prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Någon uttalad eller självklar kopplingmellan godtagbara produktionskostnader och systemet med bruksvärdehyror behöverinte finnas. Enligt min mening bör då inte heller ett på visst sätt beräknalavkastningsbaserat panlvärde kunna leda lill begränsning av i och för siggodtagbara ombyggnadskostnader som ryms inom ramen för motsvarandenybyggnadspantvärde. De synpunkter rörande bostadslånets läge frånsäkerhetssynpunkt som skulle kunna anföras mot elt sådant synsätt är intespecifika för ombyggnad och bör bedömas mot bakgrund av långivningens syfte. Enannan sak är alt pantvärdet för en ombyggnad kan behöva reduceras något iförhållande till nybyggnadspantvärdelmed hänsyn till alt standarden efter ombyggnaden inle i alla avseenden svararmot den i ett nybyggt hus. 1977/78:100 Bilaga16 159 Vad jag nu har anfört föranleder inte någon ändring av grunderna för beräkningav låneunderiag och pantvärde vid ombyggnad. Med hänsyn till den stora betydelseför ombyggnadsverksamheten som tillämpningen av lånereglerna har anserjag detvara lämpligt all för anmäla min syn på denna fråga. Av belydelse för en ökad ombyggnadsverksamhel ärsaneringstilläggen och lägestilläggen eftersom dessa tillägg anger nivån fördel nybyggnadspantvärde som ulgör grunden för alt bestämma pantvärdel vidombyggnad. har höjt saneringslillägget, frånhögst 50 till högst /m våningsyta. Lägestillägg bestäms av länsbostadsnämndenefter framställning av kommunen. Det utgår för högt faslighets-värde som berorpå särskilt gott bosladsläge. Ett utökat samarbete mellan kommuner ochlånemyndigheter i fråga om lägestilläggen kan bidra till alt förbättra deekonomiska förutsättningarna för ombyggnader av flerfamiljshus. Vad så gäller frågan om stöd till lägenhetssammanläggningar innebär gällande bestämmelser alt,vid ombyggnad av lägenheter som inte uppfyller lägsta godtagbara standardenligt 2 b § bostadssaneringslagen (1973: 531), lån kan utgå även tillgodtagbara kostnader för lägenhetssammanläggning. Efter medgivande avregeringen kan vidare bostadslån ulgå för ombyggnad som innebär ändradlägenhetssammansättning i hus som har uppförts eller byggts om med stöd avbostadslån, om kostnaderna för oulhyrda lägenheter är betydande och kanförmodas bestå . Dessulom krävs atl ombyggnaden kan antasminska dessa koslnader och atl kommunen går i borgen för lånet som för egenskuld. I det förstnämnda fallet ulgår bostadslån till ändradlägenhetssammansätlning vid sanering av det äldre bostadsbeståndet som ibefintligt skick inte kan antas fylla framtida behov. I det senare fallet ärdet fråga om lån till ombyggnad av ett lägenhetsbeslånd som har färdigställtsunder främst och där lägenhetssammanläggning bedöms kunnaleda till all uthyrningsproblemen minskar. En väsentlig del av beståndet av flerfamiljshus utgörsav hus med smålägenheter som uppfyller kravet på lägsta godtagbara standardoch där några lomma lägenheter inle finns. Den ensidiga lägenhetsstrukturenmedför med nödvändighet att också hushållssammansättningen blir ensidig. 1 områdenmed enbart små lägenheter kan barnfamiljer inte finna lämpliga bostäder. Föratt skapa förutsättningar för alla kategorier av hushåll behöverlägenhetssammansätlningen i många bostadsområden ändras. Ett hinder för attgenomföra sådana ändringar i ifrågavarande bestånd kan vara att sådanombyggnad inte anses medföra en väsentlig ökning av bostadsvärdet. Även omsådant hinder inte normall kan anses föreligga - jag har erfarit altlånemyndigheterna i vissa fall redan har beviljat lån för ändrad lägenhetssammansättningi förevarande fall - behövs enligt min mening en uttrycklig bestämmelse ifrågan. Jag förordar därför att lån till ombyggnad av 1977/78:100 Bilaga16 160 flerfamiljshussom avser ändrad lägenhetssammansätlning får utgå utan hinder av kravet påväsenilig ökning av bostadsvärdet, om åigärderna medför ökade förutsättningarför en allsidig hushållssammansätlning och ligger i linje med kommunensbostadspolitiska intentioner. Motsvarande