prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Utomordentligt stora krav kommer därvid att ställas på den redan hårt ansträngda administrativa apparaten för taxering. Resursbehovet inom granskningsorganisationen för taxeringsår- betet i första instans och därmed sammanhängande funktioner kommer till följd av uiredningens förslag sannolikt all öka avsevärt. Uiredningens förslag synes också för bankernas vidkommande innebära ett inle ringa merarbete för att man över huvud tagel skall kunna la fram ett adekvat underiag för kontroller. Statskontoret anser mot bakgrund härav atl del ärnödvändigt alt innan beslut tas till uiredningens förslag närmare analysera deadministativa konsekvenserna av förslaget och de krav ett eventuelltrealiserande härav skulle ställa bl. a. på taxeringsmyndigheterna. Kostnadsberäkningarbehöver också göras som underiag för beslut. 2.3 RRV framhåller att det föreslagna kravet alt sparmedlen skall stå kvar på kontot meddförati sparkontot innehåller en latent skatteskuld fram till det femte året och att det redovisade saldot på kontot inle överensstämmer med det verkliga egna kapitalet förrän vid utgången av sparperioden. RRV anför vidare: För många personer är denföreslagna sparperioden en relativt lång planeringsperiod, varför sannolikheten för förtida uttag är slor. Det kommer att kräva att skatlepremien återförs till staten. Delta kommer troligen att medföra ett betydande merarbete för sparinstituten. Enligt RRV:s mening innebär del en komplikation allkoppla sparpremien till skattesystemet, Sparinstituten har det underiag sombehövs för all beräkna sparpremiens storlek. Den totala administrationen skullesannolikt minska om sparinstituten svarade för kontrollen av sparmedel ochberäkningen av sparpremien, Sparpremien kan sällas in på sparkontot. Därigenomframgår del av kontot hur stor premien är och hur mycket som kommer attåterföras om medlen inle står inne . Det är vidaresannolikt atl benägenheten att spara även sparpremien ökar om premien sätts indirekt på sparkontot. Premierna kan utbetalas från ett särskilt anslag påstatsbudgeten. För att minska arbetet med återföringarna och föralt få en bättre överensstämmelse mellan saldot på sparkontot och det egnakapitalet bör Prop.1977/78:165 144 manenligl RRV;s mening överväga alt utbetala premien i efterskott. För altspararen inle skall behöva vänta på sparpremien kan denna erhållas somtvå mindre premieinsäliningar. Del slörsla premiebeloppet bör då utgå vidfemårsperiodens utgång. En motivering, som utredningen anger, för attanlita taxeringsmyndigheterna är alt de kan kontrollera att sparare ärberättigad alt delta i lönsparandet. Föratt få vara med i lönsparandet krävsatt spararen har A-inkomst av tjänst, jordbruksfastighet eller rörelse. skall taxeringsmyndighetema åläggas nämnda kontroll, RRV villpåpeka att denna kontroll med rimlig grad av säkerhet bör kunna göras avsparinstituten, Detla kan ske genom att överföring sker från lönekonto ellergenom all spararen t, ex. visar upp sin debetsedel på slutlig skatt dåsparkontot öppnas. Det framgår inte av utredningens förslag omskattereduktionen kan bli föremål för jämkning, 1 den mån jämkningar tillåtskan detta öka arbetsbelastningen på de lokala skaliemyndigheierna. Sammanfattningsvis anser RRV atl administrativa ochandra skäl, som här redovisats, talar mot utredningens förslag att utformasparpremien som en skattereduktion. Kopplingen lill skattesystemet förefallerinle nödvändig för att nå det syfte som utredningen avsett, RRV vill i detta sammanhang framhålla viklen av ulformar förslag av denna typ så att man senare kan utvärdera vilkakostnader och effekter som ett genomförande av förslaget medför. Av dessa skäloch för att kostnaderna också skall framgå direkt av den statliga budgetenförordar RRV att ett särskilt anslag anvisas för alt täcka utgifterna förpremien och administrationen enligt förslaget. Mot bakgrund av vad nu sagts bör man enligt RRV:suppfattning ytteriigare överväga förslaget om att göra ränteintäkterna skattefria. Det medför sannolikt komplikationer såväl för den enskilde som för skattemyn digheterna atl vissa ränteintäkter är skattefria medan andra är skatteplikti ga.