prop · G103112 · 1977-12-31 00:00:00 — Beräkningen avgenomsnittspris och pristillägg bör ske gemensamt för alla fiskelag som tillhören viss fiskförsäljningsförening. Enligt kommittén är det i ett norm-prissystemnaturligt att tillämpa kollektiv avräkning. Beräkningen av uppnått marknadsprisbör enligt kommittén kunna ske med utgångspunkt i partipriset.Normprissystemet förutsätter vidare att partipriset noga definieras. Normpriserna bör normalt fastställas för helaregleringsårel, som omfattar tiden den 1 juliden . Det bör dock varamöjligt att fastställa olika normpriser för olika delar av regleringsåret. Enligt kommittén bör normpriset gällaendast för en viss överenskommen normkvantitet, som skall gälla för helaregleringsåret och omfatta hela landet. Normkvantitet bör fastställas för allafiskslag där risk för olönsam överproduktion föreligger. Vidfastställande av normkvantitet bör hänsyn tas till behovet av fisk för olikaavsättningsändamål. I den mån fiskeflottans struktur inte är anpassad tillavsättningsmöjligheterna för olika fiskslag, måste under en övergångstid ävendetta beaktas. Temporärt kan det således vara nödvändigt att fastställa störrenormkvantiteter för vissa fiskslag än vad som är motiverat med hänsyn tillavsättningsmöjligheterna. Formemaför fördelningen av normlcvantiteterna mellan olika delar av landet och mellanoUka tider av året bör enligt förslaget ingå som ett led i den förutsattaöverenskommelsen. Förde fångster som överstiger normkvantilelen skall inte den i normprissättningeninbyggda inkomsttryggheten garanteras. Enligt kommitténs mening bör det varaen uppgift för näringen att utan stödåtgärder avyttra dessa fångster. bör ett lägstapris för försäljning av fiskfastställas. Fisk som mte kan säljas till lägstapris bör betraktas somöverskott. Överskotten bör som övertas av föreningen fisk. Förde överskott som fortlöpande uppstår bör Svensk fiskbetala ett s. k. överskottspris. 1977/78:112 42 ställasav Svensk fisk och i huvudsak motsvara vad Svensk fisk kan beräknas få in vidförsäljning av överskotten. Överskottspriset bör således vara lägre änlägstapriset. Fisken måste bjudas ut till minst lägstapris innan den anmälssom överskott. Kommittén föreslår att vid slutet av enregleringsperiod avstämning görs mot den för perioden gällande normkvantiteten.Om den kvantitet som sålts till minst lägstaprisunderstiger normkvantiteten bör de kvantiteter som övertagits av Svensk fisktill överskottspris kunna räknas in upp lill normkvantiteten. För de kvantitetersom på detta sätt räknas in i normkvantiteten bör pristillägg utgå avskillnaden mellan överskottspris och normpris. Lägstapriserna behövs för att marknadensefterfrågan bäst skall kunna tas till vara. Lägstapriserna bör därför i myckethög grad kunna anpassas till marknadsläget. Det bör enligt kommittén ankomma på Svensk fisk attfastställa lägstapris för de fiskslag som åsatts normpris. I samband med attlägstapriset fastställs bör föreningen eftersträva att avsättningen av fisk istörsta möjliga utsträckning främjas och att kostnaderna för prisregleringenblir så låga som möjligt. Beslut om lägstapriser bör enligt kommittén bygga päöverväganden om marknadsläget för olika fiskslag, och avvägningen av lägstaprisernagöras så alt överskotten blir så små som möjligt. Det bör enligt kommittén ankomma påstatens jordbruksnämnd att efter överläggningar med fisketsförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation avge förslag lill normpriseroch normkvantiteter för viktigare fiskslag för det kommande regleringsåret. Isamband med överläggningarna bör även frågan om vilka fiskslag som skallomfattas av systemet med normpriser behandlas. Enligt kommittén bör undervissa fömtsättningar även fisk som av svenska fiskare landas utomlands kunnaomfattas av normprissystemet. Förslaget till normpriser och normkvantiteter börföre regleringsårets början prövas av statsmaktema. Statsmakterna bör samtidigtta ställning till en fiskeplan för regleringsåret enligt de grunder