bör gälla om förändringen avserombyggnad av bostäder lill lokaler som behövs i bostadsområdet. Ett annat hinder för lägenhetsförändringar i nämnda fallkan vara atl ombyggnadskostnaden medför så höga hyror eller årsavgifter attpåtaglig risk för förlust på statslånet uppkommer. Jag vill erinra om altombyggnadskostnaden skall rymmas inom ett beräknat nybyggnadspantvärde för fastigheten.Denna spärr torde i flertalet fall utgöra en garanti för att påtagligförlustrisk inte skall uppkomma. Enligt min mening bör ansvaret för den av mig förordadelångivningen för ändrad lägenhetssammansätlning till en del vila på kommunerna. Det ansvaret bör komma lill uttryckgenom att kommunen gentemot staten ålar sig ansvaret för förlust på en del avbostadslånet. Till omfattningen av detla ansvar återkommer jag i annatsammanhang när jag behandlar bygg-administrationsutredningens förslag. Vad jag nu har förordal innebär inte någon ändring av grunderna för lån till ändradlägenhetssammansättning i flerfamiljshus med uthyrningssvårigheter. Molbakgrund av de ökade möjligheter alt finansiera ändrad lägenhetssammansätlningsom jag har förordal anserjag det inte vara nödvändigl alt införa särskildabidrag för lägenhetssammanslagning. har i sin anslagsframställning tagitupp frågor om lokal-belåningen. Jag har tidigare nämnt bosladsstyrelsensförslag att i samband med ombyggnader av flerfamiljshus öppna en möjlighet atli pantvärdet räkna in även vissa lokaler som inte utgör bostadskomplement.Styrelsen föreslår vidare all alla bostadskompletterande lokaler räknas in ilåneunderlaget vid nybyggnad därför att gränsen mellan låneunderlags- och pantvärdelokalerf n. är oklar och svårmotiverad. Föregen del anserjag att del från finansieringssynpunkt normalt inte är av någonslörre belydelse om lokaler vid nybyggnad hänförs lill låneunderlaget ellerpantvärdel. För staten och kreditinstituten skulle emellertid förslaget atträkna in alla nuvarande pantvärdelokaler i låneunderiaget få konsekvenserbeträffande bostadslånets storlek, storleken av prioriterade krediter m. m.Även om jag delar uppfattning alt nuvarande gränsdragningmellan låneunderiags- och pantvärdelokaler i vissa fall kan vara svår attmotivera är jag inte beredd att föreslå någon ändring i nuvarande grunder. Jagkan inle heller ansluta mig lill styrelsens förslag beträffande vissa lokalersom f n. inle räknas in i pantvärdet vid ombyggnad. Äv särskild betydelse förmitt ställningstagande är att effekterna på kapitalmarknaden av båda förslageninte har blivit belysta och attförslagen har samband med frågor som kapitalmarknadsutredningen har atlbehandla. har också som jag har berört under anslaget Prop.1977/78:100 Bilaga 16 B 4.Räntebidrag tagit upp frågan omförbättringar och ombyggnader av småhus med ettlåneunderlag på högst . Räntebidrag ulgår inte i samband med bostadslånför sådan ombyggnad. Vidare gäller för lånet vissa särskilda regler. a. att lånet kan fördjupas i sin helhet ulan prövning av möjligheterna atlfå annan kredit och atl krav inte ställs på borgen för del av lånet.Bostadsstyrelsen föreslår att nämnda låneunderiagsgräns höjs till . ochatt bosladsstyrelsen får bemyndigande atl i framliden höja maximibeloppet medledning av kostnadsutvecklingen inom byggandet. Den särskilda låneform som bostadsslyrelsens förslagavser tillkom som en ersättning för de förbättringslån som framtill den tidpunkten kunde beviljas personer som inle var pensionärer,handikappade e.d. och där den räntefria slående delen kunde utgöra högst 4000kr. Den nuvarande beloppsgränsen på . tillkom den I juli 1973.Dessförinnan gällde alltsedan lånens tillkomst . som gräns.Statsmakterna prövade frågan om en höjning av gränsen till . 