prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Ettobligationssparande innebär ett långfristigt, bundet sparande, vilket strävanborde inriktas på atl åstadkomma även i detta sammanhang. Förebilderför ett särskilt obligalionssparande som riktar sig till hushållen Prop.1977/78:165 118 Under en följd av år har staten emitterat särskildasparobligationslån, med fördelaktigare villkor än normala obligationslån. Denstimulans som härvid ulnyitjals har varit en skattefri bonus, knuten lill ettvisst långfristigt innehav. De hittillsvarande statliga sparobligationema hardock haft ett mera begränsat syfte, nämligen främst att erbjuda ettplaceringsalternaiiv i samband med utbetalningarna av överskjutande skatt.Sparobligationema har således endasl varit öppna för teckning . Något egentligt nysparande lordesparobligationema inte ge upphov till, eftersom likvid för hela teckningenskall göras under en myckel begränsad lidsrymd. Sparobligationema har snararemedfört en omfördelning av sparandel än ell totalt ökat samhälls-sparande. Fondstyrelserna vill föra fram tanken på en ny typav lönspar-obligationslån, där syftet skall vara dels alt stimulera till ellökat nysparande från hushållen, dels all öka tillförseln av långfristigtkapital lill näringslivet. Förslaget grundar sig på samma lönsparande somenligl utredningens modell, dvs. ett kontinuerligt månadssparande i form avlöneavdrag med ett belopp /månad. Under fömlsätlning altsparandel uppfyller de uppställda kraven beträffande belopp, periodicitet etc,skall medel som innestår på lönspararkonto kunna användas för köp av desärskilda lönspar-obligationslånen. Dessa bör förslagsvis löpa , medinlösningsrätl . Stimulansen till detta långsikliga nysparande börligga i att räntan på obligationslånen blir skattefri. Något särskiltskatteavdrag torde inle vara erforderiigt. En fråga som härvid uppkommer är omobligationerna skall vara överlåtbara och hur härvid skall förfaras medskattefriheten. Skäl kan tala för alt lönspar-obligationerna inte skall kunnaöverlåtas, utan först bli möjliga all avyttra genom inlösen efter 4 resp. 8 år.Även om det normala lorde bli atl obligationerna innehas ,bördock möjligheten finnas att avyttra dem . Kriterierna för skattefrihet för räntan bör varatvåfaldiga, dels att det gäller ett lönspar-obligaiionslån, dels atl det förvärvats av lönspararmedel. Avytt ring bör därför bara kunna ske till bank, som skall har räll altförsälja obligationerna endasl mot medel från lönspararkonto. Någon särskild skattekontroll skulle härvid inle krävas. De av utredningen föreslagna sparbevisen, som skulle bifogas självdeklaralionen och granskas av laxerings- myndigheterna, skulle sålunda inle erfordras. I årets finansplan understryks vikten av atl änstörre ansträngningar görs att öka statens upplåning direkt från allmänhetengenom för detta ändamål utformade lånetyper. Lönspar-obligationslån av det slagfondstyrelserna skisserat kan i och för sig vara en länkbar form även förslalsupplåningen. Med hänsyn till den kraftiga tillväxten av det statligalånebehovet förefaller det dock sannolikt att statens ansträngningar atl ökaslalsupplåningen i varje fall på kort sikt Hr ta sikte på atl söka omvandlabefintligt sparande till lån till staten. Prop.1977/78:165 119 Förslaget rörandet lönspar-obligaiionslån bördärför främst sikta till all förbättra näringslivets upplåningsmöjligheter.Fondstyrelserna bedömer att obligationslån av den föreslagna utformningen vadavser löptid, ränta etc. bör bli ett värdefullt komplement till nu existerandeupplåningsformer. Med hänsyn till att efterfrågan från näringslivets sida att Hge ul obligationslån av den föreslagna typen kan förväntas bli slor, tordeavgörandet vilka lån som skall H ges ut H träffas av efter förslagav vederbörande bank eller bankgrupp. Sammanfattningsvis tillstyrker fondstyrelserna attytteriigare åtgärder görs för att öka hushållssparandet. Som komplement lill deav utredningen föreslagna sparformerna har fondstyrelserna velat