prop · G10331 · 1977-12-31 00:00:00 — 1 det fall den del avområdei som kommer all ligga norr om vägzonen blir för liten för all bilda ettsjälvständigt obmtet fjällområde, föreslår .4.vc/c kinniniin och länsstyrdsenatt avgränsningen ändras så att Frostvikenområdets nordgräns kommer att gå ca 3km söder om den planerade vägsträckningen. Enligt W;/.s.vnR'/.v('/; i Jätnilunds län torde vägen påsikt kunna aktualiseras för utbyggnad om behov från allmän synpunkl kan ansesföreligga. koininun anser all man bör lämna möjligheterna öppna fören vägutbyggnad, riksmuseet.SNF och fälthioUigiska tingdoinsförening och FrUiifisfrämjandetmotsätter sig bestämt den planerade vägdragningen mellan Storjola och Ankarvattnet. (Se karta sid. 46) Ransarens obrutna tjällområde omfattar ca I 680 km- inomVästerbottens län (kommun). I anslulning till området ligger på dennorska sidan ett liknande obrtitel område. 5.7.1 Nuvarande och framtida atnyltjandc Bebyggelse Inom området finns sammanlagt ett 50-tal byggnader ellergårdsbildningar. Ca tio av dessa utgör bebyggelse för fritidsändamål, främstjakt- och fiskeslugor samt övernattningsstugor längs vandringslederna. Vidareingår ett 20-lal stugor tillhörande samer. fem samevisten för 16 hushåll samten fjällägenhet. Inom området finns inga planerade vägutbyggnader. den största sjön inom området, är regleradmed en maximal amplitud , I betänkandet (SOU 1976: 28) Vattenkraft ochmiljö 3 redovisas ett vattenkraftprojekt som avser överledning av Saxåns vattentill . Projektet, som berör oinrådels sydvästra del. har i betänkandetplacerats i klass I i en fyragradig skala, där klass 4 anger högsta bevarandevärde. Området ligger helt ovan skogsodlingsgränsen. Det liggeräven ovan barrskogsgränsen utom i ett avsnitt i öster. Där finns ett ca 12000ha stort område som kan innehålla produktiv skogsmark. Ca 2000 ha skogsmark äri privat ägo. Västra delen av det obrutna områdei ingår i södraLapplands malmprovins. som utgör en nordlig fortsättning avStekenjokkmalmen. löper med sin norra del in i området. Ca I mil norr omStekenjokk ligger Remdalens statsgruvefält med de uppborrade Remdals- ochBeitsels-njuonjemalmerna samt ett flertal andra malmanledningar och rika blockuppslag,vilka ännu inte har slutundersökts. I områdets norra del ligger bl. a. Unna-Gaisarfyndighelen.som ägs och undersöks av . samt Daningemalmen som ägs av staten.Dessa senare kan tillsammans med de norr om dalgången belägna fyndigheternai eventuellt ge underiag för gruvdrift. Förteckning över gällande gruvrättigheter den 15 1976inom Ransarens obrutna fjällområde Graipesvare 1 -18 Dårronåje 1 -3 Ulmål: Gaisar 1-3, 5 7-9 Levimalmen 5-9 Daningen I Suitsgruvefäll: Remdalensstatsgruvefält Stekenjokks statsgruvefält (går även in i )Ansökningar om inmutningar och koncessioner: Gottern nr 101. Koppar-, zink- och svavelkis-malm Området är obetydligt utbyggt för turistiska ändamål trotsatt det omges av vägar och således är lättillgängligt. Vid Grundfors (Ransaren)strax utanför området finns en turistanläggning med vägförbindelse både söderutoch norrut (till Ransarluspen). Inom området finns sammanlagt femvandringsleder. Vidare planeras fyra skoterleder. har regleratskotertrafiken inom området. Ransarenområdet ligger ovanför odlingsgränsen och berörsamebyarna norra och södra. Hela området är kalvningslandför ren. SGU ifrågasätter om området skall ingå bland de obrutnafjällområdena. (Se karta sid. 46) obrutna fjällområde omfattar ca 500 km- inomVästerbottens län (kommun). 