14, CU 1974:14, rskr 1974:87). Sedan låneformens tillkomst har kretsen som kan fåförbätlringslån vidgats. a. även annan person än den som ärpensionär, handikappad eller lever under särpräglade förhållanden fåförbätlringslån under vissa förutsättningar. Behovet av ifrågavarande låneformhar därigenom minskat. Mot denna bakgmnd finns det anledning alt överväga omlåneformen i dagens läge fyller någon viktig funktion. Frågan bör emellertidenligt min mening övervägas ytterligare i samband med pågående övervägandenbeträffande förbättringslångivningen. Jag vill också ta upp frågan om ålgärder som främjaroch påskyndar en övergång till centrulantenner för radio och television isamlade bostadsområden, inte minst de som präglas av en kulturhistorisktvärdefull miljö eller eljest är känsliga. Frågan aktualiserades genom en motionvid 1975/. Civilutskotlet (CU 1975/76:28) anslöt sig tillmotionäremas utgångspunkl och förordade att de aktuella frågeställningarnakartläggs och alt en bedömning görs av möjligheterna att främja det angivnasyftet. Utskottet anförde att genomgången också bör omfatta möjligheterna alti delta hänseende påverka den befintliga bebyggelsen. Jag vill för egen del anföra följande. Enligtregeringens särskilda bestämmelser till 24 § bostadsfinansieringsförordningen(1974:946) får till det grundbelopp för byggnadskosinader som ingår ilåneunderiaget för bostadslån läggas bl.a. kostnader för centralantenn.Bestämmelsen innebär atl bostadslån utgår för sådan åtgärd om den utförs isamband med ny- eller ombyggnad. Vad särskilt gäller befintliga hus harjaginhämtat alt både tekniska och ekonomiska skäl f n. talar för att installationav centralantenn bör ulföras bara i samband med ombyggnad. Med hänsyn härtillfinns det enligt min mening inte anledning att överväga några särskildaåtgärder i del angivna syftet. Jag vill emellertid efter samråd med chefen förboslads-11 1977/78. 1977/78:100 Bilaga16 162 departementetanmäla att frågan kommer alt övervägas ytterligare i samband med översynen avbyggnadslagstiftningen. Jag övergår nu till frågan om kostnadsgräns för småhus. På grund av sambandet mellan slallig långivning ochkapitalsubventioner till nyproduktionen har statliga lån till småhus alltid varit förenade med endirekt eller indirekt övre gräns för småhusens storiek. Mellan åren 1948 och1967 begränsades, med slöd av riksdagsbeslut, småhusens sloriek genom olikaylgränser vilka utgjorde förutsättningar för statliga bostadslån. På grundvalav ställningstaganden till prop, 1967:100 omformades gränsen kostnadsgräns som avsåg den normala byggnadskostnaden för ett småhus på 125m av normal standard med hel källare och med friliggande kallgarage. Dennagrund för storieksgränsen gäller alltjämt. Enligt anvisningartill 17 § bostadsfinansieringsförordningen är den högsta godtagbarabyggnadskostnaden , eller undanlags vis . Beloppen räknas ommed tids- och ortskoefficienter. Utanför beloppen ligger kostnader bl, a, förvärmeproducerande anläggning, viss isolering samt anordningar förvärmereglering, I anslagsframställningen har bosladsstyrelsenföreslagil att gränsen skall ändras från att vara elt lånevillkor lill att bli en maximigräns för låneunderlagoch panlvärde och atl denna gräns skall sättas lägre än den nuvarande, I fråga om koslnadsgränsens karaktär vill jag anföraföljande. Utan tvivel skulle det innebära fördelar från administrativ synpunktom kostnadsgränsen kunde göras om lill en maximigräns för låneunderlag ochpantvärde. Förslaget liksom gällande bestämmelser måste emellertid bedömas molbakgrund av syftet all främja ett småhusbyggande som är inriktat på måttligaytor och en funktionell men inle lyxbetonad utrustningsstandard. Självfalletbör det liksom finnasmöjligheter att bygga småhus av annan sloriek och utformning, men i så fallutan direkl bostadspolitiskt slöd. Vid min bedömning av bostadsslyrelsensförslag harjag studerat effekterna av förslaget för alt se hur ekonomisktfördelaktigt det kan bli att finansiera småhus med statliga bostadslån. Jaghar därvid funnit atl del alllid skulle bli fördelaktigare atl finansiera ävenstora och dyra hus med statliga bostadslån med hänsyn lill nuvarandemöjligheter att få bottenlån och s, k, topplån. Jag anser mot denna bakgrundatt en kostnadsgräns även bör vara ett villkor för lån till småhus.Jag