prop · G10393 · 1977-12-31 00:00:00 — Vid mina övervägandeni denna fråga samt beträffande ansvarsfördelningen mellan bosladsstyrelsen,statens planverk och har jag samrått med chefen förhandelsdepartementet. utarbetade enmodell för enhetlig redovisning av nyproducerade bostäder i flerfamiljshus isyfte att underlätta för de bostadssökande att välja bostad. Modellen, som kansägas vara en form av varudeklaration på bostadsområdet, går under namnetBO-FAKTA. Även om den kompletta modellen har använts i relativt litenomfattning har den dock i ökande utsträckning varit vägledande för kommuner ochbostadsföretag när de har utformat information om olika bostadsområden. F. n. pågår en revidering av modellen. Arbetet bedrivs inära anslutning till arbete med riktlinjer för marknadsföringav bostäder. Vid denna revidering prövas en utvidgning av tillämpningsområdettill att kunna avse även småhus. Prop.1977/78: 93 193 För att den bostadssökande eller småhusköparen skall kunnavärdera olika bostadsalternativ är det enligt min mening nödvändigt med vissagrunduppgifter som redovisas på ett sådant sätt att alternativen utan störresvårigheter kan jämföras med varandra. Förutom lägenhetens standard ochutformning gäller detta bl. a. kostnad, läge, närhet till skolor, butiker,trafikförsörjning och andra faktorer av betydelse för den enskilde vidbedömning av olika bostadsalternativs för- och nackdelar. Jag avser att senare föreslå regeringen altbostadsstyrelsen ges i uppdrag atl inkomma med förslag lill närmare utformningav en modell för en sådan redovisning. Arbetet bör bedrivas skyndsamt och medutgångspunkt i att redovisningen skall kunna övervägas som ett villkor för statligabostadslån. Behovet av att stärka småhusköparnas ställning äruppenbart. Jag kommer senare att redogöra för det utredningsarbete som f n.pågår inom ramen för den civilrättsliga lagstiftningen liksom ändringar ochöverväganden inom ramen för den konsumenträtlsliga lagstiftningen. Jag kommerockså att lägga fram konkreta förslag som syftar till att förbättra konsumentskyddetvid köp av småhus eller vid förvärv av bostadsrätt till sådana hus. Vid sidan av dessa åtgärder för att stärka konsumenternasställning vid köp av småhus bör också särskilda informationsåtgärder vidtas förblivande småhusköpare. Detta arbete bör ske i nära samråd med konsumentverket.I detta sammanhang vill jag nämna att i samarbete med bostadsstyrelsenredan har arbetat fram särskilda s. k. faktablad för småhusköpare. Detta arbetevidareutvecklas f. n. Jag finner det naturligt att också beröra ansvars.fördelningenmellan bosladsstyrelsen och när det gäller konsumentupplysningi fråga om bostäder. tillkom genom beslut av statsmakterna (prop.1972:33, NU 1972:40, rskr 1972:225) . Utgångspunkten för ansvarsfördelningenmellan bosladsstyrelsen och var att frågor om bostadensinredning och utrustning skulle ingå i arbetsområde.Dåvarande departementschefen erinrade i sammanhanget om att en särskildmyndighet - - hade till uppgift att främjabostadsförsörjningen och att i styrelsens uppgift ingick bl. a.konsumentupplysning om bostäder. Även kommunerna och statens planverk ansågsha ett ansvar inom detta område. Med denna bakgrund fann statsmakterna altfrågor som rör själva bostaden i huvudsak skulle falla utanför konsumentverketsansvarsområde. har föreslagit enprecisering av denna ansvarsfördelning. Det föreslagna bostadsverket skallenligt detta förslag ha huvudansvaret för sådana föreskrifter, råd ochanvisningar som behandlar egenskaper hos fast egendom eller tillbehör därtill,medan skall ha motsvarande uppgift beträffande annan egendom.Sådana rikdinjer som utgör en del av arbete med infor- Prop.1977/78: 93 194 mation i reklam m. m. och marknadsföring i slorl bör enliglutredningen ankomma på även i fråga om fast egendom. Detsammabör gälla frågor som rör konsumentens rättsliga ställning i anslutning tillförvärv av fastighet. Remissinstansernas