1 anslutning till området finns på dennorska sidan ell liknande obrutet område. 5.8.1 Nuvarande och .framlida utnyttjande Inom områdei finns sammanlagt ett tiotal byggnader. Fem avdessa ägs av samer. Ett fåtal jakt- och fiskestugor samt ett sameviste ingår iområdets byggnadsbestånd. Prop.1977/78:31 42 Inga vägutbyggnader har planerats inom områdei. Områdei berörs inte av några befintliga eller planeradevattenkraftutbyggnader. Området ligger i sin helhet ovan skogsodlingsgränsen ochtill största delen även ovan trädgränsen. Ingen produktiv skogsmark finnsredovisad inom området. Ett stråk med lågmetamorfa bergarter i söder, i vilkaBoliden AB:s i (Tjåier. Rikarbäcken) ärbelägna, fortsätter norrtit tvärs genom del obrutna fjällområdet frånTängvaltnei till väslra delen av Överuman, Området är däiför intressant frånprospekteringssynpunkt. Den utmålslagda fyndigheten Gräskevardo (koppar, zink)är belägen inom området. Hela Arttjällsområdet ingår i primärarekreationsområde. Området är inte utbyggt med leder eller övernattningsstugor.Länsstyrelsen har reglerat skolertrafiken inom områdei. Området nyttjas av Umbyns sameby. Hela områdei ärkalvningsland. SGU ifiågasätler om området skall ingå bland de obrutnatjällområdena. (Se karta sid. 46) Tärna-Graddisområdet omfattar inomVästerbottens län (och kommuner) samt (kommun). I anslutning till området finns på den norska sidan ettinotsvarande obrutet fjällområde. 5,9,/ Nuvarande och franilida atnyltjandc Inom området finns sainmanlagt ca 180 byggnader ellergårdsbildningar. Ca 100 av dessa utgör bebyggelse för fritidsändamål, främstjakt- och fis- 1977/78:31 43 kestugor samt övemattningsstugor längs vandringslederna.Vidare ingår ett 80-tal stugor ägda av samer. 21 samevisten för 64 hushåll samtinom områdets Västerbottensdel sju Qällägenheter, Förslag om en vägförbindelse mellan ochTärnaområdet (N Fjällnäs) med två alternativa sträckningar ingår ituristkommitténs planskisser. Vägen bedöms av i länoch av berörda kommuner som mycket viktig för turistnäringen i Storuman-.Sorsele-, Ammarnäs- och Tärnaområdet. En vägförbindelseAmmarnäs-Adolf-slröm-Silvervägen har även diskuterats som ett komplement tillden förra vägen. Förslaget har inte studerats närmare. Området berörs av tre vattenkraftprojekt. ProjektetFjällnäs skulle utnyttja vattnet i Tärnaån genom överledning. Därvid skulleTärnasjön och Forsavan påverkas. Projektet beräknas ge ca 250 GWh/år. Depåverkade vallendragen har i betänkandet (SOU 1976: 28) Vattenkraft och miljö 3placerats i klass 4 i en fyragradig skala där klass 4 anger högstabevarandevärde. Det andra projektet, Överstjuktan, skulle påverka sjönÖverstjuktan genom en dämning samt tilläggs- och avloppskanaler påtillsammans . Projektet beräknas ge ca 50 GWh/år. Del påverkade vallendragethar i nämnda betänkande placerats i klass 3b. Det tredje projektet. Storselet,ligger i områdets norra del. har skisserat en dämningav Storselet med . Projektet beräknas ge ca 130 GWh/år. Den aktuellaälvsträckan har placerats i klass 3b i en fyragradig skala, där 4 anger högstabevarandevärde. Hela Tärna-Graddisområdet ligger, sånär som på ettbegränsat område väster om sjöarna Fjosoken och Slorvindeln, ovanskogsodlingsgränsen. Inom de östra delarna av detta område i länägs ca 2000 ha skogsmark av privata markägare och ca 12000 ha av staten. Storadelar av statens mark ligger inom naturreservat. I norrbotiensdelenav områdei finns ca 150 ha skogsmark i privat ägo. En skogsbilväg, . är planerad att byggas är1978. Den sträcker sig in i det obrutna områdets östra del. 1 områdets västradel är en skogsbilväg. 