kan således inte biträda styrelsens förslag i denna del. Den nuvarande kostnadsgränsen medger byggande av småhuspå närmare 200 m i ett plan. Ytor och utrustningsstandard i statsbelånadesmåhus har under en lång följd av år ökat. De nyproducerade småhusen uppfyllerhögt ställda krav i fråga om såväl ytor som utrustning. Jag anser därför attkostnadsgränsen bör kunna sänkas ulan men för en god utrymmes- och utruslningsstandard.Den bör beslämmas till , före omräkning med koefficienter, alltså enminskning med lOOOO kr, i förhållande lill den gräns på , som gäller fn, i flertalet fall. Innanför gränsen bör ligga så- 1977/78:100 Bilaga16 163 danaenergibesparande ålgärder som föreskrivs i Svensk Byggnorm, Ulan-för gränsenbör liksom f n, ligga kostnad för värmeproducerande anläggning. För alt främjaåtgärder för sådan energibesparing som inte föreskrivs i Svensk Byggnorm böräven koslnaderna för sådana åtgärder ligga utanför gränsen, I övrigt börsamtliga produktionskostnader utom kostnader för toml och grundberedning,lägestillägg och saneringstillägg, engångsavgift för elektrisk energi, räntorföre bostadslånets utbetalning samt vintermer-kostnader ligga innanför gränsen. De av mig förordade reglerna medger lägenhetsytor inormala fall på omkring 160 m i hus ulan källare med elt och elt halvt planoch ca 150 m i ell plan, om husen byggs utan källare. Hus med källare kanmaximalt omfatta ca 120 m. Liksom hittillsbör större yta medges om sökanden har stort hushåll m, m. Den lägre kostnadsgräns som jag har förordat kanmedföra vissa övergångsproblem för främst tillverkare av prefabricerade husoch husdelar. Jag förordar därför att de nya bestämmelserna skall gälla småhusför vilka byggnadslov söks fr, o. m. den , I fråga om prövning av produktionskostnaden för småhussom skall bebos av lånesökanden (eltbeslutsärenden) har bostadsstyrelsenföreslagit att den nuvarande prövningen slopas. Med hänsyn lill bl, a, de överväganden som bör göras ifråga om åtgärder för atl motverka spekulation i småhusbyggandet med anledningav uttalanden (CU 1976/77:18) i frågan är jag inle beredd att ,ta ställning lill styrelsens förslag. Jag övergår nu till frågan om tillägg för .finplaneringm. för småhus som skall bebos av lånesökanden. () har hemställt om vissa ändringar av belåningsregler m, m, försmåhus. Hithörande frågor har även behandlats i framställning av ,I enlighel med bostadsslyrelsens anvisningar till 24 § bostadsfinansieringsförordningen(1974:946) ulgår f n, finplaneringstillägg för småhus som uppförs förförsäljning (tvåbeslulsärenden) och för flerfamiljshus, I yllrande över har föreslagit alt finplaneringslillägg medhögst , skall få utgå för småhus som skall bebos av lånesökanden. Jag kan för min del ansluta mig till uppfattningen atl finplaneringstillägg bör ulgå även försådana småhus. Enligt min mening är dock förutsättningarna för finplaneringnågot annorlunda för dessa hus än för andra hus. Det torde t, ex, vara ovanligtatt sådana arbelen omfattas av ett entreprenadåtagande. Bl, a, mot dennabakgrund kan del vara lämpligl all för småhus som skall bebos av lånesökandenha ett lägre belopp, 1, ex, hälften av det belopp som gäller för småhus somuppförs för försäljning. Jag förordar således att finplaneringstillägg fårulgå även för småhus som skall bebos av lånesökanden. Liksom bör del ankomma påbostadsstyrelsen att utfärda föreskrifter om beloppens storlek. 1977/78:100 Bilaga16 164 Jagvill nu anmäla frågan om ändring av .systemet med tidskoefjlcienter. Vid nybyggnad bestäms låneunderiag och pantvärde förbyggnaden genom en schablonmetod. De olika låneunderlagsbeloppen uttrycks iprisläget , Beloppen anpassas lill byggprisutvecklingengenom en tidskoefficienl. I eltbeslutsärenden och preliminära beslut itvåbeslutsärenden räknas beloppen om med den koefficient som är aktuell vid beslutstillfället.Vid slulliga beslut räknas beloppen om med elt vägt medeltal av dekoefficienter som har gällt . Det ankommer på regeringen attutfärda närmare bestämmelser om lidskoefficient. Eftersom frågan omtidskoefficient har aktualiserats av bl. a. finner jag del lämpliglatl för redovisa de ålgärder som regeringen har vidtagit ifrågan. har lidskoefficienlen ändrats relativt sällan,i realiteten en gång . Nackdelarna med denna ordning är uppenbara närpriserna stiger snabbi. 