-- RRV bedömer alt skatlebortfallel på avkastningenblir högre än vad utredningen beräknat. De personer som påverkas av allavkastningen görs skattefri är de som vid taxeringen redovisar över- ellerunderskott av kapital och de personer som varken har över- ellerunderskott av kapital men som har utnyttjat hela del generella sparavdragel. Depersoner som således inte kommer att åsamka det allmänna ett skattebortfall ärde som varken nu eller kommer att redovisa över- eller underskottav kapital. Enligt RRV:s taxeringssialistiska undersökning redovisadedrygt 2,3 miljoner inkomsttagare över-ellerunderskott av kapital. Flertalet av de som redovisade underskott skulle ävenmed skattepliktiga ränteinkomster fortsätta atl redovisa underskott. Knappt 1,5miljoner inkomsttagare hade ränteinkomster som var mindre än det generella 1977/78:165 145 sparavdragel.Tabellen nedan belyser kostnaden för det allmänna vid olika månatligasparbelopp. Beräkningarna bygger på de 3,8 miljoner personer som enligl RRV:staxeringsstalistik redovisade ränteinkomster för . Raderna I,3, 5 och 7 gäller för den grupp som vid laxeringen 1976 redovisade över- ellerunderskott av kapital (kategori A). Raderna 2,4,6 och 8 gäller den grupp somvarken hade över- eller underskott av kapital (kategori B). Kolumnerna 11, o.m. 5 redovisar de årliga räntorna för resp. grupp i milj. kr. I kolumn 6redovisas de totala räntorna för samtliga fem ränteår. Kolumn 7 redovisarskaltebortfallet för del allmänna vid en antagen marginalskatt på 60 96. Kolumn8 redovisar den erhållna skattereduktionen för de båda grupperna. Del totalasparade beloppet redovisas i kolumn 9. Den totala kostnaden för att spara Imiljard kr. uppgår således enligt RRV:s kalkyler lill 369' milj. kr. beräkningar skulle kostnaden uppgå lill 250 milj. kr. Uiredningens förslag syftar till all öka sparandeti samhället. Av denna anledning är det viktigt atl nysparandet premierassärskilt. Förslaget i nuvarande form gör ingen åtskillnad mellan nysparande ochannat sparande. Utredningen påtalar problemet och nämner alt omföringar frånandra typer av sparformer kan förekomma. Utredningen föreslår dock ingenkontroll härav. Sparpremien tillsammans med skattefriheten på ränteinkomsternamedför alt den föreslagna sparformen blir mer fördelaktig än de flesta andrasparformer. Förslaget gör det även lönsamt alt låna upp medel för att sätta inpå sparkontot. Om omföringar sker av kapital från andra sparformer medför detlaall en mindre andel av sparandet blir verkligt nysparande. Ju mindre dennaandel är desto större blir kostnaderna för del verkliga nysparandet. Isammanställningen nedan framgår kostnaden i kr. per sparat hundratal kr. vidolika antaganden vad gäller andelen verkligt nysparande. andelverkligt i kr. nysparande hundratal kr. 'Beloppet är framräknat som summan av (745-t-587-(-370)=l 702 milj. kr, divideratmed summa sparat belopp, som för det lägsta sparbeloppel uppgär till . 10Riksdagen 1977/78. I saml Nr 165 Ränteinkomster, skattebortfall, skattereduktionoch sparat belopp vid olika antaganden om det sparade beloppet per minad.(milj. Skatlebortfallel på ränteinkomsterna är beräknat efler enmarginalskall på , Kategori A är de inkomsttagare som redovisat över- ellerunderskott av kapital. Kategori B är de inkomsttagare som varken redovisar över- eller underskott av kapital mensom under redovisade Av exemplet framgår att del kostarsamhället , i skallebortfall och skattereduktion för att H en person atlspara . vid ett verkligt nysparande pä 80 96 av det totala sparandel.Denna kostnad stiger lill . vid ett verkligt nysparande på . I tabellen nedan visas statistiköver inkomst av kapital enligt RRV:s undersökning . Andelenpersoner med ränteinkomster m. m. ökar med storieken på bruttoinkomsten. Förinkomsttagare med en bmttoinkomst understigande . är andelen