bedömning av utredningens förslag idenna del ger stöd för uppfattningen att en ökad aktivitet i fråga omkonsumentupplysning på bostadsområdet är starkt önskvärd. Även jag finner ensådan ökad aktivitet vara motiverad. För att dubbelarbete skall kunna undvikasvill jag stryka under, att detta arbete bör ske i samråd med . Utredningens förslag att i fråga om ansvarsfördelningenknyta an till begreppen fast och lös egendom har som regel godtagils avremissinstanserna. Också enligt min mening bör detla vara en lämpligutgångspunkt för ansvarsfördelningen. Man kan dock inte bortse ifrån att vissagränsdragningsproblem kan uppstå. Del gäller särskilt tillbehören i bostaden.Jag vill som ett exempel nämna att vissa hushållskapitalvaror är lös egendomvid förvärvstillfället men tillbehör till fast egendom efter installation.Sådana problem bör dock kunna lösas genom samråd mellan verken. Jag vill isammanhanget erinra om att även statens planverk har ett ansvar på området.Enligt vad jag har erfarit finns f. ö. redan en samrådsgrupp med representanterför de tre verken som bl, a, har till uppgift att samordna deras verksamheterpå konsumentupplysningens område. Jag förordar således mot bakgrund av det somanförts att de av godkända riktlinjerna föransvarsfördelningen mellan och kompletterasgenom en anknytning till begreppen fast och lös egendom. Sådana riktlinjer somkonsumentverket enligl sin instruktion skall utfärda för företagens marknadsföringoch produktutformning saml verkets arbete enligt avtalsvillkorslageninnefattar, självfallet även fast egendom. Betydelsen av att utveckla former för en vidgad boendedemokratiär allmänt omvittnad. Formerna måste emellertid utvecklas i nära samråd med bl.a. de boende och deras organisationer, fastighetsägare och kommuner. Enligtmin mening måste lösningarna sökas på det lokala planet. börfölja och sprida information om erfarenheterna av olika försöksprojekt inomlandet och på så sätt medverka till en utveckling på området. Många kommuner vitsordar utredningens bedömning av behovetav ökade insatser från de statliga myndigheternas sida för alt utforma programför anbudskonkurrens. En väsentlig förutsättning för att uppnå konkurrensvillkorelssyfte är att även små kommuner med ett begränsat antal projekt skallkunna utarbeta program som möjliggör en effektiv upphandling. Inte minst fördessa kommuner är det därför enligt min mening viktigt med ett effektivt stödfrån statliga och regionala myndigheter. Detta stöd kan förutom allmänrådgivning exempelvis omfatta modeller för programskrivning. Prop.1977/78: 93 195 Jag tar nu upp frågan om mönsterplaner och lypritningsverksamhet. Mönsterplanverksamheten har nära samband medtypgodkännande-verksamhet och bosladsnormering i övrigt. Arbetet inom bosladsstyrelsenbör i fortsättningen som utredningen har framhållit huvudsakligen avse attsprida erfarenheter om tillämpade goda lösningar. Detta utesluter emellertidinte atl arbetet kan bedrivas utifrån en sammanvägning av olika exempel. Delösningar som därvid redovisas bör i första hand bygga på de förutsättningarsom ges i SBN och därmed kunna utgöra vägledning för projektorer, byggherrar m.fl. vad gäller tillämpning av SBN. Jag vill i detta sammanhang stryka undernödvändigheten av att verksamheten inte ges en sådan inriktning atl den kanförväxlas med de föreskrifter, anvisningar och råd som meddelas i SBN. I förra årets budgetproposition (prop. 1976/77:100, bil.16, s. 118) berördejag möjligheterna att utveckla verksamheten medmönsterplaner i linje med den tidigare avvecklade typritningsverksamheten försmåhus. Enligt min mening är en typritningsverksamhet av värde bl. a. för attge den enskilde möjligheter att bedöma förutsättningarna för självbyggeri. Ensådan verksamhet bör självfallet avgiftsfinansieras. Vissa kostnader uppkommerdock ofrånkomligen i ett initialskede. Särskilda resurser kan emellertid intetillföras en sådan verksamhet, som