prop · G10314 · 1977-12-31 00:00:00 — a. i musik, liksom andra folkhögskcle-kurser bör ha somgrundläggande mål att främja deltagarnas personliga och sociala utveckling.Dock bör speciallinjerna även i fortsättningen kunna spela en betydande rolldels för utbUdningen av ledare inom folkrörelsemas, studieförbundens ochkommunernas verksamhet, dels som förberedelse för högre studier. Ipropositionen förordade jag också att folkhögskolan skulle få fortsatt stöd tUlmusikundervisningen i form av extra resurser för ökad lärartäthet.Folkhögskoleutredningen hade räknat med att musikutbUdningen behöver resursermotsvarande en lärartäthet av och att det extrabidraget skulle räknas på . Med hänsyn till de mångaremissinstanser som har ansett den föreslagna volymen otillräcklig eller, UksomOMUS, har vänt sig mot principen om en fast övre gräns för det extra bidragetförordade jag i propositionen att volymen av de musikkurser till vilka extrastatsbidrag skall utgå skulle faststäUas genom årUga beslut. För /78förordade jag att skulle berättigas till extra bidrag (prop.1976/77: 55 s. 178). beslöt i enlighet med förslagen ipropositionen. Denkommunala har hittUls varit helt beroende av den enskilda kommuneni fråga om inriktning och resurser. Genom det arbete på central nivå som hargjorts av finns det numera gemensamma riktlinjer förplaneringen av arbetet inom . Av dessa riktlinjer framgår attmusikskolans huvuduppgift är att ge frivUlig individualiserad musikundervisningutöver den som anordnas inom det allmänna skolväsendet. Målen förundervisningen är i första hand allmänna men i dem ingår även att elever medsärskilt stort musikintresse och goda fömtsättningar skall erhåUa sådanundervisning som kan ligga till grund för högre musikutbUdning. Riksdagenhar behandlat motionsförslag om statsbidrag tiU denkommunala (UbU 1976/77: 16). I anslutning till behandlingen avregeringens proposition om skolans inre arbete beslöt 1977/78:14 125 riksdagenatt uttala att en ökning av den statliga förstärkningsresursen inom det nyastatsbidragssystemet för är angelägen i syfte att ge den kommunalamusikundervisningen ett visst statligt stöd. Möjligheterna för en sådan ökningav förstärkningsresursen prövas f. n. inom i samband medberedningsarbetet för en proposition om nytt statsbidrag för det allmännaskolväsendet. Statsrådet avser att återkomma tiU regeringen i dennafråga. Vad gäller musikcirklarnasroll i den förberedande utbildningen tUlhör den de frågor som f. n. behandlasav folkbUdningsutredningen. Denna har bl. a. till uppgift att pröva om och ivilken utsträckning folkbildningen skall omfatta utbildning vars mål ellerutformning bestäms av andra än dem som medverkar i folkbildningsarbetet. EnligtOMUS skulle musikcirklarna som en del i den förberedande utbildningen bl. a.tjäna syftet att ge behörighet för fortsatta studier. Därav följer att måletför denna utbildning och de krav som måste ställas på den bestäms avhögskolemyndigheter. Jag är således inte nu beredd att ta ställning tillmusikcirklarnas roll i den förberedande utbildningen. Frågan om länslandstings högre musikskola bör enligt min mening prövas särskUt. Jagåterkommer till regeringen med förslag om att ge SÖ i uppdrag att göra dennaprövning. OMUS nämner problemet medatt de sökande till högre musikutbUdning måste fylla kraven både på allmänbehörighet och på musikaliska förkunskaper. Detta problem ligger inom ramen förde direktiv som har givits till utredningen (U 1976: 10) om den gymnasiala utbUdningen. OMUS har också tagit uppde studiesociala problemen för de elever som deltar i förberedandemusikutbildning i musikskola eller studieförbund. Jag viU i dettasammanhang erinra om det arbete som bedrivs i studiestödsutredningen (U 1975:16). Denna har avlämnat ett principbetänkande Studiestöd.Alternativa utvecklingslinjer (SOU 1977: 31). Jag avser att senare återkomma tiUregeringen med förslag till ytterUgare direktiv för utredningens fortsattaarbete. De synpunkter som OMUSanför beträffande skolans allmänna musik-undervisning får beaktas iläroplansarbetet för gmndskolan. Motsvarande frågor för musikverksamheten iförskola och fritidshem ankommer på resp. huvudmän. 