ca 5596.1 inkomstinter-vallet 80-100 tkr är andelen drygt 80 96. Enligt tabellenökar också ränlebeloppel med inkomsten. Anlal f)ersoner 1977/78:165 147 I den mån sparandet sker genom överföring från ettannat konto kommer förslaget atl gynna personer med högre inkomster. De harinte endast större möjlighet alt utnyttja det maximala beloppet på 4 800 kr.utan även en större marginalskatt, varför deras skattelättnad till följd avbefrielsen av skatt på ränteinkomsten blir större. En sänkning av den övre gränsen pä sparbeloppelskulle minska skattelättnaden för personer med högre inkomster men skulle åandra sidan H till följd att omfattningen av sparandel minskar i motsvarandegrad. Utredningen har inle närmare diskuterat valet av maximigräns påsparbeloppel med hänsyn lagen lill dessa konsekvenser. I likhet med RRV bedömer iSödermanlands län utredningens beräkning av skattebortfallet som optimistisk.Riksbanksfullmäktige år av samma uppfattning och anser inte osannolikt attskattebortfallet kan bli bortåt av det totala sparbeloppel. 2.4RSV: RSV som endasl lägger skalletekniska synpunkter på lönsparulredningensförslag ställer sig avvisande till förslaget atl koppla samman de sparfrämjandeåtgärderna med beskattningen. De skattemässiga konsekvenserna av en sådansammankoppling har enligl RSV:s mening inle blivit tillräckligt belysta. Omförslaget genomförs åsamkas skattemyndigheterna ell betydande merarbete. Ocksåför de skattskyldiga innebär förslaget en krångligare tillämpning av detsvenska skattesystemet. 1 olika sammanhang har önskemål framkommit om enförenkling av vårt nuvarande skattesys-lem. Utredningens förslag verkar imotsatt riktning. RSV menar all de sparslimulerande effekter som utredningeneftersträvar kan uppnås på annat sätt. RSVvill erinra om atl tidigare utredningar övervägt förslag all via beskattningengenomföra särskilda stimulanser för sparandel. Bortsett från sparavdragel ochregeln om skattefria sparpremier har dock sådana förslag inle genomförts.Jämför bl, a, betänkandet (SOU 1961:2) Sparslimulerande åigärder, sid, 25 och27 och följande, RSV anser alt såväl principiella som praktiska skäl talar motden nu föreslagna lösningen. Som allernativ lill lönspamtredningens förslagborde övervägas om inte sparslimulerande åtgärder kunde företas i de former somredan i dag förekommer i skattesystemet och som innebär all staten kan premierasparande genom en skattefri sparpremie (SFS 1972:128), Del är möjligt alt bygga upp ett enklare och meralätthanteriigt system om ett långsiktigt sparande bundet pä sparkonto i bankeller i deponerade akliefondsbevis premieras med en skattefri sparbonusuppgående till förslagsvis 35-40 96 av ett till visst belopp maximeratsparande, som inneslåll , Sparpremien kunde vidare avtrappas nedåtvid ett mera kortsiktigt sparande. Avkastningen i övrigl skulle därmed kunnainom beskattningen behandlas på sedvanligt sätt. Detta medför alt principernaför räntors beskattning inte rubbas ulan blir helt likartade reglerna förbeskatt- 1977/78:165 148 ningav annan inkomst av sparande. En hög skattefri premie skulle utgöra ett starktincitament föratt inte avsluta sparkonto före periodens utgång. Genom deschablonavdrag som medges vid beskattning av inkomst av kapital skulleränteinkomsten - i varie fall för småsparare - inte bli beskattad. Genom atl sparpremie tillförs kontot och läggs tillbeloppet i efterhand bortfaller behov av jämkning av skatteavdrag underinkomslårel. Med del av utredningen föreslagna systemet måste spararen i regelså att säga spara ihop till sin sparpremie, som efterspararet betalas tillbaka eller minskar hans kvarskatt. För alt sparpremie skall kunna tillföras sparkontomåste sparinstituten H information humvida kontoinnehavarna uppfyller kravet påatl ha haft A-inkomst under spararet. Denna avstämning lorde i allt väsentligtkunna göras på maskinell väg mellan sparinstitulens och skattesystemetsinformationssystem. Konloinnehavare som inle uppfyller kraven bör kunnaunderrättas genom kontoförarens försorg. Vid prövningen synes taxeringsnämndenstaxeringsbeslut böra gälla och senare taxeringsändringar inte böra beaktas.Riksgäldskonlorel synes böra kunna tilläggas rätl atl - efter hörande av lokalskattemyndighet - pröva eventuell invändning mot att sparkonto inte förklaratspremieberältigal. 