somkommittén har föreslagit. Isamband med överläggningarna behövs ett omfattande underlag i form av statistiköver inkomst- och kostnadsutvecklingen i fisket samt bedömningar och prognoseröver marknadsutvecklingen under regleringsåret. Enligt kommittén börmaterialet om kostnads- och inkomstutvecklingen inom fisket kunna bygga påSCB:s deklarationsundersökning för fiskare. Denna undersökning bör emellertidbyggas ut och förbättras. Eftersom deklarationsmaterialet inte visar delöpande aktuella inkomst- och kostnadsförhåUandena måste det kompletteras medvissa uppgifter. De viktigaste kostnadsposternas utveckling, liksom fiskprisernasutveckling, bör löpande följas och genom kalkylmodeller relateras till densenast tiUgängliga deklaralionsundersökningen. Prop.1977/78:112 43 Kommittén framhåUer att det är angeläget attkonsumenternas krav på ett tillfredsställande urval av fisk till acceptablapriser beaktas vid utformningen av prisstödet tUl fisket. Kommittén anser atthöga konsumentpriser på fisk kan vara tiU nackdel också från fiskets synpunkteftersom avsättningsmöjligheterna för fisk påverkas av fiskprisernas relativanivå. Enligt kommittén bör konsumenterna ges ett motsvarande inflytande överutformningen av prisregleringen på fisk som de har när det gällerprisregleringen på jordbruksprodukter. Detta bör ske genom attkonsumentdelegationen aktivt medverkar i de överläggningar som enligtkommitténs förslag skaU föregå faststäUandet av normpriser och normkvantiteterför olika fiskslag som skall omfattas av regleringen. Konsumenterna har ettstarkt intresse av att delta i överläggningarna också därför att finansieringenav prisstödet tiU fisket enligt fiskerikom-mitténs förslag också ibetydande utsträckning bör ske genom avgifter som tas ut påförstahandsförsäljningen och importen av fisk. Avgifterna påverkarkonsumentpriserna på fisk. Kommitténframhåller att normpriset innebär en avvägning mellan fiskerinäringens intresseav att nå tillfredsställande inkomster och konsumenternas intresse av rimligapriser på fiskels produkter. Det är självfallet angeläget frånkonsumentsynpunkt att priserna på fisk inte väsentUgtöverstiger fastställda normpriser. Även fiskerinäringens intresse av störstamöjliga varaktiga avsättning av fisk talar starkt för att fiskprisema inomlandet inte genom t. ex. utvecklingen på den internationella marknaden för fiskstiger tUl en nivå som leder till köpmotstånd. Enligt kommittén bör det därförfinnas möjlighet att när förstahandspriserna på fisk tenderar att stigaväsentligt över de överenskomna normpriserna vidta särskilda åtgärder. Omprisökningarna beror på inflytande från den internationeUa marknaden för fiskbör såsom f. n. en exporlavgift kunna tas ut. Andra åtgärder som bör kunnaanvändas för att motverka alltför höga fiskpriser är att tiUfälligt sänka ellerhelt ta bort prisregleringsavgiften för importfisk samt att mjuka upp ellerslopa de kvantitativa begränsningarna av importen. lämpar sig ett system med normpriser bäst för en situation därhuvuddelen av förstahandsomsättningen av fisk sköts av fiskarägdafiskförsäljningsföreningar. F. n. omhänderhas också större delen av utbudet avfisk, om man bortser från auktionsförsäljningen på , av sådanaföreningar. a. finns dock ett antal privata grossister som köperfisk direkt från fiskare. finns självfallet inget hinder mot att de fiskare som säljer sinafångster tUI en privat fiskmottagare också omfattas av systemet mednormpriser. Den praktiska tillämpningen av systemet kan dock behöva avvikanågot från vad som tUlämpas för producentkooperativa föreningar. Det kan t. ex.bli aktueUt med vissa särskUda bestämmelser för att trygga att prisstödetoavkortat kommer fisket tillgodo. 