prop · G1035 · 1977-12-31 00:00:00 — omflygvädertjänstens system och organisation m. m. Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås, som ett led i en allmän effektivisering av fiyg-vädertjänsten,ett antal åtgärder av huvudsakligen rationaliseringskaraktär. Viss funktionsintegreringföreslås ske mellan civil och militär vädertjänst på central nivå. Huvuddelenav den civila fiygvädertjänsten kommer enligt förslaget att bedrivas i fyraregioncentraler på , , ochSundsvall/fiygplatser. Vidare föreslås bl, a. fortsatt övergång tillautomatisk kartritning samt inrättande av integrerade organ för delgivning av väderinlbrmationoch annan information för luftfarten. På lokal nivå föreslås observalionstiänstenpå vissa fiygplatser fortsättningsvis utföras av fiygtrafikledningspersonalen. 1propositionen behandlas också vissa personal-, utbildnings- och ekonomifrågor.I 1974 års prisläge och omfattning av verksamheten innebär förslaget enbesparing med av totalkostnaden för den civila fiyg-vädertiänsten. 1nuvarande prisläge motsvarar detta en besparing på ca fem milj. kr. Det nyasystemet föreslås, med hänsyn bl. a. till de personalförändringar som följerav systemomläggningen, bli genomfört successivt. 1977/78. 1977/78:5 2 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionom flygvädertjänstens system och organisation m. m. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkaUade dåvarande chefen förkommunikationsdepartementet särskilda sakkunniga meduppdrag att ulreda fiyglrafikledningens organisation och därmed sammanhängandespörsmål (fiygtrafikledningskommittén'). Kommitténavgav l969delbelänkandeuDsK 1969:2) Utbildning av fiygirafikledningspersonal.På grundval därav beslöl riksdag att en central skola för gemensamutbildning av civila och militära fiyg-irafikledare skulle inrättas i (prop.1970:1 bil. 8 s, 206, SU 1970:9, rskr 1970:98). Ansvarelför planeringsarbetet avseende den nya skolan lades på en för ändamåletsärskilt inrättad nämnd, i (prop. 1972:51, TU 1972:8, rskr 1972:15). 1juli 1971 avgav nygtrafikledningskommiltén ytterligare ett delbetänkande (Ds K1971:2) Flygtrafikledning 1980 - Syslem och organisalion. På gmndval däravbeslöt riksdag (prop, 1973:27, TU 1973:12, rskr 1973:160) att decivila och militära nygtrafikledningsorganisalionerna skulle sammanföras i engemensam organisation, som inordnas i luftfartsverket. Till luftfartsverketskulle också föras huvuddelen av den radiotekniska tiänst för civil luftfartsom handhas av och delar av motsvarande tiänst för militär luftfartsom sköttes av . Vidarebeslöt att den fortsatta utvecklingen av fiygirafikled-ningssystemetskulle inriktas på övergång till s. k, yttäckande nygkontroll ' Ledamöter f. d, landshövdingen , ordförande,driftdirektören , numera generaldirektören , numera expeditionschetenJan samt överslen av I gr, , Direktiv: se 1967 årsriksdagsberättelse s, 199, 1977/78:5 3 enligtden principmodell som presenterats av fiygtrafikledningskommittén. Enligt dennamodell skall luftrummet, fullt utbyggt, organiseras som ett över en viss fiyghöjdyttäckande ftygkontrollområde, dvs. allt luftrum över en viss ftyghöjd kommeratt vara kontrollerat luftmm. Landet skall på sikl indelas i två fiyginformationsregioner,en för landets södra och en för landets norra delar med områdeskontroller i (ACC-Syd, områdeskonlroll-central Syd) och i (ACC-Nord). Riksdagenförutsatte alt de närmare organisatoriska konsekvenserna av den nya integreradefiygtrafikledningsorganisationen skulle bli föremål för särskild utredning. 1975års riksdag beslöt (prop, 1975:81,TU 1975:16,rskr 1975:197) på gmndval avluftfartsverksutredningens förslag i betänkandet (Ds K 1974:14) , om ny organisation för luftfartsverket. Enligt beslutet indelasverksamheten på central nivå i sex huvudenheter för resp. fiygplatstjänst, fiygtrafiktjänst,fiygsäkerhetsuppgiter (luftfartsinspektionen), transport- ochplaneringsfrågor, ekonomifrågor och administrativa frågor. Under cheferna förhuvudenheterna för flygplats- resp. fiygtrafiktjänst sorterar de lokala fiygplats-resp. fiygtrafikledningsorganen. 