2.5Länsstyrelsen i : Vad som i första hand förorsakar problem är altutredningen vill knyta sparslimulansen till förekomsten av A-inkomst. Motivettill denna koppling är all man vill nå nysparandet. Del kan dock ifrågasättasom effekten blir den avsedda. Inget hindrar att skattskyldiga med A-inkomstföröver medel från andra bankkonton och på så sätl lillgodoför sigskattelättnader utan någon motsvarande sparpresiation. Vidare kan med foghävdas att avkastning av kapital och fastighetsinnehav i lika slor utsträckningsom andra inkomster kan användas för nysparande. Enligl meningborde det därför övervägas att slopa anknytningen lill A-inkomsl.Taxeringsnämnderna skulle då inle behöva belastas med de olika kontrollmomentenutan skattereduktionen göras enbart på gmndval av uppgifter från bankerna. Hellinvändningsfritt är givetvis inle heller ett sådant system. En del av deproblem, som ovan påtalats, kvarstår. En annan invändning som kan riktas mot förslaget,vare sig man har kopplingen till A-inkomster eller ej, är alt det kommer attfinnas onödigt många sparformer. Del kan vara lämpligare alt satsa deinformationsresurser, som under alla förhållanden krävs, på de sparformer somredan finns och förbättra de sparstimulanser som är knutna lilldessa. tänker då främst på nya lönsparandet. Enligl utredningensmening skulle detta sparande främst vända sig till de sparare som ärintresserade av vinstchanser medan det skulle krävas en annan form för dem somär intresserade av ett inflationsskyddat sparande på . Länsstyrelsenkan inte finna annat än att man skulle kunna tillgodose även de senaresintresse genom atl bygga ut förmånerna i det nya lönsparandet. 1977/78:165 149 2.6 LänsstyrelsenI understryker att även om kontrollåt gärderna i tekniskt hänseende Hr anses som tämligen harmlösa, det ingalunda är oväsentligt atl beakta de ytterligare arbetsuppgifter som påläggs taxeringsorganisationen om förslagen genomförs. Varje ändring i materiella grunderna för beskattningsförfarandet, som medför ytteriigare handläggningsrutiner, minskar i motsvarande mån den tillgängliga tiden för mera kvalificerad deklaralionskoniroll. I den pågående uppbyggnaden av en ny granskningsorganisation för taxeringen i första instans har det från statsmakternas sida undersirukits, all en väsentlig målsättning för den nya organisationen bör vara att åstadkomma en påtaglig förbättring av rörelse taxeringen och granskningen av de svårkontrollerade inkomsttagarna (prop. 1975:87 s. 119). Det har vidare förutsatts atl granskningsinsalsen för detstora flertalet löntagardeklaralloner måste bli mycket begränsad. Detla har också kommit lill uttryck i de produktionstal som legat till grund för bemanningen av den nya organisationen. Förslag av den typ som framlagts avlönspararutredningen motverkar den nämnda målsättningen genom att deförutsätter ytterligare arbetsmoment för den granskande personalen.Genom atl systemet är uppbyggt kring ett lönsparande lorde det i huvudsakberöra personer med inkomst av anställning, dvs. löntagare med i regel mindrekomplicerade inkomst- och förmögenhetsförhållanden. vill mot denbakgrunden ifrågasätta om inle samma sparstimulans hade kunnat åstadkommas påett mera direkt sätt utan omvägen över beskattningen. 