föra fram ettförslag om en ny låneform som stimulerar det långsiktiga sparandel och sombidrar till näringslivels försörining med finansieringskapilal. AP-fondensförslag UU lönspar-obligationslån: Ingen amortering under lånets löptid. - Förlida inlösningsrätl efler lill kurs 100 96. Alternativ A. Röriigränta. Defyra första åren: en procentenhet högre ränla än högsta bankränta (räntan päkapitalräkning med 12 månaders uppsägning, f n. 8+1 =9 96). Defyra sista åren: högre ränla än högsta sparränla. Defyra första åren: obligaiionslåneränlan på långa industriobligationslån vid utgivningslidpunkten(T n. 10,25 96). : en procentenhet högre ränla än räntan påindustriobligaiionslån vid räniejusleringstidpunkten. - Räntan på lönspar-obligalionslånen skall varaskattefri. - Räntan utbetalas först när lånet återbetalas efter4 år eller . - Lönsparlån skall säljas i två valörer: I 000 kr.och . - Lönspar-obligationslån Hr köpas för medel sominnestår på lönsparkonto. Reservationerinom AP-fondens styrelser: Ledamöterna i första fondstyrelsen ochBlomdahl, i andra fondstyrelsen Odhner och och i tredje fondstyrelsenFjällström, Carisson och har anmält avvikande mening, och anfört att devill avstyrka en utbyggnad av stödet lill lönsparandel i de föreslagnaformerna. 7.74SACO/SR: Lönspamtredningens uppgift har varit all pä kort lid framlägga ettkonkret förslag till sparslimulerande åigärder. Prop.1977/78:165 120 uppfattningenatt sådana åigärder behövs men vill framhålla att samma realekonomiska effektpå bytesbalansen som kan uppnäs genom ökat sparande (dvs. minskad konsumtion)också kan uppnås genom ökad produktion (och bibehållen konsumtion).Lönsparutredningen föreslår atl staten med skatteförmåner skall stimulera löntagarnaatt spara en större andel av sin inkomst. De höga marginalskatterna på inkomstav tjänst innebär ett skattesystem som avskräcker från ökadeproduktionsinsatser. /SR kan således konstatera en inriktning avskattesystemet mot en hård beskattning av marginalavkastningen av arbete och enavsevärt lägre beskattning av marginalavkastningen av kapital. 7.75HSB vill understryka angelägenheten av ell ökat hushållssparande. Under nurådande förhållanden är åigärder för alt inflationsskydda framför alllsmåspararnas kapitalbildning en viktig förutsättning för att en sådan ökningskall kunna ske. 7.7ÖKF: KF delar helt utredningens förslag om betydelsen av ett ökat sparande isamhället. Förbundet vill dock ifrågasätta om tidpunkten för ell aktiveratsparande är rätt vald. Orsakerna till dessa betänkligheter är närmastkonjunktursituationen, ökad arbetslöshet och den konsumtionsminskning somkonstaterats under de senasie åren. Synpunkterna som återges i kommitténs övervägandenatt en långsam eller utebliven ökning av disponibla inkomster för hushållenkommer att minska sparförmågan, sammanfaller och förstärker KF:sbetänkligheter. 1 utredningens överväganden konstateras alt en ökadinflation medför ökal hushållssparande. Detta är säkert riktigt och hög sysselsättning, men kan vara mindre troligt i nuvarandekomplicerade läge med hög inflation och låg sysselsättning. allmänt anser KF att utredarna lyckats mycketväl med att skapa en sparform med utpräglad spareffekt och enkel uppläggning. Man har i förslaget stannat för sparslimulerandemedel inom personligt upplagda bankkonton. Alt låla sparformen administreras avbankerna är hell riktigt. Bankerna har enligt förbundets uppfattning all denerfarenhet och kunnande som erfordras för ett lyckat genomförande. En av svårigheterna med en så stark stimuleradsparform, som förslaget innebär, är då att finna former som motverkar enomflyttning från andra konton och sparformer. Lyckas man inte lösa detta, kanden slutliga gemensamma sparefiekten bli mindre än väntad och följden blir enmycket kostsam statlig subvention för det uppkomna nysparandet. Förbundet anseratl en ytterligare bearbetning av förslaget i denna del är nödvändig. Utredningens förslag om lönsparande både i bank ochsom aktiesparande kan diskuteras. KF anser atl del av flera skäl bör övervägasom det inte vore Prop.1977/78:165 121 rikligtmed en koncentration till endast en lönsparform, nämligen den som avser rentbanksparande. Vitror nämligen att det kan vara tillräckligt med två lönsparformer, - dels del nuvarande med en konstruktion avvinstutlottning - dels del föreslagna där konstruktionen ger ett inflationsskyddat sparande. Fördelen med nuvarande och blivande sparform anservi inte bör försämras genom att erbjuda ytterligare sparformer med åtföljandesvårigheter för löntagaren att välja. 