1 fråga om vissa problem sammanhängande medett gemensamt resursutnyttiande i förhållandet mellan de lokala fiygplatsernaförutsattes visst ytteriigare utredningsarbete inom luftfartsverket. Deregionala inspektionsorganen (inspektionsdistrikten) skulle vara direktunderställda chefen för luftfartsinspeklionen. Ipropositionen 1975:81 behandlades vidare vissa frågor som aktualiseras av denförestående integrationen av de civila och militära fiygtrafiklednings-organisationernasamt överföringen till luftfartsverket av nya arbetsuppgifter från televerketoch . Dennya organisationen skulle genomföras i etapper med början den . Idecember 1974 har fiygtrafikledningskommittén avlämnat sitt sisla delbetänkande(DsK 1974:15) Flygvädertjänst 1980. Yttrandenöver betänkandet har avgetts av överbefälhavaren (), försvarels materielverk(FMV), försvarets rationaliseringsinslitut (FRI), försvaretsforskningsanstalt, , (), luftfartsverket, chefen för luftfartsinspektionen, statskontoret,(), statens personalnämnd (SPN), slatens personalutbildningsnämnd(PUN), dåvarande i , (), dåvarande universitetskanslersämbetet (UKÄ), (), försvarets ledningsutredning, landsorganisationen i (LO),(), Cenlralorganisationen /SR,Svenska kommunförbundei, landstingsförbundet, , Scandinavian ÄiriinesSystem (SAS) och () gemensamt. (), Kungl, Svenska (), , trafikledarassistenters förening 1977/78:5 4 (STSF)samt personalen vid fiygvädertiänsten på . Skrivelse i ärendethar dessutom inkommit från , Chefenför tillkallade en särskildutredare med uppgift att se över meteorologiska och hydrologiska institutsverksamhet och organisation m. m. 1 direktiven till utredaren konstateras bl.a. att det av flygtrafikledningskommittén framlagda förslaget i delbeiänkandet Flygvädertjänst1980 f. n. bereds inom . Utredaren skall beakta deändringar i SMHLs verksamhet och organisation som statsmakternas beslut ianledning av fiyg-trafikledningskommitténs förslag kan medföra. 2 Nuvarande flygvädertjänst 2,1 Allmänt Dencivila Jlygväderijänsien utgör en gren av fiygtrafiktiänsten. Denna omfattar iövrigt fiygtrafikledningstjänst, fiygräddningstjänst, informations-tiänst och teletiänst.Huvuduppgiften för den civila fiygvädertiänsten är att bidra till att den civilaluftfarten kan bedrivas med säkerhet, regularitet och effektivitet. Olika slagav väderinformation till främst flygplansbesätt-ningar, flygföretag, flygtrafiktiänstensolika organ och till flygplatser erfordras, Väderinformalion till flygplansbesältningarskall kunna lämnas såväl före som under flygning. Den civilaluftfartens operativa krav på vädertiänst ulformas översiktligt av deninternationella civila luftfartsorganisationen, . Denna samverkar i storutsträckning med , , Luftfartsverketharenligi instruktionen förverket överinseendet över flygsäkerheten för den civilaluftfarten. Ansvaret för faslslällande av säkerhetsnormer samt övervakning avden civila luftfarten och dess markanordningars tillföriitlighet från flygsäkerhelssynpunktåvilar chefen för luftfartsinspeklionen. Enligt luftfartskungörelsen(1961:558, ändrad senast 1976:990) bestämmer luftfartsverket i vilkenomfattning och på vad sätt flygtraflktiänsten, dvs, bl. a, vädertjänslen, skallvara anordnad. Beslul rörande vädertiänsten skall meddelas i samråd med . SMHIhar enligt sin instruktion att handha den civila flygvädertiänsten. Innebördenav denna ansvarsfördelning är att chefen för luftfarlsinspektionen fastställerde minimikrav som från flygsäkerhelssynpunkt skall ställas på flygvädertiänsten.Dessa krav publiceras av luftfartsverket i Bestämmelser för civil luftfart - BCL,Mol bakgrund av bl, a. dessa beslämmelser beslutar luftfartsverket i samråd medSMHI om den närmare ulformningen av flygvädertiänsten, utarbetar och utgerde delar av BCL som reglerar dessa förhållanden. För den fackmässigautformningen och utförandet av den civila flygvädertiänsten svarar , Prop.1977/78:5 5 