1 eltbeslutsärenden har lånen ofta blivit för små i förhållande lillproduktionspriset. Också i tvåbeslutsärenden har byggnadskrediterna blivit försmå om priserna stiger kraftigt före det preliminära beslutet. Itvå-beslutsärendena har dock låntagarna i efterhand kompenserats för prisökningargenom uppräkningen vid det slutliga lånebeslutel. Eftersläpningarna i lånenivån har även påverkaligångsättningen av nya bostadshus. Bosladsstyrelsen har i fleraanslagsframställningar begärt en tätare prövning av tidskoefficienten. Också har anfört (CU 1976/77:18 s. 36) att entätare prövning av tidskoefficienten kan ha fördelar. I samband med att regeringen fastställde nyatidskoefficienter uttalade jag atl tidskoefficientenframdeles skulle prövas oftare än vad som dittillshade varil fallet. fastställde regeringen nyatidskoefficienler som skall gälla t. o. m. februari månad . Framdelesskall lidskoefficienlen prövas i följande ordning. Bo-stadsslyrelsen skall,med början , redovisa förslag lill nylidskoefficient för regeringen. Förslaget skall baseras på ulvecklingen avfaktorprisindex för småhus, exkl, löneglidning och visst avdrag förproduktivitetsutveckling. Den beräkningsgrund som bosladsstyrelsen enligtregeringens beslut har atl iaktta, när styrelsen avger förslag till nytidskoefficienl, överensstämmer med beräkningsgrunden för bosladsstyrelsensvärderingskoefficienl som används vid reglering av den godkända produktionskostnadenför småhus som skall försäljas. Regeringen kan fastställa ny tidskoefficienlsnarast efter det att förslaget har redovisals. De sålunda fastställdakoefficienterna kan även användas för retroaktiv uppräkning vid slutligabeslut. Några särskilda slufliga tidskoefficienter behöver således intefastställas. Vad jag nu har sagt innebär att lån till småhus som uppförs av lånesökandenkan fastställas i ett aktuellt prisläge och all man uppnårmolsvarande förbättringar i fråga om byggnadskrediler för småhus som 1977/78:100 Bilaga 16 uppförsför försäljning och fleifamiljshus. Därigenom underiättar regeringens åtgärder både igångsättningen av nyabostadshus och lånemyndigheternas arbete. 1 fråga om byggnadskrediter i tvåbeslulsärenden vill jag vidare anmäla följande. harkommunernas borgensåtaganden för byggnadskrediler i princip begränsats till belopp som högst har motsvarat bostadslånetsövre gräns i det preliminära lånebeslutel. Även om det preliminära beslutet kommer atl uttrycka etl aktuelltbyggprisläge kan byggnadskrediterna ändå bli otillräckliga i vissa projeki medhänsyn till prisutvecklingen . Särskilt gäller detlaprojekt som är långvariga eller omfattande. På grund av bestämmelserna i 7 § kommunallagen(1977:179) kan kommun utanregeringens medgivande ta upp lån med en återbelalningstid av högst fem år.Molsvarande gäller även för borgen. Del innebär att byggnadskrediter förbostadsbyggandet i alla normala fall inte behöver underställasregeringens prövning. Trots atl kommunerna nu har en generell möjlighetatt åla sig borgensansvar förbyggnadskredit över bostadslånels övre gräns kan jag förstå om kommunerna önskar fasla riktlinjer för enförändrad praxis i fråga om borgensåtaganden.Därför har regeringen beslutat om en ändring av de särskildabestämmelserna till 24 §bosladsfinansieringsförordningen. Ändringengör del möjligt för länsbostadsnämnderna atl ompröva preliminära lånebeslul med hänsyn till prisutvecklingen . Därigenom kan kommunerna, om de finner det önskvärt,knyta utökade borgensåtaganden underbyggnadstiden till bostadslånets övregräns i ett omprövat preliminärt lånebeslut, I fråga om bostadslån för förvärv, s, k,förvärvslån, gäller i princip atl köparen av elt hus med bostadslån för ny-eller ombyggnad kan få lån i sambandmed