1 del obrutna fjällområdets östligaste avsnitt fallerdelar av de redan kända Laisvallmalmerna (t. ex. Nadokmalmen och övrigamalmers eventuella fortsättning västerut) innanför den föreslagna gränsen. 1den västra delen är de lågmetamorfa bergarterna från Överuman upp motVindelälvskroken särskilt intressanta från prospekteringssynpunkt. Arbetenpågår på nickel-malmsuppslag norrom Överuman, Förteckning över gällande gruvrättigheter inom Tärna-Graddis obrutna fjällområde (73 st. utmål) (6 st, utmål) Hela Tärna-Graddisområdet är tämligen sparsamt utbyggt medleder och övernattningsstugor. Fjällstugor och renvaklarstugor finns dock inomområdet. Inom finns två turistanläggningar för övernattning(Syterstugan och Viterskalstugan). Större turistanläggningar finns utanför meni nära anslutning till området, i t.ex. . och Tämaby.Sammanlagt sträcker sig 16 leder, däribland Kungsleden, in i området.Fritidsbebyggelse förekommer framför allt inom områdets nordöstra del. HelaTärna-Graddisområdet ingår i det primära rekreationsområdet Tärna-GraddisIjällvärld. Inom området finns landningsplatser för flyg på sammanlagtnio ställen. Fyra fritidsfiskeanläggningar är planerade inom området,nämligen vid Aitelnas (12 bäddar), Bertejaure (20 bäddar), vid Tärnaån och vidÖverstjuktan (28 bäddar). Vidare planeras sex fjällstugor (med sammanlagt 120bäddar) och tio vindskydd längs lederna. Inom områdets västerbottensdel är trenya leder planerade. Deras huvudsakliga sträckningar är StoraTjul-träsk-Ammarnäs, Hemavan-Ammarnäs-Vuoggatjålme och Kramkåtan-Norrbottensgränsen.Inom Tärna-Graddisområdets norrbottensdel planeras nio fjällstugor (medsammanlagt 180 bäddar) och fyra vindskydd längs lederna. Två leder,Båssjosjaure-Svaipavalle och Laisda-len-Adolfström planeras i områdets norradel. 1977/78:31 45 Området berör samebyarna Semisjaur-Njarg. Gran.Ran saml Umbyn. Huvuddelen av området ulgör kalvningsland för renar. och lantbruksnämnden i Västerhoitens län.Sorsele kommun saml doniänverket anser att gränsen för del obrutna fjällområdeti öster (inom ) bör följa gränsen för naturreservat. Skogsvurdsstyrelsen i föreslår attområdets östra gräns (inom ) vid dras så att bybornai by kan bedriva skogsbruk på sina skiften väster om älven. Länsslyrelsen i Väsierboliens län anser att vissa områdeni anslulning till och inte bör ingå i det obrutnafjällområdet. ansluter sig till uppfaltning. , SGU samt föreslår attgränsen i väster vid justeras med hänsyn till den pågåendegruvbrytningen och den fortsalla utvecklingen av gruvhanteringen i området.Boliden AB anser att gränsen för det obmtna fjällområdet bör sammanfalla medgränsen för det regionala prospekleringsområdet. Vad gällerden planerade vägen mellan Tärnaområdet (N Fjällnäs) och anserlänsslyrelsen i Väsierboliens län alt de delar som berörs av vägen inle böringå i det obrutna fjällområdet. erinrar om att slatensnaturvårdsverk tillstyrkt forlsalt projektering i samband med sill yttrandeöver förslagel till bildande av naturreservat. De av denplanerade vägförbindelsen berörda konininiierna och instämmer ilänsstyrelsens synpunkler. kommun framhåller att vägförbindelsen ärpåkallad av ett starkt samhällsintresse och att turistnäringen