär tillämpning av teknik som kan antagas komma att bli lönsam. Sistnämndabidrag utgår med högst av kostnaderna för åtgärden. Bidragtill prototyper och demonstrationsanläggningar lämnas endast för åtgärd somsyftar till att föra ut ny teknik i praktisk tiUämpning eller att utnyttja kändteknik i nytt sammanhang. Tekniska förbättringar inom konventionellenergiproduktion omfattas inte av stödet. Projekt som avser exempelvis uppförande,ombyggnad m. m. av vattenkraftverk är således normalt inte bidragsberättigade. Bidragenadministreras av statens industriverk. Reglerna i förordningen(1959: 369) om statUgt stöd åt landsbygdens elförsörjning (omtryckt 1977: 348)och i kungörelsen (1919: 787) med allmänna bestämmelser för lån frånvattenkraftslånefonden (ändrad : 574) innebär vissa möjligheter atterhålla ekonomiskt stöd för investeringar i små vattenkraftverk. Enligt denförstnämnda författningen kan sålunda stöd utgå till eldistributionsföretagför bl. a. nyanläggning av lokal anläggning för alstrande av energi. Stödetutgår i form av dels bidrag dels garanti för lån. Beslut om stöd fattas avstatens industriverk. Enligt den sistnämnda författningen kan menighet, bolag,förening eller enskild beviljas lån för bl. a. vissa mindre lokalavattenkraftanläggningar. Fråga om lån avgörs av regeringen sedanindustriverket har berett ärendet. 3 Lämnadebidrag m. m. Genombeslut beviljade regeringen bidrag enligt förordningen omstatsbidrag tUl energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. för ettutvecklingsprojekt i Svenska kraftverksföreningens ut- 1977/78:131 4 vecklingsavdelnings(VÄST) regi. Projektet syftar tiU att utreda möjligheterna att sänkakostnaderna för att bygga och driva små vattenkraftverk genom standardisering,mekanisering och automatisering. Bidraget avser framför allt att täcka en delav kostnaderna för ett antal prototyp-anläggningar och uppgår enligt beslutettill av kostnadema för dessa anläggningars mekaniska och elektriska utmstning. 1samarbete med bl. a. den tiUverkande industrin har VÄST tagit fram förenkladoch standardiserad utrustning avseende kraftverk med en effekt av 1001 500 kW.Inom ramen för utvecklingsarbetet har sex prototypanläggningar uppförts för attpröva den nya tekniken. Sammanlagt har ca 4 milj. kr. utgått i bidrag fördessa anläggningar. Anläggningarna har varit i drift omkring . ingår att ta fram ett enhetligt upphandlingsprogram förnämnda utrustning. Desex anläggningarna har uppförts på olika ställen i landet av skilda företag.Anläggningarnas effekt varierar mellan 310 kW och 1 800 kW och kostnaden per kWför investeringarna i anläggningarna varierar mellan . och ,utan hänsyn tagen till lämnade bidrag. Desex projekten omfattar restaurering av nedlagt kraftverk, komplettering med nyutrustning i befintligt kraftverk, renovering och nyanläggning av kraftverk. Enarbetsgrupp för frågor om små vattenkraftverk inom VÄST har i oktober 1977redovisat resultatet av sitt arbete i rapporten . Irapporten lämnas bl. a. en teknisk beskrivning av prototypanläggningarna och redovisaserfarenheter av deras drift samt kostnaderna för dem. Det konstateras attinvesteringar i små vattenkraftverk i många fall är olönsamma trotsstandardisering och förenkling. Irapporten uttalas därför att statliga bidrag bör lämnas för att stimulera tillinvesteringar i små vattenkraftverk. Bidragen bör kompletteras medfinansieringsstöd. Irapporten redovisas förslag till ett bidragssystem för investeringar i småvattenkraftverk. Systemet innebär att bidrag utgår av den kostnad perkW som överstiger . Bidrag föreslås utgå med högst /kW ochendast under förutsättning att utnyttjningstiden för den installerade effektenär 3 . 