1977/78:112 44 isamband med överläggningarna en viss del av normkvantiteten avskiljas för defiskare som levererar sina fångster till mottagare utanför en gemensamorganisation av försäljningsföreningar. Den närmare tekniska utformningen avnormprissystemet blir beroende bl. a. av hur en gemensam organisation avfiskförsäljningsföreningar utformas. Kommittén betonar, utan att ta ställningtill hur en gemensam fiskförsäljningsorganisation byggs upp, attnormprissystemet förutsätter att en sådan kommer till stånd. Närnormprissystemet kan börja tiUämpas är också beroende av när en sådanorganisation kommer tiU stånd. Enligt kommittén är det angeläget attorganisationen kan börja sin verksamhet . Ett nyttprisregleringssystem torde enligt kommittén tidigast kunna tiUämpas fr. o. /80. Det har inte varit möjligt för kommittén att gå inpå den närmare tekniska utformningen av systemet med normpriser. Kommitténföreslår därför att regeringen tUlsätter en särskUd arbetsgrupp med uppgiftatt utarbeta förslag tUl den närmare tekniska utformningen av normprissystemet. Kommittén anför att finansieringen avprisregleringen på fisk påverkar priserna på fisk. Om prisregleringenfinansieras med avgifter på svenskfångad och importerad fisk kan man anta attavgiften slår igenom på konsumentpriserna på fisk. Kostnaderna förprisregleringen får således bäras av konsumenterna i förhållande till deraskonsumtion av fisk. Ökade konsumentpriser kan också befaras leda till minskadavsättning av fisk. Om prisregleringen i stället finansieras med budgetmedel lederdet inte tiU ökade konsumentpriser på fisk. Kostnadema för stödet betalas idetta fall i stället av konsumenterna som skattebetalare. Det är enligt kommittén självfallet ett starktallmänt intresse att konsumentpriserna på fisk hålls så låga som möjligt. Ävenfrån fiskets egen synpunkt är låga konsumentpriser på fisk önskvärda för attfrämja avsättningen. En ökning av avgiften med någon enstaka procentenhet kanenligt kommittén inte rimligtvis påverka konsumtionen. Genom en utvidgning av avgiftsunderlaget kan vidareökade medel tillföras prisregleringen. Kommittén föreslår att prisregleringsavgift införspå svenskfångad och importerad ål, lax, långa och foderfisk samt på fiskmjöl,torrfisk och panerade fiskfiléer m. m som importeras till . Prisregleringsavgiftenföreslås i fortsättningen uppgå till . Vidare bör avgift tas ut även på fisksom landas utomlands. Tekniskt kan avgiftsuppbörden i det sistnämnda falletske genom att fiskarnas organisationer åtar sig att betala in en avgift för denfisk som deras medlemmar landar Prop.1977/78:112 45 utomlands.Genom kommitténs förslag beräknas inkomsterna i prisregleringskassan komma attöka till ca 28 milj. kr./år. Enligt kommittén bör det ankomma på statensjordbraksnämnd att i sitt förslag tiU normpriser och normkvantiteter för detframförliggande regleringsåret också redovisa en beräkning av de kostnader somförslaget medför. Härvid bör jordbruksnämnden efter överläggningar med de bådadelegationerna även föreslå de ändringar i avgiftsuttaget som behövs. Det bördärefter ankomma på statsmakterna att besluta om kostnaderna skall täckasgenom avgifter eller till viss del av budgetmedel. Enligt kommitléns mening har ett iförhållande till andra länder begränsat gränsskydd på fiskvaruområdet. Genomkvantitativ reglering upprätthålls dock ett starkt gränsskydd för de från detsvenska fiskets synpunkt viktigaste arterha av färsk fisk. Kommittén anser att det nuvarande gränsskyddetbehöver förstärkas för att förhindra import till onormalt låga priser, somhotar att störa den inhemska prisregleringen. bör ett vidgat system med importminimipriser kunna medverka tillstabilare avsättningsförhållanden på den svenska marknaden och härigenomunderlätta tillämpningen av prisregleringen på fisk. Kommittén har erinrat omatt präglades av betydande avsättningssvårigheter och lågapriser på den intemationella marknaden för fisk. Marknadsstörningarna medfördeäven ett betydande tryck på den svenska marknaden. Även om priserna på fisksom landades i för konsumtion inom landet i viss utsträckning kundeupprätthållas genom prisregleringsåtgärder, skedde detta till priset av mycketstora överskott av fisk och med stora kostnader för regleringen som följd. Äveni framtiden kan avsättningssvårigheter