6.4 Kompletterande utbildning på musikområdet 1samband med en reform på musikutbildningens område är det nödvändigt, anser OMUS,att också beakta behovet av kompletterande utbildning. Jag delar dennauppfattning. I begreppet kompletterande utbildning räknar jag då in både fortbUdningoch vidareutbUdning samt oUka slags kurser som har karaktär av musikpedagogiskautvecklingsprojekt. 1977/78:14 126 Ett stort antal remissinstanser anser att de störstabehoven av kompletterande utbildning finns på musiklärarområdet. Dettasammanhänger främst med den stora bristen på musiklärare i gmndskola ochgymnasieskola. har vid 1976/fattat beslut om att fr.o. m. innevarande budgetår återuppta en särskUd utbildning för icke-behörigamusiklärare i skolväsendet, den s. k. SMU-utbildningen, och att utöka densärskilda ämnesutbildningen i musik (SÄMUS) med sammanlagt 24 platser för särskUdagrupper av studerande (prop. 1976/77: 59, UbU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 264).Statsrådet återkommer till regeringen i samband med nästa årsbudgetproposition med en redovisning av erfarenheterna från denna utvidgning avden kompletterande utbildningen. OMUS nämner också en rad andra behov avkompletterande utbildning på musiklärarområdet. På musikerområdet är det framför allt jazzmusikernasorganisationer som framhåller att behovet av kompletterande utbUdning äravsevärt mycket större än behovet av reguljär, längre utbildning. De ekonomiskamöjligheterna för frilansmusiker utan fast anställning att delta i kompletteringskurserär mycket begränsade. framhåller att detsamma gälleräven fast anställda musiker som i allmänhet inte har möjlighet att delta ifortbildning inom ramen för sin tjänstgöring. Fortbildningenav lärarna inom den högre musikutbildningen är enligt OMUS avgörande för möjUgheternaatt genomföra en reformering av denna utbUdning. Sådan fortbUdningsverksamhethar redan satts igång med hjälp av de särskilda medel för musikpedagogiskutvecklings- och försöksverksamhet som har anvisat under senare åroch som OMUS har haft i uppdrag att fördela. Fortbildningen måste emellertid enligtkommittén intensifieras, framför allt före reformen. Enligt min mening är det angeläget att det i den fortsattaplaneringen av reformen också finns utrymme för att planera insatser av detslag det här är fråga om. När det gäUer fortbildning av lärare på högskolenivåbör den verksamhet som OMUS nu bedriver fortsätta och följas upp av UHÄ. Jagvill erinra om att medel härför redan innevarande budgetår kan disponerasunder anslaget Forskning och utveckUngsarbete för högskoleutbildning m. m. Förmedel /79 avser jag att återkomma till regeringen med förslag. För denkompletterande utbildningen i övrigt behövs det enligt min mening en planeringsom bygger på en inventering av vilken kompletterande utbildning som redanfinns och en kartläggning av behoven. Det bör ankomma på vederbörandehögskolemyndigheter att bestämma i vilka former arbetet skall bedrivas. Därvidfinns det anledning att fortsätta den diskussion som OMUS har inlett iorganisatoriska frågor, bl. a. om ansvarsfördelningen mellan högskolan,folkhögskolan och andra kursanordnare när det gäller den kompletterande utbUdningen.Det bör beaktas att ansvaret för fortbUdningen av skolans lärare åvilar