4 Statens industriverks rapport framhåUer att har goda förutsättningar för produktion avvattenkraft och att vattenkraften därför länge har varit den dominerandeenergikällan för produktion av elektrisk energi i vårt land. Vattenkraften harframför allt byggts ut . Prop.1977/78:131 5 medatt stora kraftverk har uppförts har många små s. k. bygdekraftverk byggts i demindre vattendragen för att förse den omgivande bygden med elektrisk energi. Teknikenatt bygga och driva stora vattenkraftverk och att överföra elenergi över långasträckor har utvecklats alltmer vilket har medfört att prisetpå elenergi har kunnat hållas lågt. Tekniken att bygga och driva små vattenkraftverkhar däremot inte utvecklats i samma utsträckning. Elenergi tiUhandahålls därförnumera ofta till priser som är lägre än kostnaden för att producera el i ettlitet vattenkraftverk. Värdet av elkraftfen från de små vattenkraftverken hardärför ofta inte räckt till för att täcka kostnaderna för förnyelse ochunderhåll av dessa verk. Detta har lett till att många små vattenkraftverk harlagts ner, särskilt . Enfullständig inventering av de vattenkraftresurser som kan utnyttjas ivattenkraftverk med en effekt av 2 000 kW eller lägre saknas. Med utgångspunkti tillgängligt material har industriverket bedömt den ungefärliga omfattningenav den effekt och kraftproduktion som är möjlig att uppnå i vattenkraftverk meden effekt av 2 000 kW eller lägre. Verket uppskattar attknappt kan produceras i 900 å 1 000 vattenkraftverk inomeffektområdet 1001 500 kW med en sammanlagd effekt av 400500 MW. Uppgifternaavser dels sådana kraftverk som är i drift, dels sådana som är nedlagda. Avrapporten framgår att 600 ä 700 av kraftverken är i drift. Dessa har ensammanlagd effekt av ca 250 MW och producerar ca elenergi . Avdessa kraftverk beräknas knappt 100 verk med en sammanlagd effekt av 50 MW ochen produktion av ca vara i behov äv omedelbar upprustning.Merparten av övriga kraftverk som är i drift väntas enligt industriverket blinedlagda av om inga särskilda åtgärder vidtas. Om redannedlagda kraftverk restaureras och åter sätts i drift beräknas de sammanlagt fåen effekt av ca 200 MW och en elenergi-produktion av knappt . I kraftverk med en effektav 1 5002 000 kW kan enligt industriverkets bedömning sammanlagt ca perår produceras i de ca 40 verk som är i drift. Antalet nedlagda verk i dennastorleksgrupp bedömer industriverket vara litet. I kraftverk med en effektunder 100 kW kan slutligen enligt industriverkets bedömning ca per årproduceras, varav hälften i verk som är i drift. I mångamindre vattendrag finns dammar som har utnyttjats i samband med t. ex. sågar och kvarnar som har drivhs med vattenkraft. II TWh(terawattimme) = 1 000 milj. kilowattimmar. If 1977/78.1 saml. 1977/78:131 6 Industriverketbedömer att utöver nämnda produktionstal ca 0,10,kanproduceras om dessa dammar sätts i stånd och kompletteras med utrustning förelproduktion. Effektema vid dessa anläggningar torde i de flesta fall kommaatt understiga 100 kW. En avgörande förutsättning för en sådan kraftproduktionar enligt verket att en enkel och standardiserad typ av aggregat för kraftverkmed låg effekt tas fram. Sammanlagttorde enligt industriverket ca drygt kunna produceras ivattenkraftverk med en effekt av 2 000 kW eller lägre. Av denna möjUgaproduktion avser drygt hälften verk som är i drift. HärtUI kommer den kraft somkan utvinnas i små vattenkraftverk vid outbyggda fall. Industriverketframhåller slutligen att en bättre kännedom om möjligheterna att producera eli småkraftverk skulle vara av värde. Verketerinrar om att en arbetsgrupp inom f. n. arbetar medfrågor rörande inventering av landets dammanläggningar. En rapport frångruppen med förslag om bl. a. omfattningen och formerna för en sådaninventering väntas . föreslår att en sådaninventering även får omfatta uppgifter rörande nedlagda och i drift varandesmå vattenkraftverk. 4.3Hinder för små vattenkraftverk Industriverkethar redovisat de hinder som föreligger mot att vattenkraftresurser utnyttjas ismå vattenkraftverk. Dessa hinder är framför allt av ekonomisk och teknisk natur. ägare till små vattenkraftverk säljer huvuddelen av den elenergi som deproducerar som de under vissa tider av året behöver köpa kraft ochdärför är abonnenter hos den lokala elkraft-distributören. Detta gäller ungefären tredjedel av kraftverken med en effekt av 1001 500 kW och huvuddelen avverken med en effekt under 100 kW. Eftersom den lokala kraftdistributörenoftast är den enda tänkbara köparen av den producerade elkraften ärförhandlingssituationen för säljaren inte särskilt gynnsam. Detta har enligtindustriverket lett till att ersättningen för den sålda kraften