eller ändrade konkurrensförhållanden påden internationeUa marknaden för fisk leda till allvarliga marknadsstörningarinom landet. Vidare kan tillämpningen av en restriktiv importpolitik i andraländer, t. ex. till följd av de s. k. referenspriserna i EG, medföra ett ökattryck på den svenska marknaden, som har ett relativt svagt gränsskydd.Liberaliseringen av den svenska importpolitiken gentemot bl. a. länder med centraliseradexport kan också skapa behov av importskydd om ett pristryck på den svenskamarlcnaden därigenom skulle bli följden. Importminimiprisema bör följaktligensyfta till att priserna allmänt stabUise-ras. Vidutformningen av ett system med importminimipriser bör hänsyn tas tUlkonsumenternas krav på ett tUlfredsställande urval av fisk till så låga prisersom möjligt. Det är vidare angeläget att inte genom att fördyrafiskberedningsindustrins råvaruinköp ytterligare försämra denna industris redanansträngda konkurrensläge. Prop.1977/78:112 46 Enligt konmiitténs menmg har frysta fiskfiléer ettsvagt gränsskydd som inte utgör tUlräckligt skydd mot lågprisimport. Med hänsyntill den stora konsumtionen i av frysta fiskfiléer har priserna pådessa varor mycket stor betydelse för prisbildningen i allmänhet på fiskvaror iSverige. Kommittén anser därför att ett skydd mot import av frysta fiskfiléertill onormalt låga priser skulle väsentligt bidra tiU en allmänprisstabilisering på fisk inom landet och väsentUgt underlätta tillämpningenav prisregleringen på fisk. Kommittén föreslår att importminimipriser införsför fryst filéad fisk hänförlig tUl tulltaxenr 03.01. Systemet bör enligt kommittén vid behov kunnautvidgas till att omfatta även hel fryst fisk hänförlig till tulltaxenr 03.01samt vissa slag av vidarebearbetade frysta fiskfiléer (panerade fiskfiléer m.m.) hänförliga till tulltaxenr 16.04. Den närmare omfattningen av systemet medimportminimipriser på fisk bör beslutas av regeringen eller efter dessbemyndigande av statens jordbruksnämnd. Kommittén anser att internationellaåtaganden inte utgör något hinder för att införa ett vidgat system medminimipriser vid import av frysta fiskfiléer till . I finns f.n. importminimipriser för frysta filéer av torsk och kolja. Vidare utgörreferenspriser vid import en central del av EG:s marknadsreglering. Kommittén betonar att importminimiprisersjälvfallet bör tillämpas så att exporten inte diskrimineras i förhållande tillden inhemska produktionen. Enligt kommittén bör som redovisats detprimära syftet med importminimiprisema vara att skydda mot import till onormaltlåga priser som hotar alt störa den inhemska prisregleringen på fisk. Därförbör importminimiprisema kunna sättas något lägre än marknadspriserna.Härigenom bör systemet kunna accepteras också från konsumentsynpunkt.Importminimiprisema bör dock inte sättas så låga att de inte ger den avseddastabiliseringen av fiskpriserna. Iövrigt bör vid avvägningen av importminimiprisema beaktas marknadsläget förolika vamslag samt prisutvecklingen för den svenskfångade varan och förmotsvarande importerad vara. Vid avvägningen av priserna bör hänsyn även tastill de prisvariationer som normall förekommer. Eftersom importminimiprisemasyftar till att hindra lågprisimport bör enligt kommittén systemet sättas ikraft endast vid behov och gälla tUls vidare. 3.7Åtgärder för att främja beredning och avsättning av fisk Kommittén anför att en fortsatt minskning avfärskfiskkonsumtionen kan leda till successivt minskad avsättning avsvenskfångad fisk. Mot bakgrund härav är det enligt kommittén nödvändigt attdet svenska fis- Prop.1977/78:112 47 ketsfångster i ökad utsträckning bearbetas till beredda och färdiglagade produkterom avsättningen av svenskfångad fisk skall kunna ökas. Vid import av frysta fiskfiléer tUl utgårinförselavgift. För fisk- och skaldjurskonserver utgår tiUl. gäller dock tull- och avgiftsfrihet vid import av dessa produkterfrån EFTA. EFTA-länderna har medgivit motsvarande lättnader för svensk exporttill EFTA. Frysta fiskfiléer samt