prop · G103132 · 1977-12-31 00:00:00 — att genomenhetligt objektivt faktaunderiag underlätta disttibutionsenhetemas anskaffningoch översyn av mätama, att undanröjaprincipiella betänkligheter i nuvarande ordning samt förbättra möjligheternatill insyn i verksamheten. SP föreslår att offentligt reglerad kontroll införs förel-, kallvatten- och värmemätare. SP anser att även varmvattenmätare avseddaför individuell mätning av tappvarmvatten i lägenheter bör omfattas iverksamheten. Denna föreslås bli grundad på att: myndighetmeddelar föreskrifter och utfärdar typgodkännande. Prop.1977/78:132 32 riksprovplatssvarar för typprovning och typefterkonttoll, löpande egenkontrollav mätare sker enligl givna föreskrifter under mätarle-verantörens ansvar bettäffandenya mätare respektive innehavarens för äldre. Egenkontrollen övervakas av riksprovplatsen, auktoriserade provplalser, vilkas utraslning hålls spårbartill nationella refe rensnivåer genom regelbunden kalibrering hos den svenska mätplatsorganisa- tionen, bittäder vid egenkonlrollarbetet. , , statens planverk,statens råd för byggnadsforskning m. fl. remissinstanser, tillstyrker iprincip införande av offentligt reglerad kontroU av el-, vatten- ochvärmemätare. 1 yttrandena påpekas det angelägna i att, av rättviseskäl, feleni samband med mätningarna hålles inom rimliga gränser. Man efterlyser dock enklarare och mer fullständig bild av de kostnader och fördelar som ärförknippade med SP:s förslag. menar att problemetär att välja kravnivå och omfattning på kontrollverksamheten så alt kostnademainte överstiger värdet av mer exakt mätning. Denna uppfattning kommer också lilluttryck i andra remissyttranden. påpekar att derationaliseringsvinster som SP förmodar blir följden av en samordnad verksamhetinte är tillfredsställande belagda. , ifrågasätter det nödvändiga medlagstiftningstvång i denna fråga. De brister i fråga om mätutrastning sompåtalats bör på ett enklare men lika effektivt sätt kunna åtgärdas på frivilligväg enligt rekommendationer som utformas av berörda riksorganisationer i sarmådmed och statens provningsanstalt. förordar att man övervägerlösningar på kontrollproblemet som i större utsträckning bygger på en effektiviseringav redan föreliggande kontrollsystem. Flertalet remissinstanser redovisar en positiv attitydtill SP:s förslag om typkontroll av mätare. grossistförbundunderstryker dock vikten av att de svenska kraven i största möjligautsträckning anpassas till förekommande intemationella föreskrifter och normerpå detta område. Det föreslagna kravet på allkonlroll av nya mätare skulleenligt kräva en resursinsats som inte står i rimligproportion till kontrollens fördelar från konsumentsynpunkt. Denna uppfattningdelas av . I stället förordas stickprovskontroll avnya mätare. påf)ekar att nu gällande principer förkostnadstäckning vid kontroll som föranleds av misstanke om fel i avläsningenär olyckligt utformade. Konsumenten synes normalt få svara för konttollkostnademai de fall då någon 1977/78:132 33 avvikelse som överskrider gränsnivån för accepterade felinte kan visas ha förekommit. Enligt uppfattning torde ensådan princip leda tiU att många konsumenter avstår från att framföra klagomålför att inte riskera alt få svara för kontrollkostnadema. Ett förstärktkonsumentskydd bör därför eftersträvas. anser atl konttoll ska kunnaske på begäran av konsument utan kostnad för denne. efterlyser en klarareredovisning av hur egen-konttollen av gamla mätare kan komma att ske.Bostadsstyrelsen ifrågasätter om det från praktiska synpunkter är möjligt ochlämpligt att ålägga innehavare av gamla mätare ansvaret för den löpandekontrollen. påpekar att mätnoggrannheten hosvärme- och vattenmätarna är långt mindre än hos elmätarna. Den sammankopplingsom gjorts i SP:s förslag är därför olämplig. Denna uppfattning delas avSvenska elverksföreningen. Satsning på utökad mätteknisk forskning framför allt vadgäller uppmätning av vatten och värme rekommenderas av . Delta skulle