2.7 Fullmäktigei riksgäldskonlorel: Fullmäktige utgär, som utredningen också indirekt anger, från att marknadsföringen av NL (Nya lönsparandet) och FLS (förslaget till nytt lönsparsystem) bör samordnas och skötas av lönsparkommiltén samt att administrationen och kontrollen skall omhän derhas av riksgäldskonlorel. Det förefaller dock praktiskt omöjligt atl H systemet funktionsdugligt redan den , som utredningen föreslår. En senare start synes vara mera rimlig. Fullmäktige utgår också ifrån alt viss personalförslärkning i blir nödvändig för de nya uppgif terna, samt alt erforderiiga medel ställs till riksgäldskonlorets och lönspar kommitténs förfogande för administration och marknadsföring. Bland övriga punkter i förslaget som enliglfullmäktiges mening inger tveksamhet eller bör närmare diskuteras, kan nämnas: Utredningen föreslår att spararna för all H del avsystemels fördelar skall prestera minst 6 månadsinsäliningar under kalenderår.Frågan arom denna regel skall vara sä rigorös atl brott mot regeln omgåendeutesluter rätlen till sparbevis. (Ömmande fall såsom sjukdom, arbetslöshet e.d. har i NL ansetts vara skäl för dispens.) Kontrollen av en sådan regel måstebli mycket svår och synes endasl kunna ske slumpvis genom stickprov iriksgäldskonlorets regi. Delbör anges om möjlighet lill växling av sparbevis skall kunna 1977/78:165 150 förekommaeller om spararen vid akut penningbehov skall behöva föriidsin-lösa hela sittsparbevis. Om det senare är avsikten, kan den föreslagna regeln (s. 63)attingen sparare Hr ha merän ett konto i FLS vara motiverad. Denna regel blir docksvär att kontrollera för riksgäldskonlorel. Skall överträdelse medföradiskvalifikation? Om å andra sidan växling av sparbevis skall kunna skeförefaller regeln onödig eftersom ju rätlen till skatteavdrag granskas avskaliemyndigheierna och ingen kan tillgodoräkna sig mer än han har rätt lill, 2.8 Lönsparkommiltén:1 del nuvarande lönsparandel är den lägsta månads insättningen , och den högsta . Del högsta åriiga sparbeloppel är , (jämte ränta). Det nya systemet föreslås H månadsgränserna 100 och . Det högsta åriiga sparbeloppel blir då . a. av marknads föringsskäl anser kommittén att det kan vara lämpligt att de båda parallella lönsparformerna har samma gränser för månadsinsättningarnas storiek. Lönsparkommiltén delar uiredningens uppfattning atldet av marknads föringsskäl är önskvärt atl reglerna utformas så att ell lönsparande i del nya systemet skall kunna påbörjas som helsl . Om det vid det fortsatta arbetet visar sig atl delföreslagna lönsparsystemet av olika skäl inte skulle gå atl genomföra föreslårlönsparkommiltén all man i stället förbättrar förmånerna i det nuvarande välfungerande Nya lönsparandet. Skulle ett nytt lönsparsystem införas är det enligtkommittén av slörsla vikt att de tre lönsparformerna (nuvarande Nyalönsparandet, föreslaget banksparande och aktiefondsparande) Hr sådana namn såde klart kan särskiljas. Tänkbara namn för de nya sparformerna kan vara:premiesparandet, skaitesparandet. Kommittén delar utredningens uppfattning att denpraktiska hanteringen av det föreslagna systemet bör ske i de former som gällerför Nya lönsparandel. Administration och regelkoniroll m, m, skulle alltsåskötas av medan marknadsföring m, m, skulle ske genom denunder riksgäldsfullmäktige stående lönsparkommitién. Utredningen föreslår atldet nya systemet skall träda i kraft den , Lönsparkommiltén villbetona atl tiden fram till synes vara väl knapp förriksdagsbehandling, utformning av regler, uppläggning av datasystem samtplanering och genomförande av marknadsföringen. Marknadsföringsinsatserna kaninte utformas förrän reglerna är klara. Det torde vara rimligare alt låtasystemet träda i kraft , (Reservation se 2,9.) 2.9 Enledamot av lönsparkommiltén () anser alt även om tiden synes vara knapp tidpunkten för sparformens ikraftträdande bör fastställas till den , Därigenom kan ett större sparande åstadkommas . 