prop · G10395 · 1977-12-31 00:00:00 — Om man beslutar sig för attdärefter forisätta utvecklingsarbetet på B3LA uppslår inga statsfinansiellaeller samhällsekonomiska merkostnader jämfört med ett positivt beslut . Ettsådant beslut kräver dock en höjning av försvarsmaktens planeringsram fr. o. / 80. Om man beslutar sig för alt avbryta B3LA-projektetden , har försvaret drabbats av vissa kostnader som inte direkt kannyttiggöras i fortsättningen. Avtalet med industrin om bibehållenhandlingsfrihet innebär emellertid minskade kostnader för serieproduktionen avJA 37. Även om B3LA-projekiet inte fullföljs kommer anskaffningen avjaktsystemet att bli billigare än om vi hade avbrutit B3LA-arbetet . Del år som man har handlingsfrihet iflygplansfrågan bör enligt min mening användas för atl inhämta ytterligarebeslutsunderlag, främst avseende alternativ som innebär att B3LA inteutvecklas. Med hänsyn till frågans stora betydelse från samhällsekonomiska,säkerhetspolitiska och industripolitiska synpunkter bör detta arbete utförasav en parlamentarisk sammansatt kommitté. Med stöd av regeringens bemyndigandehar jag tillkallat en sådan kommitté. För att i detalj klariägga de ekonomiskaförulsättningarna och precisera industrins åtaganden har regeringen uppdragitåt att förhandla med berörda industrierom villkoren förfortsatt utvecklingsarbete m. m. på B3LAoch A 20 för liden intill den 1 juli1979 inomen kostnadsram av 310 milj. kr. Fullhandlingsfrihet att avbryta eller fullföljautvecklingsarbetet skall förutsättas. Om utvecklingsarbetet på B3LA avbryts den30juni 1979 skall utvecklingsarbetet på A 20 omgående kunna fortsätta ulanmerkostnader för staten. Sedan har redovisatresultatet av förhandlingarna avser jag att återkomma till regeringen medförslag om beställningar som Prop.1977/78:95 13 behöverläggas ut för att handlingsfriheten i flygplansfrågan skall kunna upprätthållasintill . Det beställningsbemyndigande som har lämnatför /78 bör kunna utnyttjas för denna verksamhet. Jag vill i detta sammanhang erinra om att valet avanskaffningsalternativ förattack- och skolflygplan harstor betydelse fördeninhemska förmågan att utveckla och producera mer kvalificeraderobotsystem än lätta pansarvärns- och luftvärnsrobotar. Om B3LA anskaffas förutsätts- även i kostnadskalkylerna - att robot B 83, som är särskilt avsedd för dettaflygplan, anskaffas. En utveckling av denna robot skapar förutsättningaratt iframtiden utveckla och tillverka kvalificerade robotar i landet. Jag anförde i prop. 1976/77:74 (bil. 1 s. 130)attdet i och för sig är önskvärt att utvidga den inhemska förmågan att utvecklaoch tillverka kvalificerade robotar men att hänsyn givetvis måste tas tillrelationerna mellan kostnader och effekt vid val av anskaffningsform. Denpågående utvecklingen av en IR-robot (Robot 72) lill ansågs spela roll i sammanhanget. Överbefälhavaren har sedermera, med instämmande frånB3LA-bered-ningen, funnit att utvecklingen av robot B 83 eller av en svensksjömålsrobot inte förutsätter att arbetet med robot 72 fullföljs. Ettfullföljande av robot 72 utan efterföljande utveckling av robot B 83 eller ensvensk sjömålsrobot leder inte heller lill att den inhemska kapaciteten behållspå lång sikt. Fortsatta studier har också visat att kostnaderna för attutveckla och tillverka robot 72 inte slår i rimligt förhållande till den effektroboten bedöms ge. Arbetet på robot 72 bör följaktligen avbrytas. Såvitt nu kan överblickas är utveckling av ensvensk sjömålsrobot eller modifiering av målsökare till robotar som köps iutlandet de möjligheter som vid sidan av robot B 83 finns att tillföra svenskrobotinduslri uppdrag utöver utveckling och tillverkning av lätta pansarvärns-och luflvärnsrobotar. Sådan utveckling medför emellertid ökade kostnader iförhållande till de beväp-ningsaliernativ som har planerats in i programplanen.Marinens och flygvapnets skilda lidsplaner för anskaffning av sjömålsrobot görockså att en gemensam utveckling inte är lämplig. Ett beslut att inte utveckla B3LA innebär alltsåalt del ter sig mycket osäkert om vi kan behålla förmågan att i framtidenutveckla och tillverka kvalificerade robotsystem inom landet. Ett beslut altutveckla flygplanet innebär å andra sidan alt man skapar en sådan inhemsk kapacitetinom de totala kostnader som har beräknats för B3LA-systemet. 1976/77:74 (bil. 1 s. 130) anförde jag atten industriell samordning inom robotområdet bör åstadkommas. 1 den tidigarenämnda kommitténs uppgifter ingår att behandla även denna fråga. Jag går så över till anslagsfrågan. Min beräkningav det totala bemyndigande- och medelsbehovet för /79 framgårav sammanställningen över beställningsbemyndiganden och betalningsmedel. 1977/78:95 .14 Med utnyttjande av de belopp som har lagils upp isammanställningen blir bemyndigandeskulden 2 027 692 320 kr.Detla belopp bör emellertid justeras med hänsyn lill den beräknade fördelningenav prisregleringsmedel för budgetåren 1977/78 och 1978/79. Den på detta sättberäknade bemyndigandeskulden blir ca 1 875 milj. kr. Liksom tidigare bör det få ankomma på regeringenatt ta ställning till vilket utvecklingsarbete som bör ske inom ramen för detbeställningsbemyndigande som kan komma att lämna. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att medge attutvecklingsarbete för flyg-vapenförband Hir beställas inom en kostnadsram av368 , 2. till Flygvapenförband: Forskning och utveckling /79 anvisa ell förslagsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå atl antaga deförslag som föredraganden har lagt fram.