vara abonnenterna till störte nytta än införandetav officiell provning, anser förbundet. har ingen erinran mot SP:sförslag, att provningsut-raslningar för mälarkontroll regelbundet skallkalibreras mot nationella referensnivåer. I övrigt ställer sig föreningenavvisande till SP:s förslag om offentligt reglerad kontroll av mätare. beredd alt verka för frivilliga åtgärder som till en del skullekunna tillgodose SP:s synpunkter. anser att obligatorisk löpandekontroll av nya och i bruk varande mätare ej bör införas. Den frivilligakontrollen som distributörerna bedriver samt en fastställd rätt för abonnentenatt kräva byte av mätare efter det antal år som den föreskrivande myndighetenbestämmer bör enligt verket ge tillräckligt skydd för konsumenten mot orättvisorpå grand av felmätning. anser att man påfrivillighetens väg når samma resultat som SP föreslår skall ske genomoffentlig kontroll. Föreningen har dock i princip inget att erinra motkontrollens omfattning. Lämplig utesittningstid för vattenmätare kan enligtföreningen bäst avgöras av vederbörande lokala va-verk och inte av ett centtaltorgan för hela riket. Bedömningen bör baseras bl. a. pä va-verkets egna lokalaerfarenheter. Eventuella generella föreskrifter bör således endasl innehållabestämmelse om den utesittningstid för nya vattenmätare som inle i något fallfår överskridas. anser att obligatorisk löpande kontroUav nya och i bmk Prop.1977/78:132 34 varande mätare ej bör införas. Vidare anför verket attabonnenten skall ha rätt att, efler det antal år som den föreskrivandemyndigheten bestämmer, kräva byte av mätare. T flera remissyttranden, bl. a. från ,framförs önskemål om förbättrad nätnoggrannhet, speciellt för tapp varmvattenmälare.SABO påpekar att kravet på rättvisare kostnadsfördelning blir allt starkare ioch med att fler konsumenter debiteras med utgångspunkt i den egna förbmkningen,som kostnaden per förbrakningsenhet ökar kraftigt. uttalar sig starkt gillandeför allkontroll av nya mätare. för byggnadsforskning påpekar att mätning somavser fördelning av energiförbrakning för uppvärmning på enskilda lägenheter ihyreshus stöter på särskilda problem. I en nyligen redovisad forskningsrapportkonstateras t. ex. att de flerfamiljshus som byggs har sådana egenskaperatt stora värmemängder lätt kan överföras genom en lägenhets begränsningsytorfrån andra lägenheter. Mätning av den genom ett värmesystem tillfördavärmemängden till en viss lägenhet kan således vara ett mycket dåligt mått påden värmemängd som utnyttjas i lägenheten ifråga. Normalt är också värmeinstallationemautförda så att hyresgästens möjligheter att reglera energiförbrakningen är små.De besparingsmöjligheter som ligger i atl påverka enskilda hyresgästers förbrakningär alltså begränsade. Betydligt störte besparingsmöjligheter finns enligt rådetgenom att påverka ägaren/förvaltaren så, att inreglering och drift av helafastighetens värmesystem inriktas på god energihushållning. En förbättradkontroll av fördelnings-mätare för uppvärmning avsedda för lägenheter saknardärför väsentlig betydelse för energihushållning. Värmemätare för abonnent tillfjärrvärmesystem är emellertid nödvändig för genomförande av den föreslagnakontrollverksamheten. Samhällsekonomiska konsekvenser av offentligt regleradkontroll av mätare (prisläge 1977-01) Med anledning av uttalanden under remissbehandlingen av SP:srapport har inom industiidepartementet gjorts en utredning om de ekonomiskakonsekvenserna av SP:s förslag. Uttedningsresultatet redovisas i bil. 1detta avsnitt lämnas en kort sammanfatöiing. Den offentliga kontrollen antas omfatta typprovning, auktorisationav mätar-verkstäder, föreskriftsarbete och viss stickprovskontroll (se vidarebilagor). Kostnader for den offentliga kontrollapparaten För elmätare har den årliga kostnaden för den offentligakontrollapparaten uppskattats till ca /år, dvs. /år perabonnent. Detta innebär en kosmadsökning på ca 0,15%o. 1977/78:1.12 35 För vattenmätare blir kostnadema ca /år, dvs. /årper abonnent. Detta innebär en kostnadsökning på ca 0,4%c. För värmemätama blir kostnadema ca /år, dvs. /årper abonnent. Delta innebär en kostnadsökning per abonnent på 0,3%o. Kostnader som drabbar konsumenterna En offentligt reglerad kontroll av elmätare för lågspänningsabonnenterger jämfört med dagsläget sannolikt en mindre felspridning mellan mätareresulterande i en omfördelning av kostnadema mellan konsumenlema så att störrerättvisa i debitering uppnås. Med dagens energipriser blir de konkreta konsekvensemaföljande: För av abonnentemasom betalar för litet p. g. a. bristfällig kontroll blir kostnaderna igenomsnitt /år högre per abonnent. För av abonnentemablir kostnadema obetydligt högre (i genomsnitt /år per abonnent). För avabonnenterna som betalar för litet p. g. a. bristfällig kontroll blir kostnademai genomsnitt /år högre per abonnent. Kostnaden för den offentliga konttollapparaten är inräknadi ovanstående siffror. Huvuddelen av kostnadema härtör dock från den utökade egenkontrollsom de mindre förelagen nödgas införa för att uppnå föreskriven mätarkvalitet. Dessa siffror kan jämföras med de /år somgenomsnittsabonnenten betalar för elenergi. För vatten- och värmemätare är bedömningsunderlagetrelativt begränsat. Liknande förhållanden som för elmätare synes dock gälla. Svårkvantifterbara positiva effekter av offentligtreglerad mälarkontroll Förbättrademätare genom typkontrollverksamheten. Förbättradkvalitet i verkstädema genom auktorisationen. Rationaliseringseffektergenom färre antal verkstäder. SP:s förslag innebär att i fråga om anordningar förmätning av lågspänningsabonnenters förbrakning av elektrisk energi, hushållsförbrakningav vatten eller av förbrakning av värmeenergi för uppvärmning i enskildahushåll vissa egenskapskrav skall uppställas genom författningsreglering.Vidare ligger i förslaget atl dessa mätanordningar skall underkastas officiellprovning i form av typprovning och typefterkontroll för att ufröna om deuppfyller föreskrivna krav. I övrigt föratsättes konttollen av dessa mätanordningarske genom föreskriven, löpande egenkontroll med biträde av auktoriseradeprovplatser. Till komplettering av SP:s förslag har inomindustridepartementet gjorts en utredning om de ekonomiska konsekvensema avförslaget. Utredningen visar att kostnadema för den offentliga kontrollapparatsom krävs för att genomföra förslaget är obetydliga. 1977/78:132 36 Samtliga remissinstanser vitsordar alt det i fråga omnämnda mätanordningar finns behov av både egenskapskrav och någon slagskontroll av atl mätanordningama uppfyller ställda krav. Flertaletremissinstanser ställer sig positiva lill en författningsreglering som innebär atlvissa grundläggande krav ställs på berörda mätanordningar och att mätanordningarnasöverensstämmelse med kraven kontrolleras genom officiell provning i form av lypkontrolloch typefterkontroll. Några remissinstanser anser dock all de brister hos mätanordningamasom har påtalats bör åtgärdas på frivillig väg. Som SP har anfört är del av principiella skäl intelämpligt att ansvaret för egenskapskrav och kontroll vad gäller deifrågavarande mätanordningama anförtros företrädare för ett i förhållande tillkonsumenterna motsatt partsintresse. Detta ansvar bör principiellt åvila.samhället. Därigenom skapas garantier för opartiskhet, öppenhet ochlikformighet i behandlingen av dessa frågor. kan nödvändiga resurserställas till förfogande. SP:s förslag om att egenskapskrav ifråga om dessa mätanordningarskall uppställas genom författningsföreskrifter och att mätanordningama skallunderkastas officiell provning i form av typkontroll och typefterkontroll bördärför genomföras. Denna provning bör utföras av riksprovplats. SP:s förslag att den som levererar mätanordningama, dvs.tillverkaren eller importören, eller, i fråga om äldre mätanordningar, den somdistribuerar el, vatten eller värme skall åläggas en löpande egenkontroll av mätanordningenär till sin innebörd något oklart. Det anges