iAmmarnäs-Sorsele samt kommun inte kan utvecklas i önskvärdomfattning om vägförbindelsen uteblir. ochVäsierboliens luristlrajlkförbiind framför liknande synpunkter.Lanlhriiksnäninden i saml doniänverkel är däremot tveksammatill en vägförbindelse mellan N Fjällnäs och . anseralt ett beslut i vägfrågan måste föregås av en ingående utredning avkonsekvenserna för rennäringen och förslag till kompensationsåtgärder ochersättningar till berörda samebyar. SNF och motsätter sig den planerade vägen. Föreningarna motsätter sig också bestämt attlandningsplatser för fiyg skall finnas inom området. Särskilt anmärkningsvärdanser de den landningsplats vara som f n. finns inom Svaipa fågelskyddsområde. " Gräns för obrutet fjälicmrade mm mm väglöst CmrQd6 i Ncrue >T Gruva i drift Prop.1977/78:31 47 (Se karta sid. 55) Sarek-Piteområdet omfallar ca 13 560 km- inom Norrbottenslän (och kommuner). Inom området ligger delar av Stora Sjöfalletsnationalpark samt Sareks och nationalparker. Inom området söder omPadjelanta ligger Kallovaratj naturreservat. Området anknyter lill ettliknande obrutet tjällområde på den norska sidan, inom vilket Rago nationalparksamt Gjerdalen-Hellemobotn nationalpark är belägna. 5.10.1 Nuvarande och franilida utnyttjande Bebyggelse Inom området finns såväl permanent bebyggelse somfritidsbebyggelse. Den senare utgörs främst av jakt- och fiskeslugor samtövemattningsstugor längs vandringslederna, men även viss enskildfritidsbebyggelse finns. Totalt finns för samtliga dessa ändamål ca 180byggnader eller gårdsbildningar. Den permanenta bebyggelsen, som utgör ca 1/4av all bebyggelse, finns huvudsakligen vid nedanför Vietas samtvid Tjeggelvas och Mavas. 1 den permanenta bebyggelsen ingår 29 samevisten för170 hushåll. I bebyggelsebeståndet ingår även de slörre fjällanläggningarna vidStaloluokta. Sitojaure och Aktse. kommun har, bl.a. mot bakgmnd av att det finnsett par bebodda fjällägenheter inom området, föreslagit att vägförbindelseordnas från Långudden till Harrok-Vuonatj och Riebnesluspen. Utredningsarbete pågår om byggande av enskild väg Stenvik-Ard-näs-Örnvik som med en eventuell framtida fortsättning till Västerfjällsträcker sig in i området. Fyra vattenregleringsmagasin berör f n. området, nämligenAkkajaure, Tjaktjajaure, Peskehaure samt Rebnisjaure. I betänkandet (SOU1976:28) Vattenkraft och miljö 3 redovisas ytteriigare nio projekt. De fiestaav de berörda älvsträckorna har åsatts höga bevarandevärden. Projektet i områdets sydöstra del och skulle medföra en dämning av sjön 7 m. Vattenavledningen avses ske genom tunnel via kraftstation ochavloppstunnel till det befintliga Rebnisjauremagasinet. Anläggningen skulleproducera ca 85 GWh/år. Vattendraget häri betänkandet placerats i klass 3b ien fyragradig skala, där klass 4 anger högsta bevarandevärde. Regleringav Lilla Lule älvs källflöden omfattar tre större projekt. Projektet en dämning av Pastajaure och ett antal ovanförliggande sjöar samlkraftverksbygge vid Pasta. Prop.1977/78:31 48 fattande dämningar och överledning av vatten frånTarraälno och Kamajokk till det befintliga regleringsmagasinet Tjaktjajaure.Projektet innefattar belydande dämningar och överledning av vattenfrän Rapaäl-ven till sjön . Anläggningarna skulle tillsammans kunna geen årsproduktion på ca 995 GWh. källflöden genom sjöarna Peuraureoch Karalj berörs av ett projekt med dämning och reglering av båda sjöarnasamt överledning (via kraftstation