1977/78:165 151 2,70SACO/SR: Berättigade att deltaga. Syftet är att stimulera lill nysparande.Någon kontroll av atl del verkligen rör sig om nysparande kan emellertid intekomma till stånd med mindre atl system införs som bygger pä total redovisningav de enskilda hushällens finansiella ställning. Detta har emellertid inteutredningen velat föreslå, 1 stället har den föreslagna sparformen begränsatslill personer med arbetsinkomst - löntagare och egenföretagare. Med hänsyn tillde myckel stora fördelar som förslaget ger spararna i jämförelse med vanligtbanksparande får emellertid enligt / SR:s åsikt övervägas om interättviseskäl talar för att denna begränsning borttages. Det bör därvid beaktasall bankspararna Htt se sina sparmedel minska i värde, 2,77KF: Av utredningen framgår inte om den nya sparformen bliröppen förpensionärerna. Vår uppfattning är dock att sparformen även börgöras tillgänglig för pensionärerna. Motivetför vår uppfattning är väl närmast den stora sparbenägenhet som denna grupp haroch kommer att H, Rent tekniskt bör detta kunna lösas myckel väl. Förslagetom den nya lönsparformens ikraftträdande den anser vi vara svår attgenomföra och anser den olämplig som startpunkt. Anledningenär dels att den tekniska uppläggningen med datauppläggning, information ochmarknadsföring kräver förberedelsetid hos bankinslitutio-nerna och dels allsvenska folket har semester under denna lid. Del senare kan medföra att eninformationsaktivitel kring den nya sparformen Hr en dålig effekt. Vårt förslag lill start, om utredningen bifalles,är därför den . 2.72Styrelsen för : Del föreslagna systemet avser en period . Delta synes vara med hänsyn till önskemålet om atlsparandet i största möjliga utsträckning bindes. Förslaget borde därförkompletteras med regler, som gör det gynnsamt för spararen att hålla sillsparande bundet än . Del är slutligen viktigt all de nu föreslagna tvålönsparformerna genomföres . 2.7iArbetsgivareföreningen m.fl.: Enligl vår uppfattning är stimulansens nivå - somför banksparandealternalivel kan uppskattas till motsvarande 12-13 96 effektivåriig ränla före och efler skatt - rimlig. Visseriigen kan en del realasparformer ge en betydligt högre förräntning på egel satsat kapital, men åandra sidan kan gapet till de finansiella sparformer som tills vidare intekommer att omfattas av skatteförmånerna inle tillålas bli alllför slort.Utredningen har föreslagit all det maximala belopp som Hr åtnjuta 1977/78:165 152 skatteförmånernaskall uppgå till : (. Mot bakgrund av de målsom sparslimulansen skall uppfylla, ser vi ingen anledning att man avviker frånden övre gräns som gäller för lönsparandet (. Vi föreslåralltså alt även den nu föreslagna sparslimulansen skaU gälla upp UU ett beloppav . VI menar också att beloppsgränsen bör uttryckas i andelav basbeloppet för allmänförsäkring, vilket skulle innebära atl den övregränsen sätts lill ett halvt basbelopp, avrundat till lämpligt krontal. I två avseenden knyter utredningens förslag an lillskattesystemet (förutom alt sparandets avkastning är skattefri): delsdefinieras kretsen av privatpersoner som skall kunna spara på de förmånligavillkoren såsom inkomsttagare med A-inkomst i skattelagens mening, dels harstimulansen utformats som ett avdrag på skatten (skattereduktion). Enligt våruppfattning är ingendera av dessa anknytningar nödvändig och från vissaaspekter är de mindre lämpliga. Andelen av samtliga inkomsttagare, som saknarA-inkomst, är myckel låg. Atl vid behov skaffa sig en sådan inkomst, om änobetydlig, är inte särskilt svårt. Vi finner det omotiverat att upprätthålladen föreslagna begränsningen av förmånstagarkrelsen. 1 stället vill vi föreslåatt den nya sparformen står öppen för samtliga privatpersoner som uppnått 18års ålder. Nackdelen med att låta den statiiga sparslimulansenla formen av en skattereduktion är än mer påtaglig. Även inom gruppenA-inkomsttagare finns det åtskilliga som betalar så låg skatt att de inle heltkan tillgodogöra sig förmånen, t. ex. folkpensionärer med små extrainkomsteroch studerande med feriearbete. Vi föreslår att sparslimulansen i stället ulgåri form av en statlig premie på 20 96 av det sparade beloppet. Dennametod att stödja hushållssparandel som är lätt atl förstå för den enskildespararen är den i andra länder gängse - vi kan bl. a. hänvisa lill detomfattande systemet av sparslimulerande åtgärder i - och har äveni varit del normala tillvägagångssättet. Premiering har i jämförelse med skaltereduktionockså den fördelen att den i vissa avseenden kan underlätta den administrativahanteringen.