i vissa fallhar blivit mycket låg. Det vore enligt verket ändamålsenligt om rekommendationerom skäliga priser för elenergi från små vattenkraftverk kunde utarbetas. Teknikenför att anlägga och driva vattenkraftverk är väl utvecklad. Modernavattenkraftstationer är bl. a. i stor utsträckning automatiserade och har högdriftsäkerhet. Tekniken är dock framför allt anpassad till de störrevattenkraftverken och kan av ekonomiska skäl inte användas i de små verken. Dehöga kostnader som denna teknik för med sig täcks inte av värdet av denproducerade elenergin i de små Prop.1977/78:131 7 verken.Ny utrusming som är anpassad till de speciella förutsättningar som gäller försmå vattenkraftverk behöver därför tas fram för att åstadkomma lågaanläggnings- och driftkostnader. a. är utveckling av billig och enkelutrustning för automatisering av verken nödvändig. Det arbete som VÄST harutfört beträffande förenkling och standardisering av den mekaniska ochelektriska utrustningen för vattenkraftverk inom effektområdet 1001 500 kWinnebär enligt industriverket ett stort steg framåt i detta avseende. Viss vidareutvecldingav detta arbete kan dock behöva ske. Denelektriska och mekaniska utrustningen svarar för av de totalainvesteringskostnaderna för ett litet vattenkraftverk. Resten av kostnaderna ärframför allt byggnadskostnader. Det är enligt industriverket svårare attminska dessa kostnader än kostnadema för nämnda utrustning eftersom varjekraftverk har sina särskilda byggnadsförutsättningar. En viss minskning kandock möjligen uppnås genom t. ex. standardisering av byggelement m. m. Teknikenför att utvinna vattenkraft i kraftverk med en effekt under 100 kW behöverenligt verket utvecklas. a. bör en enkel och standardiserad typ avkraftaggregat för låga effekter tas fram. Sammanfattningsvisär således de största hindren för att bygga och driva små vattenkraftverk lågakraftvärden och höga drift- och anläggningskostnader på grund av brist på lämpUgutmstning. Detta leder sammantaget till dålig lönsamhet för de småvattenkraftverken. framhåller att körningarna av kraftstationernai mindre vattendrag inte samordnas. Detta kan leda till attvattenkraften i vattendraget inte utnyttjas på bästa möjliga sätt, vilket i sintur leder till sämre lönsamhet för kraftverken. Industriverketframhåller vidare att de större vattenkraftverken normalt kan finansieras genomobligationslån men att detta inte kan ske för de små vattenkraftstationema.Finansieringen av investeringar i dessa stationer kan därför enligt verketvara svår att klara. Utöverekonomiska och tekniska hinder pekar industriverket på att många ägare av småkraftverkanser att de administrativa problem och kostnader som hänger samman medvattendomstols prövning av ett utbyggnadsprojekt är stora. En förenkling avdenna prövning är enligt verket önskvärd. m. av små vattenkraftverk torde enligt industriverket inte medföra någrastörre ingrepp i miljön. BehandUngen i vattendomstol och driften av dekraftverk som har ingått i det utvecklingsprojekt som VÄST har drivit bekräftardetta. Det största miljöproblemet i samband med installation av destandardiserade aggregat som har tagits fram inom nämnda projekt torde enligtverket växa den korttidsreglering som denna typ av aggregat förutsätter. Verketframhåller dock att, eftersom alla utbyggnader kommer att bU föremål förprövning av vattendomstol, företagens inverkan på miljön kommer att belysasnoga. Prop.1977/78:131 8 4.4Förslag till åtgärder m. m. Värdetav elkraften från små vattenkraftverk är enligt industriverket inte tiUräckligtstort för att för ägaren motivera de investeringar som måste vidtas för attrusta upp nedlagda verk eller hindra en fortsatt nedläggning av verk medeftersatt underhåll. räknar med att nedläggningen av småvattenkraftverk fortsätter om inga särskUda åtgärder vidtas. Enligt verket finns en radskäl för att stödja de små vattenkraftverken. Sålunda syftar ett sådant stöd tUlatt underlätta utnyttjandet av en inhemsk energikälla. Inverkan på miljön bedömerindustriverket bli begränsad då stödet framför allt kommer att gälla kraftverki anslutning till tidigare genomförda vattenregleringar. Vidare medför tillverkningav små