Karats) av vattnet till den redan regleradesjön . Årsproduktionen skulle ge ca 250 GWh, De tre projekten har idet nämnda belänkandel placerats i klass 4. Källflödena till Stora Luleälvs huvudgren (Vuojatätno)uppströms Akkajaure berörs av tre utbyggnadsmöjligheter, nämligen Stalojokk.Huorso och Vuojat. Alla tre projekten förutsätter omfattande dammanläggningaroch tunnelbyggen. Det berörda avrinningsområdet omfallar i stort Padja-lantanationalpark och nordvästra delen av . De tre anläggningarnaskulle lillsammans ge ca 1 235 GWh/år. Samtliga ovan nämnda projekt har i delnämnda belänkandet placerats i klass 4. Vid sjön finns redovisat ett kraflverksprojektsom skulle innebära omfattande överdämningar kring sjön. Elproduktionen skullebli ca 80 GWh/år, Projektet har i det nämnda betänkandet placerats i klass 3b, Hela området utom två små partierom sammanlagt 750 hasöder om sjön och norr om sjön ligger ovanskogsodlingsgränsen. Ca 60000 ha skogsmark är redovisade för Sarek-Piteområdetoch Norrbottensdelen av Tärna-Graddisområdet, Av dessa arealer ägs ca 3.500 haav bolag och enskilda. I områdets sydvästhörn ligger en gmpp av fyndigheter, somägs och har undersökts av . Av dessa är Jervasmalmen. förmodligen den största. viktigaste titanjarnmalm(Ruolevare) norr om faller också inom del föreslagna fjällområdet.Malmen är belägen i en bergart (anoriosil) som kan ulgöra råvara föraluminium-framställning. Fortsäitningen av den betydelsefulla malmprovinsen (uran,koppar, legeringsmetaller) i området mellan Hornavan-Rappen-Tjeggelvas kommervidare norrut i stråket Tjeggelvas-Saggal/Skalka att falla inom det obrutnafjällområdet. Prospektering/invenlering pågår. Resultaten kan förväntas ändrabilden och bedömningen av områdei från malmsynpunkt. Förteckning över gällande gruvrättigheter den 15 1976inom obrutna fjällområde Ruolevare 1 -8 Sartagruvan 56-87, 91-98 Ruopsokgruvan 9- 11. 4, 7. Feslajuare malmfält (Nila-. Sarek-Piteområdet är sparsamt utbyggt för turism och vissadelar har inga utbyggnader alls. Sammanlagt finns inoin områdei ca 19ledsträckor, däribland Kungsleden. De största fjällanläggningama ärStaloluokta, , Sitojaure, Aktse, varav de tre sista ligger längsKungsleden. Del totala antalet turistbäddar inom området uppgår till ca 600.Från och Saltoluokta utgår de största turistströmmarna. Sammanlagt finns inom området ett tiotal landningsplatserför flyg. a. vid Staloluokta, Kutjaure. Vaisaluokla, Aktse. Mavasjaure.Miekak och Parka. Nya anläggningar med fjällstugor är planerade vidPileälven. Barturte, Måranjåkkå, Lulep, Lusitaure. Anläggningarna är beräknade för 20 bäddar vardera. Vid Vuoggatjålmeplaneras en ny sommaried (). Utbyggnad av befintliga anläggningar är planerade vidAktse (proviantförsäljningsbod samt stuga med 20 bäddar), Tjielekjåkkå (20bäddar), Såm-marlappa (proviantförsäljningsbod samt stuga med 20 bäddar), Staloluokta(24 bäddar) samt (24 bäddar). Prop.1977/78:31 50 Del obrutna området berör Sirkas, Jåkkåkaska, Tuorpon,Luokta-Mavas och Semisjaur-Njarg samebyar. Kalvningsland finns i hela södrahälften av områdei (söder om ) med undantag för fjällmassivet Tjidtjak. istora delar av samt i de lägre partierna av Sareksnationalpark. Utanför parkema finns kalvningsland söder om . påUltevis och i Kablesmassivet. föreslår att gränsen norr om mellanMåskejaure och Vuolvojaure med hänsyn till skogsbruket flyttas något norrut. SNF och fälibiologiska nngdonisförening föreslåratt gränsen för Sarek-Piteområdet dras så att området söder om sjön medfjället Jarre ingår i det obrutna fjällområdet. (Se karta sid. 55) obrutna Qällområde omfattar inomNorrbottens län (och kommuner). Området innefattar delar avStora Sjöfallets och nationalparker. I anslutning till området ligger påden norska sidan ett motsvarande obrutet område. djurskyddsområde meden areal av nära 3 000 km- ligger inom området. 