köpet om köparen är berättigad tillhögre övre lånegräns än säljaren.För förvärvslånet gäller samma amorteringstid, amorteringsmetod, ränta ochräntesubvention som gäller för det ursprungliga bostadslånet, I det fall det ursprungliga lånet har bundenränta löper dock förvärvslånet medbostadslåneränta, dvs. med f n. ränta, och förenas inte medräntebidrag. Före innebar bestämmelserna om förvärvslån att länsbostadsnämnderna fick bevilja sådana lån dels närett beviljat bostadslån inte hadebetalats ut. dels när det fanns påtaglig risk för föriust på ett redan utbetalat bostadslån. I det första fallet ökadesdet ursprungligen beviljade lånetupp till köparens övre lånegräns. Iövrigt var lånevillkoren oförändrade.1 del andra fallet beviljades etl nytt lån som svarade mol skillnaden mellan den övre lånegräns som gällde för köparenresp. I det senare falletkunde dessulom, efter regeringens medgivande, lånets storlek och ränte- och amorteringsvillkor avvägas medhänsyn till syftet att undvika förlust på det ursprungliga lånet. 1977/78:100 Bilaga16 166 Genom beslul av (prop. 1975:1 bil.14, CU 1975:7, rskr 1975:61) utvidgades bl, a, tillämpningsområdet förförvärvslångivningen. Fr, o, m, kan efter regeringensmedgivande bostadslån för förvärv ulgå i samtliga fall när statliga lån harbeviljats för ny- eller ombyggnad och förvärvet ger förutsättningar för eneffektivare fastighetsförvaltning eller om det finns andra godtagbara skäl förförvärvet. Det förhållandet att villkoren för förvärvslånet skall anknyta tillvillkoren för det ursprungliga lånet gjorde det lämpligt atl behållabestämmelser om förvärvslån i bostadslånekungörelsen (1967: 552) med hänsyntill att kungörelsens bestämmelser om äldre lån kommer att tillämpas inomöverskådlig framtid. Enligt min mening är det lämpligt att nu göra vissaändringar i reglerna om förvärvslångivningen, I det fall förvärvslån utgår ianslutning lill sådant bostadslån för ny- eller ombyggnad som inle harutbetalats, ökar länsbostadsnämnden i praktiken det beviljade lånet genom atlåterkalla det första lånebeslutet och bevilja ett nyll lån på grundval av denövre lånegräns som gäller för köparen. Jag föreslår atl uttrycket förvärvslånlas bort i dessa fall och att lånet i stället benämns bostadslån för ny- ellerombyggnad. Det innebär ingen ändring i bestämmelsernas materiella innehåll. Jag anser vidare atl del inte längre finns något behovav alt i särskild ordning bevilja förvärvslån eller jämka lånevillkor iförlustriskfall. Lånereglerna har tillämpats endast i något enstaka fall.Förlustrisk får anses vara ell bland andra godtagbara skäl lill alt beviljaförvärvslån enligi beslut , Jag föreslår därför allförlustrisk som särskild grund för all bevilja bostadslån för förvärv och medgejämkning av lånevillkor slopas. De ändringar i fråga om förvärvslån som jag harförordat innebär alt bostadslån för förvärv kommer att utgå endaslenligt de regler som fastställdes av . De innebär atlallmännyttiga bostadsföretag och vissa bostadsrättsföreningar som köperstatsbelånade hus får förvärvslån till skillnaden mellan köparens resp.säljarens övre lånegräns tillämpad på låneunderiaget i det slutligalånebeslutet. En förutsättning för lån är som jag har nämnt att köpet skall geförutsättningar för en effektivare fastighetsförvaltning eller alt det annarsfinns godtagbara skäl för köpet. De ändringar som jag har föreslagit i frågaombostadslån för förvärv bör träda i kraft den . Bosladsstyrelsen har föreslagit alt hyresföriustlångivningenutsträcks till alt även omfatta hyresföriuster som uppkommer under år 1979.Hyresföriustlån kan enligt gällande bestämmelser ulgå för sådana föriuster somhar uppkommit . Den förbättrade ulhyrningssitualionen underår 1977 medför all omfallningen av hyresföriustlångivningen kommer atl minska.I vissa kommuner kvarstår emellertid stora problem med tomma lägenheter ochdärmed behovel av all täcka hyresföriuster. Mol denna bakgrund förordar jag althyresföriustlån får utgå även för . Prop.1977/78:100 Bilaga 16