vattenkraftaggregat m. m. och arbete med att sätta i stånd dammar etc.att sysselsättningstillfällen skapas. VerketframhåUer vidare att för flertalet av de små vattenkraftverken med en effektöver 100 kW förhållandet mellan värdet av den producerade elenergin ikraftverket och kostnaden för nödvändig investering torde vara minst lika stortsom det förhåUande mellan värdet av sparad energi och kostnaden förinvesteringen som industriverket kräver för att bidrag till energibesparandeåtgärder inom näringslivet skall komma i fråga. Industriverketföreslår att stöd för investeringar i små vattenkraftverk införs under enförsöksperiod av . Verksamheten bör utvärderas ochutformningen av eventuella långsiktiga framtida åtgärder rörande småvattenkraftverk bör utredas. Ett slutgiltigt förslag om utformningen avåtgärder rörande dessa kraftverk fordrar enligt industriverket en närmareutredning om hur olika instrument inom energipolitiken, t. ex. koncession föreldistribution och energiplanering, kan utnyttjas i detta sammanhang. För att en fortsattnedläggning av små vattenkraftverk skall undvikas behöver eiiUgt verketåtgärder vidtas . Verket föreslår att stödet till små vattenkraftverksamordnas med den av verket administrerade bidragsgivningen avseende energibesparandeåtgärder inom näringslivet. Deåtgärder som industriverket föreslår för de små vattenkraftverken är följande. För åtgärder avseendekraftverk som har eller beräknas få en installerad effekt mellan 100 och 1 500kW bör statsbidrag och lån mot statliga garantier kunna lämnas. Bidrag börkunna utgå för åtgärd som syftar till ökad elproduktion i befintUgt kraftverk,genomgripande renovering av i drift varande verk, restaurering av nedlagtkraftverk och nyanläggning av kraftverk. Bidragetbör utgå med högst av kostnaderna för åtgärden i Prop.1977/78:131 9 fråga.Vid beräkning av bidraget skall hänsyn tas till investeringens lönsamhet.Endast de kostnader som uppstår efter det att beslut om bidrag har fattats börvara bidragsgrundande. Utredningskostnader före vattendomstolsprövning blirdärmed normalt inte bidragsgmndande. Allatyper av kraftverksägare dvs. kraftbolag, andra företag, elverk, privatpersonerm. föreslås vara bidragsberättigade. Verket bedömer medelsbehovet förbidragsstödet tiU 25 milj. kr. Lån mot statliga garantierföreslås kunna lämnas för investeringar som avser omfattande restaureringar ochrenoveringar samt nyanläggningar. Sådana lånegarantier bör vara komplement tUlbidrag och enligt verket kunna utgå även i de fall där bidrag tillinvesteringen inte anses motiverat. Verketföreslår att, om inte synnerliga skäl föreligger, lånegaranti får beviljas medhögst av investeringskostnaden, sedan eventuella bidrag har avräknats.Verket beräknar behovet av lån till 50 milj. kr. Föratt bidrag och lånegarantier skall beviljas bör enligt verket fordras bl. a.att vattendom finns, att anläggningen är dimensionerad så att den möjliggör ettrationellt utnyttjande av det aktuella vattendraget och att den föreslagnaåtgärden innebär att krav på viss minsta teknisk standard uppfylls vad gäller automatiseringm. Föråtgärder avseende kraftverk med en effekt under 100 kW och över 1 500 kW börenligt verket inga bidrag eller lånegarantier utgå. Beträffande den förstnämndagruppen av kraftverk framhåller industriverket att tekniken för att bygga ochdriva dessa kraftverk är outvecklad och att det tiUskott av kraft som kanutvinnas vid dessa verk är obetydligt. Med hänsyn härtill anser verket attbidrag och lånegarantier inte bör lämnas för restaurering, upprustning m. m. avdessa kraftverk. Verket framhåller dessutom att handläggningen av ärenden ombidrag till dessa kraftverk skulle innebära en stor administrativ belastning.Beträffande kraftverk med en effekt över 1 500 kW föreslår industriverketinget ekonomiskt stöd. Motiveringen till detta är att dessa verk är så storaatt de inte har de problem som har angetts för småkraftverken. Fråganom bidrag och lån föreslås bli prövade av industriverket. Industriverketframhåller vidare att det ofta kan vara nödvändigt att utreda hur bästa möjligakr af t hushållning i ett vattendrag erhålls bl. a. för att verket skall kuimaavgöra om en viss åtgärd