prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — I begreppet transporlstandard ryms bl.a. begreppet vägstandard som genomkvalitetsgradering försöki belysa på riksvägarna och de genomgåendelänsvägarna. Vägslandarden beskriver i försia hand kva-lileien på vägens fysiska egenskaper såsom kondilion ochkapaciiei med hänsyn lill trafikvolymen. Indirekt ger den även upplysning omframkomligheten. sker inom en revidering av metodikenför kvalitetsgradering. De senaste bedömningarna av vägnätet enligtkvali-tetsgraderingen avser förhållandena . Enligt bedömningen med användande avkvalitetsgraderingen kan väg-slandardens förändringar för landet som helhetunder sägas kännetecknas av en klar förbättring av standarden pågenomgående länsvägar medan endast en marginell höjning av standarden påriksvägarna kan noteras. Del senare hänger samman med att trafiktillväxten påriksvägarna låg beiydligi över genomsnittet. Förbäilringar av beläggningen(slitbanan) kan ses som ett led i strävandena atl höja vägstandarden. Den 1januari 1977 var av de statliga vägarna belagda. Motsvarande andel var förbidragsberättigade kommunala vägar och galor samt för enskilda vägar medstatsbidrag . Andelen beläggning var för riksvägar , för genomgåendelänsvägar och för övriga länsvägar . Europavägarna var belagda till100%. Bärigheten uttryckt i det tillåtna axel- och boggiiry eket utgören betydelsefull komponent i transportstandarden. En successiv utökning av dettunga vägnätet (10/) har skett i hela landet. gällde ett tillåtetaxeltryck av 10 lon på av vägnätet och 8 och på resterande delar,medan ca 92,av vägnätet var upplåtet för 10 tons axeltryck, ca 7,3%för 8 lons axeltryck och 0,för högst 6 tons axeltryck. En betydande höjningav transportstandarden, mätt på detla sätt, har således åsladkommils för dentunga laslbilslrafiken. Många viktiga vägar måste dock fortfarande stängas avför tung trafik under tjällossningen. Detplaneringssystem för väghållningen såväl på kort som på lång sikt. 1977/78:100 Bilaga9 37 somintroducerades i sina första delar har förändrats enligt förslagen iprop. 1977/78:10 (/78:10, rskr 1977/78:95) om ändring av statensvägverks organisaiion och om vissa vägplaneringsfrågor. Del nya systemettillämpas fr. o. m. . Planeringen av det statliga och slatskommunala vägnätethar lidigare utgått från behovsinventeringar för en 15-årsperiod.Behovsinventeringarna utvidgas i det nya systemet till en perspektivplanering som skall ge ett bäUreunderlag för en diskussion om den framtida väghållningens inriktning. Vidperspektivplaneringen beskrivs konsekvenserna av alternativa inriktningar ochmedelsutrymmen för väghållningen. DeUa ger förulsäliningar för en ytteriigarekoordinering mellan vägplaneringen, den regionala trafikplaneringen,länsplaneringen och den fysiska samhällsplaneringen. Perspektivplanerna kommeratl revideras , vilket underlättar en samordning mellanvägplaneringen och bl. a. den regionala utvecklingsplaneringen. Den inbördes tidsordningen mellan åtgärderna behandlasi flerårs-och fördelningsplan för stats- resp. slatskommunvägar. 1 tidigareplaneringssystem ingående femåriga flerårs- och fördelningsplaner saml tioårigalångtidsplaner slås samman till etl tioårigtplandokumenl. Flerårs-och fördelningsplanerna revideras dels samordnat med övrig planeringsverksamhet i samhällel -, dels också en gångmellan dessa revideringstillfallen om sä befinns lämpligt. Länsstyrelserna gesbemyndigande all fastställa planerna för länsvägnätet medan planerna i övrigtfastställs av . För drifl av stat svag ar upprättas en driftplan, somomfattar . där prioritering av olika ålgärder sker. För byggande och drifl av statliga vägar upprättas slutligenprogram-budgeter som omfattar den närmaste treårsperioden. De reviderasoch fastställs i sänder. Bidragsgivningen till byggandeav kommunala vägar och galorbaseras på den nämnda fördelningsplanen. Bidragsgivningen till driftav kommunala vägar och galor baserar sig på driftkostnadsberäkningarsom utförs av . Bidragsgivningen lill byggandeav enskilda vägar grundas på en inventering ochslandardbedömning av det enskilda slatsbidragsvägnälel. Invenleringen omfattaräven övriga enskilda vägar, som med ledning av gällandeslatsbidragsbeslämmelser kan anses bidragsberättigade. Bidragsgivningen till driftav enskilda bidragsberättigade vägar baserar sig på vart femte åråterkommande driftkoslnadsberäkningar som utförs av i resp.län. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen skall årliga jämkningar göras.Uppföljning av all anvisade medel utnyttjas för avsett ändamål sker genomårliga besiktningar. Samordningen med den regionala ulvecklingsplaneringenoch den fysiska samhällsplaneringen tillmäts stor vikt vid vägplaneringen.Denna sam- 1977/78:100 Bilaga 9 38 ordningkräver informationsutbyte som avser dels lokalisering av verksamheter som gerupphov lill vägtrafik, dels reservering av lämpliga ler-rängkorridorer förvägsysiemels framlida ulbyggnad framför alll i anslulning lill lälorter. För att så väl som möjligt anpassa utbudet avvägtjänster till eftertVågan måsle särskill byggnadsålgärderna slyras av enplanering på lång sikl. Elt vägobjekt tar lång lid all planera och har myckellång livslängd. Del råder dessutom ett ömsesidigt beroende mellan vägamassträckning och bebyggelsens lokalisering. När etl väg- eller galusystem ärutbyggt har det låst lokaliseringen av bebyggelsen i etl mönster som är myckeldyrbart eller i det närmaste omöjligt aU ändra. För en framgångsrik vägplanering behövs därförinformation på riks-och länsnivå om statsmakternas mål för den geografiskafördelningen av befolkning saml närings- och fritidsliv och på nivå omkommunernas program för markanvändningen och bebyggelsens lokalisering. På riks- och länsnivå lämnar den regionalautvecklingsplaneringen information framför alll i form av prognoser ochmålsättningar för kommunernas folkmängd, ortsklassificering samtbefolkningsramar för planeringen i länen. Den fysiska riksplaneringen har huvudsakligen varit inriktad på atlange de områden som skall bevaras eller exploateras för fritidsbebyggelseeller omgivningspåverkande industri. Den fortsatta fysiska riksplaneringen ochden regionala ulvecklingsplaneringen lorde komma all beröra faklorer som i höggrad kan förbällra underlaget för vägplaneringen. Elt förbättrat underlag förden framlida vägplaneringen kommer också alt successivt erhållas från denregionala trafikplaneringen. Ett vägbyggnadsobjekl har som nämnts att passera enlång kedja av aktiviteter från dess aktualiserande i samband med t. ex.kommunernas generalplanearbete fram till dess färdigställande. Den fysiskaplaneringen av vägobjekten eller den s. k. projekteringen omfattar trehuvudfaser - lokalisering, utredning och detaljprojektering - som bör varasamordnade med den kommunala översiktliga och detaljeradebebyggelseplaneringen. Även om byggnadsslarten ligger långt fram i tiden måstemånga objekt drivas fram till och med ulredningsskedet på grund av deras roll isamhällsplaneringen. Parallellt med denna fysiska vägplanering sker enekonomisk vägplanering som fördelar väghållningsresurserna på olika väghållningsändamåloch objeki som redovisats i del föregående. Såväl den fysiska som den ekonomiska vägplaneringen haren slark regional och lokal förankring. Enligt väglagstiftningens föreskrifterskall vid byggande av väg hänsyn tas bl. a. tillnäringspolitiska, sociala, ekonomiska och tekniska faktorer. Dennaplaneringsuppgift innebär sådana avvägningar av olika samhällsintressen påolika nivåer atl den ansetts böra ombesörjas gemensamt av ochlänsstyrelserna. Härigenom blir det möjligt alt vid den ekonomiskavägplaneringen koppla de generella trafik- och vägpolitiska riktlinjerna medväglagstiftningens föreskrifter som har alt följa vad avser hänsynen till regionala och lokala intressen. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 39 1 den statliga sysselsätlningspolitiken ingår alt säkraen hög och jämn sysselsättning. Till de sysselsättningsskapande åtgärderna hörberedskapsarbetena, där vägarbetena utgör en betydande del. Beredskapsarbetenpå det statliga vägnätet har utförts till enkostnad av över I 880 milj. kr. i löpande priser, vilket motsvarar av detotala väginvesteringarna på detta vägnäl under samma lid. Omfattningen avberedskapsarbetena 1976 har varit följande. Vägbyggande i vägverkels regi Vägbyggande i Tolalt arbelsmarknads-verkets regi ' Fr. o, m, ingår mervärdeskatt i redovisade belopp. Beredskapsarbeten drivs i såväl somarbetsmarknadsverkets regi. svarar i båda fallen för projektering,planering och marklösen. väljer i samråd med arbetsmarknadsverket iförsta hand ut lämpliga vägobjekt som beredskapsarbeten bland sådana som finnsupptagna i långtids- och flerårsplaner. Med hänsyn lill sysselsättningen inomolika regioner har dock ofta som beredskapsarbete utförts sådana objeki sominle finns upptagna i dessa planer. Önskvärdheten av atl ha tillgång lilllämpliga vägobjekt som beredskapsarbeten har varit speciellt markant vid denutökning av verksamheten som påkallats av sysselsättningslägel under senare år.Arbetsmarknadsverkels önskemål har även kunnat tillgodosestrots att en mycket begränsad lid stått till förfogande för all påbörjaarbetena. Under är 1976 har genom beredskapsarbeten i vägverkelsregi en sammanlagd väglängd av öppnats för trafik. hararbeten med , som påbörjats , pågått. Objeki har påbörjatsmed en total väglängd av . Mindre omläggnings- och förbättringsarbetenhar ulförts lill en kostnad av ca 130 milj. kr. Utvecklingen inom samt aktuella arbetsuppgifter inom vägväsendetsområde Antalet fast anställda vid uppgick den 1januari 1977 till 10883. Minskningen utgör 121anställda. Om tillfälligt anställda, beredskapsarbetare och personal anställdhos verkets en- Prop.1977/78:100 Bilaga 9 40 treprenörermedräknas var den i direkt produktion engagerade personalstyrkan i början avår 1977 ca 13 890. Jämfört med förra årel innebär det en minskningmed 60 personer. fortsätter redovisadeansträngningarna alt balansera personalbehov och personalkostnader. Utan atl geavkall på sin grundläggande strävan att värna om anställningstryggheten harverket kunnat minska sin personalstyrka. Delta har resulterat i atl bättrebalans mellan behov och tillgång har uppnåtts för verket lotall sett. Dockkvarstår för såväl drifl- som byggnadsorganisalionen vissa speciella problem,l.ex. viss regional överkapacilet i fråga om ledningspersonal inom byggnadsorganisationen. För vissa personalkategorier är avgången medålderspension betydande. Till bilden hörockså all lidigare års rekryleringsbegränsningar har orsakat en oförmånligålderssammansättning av personalen. Med hänsyn härtill måste verket fortsäUaen påbörjad aktiv rekryteringsverksamhet. Förberedelser för den beslutade omlokaliseringen avcentralförvallning-en till pågår under ledning av en för ändamåletbildad organisationskommitté. Omlokaliseringen genomförs i två etapper -och . och statens trafiksäkerhetsverksamlokaliseras. I fråga om organisationsutvecklingkan framhållas all beslutade om en översyn av verketshuvudorganisation. Den i samarbete med statskontoret gjorda utredningen medförslagom bl.a. ny huvudorganisation överlämnades till regeringen . Regeringen har i prop. 1977/78:10 om ändring av statensvägverks organisation och om vissa vägplaneringsfrågor föreslagit atlorganisationen vid cenlralförvallning ändras så atl huvuddelen avnuvarande centrala planeringsverksamhet, som är uppdelad på skildaavdelningar, sammanförs till en planeringsavdelning. Den föreslagna huvudorganisationen förcentralförvaltningen irädde i kraft . Det ekonomiadministrativainformations- och styrsystem som används eller är underutveckling inom omfattar rutiner för planering och budgetering,kostnads- och preslalionsredovisning inkl. rapportering, efterkalkylering.lönsamhetsbedömning, produktivitetsmätning och internprissättning m. m.Dessutom ingår som integrerad del av ekonomisystemet rutiner för stödfunktionersåsom löneuträkning, löneredovisning, lagerredovisning, maskinstatistik samtkassabokföring. Informations- och styrsystemet ger underlag för elldecentraliserat beslutsfallande. Inom pågår fortlöpande ett tekniskt utvecklingsarbetesom kan indelas i två huvuddelar, nämligen forskning och utveckling (FoU) ochproduktionsteknisk utveckling. Verkets FoU-arbeie sker i hu- Prop.1977/78:100 Bilaga 9 41 vudsakgenom forskningsinstitut, framför allt statens väg- och trafikinsti-tiit. ochkonsulter medan den produktionstekniska utvecklingen lill största delen utförsgenom utnylljande av egna resurser vid såväl cenlrala som regionala enheter. 