sålunda inte hur ofta dennakontroll skall ske och inte heUer om den skall utföras genom stickprovstagningeller avse varje enskilt exemplar. råder oklarhet huruvidaleverantören resp. distributören skall vara skyldig att anlita auktoriseradprovplats vid egenkontrollen, något som i och för sig skulle innebära att detinte längre är fråga om egenkontroll utan om officiell provning. Flera remissinstanser har uppfattat SP:s förslag i dennadel som innebärande tämligen långtgående skyldigheter att kontrollera varjeenskilt exemplar av mätanordningama. Mot denna bakgrand finns det anledning att klargöra om ochi vad mån en föreskriven egenkontroll bör införas. Det är avolika skäl inte vare sig lämpligt eller ens möjligt atl generellt reglera i vilkenutsträckning eller i vilka avseenden en egenkontroll bör utföras. En lämpligarelösning är därför att det får ankomma på leverantören resp. distributören självalt bestämma i vilken utsträckning egenkonttollen bör ske. Vid utförandet av ensådan frivillig egenkontroll har leverantören resp. distributören möjlighet attfå bittäde av auktoriserad provplats. Det förhållandet att egenkonttollen görsfrivillig innebär inte att leverantören resp. distributören avhändes ansvaretför att gällande föreskrifter iakttas. Den frivilliga egenkontrollen börförenas med en möjlighet för samhället att genom stickprovskontroll tillse att mätanordningarsom har tagits i drift har en tillfredsställande funktion och även i övrigtuppfyller gällande föreskrifter. Denna stickprovskonttoll bör i likhet med typefterkonttollenutföras av riksprovplats. 1977/78:132 37 Utöver den jämkning i och det tillägg till SP:s förslag somnu har föreslagits bör vissa tillägg till förslaget göras. I syfte alt ytteriigare förstärka konsumentskyddet börföreskrifter meddelas om största tillåtna felvisning i drift och omrekommenderad längsta tid en mätanordning fär användas utan översyn. Till föreskriftemaom rekommenderad längsta lid bör knytas bestämmelser som ger abonnenten enovillkorlig rätt att utan kostnad få en mätanordning utbytt när löptut. För att genomföra vad som har föreslagits i det föregåendekrävs att författningsföreskrifter meddelas bl. a. om egenskapskrav och konttollbeträffande de ifrågavarande mätanordningama. Sådana föreskrifter innebärintrång i enskild näringsverksamhet och de kan därför inte meddelas med mindreriksdagen genom lag lämnar sitt bemyndigande härtill. En sådan lag bör innehålla ett bemyndigande för regeringenatl i fråga om anordning för mätning av lågspänningsabonnenters förbrukning avelektrisk energi, hushållsförbrakning av vatten eller förbrakning avvärmeenergi för uppvärmning i enskilda hushåll meddela föreskrifter som gällerutförande, beskaffenhet, egenskaper, användning, överlåtelse, provning,kontroll eller besiktning. Regeringen bör också ha möjlighet art överlåta ålförvaltningsmyndighet att meddela sådana föreskrifter. 1 enlighet härmed har upprättats förslag till lag medbemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrakningsmätningav elektrisk energi, vatten eller värmeenergi. Förslaget fogas till dennapromemoria som bilaga 6. Med stöd av ett sådant bemyndigande kan regeringen utfärdaföreskrifter av det innehåll som har redovisats i det föregående. Regeringenkan ocksä helt eller delvis överlåta åt förvaltningsmyndighet, lämpligen SP,att meddela föreskrifterna. Frågan om val av riksprovplats får prövas senare iden ordning som gäller därför. 