fisk- och skaldjurskonserveromfattas däremot inte av frihandelsavtal med EG, vilket innebär atttull utgår på svensk export till EG av beredda fiskvaror. ochStorbritanniens inträde i EG har således medfört att frysta fiskfiléer samt fisk-ochskaldjurskonserver beläggs med tull även i dessa länder. I samband med åtog sig dock i ensärskild skriftväxling att behålla tullfriheten för frysta fiskfUéer samtfisk- och skaldjurskonserver vid import från och samtatt utsträcka dessa förmåner att gälla hela EG. I praktiken innebär den ensidiga tuHfriheten attfrysta fiskfiléer samt fisk- och skaldjurskonserver av EG kan exporterastullfritt tiU . Svensk export av motsvarande produkter tUl EG beläggsdäremot med tull. Detta förhållande har enligt kommittén lett tUl att svenskexport till och av ifrågavarande varor försvårats ochstarkt minskat utan att motsvarande skydd finns mot importkonkurrens. Av en utredning som gjorts av statens industriverkframgår att fiskberedningsindustrins svårigheter när det gäller bl. a.avsättningen av branschens produkter kan öka risken för en utflyttning avsvensk fiskberedningsindustri till EG. Motbakgrund av den stora betydelse som fiskberedningsindustrin har som avnämareför fiskets produkter skulle en sådan utveckling i kombination med denminskande avsättningen av färsk fisk inom landet enligt kommittén kunna medförastora avsättningsproblem för fisk. Kommittén har också betonat den storabetydelse som fiskberedningsindustrin har för sysselsättningen i , och län. Enligt kommittén är det från fiskets synpunktangeläget att svensk export av beredda och konserverade fisk- ochskaldjursprodukter till EG ges samma tullfrihet som beviljats EG förmotsvarande varor vid import till . Förhandlingar härom bör enligtkommittén tas upp med EG. SkuUe förhandUngarna inte leda till önskat resultatbör överväga att återkalla det ensidiga åtagandet gentemot EG. För att främja avsättningen av svenskfångad fisk ärdet enligt kommittén önskvärt om svensk fiskberedningsindustri i ökadutsträckning kan ta upp tUlverkning av nya och expansiva fiskprodukter baseradepå svensk fiskråvara. Utveckling av nya produkter och marknadsintroduk- 1977/78:112 48 tionav dessa är mycket kostnadskrävande. För små och medelstora företag ärdet därför enligt kommittén oftast inte möjligt att i egen regi utveclda nyaprodukter. Den svenska fiskberedningsindustrin består förutom av ett fåtalstörre företag, nästan uteslutande av små och medelstora enheter, vUka intetorde ha tillräckliga resurser för produktutveckling. För att främja produktutveckling ochmarknadsintroduktion av nya fiskprodukter föreslår fiskerikommittén att statUgtstöd utgår tUl sådan verksamhet. Stödet bör främst utgå till mindre ochmedelstora företag. Stödet bör lämnas inom ramen för det stöd till fisketsberednings- och konservindustri som administreras av . Härvidbör fiskberedningslån enligt kommittén kunna lämnas till utveckling av nyafiskprodukter baserade på svensk fiskråvara, om det bedöms kunna främjaavsättningen av svenskfångad fisk. TiU marknadsintroduktion av sådanaprodukter bör stöd kunna utgå i form av lånegaranti. Kommittén förutser ett ökat lånebehov mot bakgrandav att fisk i ökad utsträckning bör beredas och vidareförädlas. Vidare behövsytterligare medel med hänsyn till att stöd även föreslås kunna utgå för produktutvecklingoch marknadsföring. Kommittén föreslår därför att medel ställs till förfogandeså att lån kan beviljas med 10 mUj. Den årliga ramen för statliga lånegarantier börenUgt kommittén höjas tiU 15 milj. kr. 3.8Särskilda åtgärder för insjöfisket Kommittén framhåller att det är angeläget attfrämja en fortsatt rationalisering och utveckling inom det yrkesmässigainsjöfisket. Kommittén pekar särskilt på behovet av att utveckla nya metoder iinsjöfisket och möjligheterna att plantera in värdefulla fiskslag som ål ochlax i insjöar. Genom åtgärder av detta slag finns enligt kommittén möjlighetatt förbättra lönsamheten i befintliga insjöfiskeföretag och eventuellt