rörande ett litet vattenkraftverk är befogad frånsamhällsekonomisk synpunkt eller inte. Verket bör få tillgång till särskildamedel för sådan utredningsverksamhet. Verket bedömer medelsbehovet till 0,7milj. Ifråga om elpriserna framhåller verket att det kan vara ett problem för ägaretill små vattenkraftverk att få skäliga priser vid försäljning av den elkraftsom produceras vid kraftverken. Prop.1977/78:131 10 särskiltIcraftverk med en effekt under 100 kW, vilka tiU största delen ägs avprivatpersoner och småföretag. Inom pågår f. n.arbete med att utarbeta riktlinjer för föreningens medlemmar beträffandeekonomiska villkor för samköming med mindre elproduktionsanläggningar, bl. Dessa rekommendationer torde enligt verket leda tUl attkraften från små vattenkraftverk kan säljas till högre priser än tidigare.Intäkterna från dessa kraftverk torde därmed i flertalet fall kunna täckanormala drift- och underhållskostnader för verken. Antalet nedläggningar avkraftverk med en effekt under 100 kW torde därmed minska. Ökningen avkraftpriset torde dock enligt industriverkets bedömning inte bli så stor attden motiverar större investeringar i kraftverk i denna storleksgrupp. Verketanser att det bör införas en möjlighet att få viUkoren för leverans av el frånsmå vattenkraftverk prövade. Prövningen kan t. ex. utföras av den myndighet somhandlägger frågor om områdeskoncession enligt lagen (1902: 71 s. 1),innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen), dvs. Verketframhåller vidare att stöd bör lämnas till utveckling av tekniken för attbygga och driva små vattenkraftverk. Detta gäller såväl vidareutveckling av denteknik som har tagits fram inom ramen för VAST:s utvecklingsarbete somutveckling av ny teknik. a. behöver enligt verket enkla och biUigastandardaggregat för kraftverk med en effekt under 100 kW tas fram. Bidrag tUlatt bygga prototyper och demonstrationsanläggningar för att prova sådan nyteknik kan, framhåller verket, lämnas enligt reglerna i förordningen om statsbidragtill energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. Verket bedömer behovetav sådana bidrag till 3 milj. kr. , varav 1 milj. kr. avser teknik förkraftverk med en effekt under 100 kW. Remissinstansernalämnar i allmänhet industriverkets redogörelse för de små vattenkraftverkenssituation utan erinran. Förslagen till åtgärder tillstyrks eller lämnas utanerinran av den övervägande delen av remissinstanserna. Vissa invändningarframförs dock. Småkraftverkens inverkan på motstående intressen, främst påfritidsfisket, betonas som skäl mot statligt stöd till upprustning ochnyanläggning av små vattenkraftverk. Industriverketsbeskrivning av den tekniska och ekonomiska utvecklingens ogynnsamma verkningarför de små vattenkraftverken lämnas i Prop.1977/78:131 11 hävdar dock att förutsättningarna fördessa kraftverk har förbättrats . Enligt vattenfallsverkethar tidigare lönsamheten hos vattenkraftstationer varit beroende främst av hurmycket fast (prima) kraft de har kunnat leverera, medan överskjutandeproduktionsförmåga har haft ringa värde. De realt sjunkandedistributionskostnaderna och den ökande samkörningen har då slagit hårt mot desmå kraftstationemas nytta. Förhållandena håller enligt verket dock på attändras sedan landets utbyggda vattenkraft inte ens under våtår är tillräckligför att täcka den aktuella totala belastningen. All produktion får då värdegenom att den kan reducera olje- och uranbränsleåtgången i värmekraftverken. Remissinstansernahar inga erinringar mot industriverkets bedömningar av möjlig kraftproduktioni anläggningar som har en effekt av 2 000 kW eller lägre. Industriverketsuppfattning att nedlagda och i drift varande små vattenkraftverk börregistreras i samband med att landets dammar inventeras delas av deremissinstanser som har behandlat frågan. Hit hör bl. a. överstyrelsen förekonomiskt försvar, domänverket. i , och . 5.3Hinder för små vattenkraftverk Industriverketsuppfattning att ekonomiska faktorer utgör väsentliga hinder för investeringar ismå vattenkraftverk möter inga erinringar bland remissinstansema. är otillfredsställande lönsamhet anledningen till att kraftverkunder koncemens förvaltning har lagts ner.