fortbildningsorga- Prop.1977/78:14 127 Jag erinrar också om vad jag har sagt i inledningen omprinciperna för samarbetet högskolafolkhögskola. Denkompletterande utbUdningen bör i första hand avse musiklärarområdet därbehoven är störst. Jag har redan slagit fast att den föreslagnadimensioneringen av musiklärarlinjen inte är beräknad för att täcka behovet avkompletteringsutbildning. StatsrådetMogård avser att återkomma till regeringen med förslag om viss kompletterandeutbildning i nästa års budgetproposition. När det gäller musikerlinjen anserjag att dimensioneringen genom förslaget om s. k. linjeanknutna kurser ärberäknad på ett sätt som i stor utsträckning tar hänsyn till behovet av i varjefall längre, kompletterande utbildning. OMUShar föreslagit att någon form av "studiestipendier" skall inrättas förfrilansmusiker m. fl. som deltar i kompletteringskurser. Jag erinrar om attkonstnärsnämnden redan nu har möjlighet att bevUja konstnärsbidrag förmotsvarande ändamål. Stödettill det musikpedagogiska utvecklingsarbetet bör enligt OMUS öka. Kommitténföreslår att en dokumenteringsverksamhet och ett systematiskt utvecklingsarbetepå det musikpedagogiska området påbörjas. Förslaget innebär bl. a. att enprofessur i tillämpad musikpedagogik och ett dokumentationscentrum inrättas.Enligt vissa remissinstansers mening kan den praktisk-metodiska inriktningen avden föreslagna professuren ifrågasättas. Några remissinstanser föreslår enannan lösning än en enstaka forskartjänst på hög nivå. Uppgifterna ocharbetsformerna för det föreslagna dokumentationsorganet behöver ocksåanalyseras ytterligare. Mot denna bakgrund måste enligt min mening OMUS'förslag i dessa avseenden övervägas ytterligare. Jag utgår från att detta skeri det fortsatta planeringsarbetet. Det bör vara en uppgift för UHÄ att läggafram förslag i dessa frågor. Ättställningstagandet på detta sätt skjuts upp utgör inget hinder för att inomramen för det fortsatta planeringsarbetet inom UHÄ anlita expertis som kanarbeta med de uppgifter som OMUS har funnit angelägna. De resurser som redanstår till förfogande för pedagogiskt utvecklingsarbete inom både skolans och högskolansområde kan användas. 1977/78: 59 128 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de riktlinjer för enreform av utbildningen på musikområdet som jag har förordat, 2. besluta att musikerlinjen skallfå inrättas inom sektorn för utbildning för kultur- och informationsyrken, 3. godkänna de riktlinjer förlokalisering och dimensionering av musikutbildningen som jag har förordat, 4. bemyndiga regeringen attbesluta om organisationen av musiklärarlinjerna i , , Stockholmoch i enlighet med vad jag har anfört. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1977/78: 59 129 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... 1 1 INLEDNING ..................................................... 3 2 NULÄGE ...................................................... 6 2.1 Utgångspunkter förbeskrivningen..................... 6 2.2 Den förberedandemusikutbildningen .............. 6 2.3 Musikutbildning påhögskolenivå ..................... .... 9 2.4 Kompletterande utbUdning påmusikområdet ...... .. 10 3 UTREDNINGENS PRINCIPBETÄNKANDE................... .. 11 3.1 Musiken i samhället....................................... 11 3.2 Mål och riktlinjer........................................... 17 3.3 Konsekvenser förmusikutbildningen utvecklingsbehov och planeringsproblem 20 3.4 Utbildning efter musiklivetsbehov.................... .. 23 3.4.1 Yrkesroller i musiklivet............................. .. 23 3.4.3 Sambandet utbildning yrkesliv ............. .. 28 3.4.4 Utbildningslinjernas konstruktion ........... 29 3.4.5 Pedagogiska och metodiskariktlinjer........... 