7.77LO: I det här sammanhanget vill LO bestämt avråda från alt lönspar-utredningensförslag lill lönsparande i bank kombinerat med lönsparande i aktiefonder, somär anknutna till bankernas nuvarande fondbolag, genomförs. F. n. utnyttjasvåra produktionsresurser otillräckligt. Vid sidan om den öppna arbetslöshetenfinns en ganska omfattande brist på arbete för personer som omfattas av eneller annan form av arbetsmarknads- eller socialvårdsåtgärder. Detsamhällsekonomiska balansproblemet ligger således på kort sikt inte iotillräckligt sparande ulan i all marknadsefterfrågan och näringslivetsspontana investeringar inle räcker lill. 1 delta läge bör huvudansträngningengälla atl påverka förelagsplaneringen, stimulera investeringarna ochtillfälligl ersätta den sviktande efterfrågan. Därigenom skapas automatiskt ettvisst sparande. Utredningen har utformat ett förslag med tanke päspararnas möjlighet atl kunna spara utan realvärdeförlust. LO anser givetvisalt det är önskvärt att sparande som leder till tillväxt i produktivt kapitalger en real avkastning. LO anser dock all utredningen prövat frågan i alltförsnäv ram. För all nä effekt har man föreslagit ell särskilt skatteavdrag på 2096 saml skattefrihet för räntan. LO är tveksam lill atl göra särskilda avstegfrån skattereglerna. Åtgärden kan bli inledningen till ytterligare steg i sammariktning. Realav-kaslningens problem hänger ihop med den skärptainflationstakten och kapitalmarknadens funktionssätt. Utredningen harexempelvis inle prövat införande av inflationsgaranlier för inlåningsräkningarsom i sin tur baseras på indexregler också för speciella lån. Avgörande för LO:s ställningstagande är emellertidden fördelningsmäs-siga effekten av de föreslagna skattelättnaderna. I ett lägemed stagnerande eller fallande reallöner blir del särskill påtagligt att deekonomiskt svagaste kategorierna Hr svårast att utnyttja de tilltänktaförmånerna. Risken är påtaglig all den huvudsakliga effekten av förslaget bliratt de som ändå sparar, flyttar över sitt sparande lill detskattesubveniionerade lönsparandet. Den bestående effekten på sparandel blirdärför troligen begränsad. Den föreslagna sparsubventionens roll förnäringslivets kapitalförsörjning i stort finner LO f. ö. vara högst marginell. Iövrigt avser LO att återkomma till lämpliga åtgärder beträffande Prop.1977/78:165 122 kapitalförsörjningenoch en väl avvägd balansskapande politik i samband med behandlingen avkapitalmarknadsuiredningen. 1.18Styrelsen för : Styrelsen för har ihuvudsak icke något alt erinra mot del remitterade förslaget och tillstyrkerall detsamma genomföres med beaktande av de synpunkter som börsslyrelsen i detföljande anför. Såsom en rad olika utredningar under senare lidframhållit, kräver ett återställande av den samhällsekonomiska balansen ochfortsatt ekonomisk lillväxt en ökning av sparandel. Det stora underskottet ibytesbalansen mot utlandet ger ett mått på omfattningen av den förstärkning avsparandet som är nödvändig. Den eftersträvade förstärkningen av sparandel kanuppnås på flera vägar -via det offentliga sparandet, företagssparandet ellerhushållssparandet. behandlar del senare och har föreslagitalt en ny form av lönsparande i bank, kombinerat med en möjlighet tilllönsparande i aktiefonder anknutna till bankerna, införes. Den nya sparformenskall vara öppen för löntagare och egenföretagare och medföra vissaskattelättnader. Börsslyrelsen är av den uppfattningen att det