Chefenför flygvapnet har enligt sin instmktion till uppgift att leda vädertjänslenoch den militärmeleorologiska jörskningen inom försvarsmaklen samt atttillgodose försvarsmaktens behov av meteorologiska uppgifter och meteorologiskexpertis. Den militära vädertjänslens fackmässiga bedrivande regleras av beslämmelseroch anvisningar fastställda av chefen för flygvapnel. Samarbetelmellan den civila och militära flygvädertjänsten regleras av en överenskommelsemellan och chefen för flygvapnel, I överenskommelsen reglerasomfattningen av samarbetet bl. a, avseende insamling och utbyte avobservationer, utbildning samt inlernationella frågor. Samarbetetmellan och luftfartsverket är också reglerat i en överenskommelse.Överenskommelsen är f n. föremål för revidering. Frågan om hur den militära vädertiänstenskall betjäna den civila luftfarten på de militära flygplatserna regleras avett ramavtal mellan chefen för flygvapnet och luftfartsverket. En översyn avdelta avtal pågår f. n, Flygvädertjänstsystemetär uppbyggt av följande delsystem: observation, insamling, bearbetning,distribution och delgivning samt övervakning, Obseivaiionerutförs dels av observatörer vid särskilda observationsstationer, dels genomvertikala sonderingar av lufthavet med ballongburna instrument, dels frånflygplan och dels med särskilda vädersatelliter. Den synoptiska (samtidiga)observationen (SYNOP) utförs eller vid vissa stationer varjetimme. SYNOP är den för all vädertiänst grundläggande observationen. Vissa väderelemenii en SYNOP mäts med hjälp av instrument, bl, a. vindriktning och vindhastighet samlluftens temperatur, fuktighet och tryck. Andra väderelement i en SYNOP besiämsav observatören visuellt, bl. a. sikt, rådande väder och i regel molnhöjd, SYNOPanvänds av meteorologen för analys av atmosfärens tillstånd vid liden för observationen. Inomdet civila flygvädertjänstsystemet utförs vissa observationer som användsenbart för planering och genomförande av flygningar. Sådana observationer - s.k, METAR - utförs vid flygplatserna och distribueras nationellt och inlernationelll.Dessa observationer utförs i regel varje halv timme. Inom den militäravädertjänsten ulförs sådana operativa rapporter - basväderrapporler - vid demilitära väderenheterna. Förinsamling av observationer utförda i utnyttjas teleförbindelser liksomför moitagning av utländska observationer. Den civila vädertiänsten använderteleverkets nät medan den militära vädertjänslen i stor utsträckning användersärskilda militära sambandsnät. Bearbeiningav observationerna sker såväl automatiskt med hjälp av datorer som manuellt.Det bearbetade materialet används som slutprodukt, bakgrundsmaterial eller förvidare bearbetning av meteorolog. 1977/78:5 6 skerantingen centralt, regionalt eller lokalt. De analys- och prognoskartor somerhålls vid bearbetningen visar väderlägel, vind- och temperatur-förhållandenapå olika nivåer eller områden med väder av särskilt intresse för luftfarten t.ex. turbulens och isbildning. Vidare erhålls flygplatsprognoser s, k. TAF, sträckprognoser,områdesprognoser samt landningsprognoser. Dencentralt bearbetade informationen distribueras på i princip fyra olika sätt.Bilder - vanligen i kart- eller diagramform - överförs till flygplatserna medhjälp av telefaximile, s. k. telefax. Distribution av bearbetade produkter iskriftlig form sker per teleprinter eller telex. Även de regionalt och lokalt framställdaflygplats-, områdes-, sträck- och landningsprognoserna distribueras nationelltoch inlernationelll per teleprinter, telex eller telefon. Bearbetadeprodukter, såsom prognoser av vind och temperatur i olika nivåer och fiygplatsprognoser,lämnas lill luftfartspersonal vid civil väder-delgivning, s, k. briejing. Briefingär en muntlig kommentar till rådande och/eller väntade meteorologiskaförhållanden. Den utförs av meteorolog över disk, via telefon eller på annalsätt. Mottagare är pilot, annan besättningsmedlem eller fiygföretagsrepresentant. Vid briefing över disk används