ocksåför ett begränsat antal nyetableringar inom insjöfisket. En annan möjlighet attskapa tillräckligt försörjningsunderlag i vissa mindre insjöar ar enhgtkommittén att kombinera insjöfiske efter t. ex. ål och lax med odling avkonsumtionsfisk i s. k. nätkassar. Härvid kan den skräpfisk som en insjöfiskareerhåller som bifångst tas tiU vara som foder för den odlade fisken. Kommittén föreslår att . under denärmaste tre åren anslås for fortsatt försöksverksamhet och metodutveckling medinriktning på det yrkesmässiga insjöfisket. Vidare föreslår kommittén att . anslås under i första hand en femårsperiod för in-plantering avfisk i insjöar och vattendrag. Såväl försöksverksamheten sominplanteringsverksamheten bör handhas av . 1977/78:112 49 senbör samråda med om användningen avmedlen. Stöd tUl investeringar i Lnsjöfisket bör enhgtkommittén utgå inom ramen för det rationaliseringsstöd tUl fisket som kommitténföreslagit. I de fall åtgärder av angivet slag bedöms ha föratsättningar attleda till en bestående förbättring i lönsamheten för ett insjöfiskeföretaganser fiskerikommittén att det mot bakgrand av de genomsnittligt låga inkomsternai insjöfisket är motiverat att rationaUseringsstöd tiU fiskodling ochutplantering av fisk ges högre prioritet. Statligt stöd tUl kursverksamhet och utbUdning avinsjöfiskare i nya och rationella fiskemetoder bör enligt fiskerikommittén gesprioritet inom ramen för de medel som anslagits tUl kursverksamhet på fisketsområde. Slutligen föreslår kommittén att regeringen uppdraråt domänverket att i samråd med och utreda frågan om arrendeavgifternas storlek på de av statensvatten som upplåtes för yrkesmässigt fiske. 4 Remissyttrandena 4.1 Allmänna synpunkter betänkande möts positivt rentallmänt av flera remissinstanser. TiU dessa hör , ,länsstyrelserna i , , och ,, , , och . anser de av kommittén framfördaförslagen vara i allt väsentligt välgrundade. Om ett bärkraftigt fiske avnuvarande omfattning skall kunna bibehållas måste enligt styrelsen enanpassning ske till de radikalt förändrade förutsättningarna för fisket.Styrelsen framhåUer att genom utflyttningen av fiskegränsen och genomförhandlingar med berörda kuststater har säkrat mycket betydandefisk-resurser, som kvantitativt mer än väl kompenserar de förluster utvecklingenpå havsrättens område i övrigt medfört beträffande fiskemöjligheter försvenska fiskare. Fiskarna får emellertid mindre frihet att väljafångstområde och inriktning på fisket. För att de tiUgängliga fiskresursernaskall kunna tillgodogöras på ett samhällsekonomiskt riktigt sätt blir detvidare oundgängligen nödvändigt att såväl fisket som fångstens utnyttjandestyrs inom ramen för en fortlöpande planering. Det system förresursutnyttjande som kommittén föreslagit innebär att stora krav kommer attställas på fiskeriadministrationen och på fiskets organisationer. Ytterst blirdet de enskilda fiskeutövarnas inbör- 4 1977/78.1 saml Nr 112 dessolidaritet som blir avgörande för om omgestaltningen av näringen skall bliframgångsrik. konstaterar med stortillfredsställelse den positiva grundsyn som präglar kommitténs betänkande ochanser att de allra flesta för fisket livsviktiga frågoma har fått en välvUligbehandling. LRF anför att den svenska fiskerinäringen under enföljd av är har kännetecknats av stora struktureUa förändringar.Fömtsättningama för fisket har förändrats genom fiskegränsutflyttningar ochfångstkvoteringar. har svårigheterna att tiUgodose fiskarnas krav påen skälig inkomstutveckling blivit aUtmer uppenbara. Mot den bakgranden finnerLRF det tiUfredsstäUande att ett samlat grepp om fiskerinäringens problem nutas av fiskerikommittén. Också KF hälsar betänkandet med tillfredsställelse. Kommitténs förslag till mål för den framtidafiskeripolitiken tUlstyrks eller lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser. Detta gäller t. ex. statskontoret, lantbruksstyrelsen,, jordbruksnämnden, jordbruksnämndens konsumentdelegation,länsstyrelserna i och län, ,Föreningen , , , /SR och LRF.