ärönskvärt att de privata hushällen stimuleras lill all ta på sig en så stor delsom möjligt av den eftersträvade ökningen av sparandel. Ökal totalt sparande isamhället innebär, vilken av de ovannämnda vägarna som än beträds, ytterst atlenskilda hushålls ekonomi påverkas. En sparökning som sker hos hushållen harmånga fördelar. En konsumtionsuppoffring motsvaras av en ökning av deras egenförmögenhet, vilket i sig framstår som synneriigen önskvärt. Det är vidarefråga om ett frivilligt åtagande, varför inskränkningar i konsumtionenrimligen inte utlöser några kompensationskrav, vilket annars lätt är fallet,när den stramare hushållningen tvingas fram genom skattehöjningar. Hushållen svarar f. n. för omkring hälften av dettotala sparandet i landet. Relativt små förändringar i sparvanorna Hr därförpåtagliga effekter på det totala sparandet. Från börsens synpunkt är det angeläget atl en såstor del som möjligt av det ökade sparande det föreslagna programmet kan geupphov till kan tillföras aktiemarknaden. Företagen har ett stort behov attförstärka sitt egna kapital. Tillgång till riskvilligt kapital framstår förmånga företag som en förutsättning fören fortsalt kapaciteisutbyggnad. Detlaaccentueras av den starkt försämrade relationen mellan egel ochfrämmande kapital. Till en del måste ökningen av det egna kapitalet ta formenav företagssparande, vilket förutsätter ell väsenlligl bällre vinstläge än detnuvarande. Till väsentlig del och i betydligt större omfattning än tidigaremåste emellertid riskvilligt kapital tillföras företagen utifrån. Såsom framgårav de utredningar som gjort, skulle en expansioninom näringslivet, som motsvarar de kalkyler som (LU 75)och (lUl 76) Prop.1977/78:165 123 gjorti syfte alt belysa behovet av industriell utbyggnad, kunna leda tillnyemissioner i börsbolagen, som i början av 1980-talel ligger i nivå med elleröverskrider det exceptionella . Att f. n. lågkonjunkturoch strukturproblem gör företagens investeringsvilja och därmedemissionsbehovel litet bör inte påverka en långsiktig bedömning. En långsiktigplanering för utvecklingen av kapitalmarknadens institutioner, bland demaktiemarknaden, bör både förutsätta och skapa förutsättningar för ekonomiskexpansion. Det är önskvärt atl privatpersoner i störstamöjliga uisträckning deltar i uppbyggnaden av ägarkapital i företagen. Dettaicke blott för att förelagen behöver tillskotten utan även av andra skäl.Ägandet av förelag, som i är anmärkningsvärt koncentrerat, bör spridas.De stora institutionernas allt tyngre roll somaktieägare och placerare bör motvägas. En väl fungerande aktiemarknadförutsätter atl antalet aktieägare är stort. En förutsättning föratt allmänheten skall kunnaintresseras för att placera i aklier är alt avkastningen kan förväntasvara konkurrenskraftig med andra alternativ för placering. Under sådanaförutsättningar kan aklier också förväntas H en sådan kursutveckling att aktiesparandelblir inflationsskyddat. har emellertid placeringar i aklierinle lämnat en avkastning (direktavkastning och värdestegring) som mött dessakrav. Delta hänger huvudsakligen samman med den försämring av företagensvinster och räntabilitet som ägt rum och de konsekvenser detla haft föravkastningsförväntningar och kurser. Aklier som placering missgynnasemellertid också av gällande skatteregler, vilket särskilt framträder vid enjämförelse mellan aktiers, fasligheters och försäkringars avkastning efterskall och med hänsyn lill effekten av belåning. Denna skärpta beskattninginfördes i millen av 1960-lalet efter av nära nog konstantvärdestegring för så gott som alla aklier och har sedan ytteriigare skärpts.Sedan dess har emellertid kursutvecklingen varit betydligt mera splittrad,riskerna för föriuster på aktieplaceringar har blivit större. 