1977/78:132 38 Samhällsekonomiska konsekvenser av offentligt regleradkontroll av elmätare Kraftleverantörernas kostnadsökningar vid olTentligkontroll I dagens läge utövar de störte kraftleverantörerna en egenkonttollsom väl uppfyller de föreskrifter som kan förväntas vid en eventuell övergångtill offentlig konttoll. Bristande kontroll föreligger dock bland de mindre levverantörerna.Dessa mindre förelag betjänar något av landets abonnenter. En offentlig kontrollreglering skulle således beröra 40%av landets lågspänningsabonnenter eller omkring 1,6 miljoner abonnenter. Enoffentlig kontroll med krav på största tillåtna fel i drift samtstickprovsövervakning bör innebära ökade översynskostnader hos de mindreverken. Kostnadsökningen per abonnent har uppskattats till , (se bUaga4) varför kostnadsökningen för de totala kollektivet berörda lågspänningsabonnenterskulle utgöra I,6xl0'x2,. Kostnader för den offentliga kontrollapparaten Typprovning: 8 typer/år ä /år Typefterkonttoll: Slickprovsförfarande av nyin- Antalet nya mätare kan uppskattas till ca 100 000 st. Erforderligt antal stickprov 50 st/år. Summakostnader för typefterkontroll /år Auktorisering av mätarverkstäder: 20 verkstäder ä /år (Häri ingår också viss stickprovskontroll) /år Stickprovsundersökning av mätare i drift: Totala antaletmätare av normaltyp (dvs. inte industriabonnentmätare) var 1973 ca 4,0miljoner. Erforderiigt antal stickprov 100 st/år (100 partier om 20 st.mätare). Härför åtgår 1 man ä . 1977/78:132 39 Tillåtna felgränser kommer att anpassas lill bestämmelserna utomlands. (Detta innebär en sänk ning frän nuvarande ±5%). Föreskriftsarbetet beräknas kosta /år Mätteknisk referensutrustning -k- byggnadsutrymme Total årlig kostnad för byggnader och insttument /år (Kapitalkostnad -I- underhållskostnad) Summa kostnader för den offentliga konttollappa- Summa kostnader av offentlig kontroll 4,2 + 0,6 = /år Omfördelning av kostnader mellan abonnenter med elmätaremed positiv och negativ felspridning Ackumulerade merkostnader för engenomsnittlig låg-spänningsabonnent med positiv felspridning (i förhållandetill abonnent med mätare utan avvikelse från medelvärdet) är under nuvarandeförhållanden 576/2 = , dvs. i genomsnitt = /är. Detta motsvararen genomsnittlig spridning på ca -I- 1,(standardavvikelse). Genom nya föreskrifter och offentlig kontroll kan dennagenomsnittliga spridning sänkas till ca -I- 1,(se bilaga 1). Detta innebäratt abonnentkostnaden ovan (14,/år) sänks till i genomsnitt /år,dvs. en ko.stnadsminskning på /år. Detta gäller (hälften av )av abonnentstocken, dvs. 0,8 miljoner abonnenter. Dessa får en sammanlagdminskning av de årliga abonnentskostnadema med , Dessa kosmader övervälttasdä på de av konsumenterna med negativ felspridning som betalar 11,5 Mkrför litet. På intäktssidan bör också noteras följande svårkvantifierbaraeffekter: förbättrad kvaliteti verkstädema genom auktorisation, rationaliseringseffektergenom fäne antal verkstäder, 1977/78:132 40 Samhällsekonomiska konsekvenser av offentligt regleradkontroll av vattenmätare För vattenmätare är tUlgängligt underiag för bedömning avmätarnas felspridning alltför knapphändigt för att tillåta en kvantifieringmotsvarande den för elmätare. De uppgifter som föreligger pekar dock mot enstörte felspridning bland vatten- än bland elmätare. Vattenleverantörernas kostnadsökningar vid offentligkontroll Även för vattenmätare finns det en stark koppling mellanföretagsstorlek och kontrollaktiviiet. Kontrollfrekvensen är betydligt lägrebland de mindre valtenle-verantörema. Av de omkring 870 000 va-mätare sombedöms vara installerade hos abonnenter med enbart hushållsförbrakning skulle iranda tal hälfien beröras av en offentiigt reglerad kontroll. Kostnadsökningenför dessa blir ca . (se bilaga 5) per abonnent, vilket ger en totalkostnadsökning för hela det berörda kollektivet på 0.5 X 870 X 10X . Kostnader för den offentUga kontrollapparaten Typprovning: ca 15 typer/år ä . Typefterkontroll: Stickprovsförfarande av nyin- Antalet nya mätare kan uppskattas till ca 60 (K)0 st. Erforderligt antal stickprov 100 st/är Kostnad per stickprov . Summa kostnader för typefterkontroll 150 (XK) kr/år Auktorisering av mätverksiäder: 20 verkstäder ä /år /år (Häri ingår också viss stickprovskontroll) Stickprovsundersökning av mätare i drift: Totala antalet mätare (hushållsförbrakarc enbart) var 1974 ca 870 000 st. Erforderligt anlal stickprov 100 st/år (100 par tier om 20 st. mätare) Härför åtgår en man å /år Prop.1977/78:132 41 