självfallet bör bedrivas i nära samråd medstatens planverk. Utredningenhar föreslagit ökade statliga aktivheter för all stödja experimentverksamhetoch utvecklingsarbete inom bostadsbyggandet. Utredningen har ocksåaktualiserat frågan om alt införa särskilda lån och bidrag för atl stödjaexperimentverksamheten. Vad gäller det första förslaget anser jag sådanaaktiviteter vara mycket angelägna. Det ligger också inom ramen för bostadsstyrelsensoch planverkets uppgifter att främja sådan verksamhet. Dessa uppgifter måsteges hög prioritet i fortsättningen. Jag avser atl senare föreslå regeringen attverken får i uppdrag att redovisa erfarenheterna av den bedrivnaverksamheten och atl belysa behovet av åtgärder som kan stimulera en ökadaktivitet i detta hänseende. Jag vill i detla sammanhang erinra om att ensärskild låneform infördes på förslag av chefen för den Ijuli 1977 för sådant experimentbyggande som ingår som ett led i forskningavseende energihushållning i byggnader. Till den bostadspolitiska organisationens uppgifter hörredan att sprida information om goda bostadsområden och all främjautvecklingsprojekt inom serviceområdet. Detta arbete har i hög grad samband medunderlaget för de kommunala bostadsförsörjningsprogrammen och i synnerhet medde bostadssociala inventeringar som jag har berört i min redogörelse.Ett samlat metod- och utvecklingsarbete i dessa frågor är angeläget. För attmöjliggöra en helhetssyn på dessa frågor är det nödvändigt att tillföraverksamheten erfarenheter och kunskaper från flera samhällsområden. En närasamverkan med andra berörda myndigheter är därför angelägen. Prop.1977/78: 93 196 En annan viktig uppgift för de bostadspolitiskamyndigheterna är att utveckla metoder för alt bedöma och beräkna det framtida bostadsbygg-luidsbehovei.För all förbättra underiaget för bedömningar i detta avseende krävs en närakontakt med forskningsverksamheten på olika områden. Nödvändiga kunskaper omfaktorer, som påverkar människors bostadsvanor måste utvecklas och ställas motolika bostadspolitiska mål. Efter vad jag har erfarit har tagitsådana forskningskontakter som kan öka det framtida värdet av prognoser ombehov av och efterfrågan på bostäder. har i sitt remissvar pekat på vissa ytteriigareuppgifter som enligt styrelsens uppfattning borde ges större utrymme. Somexempel nämns frågor om olika upplåtelseformer, hyresutvecklingen, bostadsförvaltningm. Jag delar styrelsens uppfattning härvidlag. Jag vill särskilt framhållanödvändigheten av kunskaper och information om kostnadsutvecklingen beträffandedrift, underhåll och värme. I detta sammanhang bör möjligheterna att genom bl.a. lånesystemet åstadkomma sådan utformning av bostäder som håller dessakostnader nere komma i förgrunden. Härigenom skapas förutsättningar för enmera samlad bedömning av kapitalkostnader samt drifts- och underhållskostnaderpå . Jag vill i detta sammanhang stryka under atl man vid dennabedömning skall redovisa de statliga subventionerna på sådant sätt alt ensamhällsekonomiskt riktig kalkyl skall kunna erhållas. Inom ramen för dettaarbete, som ligger i linje med styrelsens nuvarande arbetsuppgifter, börstyrelsen också följa och informera om sådant utvecklingsarbete som syftar tillatt öka valfriheten för hyresgäster i fråga om servicenivå. Därigenom kan ocksåde boendes möjligheter alt påverka bostadskostnaderna öka. Med de utgångspunkter jag nu har angett är det uppenbartatt användningen av de befintliga resurserna inom bosladsstyrelsen bör sesöver. En sådan översyn har redan påbörjats inom . Utgångspunktenbör som jag har angett vara att verksamheten skall bedrivas utanytterligare resurstillskott. Detta nödvändiggör en noggrann prövning avstyrelsens nuvarande verksamheter. Möjligheten att göra ändringar redan förnästa budgetår blir beroende av tidsåtgången för styrelsensorganisationsöversyn. Vissa organisatoriska förändringar kan beslutas redan nuoch genomföras under nästa