7.79Arbetsgivareföreningen m.fl.: Organisationerna delar uiredningens uppfattningatt åtgärder skyndsamt måste vidtagas för au förbättra vUlkoren för hushållensfinansiella sparande. VI accepterar därför utredningens förslag all begränsaden statliga sparslimulansen till ett Htal sparformer, som kräver ell minimumav ny lagstiftning och administrativa åtgärder. På något måsteemellertid statsmakterna söka en mer generell lösning av den skattemässigabehandlingen av olika sparformer och deras avkastning. De nuvarandeskattereglerna för olika placeringsformer har tillsammans med de skildamöjligheterna till belåning och den höga inflationstakten lett till skillnaderi den privatekonomiska lönsamheten, som saknar samhällsekonomisk ellerfördelningspolitisk motivering. Prop.1977/78:165 124 endastpartiellt genom utredningens förslag. Utredningen motiverar sitt förslag med att bl. a.hänvisa till det ökade behovet av sparande i samhället. Detta är ett relevantmotiv, men vi vill påpeka alt det nuvarande underskottet på sparande primärt ärall hänföra lill företagssektorn snarare än till hushållssektorn, vars sparkvotligger på en historiskt sett hög nivå. Sparslimulerande åtgärder kan såledestill ingen del ersätta behovet av fortsatta ansträngningar för att återställanäringslivets lönsamhet och därmed dess sparande lill normala nivåer. Deltagäller oavseti om utredningens aktiefondsalternativ skulle H slorl omHng ellerej. Ett sparslimulerande system som bygger på sparandepå särskilda konton kan aldrig garantera alt de premierade beloppenrepresenterar enbart nysparande på samma sätt som ett system som bygger påfullständig förmögenhetsredovisning. Delta är en självklarhet och innebär ingen kritikav det av utredningen förordade systemet. Alla de sparslimulerande åtgärder som använts i har varit av denna typ. Sannolikheten för att det totala sparandet ökar kan emellertid stärkas genom vissa modifikationer i utredningens förslag.- Vid sidan av förslagets effekter på nysparandetvill vi understryka den gynnsamma inverkan som förslaget hardels urfördelningssynvinkel, dels pä hushällssparandets "kvalitet". Detmåste - som utredningen själv anger bland sina motiv - betraktas som etträtlvisekrav atl småsparare kan spara i finansiella tillgångar utan atl drabbasav inflationsföriusler. Det är en orimlig tingens ordning att privatpersonerskall vara hänvisade till investeringar i småhus eller till en spekulativmarknad för diverse lösöre för att erhålla realvärdeskydd för sitt sparande.Som vi redan påpekat krävs reformer som upphäver diskrimineringen avallt finansiellt sparande i banktillgodohavanden, obligationer och aktier, mensom ell första steg är uiredningens förslag ytterst värdefullt. Det är ur samhällels synvinkel angeläget atlhushållens sparande kan utnyttjas för alt finansiera produktiva investeringar.Det bästa sättet atl garantera detla är alt säkerställa atl sparandet sker påden reguljära kredit- och kapitalmarknaden. Efiersom förslaget omfattar justsådana sparformer kan det verksamt bidra till en kvalitetsförbättring avhushållssparandet. En dylik substilution av sparande på bekostnad avspekulativa placeringsobjekt är en betydande ur samhällsekonomisksynpunkt vid sidan av effekten på sparandevolymen. Särskilt i dagens läge har både samhället ochnäringslivet ell starkt gemensamt intresse av alt söka styra hushällenssparande till aktiemarknaden. En inriktning av sparandet på riskvilligaplaceringar är enligt vår mening också en kvalitetsförbättring att eftersträva. 7.20Svenska bankföreningen: Det totala sparandets otillräcklighet kan avläsas somett underskott i bytesbalansen. Detla underskott har Htt läckas Prop.1977/78:165 125 medupplåning från utlandet. Det är ell centralt mål för den ekonomiska politikenatl vända den nuvarande utvecklingen genom att dra ned bytesbalansunderskottenoch öka det inhemska sparandet. Vikten av att utbudet på rIskvUligt kapital ökarhar framhållits i olika sammanhang-bl. a. i kapitalmarknadsutredningens nyligenavgivna betänkande. Lönsparulredningens förslag, som bl. a. syftar till attstimulera hushållen att i ökad utsträckning avsätta en del av sitt sparande somriskvilligt kapital, måste därför mottas med stor tillfredsställelse. Ökat