som åskådningsmaterial senasteväderkarta och andra kartor såsom höjdkartor, SWC (karta innehållande vissa förcivil luftfart signifikanta väderfenomen, Significant Weather Chart) m. m.Under brieflngen kommenteras sådana väderfenomen längs aktuell fiygsträcka somanlas kunna inverka på viss fiygning samt vädret och landningsmöjligheierna påmålfiyg-platsen och alternativnygplalserna. Vid flygvädertjänst ulan egenprognosverksamhet sker ingen briefing. Militärväderddgivning sker i fred vid ulbildningsmässig flygverksamhet med hjälp av ITVkompletterad med dubbelriktad talförbindelse. Väder-delgivningenskersamtidigt tilldivisioner och ATS-organ(flygledningstjänst-organ) och utförs av meteorolog.Vid övriga lillfällen, t. ex. på krigsbas, utför meteorologen delgivning direkttill mottagaren i ordersal eller liknande. Briefingensomfattning är slarkt beroende av vädret. Vid bra flygväder och vid myckeldåligt väder, t, ex. tät dimma, kan varje individuell brieflng göras kort. Denstora arbetsbelastningen uppkommer i s, k. marginalväder då det gäller lor piloternapå den civila sidan och ansvariga chefer på den militära sidan att avgöra om enviss flygning över huvud taget kan genomföras. Inomfiygvädertiänsten sker fortlöpande iippjöljning av vädret varvid utfärdadeprognoser ändras vid behov. En annan typ av väderuppföljning är områdesöveivakning.Den är inriktad på att inom ell område bevaka om vissa för fiygei farligaväderfenomen såsom utbredda åskväder, kraftig turbulens och svår isbildninguppträder eller vänlas uppiräda. När den fortlöpande väderövervakningen geranledning därtill utfärdas ett varnande meddelande, en s. k. SIGMET, somdistribueras till flygledningsorganen. Prop.1977/78:5 7 Dencivila Jlygväderijänsien handhas av meteorologiska och liydro-loglska instUut,. verksamhet är organiserad på tre byråer, väderbyrån, klimatbyrånoch hydrologiska byrån, en kansliavdelning samt en forsknings- ochundervisningsavdelning. Antalet anställda vid institutel uppgår till ca 800,varav drygt hälften tiänstgör vid institutets centrala organisalion iNorrköping, Till institutet är knutet ett meteorologiskt och hydrologiskt rådmed uppgift att bistå i mera betydelsefulla frågor om de allmänna riktlinjernaför institutets verksamhet, Flygväderavdelnlngenär en av väderbyråns sex avdelningar Flygväder-avdelningen planerar,organiserar, leder och övervakar vädertiänsten för civil luftfart. Avdelningenär uppdelad på tre sektioner, nämligen allmänna sektionen, driftsektionen samtutrednings- och utvecklingssektionen. Flygvädertjänstenscentrala operativa funktioner utförs i av en särskild flygvädersektionsom tillhör väderbyråns väderavdelning. Sektionen svarar för framställning av SWC-kartorsamt för daglig vädergenomgång med flygvädertiänsternas meteorologer. Ettstort antal produkter för såväl civil som militär flygvädertjänst framställscentralt med hell automatiska numeriska metoder, bl. a. höjdvinds-och temperalurprognoserför olika flygsträckor i tabellform samt analys- och prognoskarlor. Detta skervid väderbyråns aerologiska avdelning. Inom avdelningen har utarbetats ett systemför automatisk kartritning. Systemet har tagits i drift vid prognoscentralen iNorrköping, Civilflygvädertiänst bedrivs även på regional/lokal nivå. Det finns fem s. k. Jlygväderijänsterklass 1. Dessa är lokaliserade till Arianda, , ,TorslandaochSundsvall/fiygplatser, I , , , ochKiruna finns s. k. Jlygvädertjänsier klass 111. Vid flygvädertiänst klass 1utförs främst observationstiänst, avfattning och utsändning av meteorologiskarapporter, insamling av SYNOP och rapporter från varningsslalioner, förbindelsetiänst,kartritning och kartanalys, prog-nostiänst, framställning av tHrddokument,muntlig delgivningstiänst (briefing), uppföljning av prognoser samtområdesövervakning. Vid fiygväder-tiänst klass III utfärdas inga prognoser.Arbetet vid dessa flygvädertjänster beslår av observationstiänst, insamling av SYNOPm. m,, förbindelsetiänst, sammanställning och presentation av