2.Vägverkets anslagsframstäUning för /79 m. m. Slaiens vägverk lillämpar programbudgetering. Vägverketsverksamhel är uppdelad på följande programinrikiade anslag på driftbudgeten,nämligen Åmbetsverksuppgifter, Drift av slalliga vägar. Byggande av statligavägar. Bidrag till drift av kommunala vägar och gator, Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator. Bidrag lilldrift av enskilda vägar m.m.. Bidrag lill byggande av enskilda vägar samlTjänster lill utomstående. har förutsatt att de nämnda anslagenbibehålls. Utöverde nämnda anslagen finns pä kapitalbudgeteninvesleringsansla-get Vägmaskiner m. m. hemställer atl anslaget i sinnuvarande form som instrument för medelstilldelning för tillgångsanskaffningförändras så alt anskaffningen av vissa tillgångsgrupper fortsättningsvis fårske med utgångspunkt från tilldelade medel för väghållningen utan fastställandeav särskild utbetalningsram. För de tre byggnadsanslagen redovisar treprogramnivåer A, B, och C, där A är den högsta nivån. För anslagen som avser drift av statliga, kommunala ochenskilda vägar redovisas endast en programnivå. Likaså anges en programnivå förtjänster lill utomstående och ämbetsverksuppgifter. Innehåll, inriktning och kostnad anges för varje anslagoch nivå. Dessutom anges inom resp. anslag ett från /78 reelltoförändrat anslag och delta anslag minskat enligt regeringensanvisningar för myndigheternas anslagsframställningar. Driftverksamheten bör enligt uppfattning hatillräcklig omfattning för att upprätthålla servicenivån och täcka detperiodiska behovet av underhållsåtgärder så att vägnätet inte utsätts förkapitalförstöring. äskar därför i samlliga tre verksamhelsallernalivvad verket anser vara etl vidmakthållandeprogram såväl för statlig som förkommunal och enskild väghållning. vill dock framhålla atl det finns ettackumulerat behov av underhållsåtgärder och med hänvisning till detla bör statsmakterna - omekonomiska och konjunkturmässiga förhållanden gör det möjligt - höjadriftanslagen för att få en snabb återhämtning av del ackumulerade underhållet. Vid beräkning av programnivå A och B för anslagetByggande av ställiga vägar har vägverkels utgångspunkl varil att söka täcka eltenligi vissa angivna krilerier redovisat behov fram lill . Programnivå C anger del lotala anslagsbehovet år1979 för all flerårsplanerna skall kunna följas. Föranslagei Bidrag lill byggande av kommunala vägar innebär nivå A all 1977/78:100 Bilaga9 42 delföreslagna bidragsbeloppel grundas på den långlidsplan som ochlänsstyrelserna angett. Beloppet ligger 213 milj. kr. högre än vad som anges iregeringens direktiv för den femåriga fördelningsplaneperioden. Regeringensdirektiv anger ett nominellt oförändrat årligt bidragsbelopp på 345 milj. kr.Programnivå B ligger 148 milj. kr. högre än vad som anges i regeringensdirektiv. Nivå C baseras på regeringens direktiv för fördelningsplanen, varviddock anslaget ökats med del av de kostnadshöjningar som skett. Nivå C liggerdärför 88,2 milj. kr. över etl nominellt oförändrat anslag enligt regeringensdirektiv. För anslaget Bidrag till byggande av enskilda vägar redovisas äventre nivåer A, B och C. Då verksamheten för skall bestämmas fårresursfördelningen lill de olika anslagen enligt övervägas med hänsynlill önskad inriktning av verkets totala verksamhel inom varierandeanslagsramar för verkel som helhet. framlägger därför fem verksamhelsallernalivdär de tre första alternativen utgör olika kombinationer av de redovisadeprogramnivåerna, och de tvä andra en anslagsfördelning