sparande förutsätter emellertid sparvillkorsom gör sparandet attraktivt trots inflationen. Dessa villkor tillhandahålls,i ett system av den nu föreslagna typen, av statsmakterna i form av avståendefrån skatteinkomster. Varje sådant syslem medför därför de psykologiska riskersom följer av atl det uppfattas så att statsmakterna accepterar inflationen. Omlikväl statsmakterna inför inflalionssäkert sparande, är det därför viktigtatt för opinionen klargöra att ansträngningarna alt nedbringainflationen inle mattas. Eftersom inflationsskyddat sparande innebär att delallmänna avstår från skatteinkomster, är det angeläget alt de sloramedborgargmpperna, ofta benämnda småspararna, bereds tillHIle alt delta ochalltså tillgodogöra sig skyddet mot inflationen. Detta är så myckel viktigaresom dessa grupper särskilt drabbas av inflationen. Utredningens förslag tillgodoser i slort sett dessakrav: del omfattar i princip sparande som härrör från arbetsinkomster och detär begränsat lill visst högsta sparbelopp. anser mot denna bakgrund alluiredningens förslag lill sparformer utgör en lämplig avvägning när det gälleralt nå målen att öka sparande och riskvilligt kapital. Bankföreningentillstyrker därför förslagen i huvudsak. Utredningens förslag att kanalisera hyttriskkapital via speciella aktiefonder är konstruktivt, dels därigenom atl enväl känd sparform utnyttjas, dels genom den trygghet för aktiespararen somaktiefondens i lag fastställda placeringsregler ger. Den stimulans lill ökal sparande som föreslås synesväl avvägd och bör medföra ett större netlosparande. Den föreslagnabindningstiden av reducerar betydligt risken för överflyttning av medelfrån andra mer likvida placeringsformer. 7.27PK-banken: Ett ökat totalt sparande i landet är av största samhällsekonomiskaintresse. För att detta mål skall kunna näs måste hushällsspa-randet ökasväsentligt. Ett genomförande av utredningens förslag skulle med säkerhet ge ettverksamt bidrag till ökat hushållssparande och tillstyrker därför ihuvudsak det framlagda förslaget. Den föreslagna sparformen kommer hell naturligt atlte sig ytterst attraktiv i jämförelse med de flesta andra sparformer. Prop.1977/78:165 126 överföringarav befintligt sparkapital tror vi emellertid begränsas av konstruktionen med regelbundet sparande, i huvudsak genom löneavdrag, och av att sparbeloppel har maximerats till /månad. Även den långa bindningstiden, 5 är, för uppnående av favörerna tror vi kommer att motverka överströmningen av normala sparmedel. Utöver de av utredningen föreslagna sparformernavill vi peka på möjligheten atl erbjuda privatpersoner motsvarandeskatteförmåner även för sparande i nyemitterade industriobligationer. Möjligheterna att emittera sådana obligationer ärväsentliga för industriinvesteringarna. har utrymmet för nyemissionervarit begränsat på grund av atl placeringar i obligationer görs endast av ettHtal institutioner. Genom en fondkonslmktion, liknande aktiefondsallernalivel,skulle man kunna bredda kretsen av placerare lill privatpersoner. 7.22Fondkommissionsfirmorna ulgår från de tre mål som ett nytt sparsystem skalluppfylla Ofr direktiven, intagna bilaga 1, i fondkommissionsfirmornas yttrandeär målen numrerade 1-3) och anför: Vid genomläsning av betänkandet visar detsig att utredningen har haft ytteriigare två väsentliga mål, nämligen 4) Atlsystemet skall vara fördelningspolitiskt acceptabelt dvs. del skall inle gynnamänniskor med hög inkomst eller stor förmögenhet. 5) Altsystemet skall vara enkelt atl administrera och förslå. Bakgrunden till delsvenska kapitalbildningsproblemet kan sammanfattas i 1) De fördelningspoliliska ambitionerna har varitstora, vilket har lett till all en snabbi ökande andel av resurserna har gåtttill konsumtion antingen via lönlagarna eller via samhällels omfördelning.Således har en minskande del av resurserna gått till ersättning till detriskvilliga kapitalet dvs. lönsamheten har sjunkit, vilket har medfört lägreinvesteringsverksamhet och lägre kapitalbildning.