meteorologiskauppgifter i skriftlig form för luftfarlspersonal. Personalen vid dessa fiygvädertiänsterbilräder ansvarig meteorolog vid flygvädertjänst klass I vid uppföljning av TAF(flygplatsprognos, prognos över för luftfarten betydelsefullt väder vid fiygplats)för egen flygplats. Väderbriefing lämnas inte vid klass-Ill-flygväder-tiänsterna. Förflygvädertjänständamål finns 30 tiänster inrättade vid institutets centralaorganisation. Vid de tio flygvädertjänsterna finns totalt 164 tiänster inrättade.Den civila flygvädertjänsten är organiserad så att den kan lämna service dygnetrunt. Befattningshavarna tiänstgör därför i regel i skift. 1977/78:5 8 Vidflertalet kommunala och enskilda flygplatser utförs i större eller mindreutsträckning observationstiänst, avfattning och utsändning av meteorologiskarapporter och förmedling av väderinformation som en del av AFIS-tjänsten(flyginformationstiänstenför flygplats) genom flygplatshållarens försorg. Den militära vädertjänsleninom hela försvarsmaklen leds enligl den s. k. huvudstabsprincipen av chefenför flygvapnet (CFV). För den direkta ledningen av den militära vädertjänslenfinns i fiygstaben den militära väderijänstens centralorgan (MVC). MVC bestårav allmänna meteorologiska avdelningen (MVC/A), meteorologiskaforskningsavdelningen (MVC/F), meteorologiska statislikavdelningen (MVC/S) ochväderavdelningen (MVC/V). MVC/Asvarar för organisations-, ekonomi-, personal- och utbildningsfrågor samtexpeditionstjänsten, MVC/F svarar för militärmeteorologisk forskning och ulveckling,MVC/S för militärmeteorologisk statistik och operativ väderanalys samt MVC/Vför observations- och prognosljänst samt utmstnings- och lokalärenden. Landetindelas funktionellt i tre regioner - syd, öst och nord - vilka var och enskall betiänas av en central benämnd regional vädercentral. De regionalavädercentralerna (RVädC) är upprällade i anslutning lill vissa luftförsvarscentralerdär man har lillgång till kvalificerade hjälpmedel för kommunikation,bearbetning, presentation och delgivning av väderdata. Vidvarje fivgfiottilj och motsvarande samt vid vissa enheter inom armén ochmarinen finns en väderenhet inrättad. Vid de lokala väderenheterna utförs bl,a. prognostiänst, observationstiänst, utvärdering av vädrets inverkan påmilitär verksamhet samt väderfiygning. Antaletcivilmiliiära och civila tiänster inom den militära vädertjänsten uppgår lill212, Härav är 42 placerade centralt. 3,1Allmänna utgångspunkter och sammanfattning av förslagen Målsättningenför utredningsarbetet har varit att utarbeta ett förslag till system för fiygvädertjänstensom har förutsättningar att tillgodose de förväntade behoven och somdessutom har utbyggnadsmöjligheter så att de krav, som uppkommer underåtminstone den närmaste tioårsperioden därefter, skall kunna mötas. Enytteriigare målsättning för arbetet har varit att beakta de samhällsekonomiskakonsekvenserna av samspelet mellan allmän vädertjänst, flygvädertjänst,militär vädertjänst, övrig särskild väderijänst samt övrig flyg-traflktiänst.Det har därvid konstaterats att en lösning som ger bästa ekonomi tor enbart dencivila flygvädertjänsten i viss mån måste modifieras av hänsyn till bl. a. denallmänna vädertjänstens funktionella krav. 1977/78:5 9 uppnåintegralionsvinster genom en samordning av väderijänst- och flygledningsfunktionernahar beaktats. Flygvädertjänstensframtida utformning är enligt flyglraflkledningskom-miltén beroende av fierafaktorer, främst flygverksamhetens och flygtrafiktjänstens krav på fiygvädertiänsten,flygsäkerhetskrav, den tillgängliga tekniken, det nuvarande flygvädertjänstsystemet,trafikutvecklingen och de ekonomiska förutsättningarna. Isyfte att uppnå en från samhällsekonomisk synpunkl önskvärd samordning ellerintegrering av militär och civil vädertiänst har kommittén utfört ettomfattande kariläggningsarbete. Därpå grundade systemanalyser har visat attökad samordning på central operativ nivå är möjlig, medan integrering påregional och lokal nivå