på olika program grundatpå regeringens anvisningar för myndigheternas äskanden, dvs. reellt oförändratlotalanslag och detta anslag minskat . Inom verksamhelsalternativ 1, som medför de högstakostnaderna, framför i årets anslagsframställning programnivå A församtliga byggnadsanslag, inom verksamhelsallernaliv II programnivå Boch inom verksamhelsallernaliv III programnivå C. Inom verksamhelsallernalivenmed reelll oförändral anslag och detta anslag minskat prioriterarvägverket myckel starkt driftanslagen. Vid bedömningen av lotalanslag bör enligtvägverket även personalsituationen beaktas. Kosinadssiegringarna sälla irelalion till beviljade anslag har under senare är krävt neddragning avpersonal och maskinella resurser i snabb takl. Den förhållandevis storapersonalminskningen har kunnat ske utan friställning genom bl. a. storpensionsavgång samt att särskilda åtgärder vidtagits för omplacering vid allauppkommande vakanser. En slark nedskärning av fordons- och maskinparken hargjorts och en fortsatt sänkning av nivån kan inte ske utan menlig inverkan påverksamheten och sysselsättningen. På grundval av de överväganden och bedömningar, somåligger , anser att endast ettdera avverksamhetsalternativen 1 och 11 bör ifrågakomma för /79(). De av begärda anslagsökningarna enligt de treförsta verksamhelsallernaliven framgår av följande sammanställning, som ävenanger pris- och löneomräkningens storlek saml i förekommande fall programnivå. föreslår således för /79enligt sitt högsta alternativ, all. I, en lotal ökning med 1 427,6 milj. kr.,vilkel skulle innebära en anslagstilldelning på driftbudgeten av 4 877 milj.kr. Enligt alt. 11 begär 1977/78:100 Bilaga9 43 Anvisat Föreslagen ändring till 1977/78 /79 totalt Alt. 11 Alt. Ämbetsverks- uppgifter 10,3 B 2, Drift av slalliga vägar 1 790,0 B 3,Byggande av B 4,Bidrag till drift vägar och gator 252.8 B 5,Bidrag till byggande vägar och gator 350.0 B 6.Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. 135.7 B 7. av enskilda vägar 30.0 A.595,0 B 395.0 C 135.0 A 215,2 B150,2 C 88,2 A 59,8 B 35,3 C 15,6 verkelen ökning av 1 138.1 milj. kr.,vilkel undersliger all. I med 289.5 milj. kr. Pris- och löneomräkningen harberäknals lill 408,7 milj, kr. eller drygl på anslagen, 1 syfte all skapa förulsäliningar för en rationellareplanering och budgetering hemsläller i likhet , allde anslag som f. n. avser verksamhel under samma kalenderår som anslagenbeviljas av bidragsdelarna av anslagen Bidrag till drift avkommunala vägar och gator och Bidrag till drift av enskilda vägar m.m.- anvisasför som övriga anslag, nämligen kalenderåret efter del anslagenbeviljas av . Detta medför en nominell uppräkning av anslagen för atttäcka anslagsbehovet under som för den kommunala bidragsdelenberäknas till 317.1 milj. kr. och förden enskilda bidragsdelen till 207 milj.kr. prisnivå utöver vad som framgår av den redovisadesammanställningen. På kapitalbudgeten disponeras som nämntsinvesteringsanslagel Vägmaskiner m. m. som avser investeringar i vägverketsförrådsfond. Vägverkels förrådsfond är ett instrument för finansiering,periodisering, förmögenhetsredovisning och förvaltning av bl. a.driftanläggningar, fordon och maskiner som behövs för verksamhet.Medel äskas på kapilalbud-gelen. Då drift- och byggnadsverksamheten med de årligaanslagen måsle bela-la maskininsatserna vare sig dessa finns tillgängliga inomeller utom är invensteringsanslaget till förrådsfonden mer enprincipiell fråga Prop.1977/78:100 Bilaga 9 44 än enanslagsfråga dvs. frågan gäller om skall ha tillräckligt med egnaresurser för att klara de fortlöpande servicearbetena eller om ökad in-hyrningskall ske för dessa dagliga arbelsuppgifter. Del förhållande som råder med å ena sidan en verksamhetfinansierad över driftbudgeten och å andra anskaffning av hjälpmedel i form avdriflan-läggningar. fordon och maskiner över kapitalbudgeten är enligi verkelinle ralionelll. planerar att - om medelstilldelningen förinvesteringar i fordon och vägmaskiner m. m. understiger behovet - genom