Föreskriftsarbetet beräknas kosta ca /år Mätteknisk referensutrustning -t- byggnadsutrymme: Total årlig kostnad för byggnader och mätut rastning (Kapitalkostnad -t- underhållskostnad) /år Summa kostnader för den offentiiga kontroll- apparaten /år Summa kostnader av offentlig kontroll 2.8 -I- 0.64 = /år Tyvärt medger inte uppgiftsunderiaget någon kvantifieringav omfördelningen av kostnaden mellan abonnenter med vattenmätare med positivoch negativ felspridning. De svårkvantifierbara effekterna av elmätarkontroll tordeockså erhållas vid vattenmälarkontroll och bör följaktiigen noteras påintäktssidan. 1977/78:132 42 Samhällsekonomiskakonsekvenser av offentligt reglerad kontroll av värmemätare (inkl.varmvattenmätare) Något utförligare underiag att lägga till grand för ensäker bedömning av noggrannheten hos värmemätare finns ej tillgängligt. Liksomför vattenmätare finns dock relativt klara indikationer pä att felspridningenbland värmemälare är störte än bland elmätare. En värmemätare beslår av ell inlegreringsverk(temperaturmätnings- och beräkningsenhet) och en varmvattenmälare. Värmeleverantörernas kostnadsökningar vid offentligkontroll Även för denna typ av mätare gäller attkontrollaktiviteten sjunker med företagsstorleken. Det genom offentligreglering påkallade översynsarbetet hos leverantörerna har bedömts kosta ca 1.5Mkr. Kostnader för den offentliga kontrollapparaten 5 typer/år integreringsverk ä /år 10 typer/år varmvattenmätare ä 70 (X)/år Summa typprovningskosinad /år Stickprovsförfarande av nyinstallerade mätare. Antalet nya mätare kan uppskattas till ca 1 400 st. Erforderligt antal stickprov 10 integreringsverk/år 20 varmvattenmätare/år Kostnad per stickprov . Summa kostnad för typefterkonttoll /år Auktorisering av mätverksiäder: Varmvattenmätama konttolleraspå mätverkstädema för kallvattenmätare Förintegrerings verken erfordras 10 verk städer ä /år /år (Häri ingår också viss stickprovskonti-oll) 1977/78:132 43 Stickprovsundersökning av mätare i drift: Totala antalet mätare var 1974 ca 17 000 st. Konttollen av dessa göres genom besök på mätverkstädemamed genomgång av journaler o.dyl. Detta beräknas kosta ca /år Föreskriftsarbetet beräknas kosta /år Mätteknisk referensutrustning -I- byggnadsutrymme: Total årlig kostnad för byggnader -H mämtrastning /år (kapitalkostnad -I- underhållskostnad) Summa kostnader för den offentliga kontroll apparaten /år Summa kostnader av offentlig kontroll 1.5 -hO.42 = /år Underlaget är alltför knapphändigt för att möjliggöra en kvantifieringav omfördelning av kostnader mellan abonnenter med värmemätare med positiv ochnegativ felspridning. De svårkvantifierbara effektema p.g.a. offentlig kontrollär desamma för värmemätama som för vatten- och elmätama. För värmemätama bedömeskonttollens inverkan på utveckling mot tillförlitligare mätare bli signifikant. 1977/78:132 44 Bilaga 1:4 Kraftleverantörernaskostnader för översyn av elmätare a) Mätarenunderkastas ingen översyn under sin livstid. b) Mätarenunderkastas en översyn under sin livstid. Mätare som underkastas en översyn enl. altemativ b) antasfå en längre livslängd än alternativ a). För altemativ a) räknas med en livslängd och föralternativ b) . Vidare antas all översynen i altemativ b) sker efter 15år. Räntesatsen sättes till . Inköpskostnaden för en elmätare beräknas vara . Byteskostnaden skattas till . och kostnaden förrevisionen till . Detta ger följande genomsnitdiga årskostnader: Alternativ a Alternativ b Kapitalkostnader 3000,1175=35,25 3000,1061=31,83 Byteskostnader 500,1175=5,88 50 0,1294 = 6,47 Revisionskostnader 0,5 80 0,1294=5.18 Fömtsättningen för ovanstående kalkyl är annuitetmed avskrivningstiden för kapital och byteskostnadema i altemativ a);avskrivningstiden 30 är för kapitalkostnaderna i b) respektive för bytes-och revisionskostnader i detta altemativ. Skillnaden mellan de två altemativen blir 2,35 vilketmotsvarar omkring 2.60 i prisläge 1977-01. Omfördelning av kostnader mellan elabonnenter