antingen inte är möjlig eller leder till ökadekostnader. Vid dessa bedömningar har kommittén beaktat försvarsmaktens behovav en vädertjänslfunklion som utan avbrott bibehåller full funktionsduglighetvid övergång från fredsmässiga förhållanden till beredskapstillstånd ellerkrig. Eninledande kartläggning av den civila luftfartens behov av vädertjänst utfördesav fiygtrafikledningskommittén med början . Synpunklerinhämtades från fiygförelag och andra intressenter. Kartläggningen resulteradei en detaljerad kravbild som lades till grund för kommitténs systemulredningar. Undersenare delen av utredningsarbetet inhämtades på nytt synpunkler från berördaparter. På grundval av del då redovisade behovet av fiygvä-dertiänst utformadekommittén ett principförslag till system för 1980-lalets flygvädertjänsl.Förslaget remitterades därefter lill berörda intressenter. Dessa fickdärigenom möjlighel att väga tidigare framförda krav mot de systemmässiga ochi vissa fall ekonomiska konsekvenserna av kraven. Härigenom erhölls en slutligkravspecifikation. Ibetänkandet redovisas i sammandrag de krav beträffande vädertjänsl för civiloch militär luftfart som legat till grund för kommitténs slutliga bedömningaroch ställningstaganden. Redovisningen omfattar inte endast de krav somframförts av de berörda intressenterna, den internationellaflygtransportorganisationen lATA, den internationella pilotfederationen IFALPA,utan även de krav som fastställts av . Kommittén- som i sina förslag är enhällig - föreslår sammanfattningsvis att viss funktionsinlegreringskall ske mellan civil och militär flygvädertjänst på central nivå, att den militära fiygvädertjänstenssystem och organisalion i övrigt inte skall förändras, alt fem civila flygvädertiänslerklass 1 skall ersättas av fyra regioncentraler vid flygplatserna ,, och Sundsvall-/, att ritning avobservationer vid nuvarande flygvädertjänster klass 1977/78:5 10 1skall ersättas av central automatisk framställning samt alt produkterna (kartor)skall överföras till regionceniralerna med bildsändare, att integrerade delgivningsorganför tillhandahållande av såväl AlS (in-formalionstiänst för luftfarten) som väderinformalionåt civil luftfart skall inrättas i anslutning till de fyra regionceniralernaoch successivt vid flygplatserna i , och med uppgift attsvara för delgiv-ningstjänsten inom ett tilldelat geografiskt område, alt väderobservations- och flygledningsfunktionernavid flertalet civila statliga flygplatser skall integreras och utföras av flygledningspersonal, att det skall vara möjligt förflygförelag, flygplatser och andra intressenter att genom anslutning av kommunikationsutrustningerhålla direkt överföring av data, text och/eller bild från flygvädertiänsten, att utbildning av MET- (flygvädertiänst)och ATS- (flygledningstiänst) personal skall anpassas efter behoven i detföreslagna systemet. Kommitténkonstaterar att vissa grundläggande skillnader föreligger mellan civil ochmilitär flygverksamhet. Dessa skillnader sammanhänger med de olikamålsättningar som styr de båda verksamhetema. Skillnaderna kommer till klartuttryck i de redovisade inlressentkraven och har därför varit vägledande vidkommitténs bedömningar. Målsättningenför den civila luftfarten är enligt kommittén att genomföra enskilda ellerkollekliva transporter med största möjliga säkerhet, regularitet ocheffektivitet till lägsta möjliga kostnad. Väderfaktorns betydelse inom civil luftfartvarierar starkt beroende på flygplanens siorlek och utrustning samt piloternasutbildning och erfarenhet. Allmänflygels slörre väderberoende kan - från flygsäkerhetssynpunkt- i viss mån kompenseras av extra säkerhetsmarginaler, skapade genomrestriktiva planerings- och vädermi-nimabestämmelser. Förmilitär luftfart är målsättningen att inom en elablerad utbildningsorganisationoch en given kostnadsram på effektivast möjliga sätt och med bäsla möjligaresultat producera flygande förband, övade inom hela det spektrum avaktiviteter som krigsuppgifterna kräver.