5.11.1 Nuvarande och franilida utnyttjande Inom området finns sammanlagt ett 50-tal byggnader ellergårdsbildningar. Mer än hälften av dessa utgör bebyggelse för turist- ochfritidsändamål, främst jakt- och fiskestugor samt övernattningsstugor längsvandringslederna. Permanentbebyggelse finns på ett fåtal platser i områdetsöstra del. inom djurskyddsområde samt vid sjön i områdetssydvästra del. I områdets sammanlagda byggnadsbestånd ingår 16 samevisten fördrygt 60 hushåll. En föriängning av den befintliga vägen från Luspebryggantill Vietas. Ritsem och Silasjaure har aktualiserats. Förlängningen skullesträcka sig till Skjomen i . Den befintliga vägen har tillkommit förkraftverksutbyggnaderna kring och har upplåtitsför allmän trafik till Vietas. En vägförbindelse mellan Nikkaluokta och Kebnekaiseturistsiation har också diskuterats. En kraftledning (400 kW) är planerad från Ritsem tillSkjomen i . Diskussionerna om en anslutning av den befintliga arbetsvägenVietas-Ritsem-Silasjaure med det norska vägnätet vid Skjomen hänger sammanmed planerna på nämnda kraftledning. Inom områdei finns de slora regleringsmagasinen Akkajaure.Satisjatne och Silasjaure. Del senare är under byggnad och dess station.Rilsemsta-lionen. kommer även all beröra sjöarna Autajaiire och Teusajaure. norrom Vietas kraftstation är skisseratett pumpkraftverk med en effekt av I 000 MW. Anläggningen förutsätter ingreppi opåverkade vatten i ell område av relativt högt skyddsvärde. Hela obrutna tjällområde liggerovanskogsodlingsgränsen. Området är skogfattigt med undanlag av de storadalgångarna och djurskyddsområde. Sånär som på ett parti i områdetssydöstra hörn ligger det ovan barrskogsgränsen. Inom djurskyddsområdefinns på statens mark redovisat ca 30000 ha skogsmark. 1 sydöstra delen avdetta skogsområde är drygt 550 ha i privat ägo. 1 norra delen av området finnsvissa arealer skogsmark. Dessa innefattas i redovisningen av Råsto-Tsåktso ochPessinkiområdena. Ett stortantal malmanledningar och fiera slörre fyndigheter av järn. koppar, uran tn.m.. inom urbergslerrängen väster till söder om berörs avgränsdragningen i öster för delta stora fjällområde. Flera av malmerna ärredan undersökta (Patlek. Ekslrömsberg) och har sådan omfattningatt de påtagligt kan påverka malmbas och framför allt utgöra underlagför en diffeientiering av malmhanteringen. Förteckning över gällande gruvrättigheter inom obrutna fjällområde Sjaunjaape 1 -200 (4 st. utmål) (20 st. utmål) fält (3 st. utmål) fält (13 st. utmål) (36 st. utmål) Den norra delen av ingår i det primärarekreationsområdet . Området, med undantag för Sjaunadjurskyddsområde, är väl utbyggt med leder och turiststugor. SärskillKebnekaisetjällen och området norr därom är relativt väl tillrättalagt förfriluftsliv och tillgängligt även för andra än mycket erfarna fjällvandrare. Inom området finns utöver Kungsleden sammanlagt 33ledsträckor, varav sju är avsedda för vinterbruk. De sträckor som är mestfrekventerade är sträckorna , och Nikkaluokta. Inga fastställda