budgetår. Det ankommer på regeringen att besluta omsådana ändringar. För sammanhangets skull finner jag del emellertid lämpligtatt redovisa mina överväganden också för . Såväl som den till bostadsdepartementetknutna låneunderlagsgruppen har uppgifter som avser belånings- ochvärderingsmetoder samt uppföljning av produktionskostnader. Styrelsen harockså en särskild samrådsgrupp i dessa frågor. Byggadministrationsutredningenhar föreslagit att låneunderlagsgruppen och denna samrådsgrupp ersätts med etttill bostadsverket knutet råd för belånings- och värderingsmetoder. Prop.1977/78: 93 197 Detta förslag har fått ett starkt gensvar blandremissinstanserna. Även jag anser det angeläget att samordna resurserna ochförstärka bostadsslyrelsens sakkunskap på detta område. Jag avser således altsenare föreslå regeringen att ett särskilt råd för belånings- ochvärderingsmetoder - med i huvudsak de uppgifter som byggadministrationsutredningenföreslagit - knyts till den . Som jag tidigareframhållit finns del behov av en samordning mellan SBN och de regler som gällerför beräkning av låneunderiag och pantvärde. Det är därför angeläget att ennära samverkan sker med de regler som anges för bostadsbyggande m. m. i SBNvid utarbetandet av låne- och värderingsmetoder. bör därförvara representerat i detla arbete. Efter samråd med chefen förbostadsdepartementet vill jag framhålla att bosladsstyrelsen av motsvarandeskäl bör vara representerad i planverkels tekniska råd. När det gällerbostadssociala frågor vill jag erinra om atl jag i det föregående harföreslagit att beslut om bidrag lill förbättring av boendemiljöndecentraliseras från bosladsstyrelsen till länsbostadsnämnderna. 1 syfte attmöjliggöra erforderlig kurs- och informationsverksamhet inför denna böröverflyttningen av beslutanderätten anslå till den I januari 1979.Boendemiljödelegationen bör därför kvarstå i nuvarande organisatoriska formert. o. m. . Även bosladssociala delegationens arbete kommer attslutföras . Delegationens verksamhet har i första hand avsettbostadsområden med särskilda uthyrningssvårigheter. Verksamheten har bestått iatt karl-lägga orsakerna lill att människor undviker sådana områden och i attstimulera bostadsförvaltare och kommuner till försöksverksamhet i syfte attskapa gynnsammare sociala och miljömässiga förhållanden i dessa områden. Somett senare led i delegationens uppgifter ingår all sammanfatta och medverkatill en spridning av resultaten av studierna och erfaren-hetema av verksamheteninom försöksområdena. Delegationens verksamhet har nära anknytning till defrågor som boendemiljödelegation f. n. handlägger och somefter en decentralisering av beslut i bidragsfrågor i fortsättningen börankomma på det centrala bostadspolitiska organet. Erfarenheter frånbostadssociala delegationens arbete bör utnyttjas vid den centralametodutvecklingen i fråga om bostadssociala inventeringar. De erfarenheter somfinns samlade hos såväl boendemiljödelegalionen som bostadssociala delegationenbör alltså tas till vara på lämpligt sätt. För atl möjliggöra denna erfarenhetsåterföring men ocksåför att allmänt stödja bosladsstyrelsen vid fullgörande av dess uppgifter inomdet bostadssociala området kommer jag att föreslå regeringen att ett bostadssoci-aliråd knyts till bosladsstyrelsen fr. o. m. . Tyngdpunkten irådets uppgifter bör ligga på frågor som rör statens och kommunernasekonomiska insatser för att främja förbättrad boendemiljö och boendeservice.Genom inrättandet av detta råd torde även servicekom- Prop.1977/78: 93 198 mittens förslag i belänkandet (SOU 1973:24) Boendeservice7 om ett råd för boendeservice sakna aktualitet. Beträffande behovet av personalresurser på den regionalanivån kommer mina förslag alt föra över beslutanderätten i ett antal låne- ochbidragsärenden till länsbostadsnämnderna inte att medföra någon nämnvärd ökningav arbetsuppgifterna eftersom nämnderna redan nu oftast förbereder bostadsslyrelsensoch