avtalom läng-tidsinhyrning av fordon och maskiner söka hålla maskinparken på en lämplignivå för alt undvika eljesl nödvändig personalreducering. Mot bakgrund härav hemställer alttillgångsgrupperna motorfordon och vägmaskiner m.m., gruslag m.m. ochmalerielförråd avförs från statens vägverks förrådsfond. Anskaffningen avhithörande tillgångar bör fotsältningsvis få ske med utgångspunkl fråntilldelade medel för väghållningen ulan fastställande av särskildutbetalningsram. Om hemställan inte kan bifallas påföreslaget sätt förutsätter medelsanvisning enligt nu gällandeteknik. har för /79 upptagit endast en programnivå medutbetalningsram på 159 milj. kr. Anslaget är ett kalenderårsanslag och verkels äskandeavser . Anslaget omfattar delposterna central administration (andel),översiktlig vägplanering, fastställande av arbetsplaner, försvarsuppgifter ochjärnvägsärenden. Delprogrammet centraladministration omfattar vissa förvägverkets centralförvaltning gemensamma kostnader. Budgeten för uppgårlill , varav 2 milj. kr. för kostnader i samband med omlokaliseringentill . Medelsbehovet för uppgår till , varav . förvägverkels centrala förvaltning, 15 milj. kr. för genomförandeskedel avomlokaliseringen till saml . för kostnader för jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig verksamhel. Målet för den översiktligavägplaneringen är alt ta fram. analyseraoch ställa samman underlag för statsmakternas utformning av samhälletsvägpolitik saml att utreda och formulera de såväl långsiktiga som mera aktuellaförutsättningarna för verkels konkreta planläggning. De efterfrågefaktorer som studeras kontinuerligt ärframlida folkmängdsfördelning i landet med särskild hänsyn lillregionalpolitiska målsättningar, bostadsbyggandets följdinvesteringar i väg-och galubyggan-del, arbetskraftspendlingens inverkan på trafikutvecklingen,fordonsbeståndets utveckling per kommun, genomsnittlig körlängd per bil och årsett ur regional synvinkel samt laslbilstrafikens transportarbete och struktur. 1977/78:100 Bilaga 9 45 väntas ökade kravkomma atl ställas på bättre planeringsunderlag och planeringsmeiodik inom denöversiktliga vägplaneringen. På kort sikl är verksamheten inriktad på framiagningav underiag för val av planeringsnivå, verksamhetsinriktning och länsramarinför långtidsplanearbelel. På längre sikl innebär verksamhetenvidareutveckling av metodiken inom den översiktliga vägplaneringen.Uppläggningen och inriktningen av arbetet överensstämmer med den i prop.1977/78:10 föreslagna utvecklingen av perspektivplaneringen. Förverksamhetsåret förutsälls oförändrad resursinsais. Sammanlagt uppgårmedelsbehovel lill . Vägverketsuppgifter vid fastställande avarbetsplaner regleras bl.a. i väglagen (1971:948),i förvaltningslagen (1971: 290) och i vägkungörelsen (1971: 954, ändrad senast1977:1130). Efterfrågan inom detta område är beroende av omfattningen,lokaliseringen och svårighetsgraden av vägbyggandel. Medelsbehovel för år 1979för angivna verksamhetsområde uppgår till . försvarsuppgifter är måletall bl. a. genom åtgärder beträffande fredstida arbetsplaner ochförändringsärenden, krigsvägsplaner, tillgodoseende av personal ochmaterialbehov, försvarsutbildning och säkerhetsskydd initiera och samordnavägverkets krigs- och beredskapsplanläggning saml förbereda dessförsvarsorganisation. Vägverkethar i enlighet med regeringens anvisningar överiämnatprogramplan för delprogrammet Vägar inom programmet Transporter i delekonomiska försvaret. Enligt anvisningarna för programplaneringen förperioden /79-1982/83 skall planera dels för driftkoslnader, delsför investeringskostnader. Programmet Vägar omfattar en programnivå. Driftkostnadernaskall enligt anvisningarna planeras inom en kostnadsram av . i1977 års kostnadsnivå. För atl ålagda uppgifter och åtaganden skall kunna lösasäskar härutöver . för alt kunna fortsätta rekryteringen tillfrivilliga driftvärnet och genomföra kon-traklsenlig ulbildning samt 110000 kr.för en handläggartjänst vid försvars-sektionen. Sammanlagl äskar vägverketdärmed .