skoterleder har redovisats för området,men mellan Nikkaluokta och turistsiation förekommer livligskolertrafik. Inom området finns ca 730 bäddplatser fördelade på ca 30olika övernatt- Prop.1977/78:31 53 Större turistanläggningar finns på tioplatser bl.a. . Vistas, Silasjaure och Ritsem. vilkasvarar för huvudparten av bäddplalserna. Viktiga utgångspunkter förfjällvandring är Nikkaluokta (80 bäddar). (238 bäddar). (220bäddar) och Vietas (40 bäddar). Av dessa ligger endast Vietas inom det obrutnaQällområdet. Vid Tjuonajåkk och Tjirtjam finns fiskeläger medtillsammans 40 bäddar. Vid Tjuonajåkk planeras en utbyggnad med 80 bäddar. 1övrigt finns ca 180 bäddplalser fördelade på fjällstugor inom området. Utbyggnader av bl. a. fjällstugor med 20 bäddar varderaplaneras vid Ra-vetjåkka. Abiskojaure, Alesjaure.Kaitumjaure. Kaskasavagge, Stuokärpel. UnnaAlakats och Hukejaure. Vid Singi skall en proviantförsäljningsstuga uppföras.Vid tjällstalion planeras utbyggnader med 48 bäddar i självhushåll,en annexbyggnad med 80 bäddar saml ell reningsverk. Längs vandringsle-dernaAbiskojaure-Alesjaure och Alesjaure-Sälka planeras fjällstugor med 20 bäddarvid vardera ledsträckan. Vid Ladtjojaure planeras en stugby med 40 bäddar. Beroende på den framlida utformningen av området ituristiskt avseende, bl. a. vad gäller tillkommande vägar, finns planer på nyaturistanläggningar vid Ritsemjokk och Vietas. Samebyarna Rautasvuoma, Laevas. Mellanbyn ochSör-kaitum berörs av obrutna gällområde. Renen har kalvningsland iterrängen mellan sjöarna Torneträsk och Paittasjärvi. mellan Ladtjo-vagge ochKaitumsjöarna samt mellan och sjön isöder. Kalvningsland finns även vid Ritsemjokk (utmed stranden av Akkajaure)samt i terrängen norrom Ritsemjokk. i och de av Ritsemvägenberörda koin-niiinerna anser att vägzonen samt dess förlängning in mot Norgeinte skall ingå i det obrutna fjällområdet, eftersom där redan finns tungexploatering med både väg- och vattenkraftanläggningar. Såväl länsstyrdsen somslatens vägverk anser att den föreslagna avgränsningen strider mot de grundläggandeprinciperna för avgränsning av ett obrutet fjällområde. Av motsvarande skälanser att sträckan inte böringå i det obrutna området, SNF och fälibiologiska ungdomsförening framhållermed skärpa att den befintliga vägen mellan och under ingaomständigheter får öppnas för allmänheten. De motsätter sig också bestämt denplanerade kraftledningen mellan Ritsem och Skjomen. I fråga om tillkomsten av den s. k. 1977/78:31 54 frtiinjandei att man måsie visa största återhållsamhet motsådana vägprojekt, medan Norrhollendistriklel av Friliiflsfrämjandet menar,att vägen bör kunna få dras på del sätl som har planerats. Norrbottendistriktetmotiverar sina synpunkter med att det i luristinlressanta delar av fjällbygdenkan uppstå ett starkt slitage kring vägsluten. vilkel har skett inom t.ex.Akkaområdet. En genomfartsled skulle sprida besökarna och därigenom minskaolägenheterna, menar . (Se karta sid. 55) Muddus obrutna område omfatiar ca 460 km- inom Norrbottenslän (och kommuner). Gränsema för området sammanfaller medgränsema för Muddus nationalpark. Området ligger i låglandet och är bevuxet medbarrskog. Del karaktäriseras av en mosaik av sjöar, skogs-och myrmarker. 5.12.1 Nuvarande och franilida iiinytijatide är sannolikl del minsl exploaterade av deföreslagna 14 obrutna fjällområdena. Några redovisade exploateringsintressenfinns heller inte för della område.