regeringens beslut i dessa ärenden. Med utgångspunkt häri och förväntatresultat av förenklingsarbelel inom bosladsstyrelsen samt i en översyn avlåneförvaltningen m. m. förutsätter jag att de arbetsuppgifter som ankommer pålänsbostadsnämnderna skall kunna fullgöras utan ytteriigare resurstillskott. Förstärkt konsumentskydd för småhusköpare I syfte att förbättra småhusköparnas ställning i förhållandetill byggherrar, entreprenörer och husfabrikanter har byggadministrationsutredningenlagt fram förslag om en förbättrad kontroll- och besiktningsverksamhet isamband med uppförande av småhus för att bl. a. möjliggöra en mera noggranngranskning och tillsyn än av att byggbestämmelserna efterlevs. Enliglförslaget skall denna verksamhet vara ett komplement till det ansvar som denbyggande har och vara obligatorisk för den statligt belånade småhusproduklionensamt ombesörjas av kommunerna. Kommunernas kostnader för verksamheten skallfinansieras genom ett särskilt tillägg lill låneunderlaget för bostadslån. Innan jag går närmare in på utredningens förslag vill jagnågot beröra den kontroll och besiktningsverksamhet som redan förekommer och denallmänna utvecklingen när det gäller småhusköparens konsumentskydd och civilrätlsligaställning. F. n. finns det tre olika former av kontroll- och besikiningsverksamheti samband med uppförande av småhus. Den första formen är den byggnadskontrollsöm enligt 54-64 §§ BS utförs av kommunens byggnadsnämnd. Härigenomkontrolleras alt projektet uppfyller gällande krav samt att byggnaden uppförs ienlighet med godkända byggnadslovshandlingar. För den fordöpande tillsynen avbyggnadsarbetet svarar en ansvarig arbetsledare. Den andra formen avser alla statsbelånade hus. Enligtbestämmelser i bosladsfinansieringsförordningen har nämligen det kommunalaförmedlingsorganet att kontrollera att byggnaden uppförs enligt de handlingarsom ligger till grund för beslut om statliga lån. Förmedlingsorganets kontrollsamordnas i allmänhet med byggnadskontroll. Denna samordning underiätlasav att de tekniska lånevillkoren numera stämmer överens med kraven enligl kan också föreskriva fortlöpande byggnadskontroll, s. k.dagkontroll, i fråga om grupp-byggda småhus och större flerfamiljshusprojekt. 1977/78: 93 199 Dentredje formen av kontroll är den som byggherren utför. Denna kontroll reglerasgenom avtal mellan byggherren och entreprenörer eller leverantörer. Kontrollantutses normall av byggherren som också avgör omfattningen av kontrollen. Iprincip finns det inga begränsningar vad gäller kontrollens omfattning. I defall byggherren är entreprenör kan kontrollantens ställning ochansvar ofta bli oklar. Därutöverförekommer annan kontroll- och besikiningsverksamhet som alternativ till desist nämnda kontrollformerna. Som exempel härpå kan nämnas den överenskommelsesom har träffats mellan och , den s. k. Småhus76. Överenskommelsen omfattar standardvillkor för köpekontrakt, en produktionsgaranlioch en ansvarsutfästelse. Det bör i detta sammanhang nämnas att köpekontraktetsom ingår i Småhus 76 anknyter till vissa generella bestämmelser som allmäntförekommer vid försäljning av småhus de s. k, ABT 74 och AB 72, Som jag senareåterkommer lill prövas vissa av dessa sistnämnda bestämmelser f n. av . Bostadsstyrelsenhar, med ledning av vad jag anförde i budgetpropositionen för budgetåret1977/78, föreskrivit att kostnader för kontroll och besiktning samt föriängdgaranti enligt särskild utfästelse får ingå i den godkända produktionskostnadenmed belopp som kommunen godtar. Detta innebär att kostnaden som sådan inleutgör hinder för bifall till en låneansökan. Däremot ingår den inte iunderlaget för bostadslånet och grundar därmed inte heller någon rätt tillräntebidrag. Jag villi detta sammanhang nämna all och några kommuner iskrivelser till regeringen har hemställt att sådana kostnader för kontroll,besiktning och förlängda garantier som kommunen har godtagit får