32 3.4.6 Studietid ............................................ 34 3.4.7 Behörighet oeh antagning......................... 34 3.4.8 Redovisning av utbUdningensresultat......... .. 35 3.5 Musikutbildningeni högskolan ......................... .. 36 3.5.1 Utbildningsplaner ................................ .. 36 3.5.2 Organisation av verksamheten.................. 36 3.5.4 Samplanering och samordning................... 38 3.6 Dimensioneringoch lokalisering av högskoleutbildningen . . 39 3.6.1 Totaldimensionering ............................. .. 39 3.6.2 Förutsättningar förlokaliseringen ............ 40 3.6.3 UtbUdning vid icke-statiigaskolor ............. .. 41 3.6.4 UtbUdning utanför direktivensram............. 42 3.6.5 Lokalisering av allmännautbildningslinjer .. 42 3.7 Förberedandeutbildning................................. .. 43 3.7.1 Musikundervisningens ondacirkel ............. .. 43 3.7.2 Den egentliga förberedandemusikutbildningen behovet av förstärkning och samordning 44 3.8 Kompletterande utbildning............................... .. 46 3.9 Genomförande ochkostnadsberäkningar ........... .. 48 4 UTREDNINGENS DIMENSIONERINGSBETÄNKÄNDE .. 49 5 REMISSYTTRANDEN............................................ .. 52 5.1 Musiken i samhället....................................... .. 52 5.2 Mål och riktiinjer........................................... .. 59 5.3 Konsekvenser förmusikutbildningen utvecklingsbehov och planeringsproblem .................................. .. 62 5.4 UtbUdningefter musiklivets behov 68 5.4.1 Yrkesroller i musiklivet............................. .. 68 1977/78: 59 130 5.4.3 Sambandet utbildning yrkesliv................ 74 5.4.4 UtbUdningslinjernaskonstruktion................ 77 5.4.5 Pedagogiska och metodiska riktUnjer.......... .. 81 5.4.6 Studietid ........................................... .. 82 5.4.7 Behörighet och antagning........................ .. 83 5.4.8 Redovisning av utbildningensresultat......... .. 83 5.5 Musikutbildningeni högskolan ........................ .. 83 5.5.1 Utbildningsplaner ................................. .. 83 5.5.2 Organisation av verksamheten.................. 84 5.5.4 Samplanering och samordning................... 86 5.6 Dimensioneringoeh lokalisering av högskoleutbildningen .. 88 5.6.1 Totaldimensionering ............................. 88 5.6.2 Olika lokaliseringsproblem ..................... 90 5.6.3 Utbildning vid icke-statligaskolor ............. 92 5.6.4 Utbildning utanför direktivensram.............. 93 5.6.5 Lokalisering av allmännautbildningslinjer .. 94 5.7 Förberedande musikerutbUdning ................... 95 5.7.1 Musikundervisningens ondacirkel ............. 95 5.7.2 Den egentliga förberedandemusikutbildningen behovet av förstärkning och samordning 95 5.8 Kompletterande utbildning............................... 98 5.9 Genomförande ochkostnadsberäkningar ........... 102 6 FÖREDRAGANDEN .......................................... 103 6.1 Inledning ................................................. 103 6.2 HÖgskoleutbUdning påmusikområdet ............. 106 6.2.1 Ansvarsområde och mål förutbildningen ..... 106 6.2.2 ochstudietid .............. 109 6.2.3 Pedagogiska frågor................................. 115 6.2.4 Antagning, betyg m. m............................ 116 6.2.5 Dimensionering och lokalisering................. 117 6.2.6 Organisatoriska och ekonomiskafrågor .... . 118 6.3 Förberedande musikutbildning ....................... 122 6.4 Kompletterande utbildning påmusikområdet ...... 125 6.5 Musikpedagogisktutvecklingsarbete ................ 127 7 HEMSTÄLLAN .................................................. 128 8 BESLUT ........................................................ 128