ingå ilåneunderlaget för bostadslån. bedrivs f. n. ett omfattande arbete som rör bostadsområdet.Verket skall enligt sin instruktion utarbeta riktlinjer för företagensmarknadsföring, produklionsutformning som rör lös egendom. Sådant arbete medriktlinjer bedrivs f. n. även när del gäller alla slags permanenta bostäderoch fritidshus. Verket arbetar vidare - bl. a, genom förhandlingar enligtavtalsvillkorslagen - med att förändra avtalsvillkoren inom boen-deområdet föratt åstadkomma jämvikt i avtalen mellan konsument och näringsidkare ochdärigenom bättre tillgodose konsumentemas krav än vad som f n. är fallet. Ocksåinom de båda kooperativa riksorganisationerna samt inom pågår arbete som syftar lill alt förbättra småhusköparnasställning. Vidare har man inom Sparbanksrörelsen beträffande småhus somförmedlas av vissa sparbanker, stått vissa garantier för småhusköparna. 1småhusköpkommitténs (Ju 1976:58) uppdrag ingår bl. a. alt överväga förstärkningarav småhusköparens rättsskydd. Utredningens första delbetänkande har redanföranlett en ändring av lagen (1971:112) om förbud Prop.1977/78: 93 200 mot oskäliga avtalsvillkor enligl vilken marknadsdomstolenkan förbjuda näringsidkare atl använda avtalsvillkor som är oskäliga motkonsumenterna. Denna lag har tidigare inle varit tillämplig när det gällerfast egendom. Genom en lagändring som trädde i kraft den haremellertid lagens tillämpningsområde vidgats till att omfatta fast egendom samlhus på annans mark. Ändringen innebär således en generell förstärkning avsmåhusköparens ställning mot producenter som friskriver sig från fel ellerbrister i produkten. Med slöd av denna lagstiftning prövar marknadsdomstolensom jag har nämnt f. n. vissa bestämmelser som ingår i en typ aventreprenadkontrakt som allmänt tillämpas bl. a. vid uppförande av småhus, de s.k. ABT 74 och AB 72. I detta sammanhang kan nämnas atl flera av de villkor somär föremål för prövning också tillämpas i köpekontrakt vid försäljning avsmåhus. överväger f. n. vilka krav som börställas på mäklarna samt hur deras verksamhet skall bedrivas. Kommittén skalläven överväga mäklarnas skadeståndsrältsliga ansvar gentemot köparna. Förslaghärom kan, enligt vad jag har erfarit, väntas . Frågor som rörsäljarens och entreprenörens skadeståndsansvar kommer också atl prövas. Förslagi denna del kommer alt läggas fram . Enligt direktiven bör utredningenutgå från att tvingande regler i fråga om förvärv av småhus och tomtmark, somär avsedd för småhusbebyggelse, skall införas. Syftet med dessa regler skallvara att den som köper ett nytt hus skall tillförsäkras vissa grundlägganderättigheter i förhållande till säljaren resp. entreprenören. Säljaren ellerentreprenören skall inte kunna friskriva sig från ansvar för fel som hänför sigtill egenskap som kan anses utfåst. Kommittén skall också överväga ett striktansvar för fel eller brister . Inom ramen för arbete har enförsöksverksamhet beträffande fastighetsköp bedrivits i och Gävleborgslän . En rapport (Småhus, brister ochtvister 1977:2-22) om resultatet har offendiggjorts. Den tillsatta reklamationsutredningen (H 1976:02)har bl. a. i uppdrag att göra en samlad översyn av reklamationsförfarandet ikonsumenttvister. Enligt utredningens direktiv bör arbetet inriktas på att få lillstånd en ändamålsenlig samordning mellan de resurser för att lösa tvister somfinns inom domstolsväsendet, och allmänna reklamationsnämndeni syfte att förstärka genomslagskraften av den civilrättsliga lagstiftningenpå det konsumentpolitiska området. Enligt direktiven skall utredningen bl. a.pröva om en reklamationsnämnd bör kunna ta upp ocksåfastighetstvister. Det finns således anledning för regeringen all återkommatill reklamationsfrågorna när reklamationsutredningens förslag föreligger. Av min redogörelse framgår att ett betydandeutredningsarbete pågår med sikte bl. a. på att stärka småhusköparens ställning.Mina överväganden och förslag i det följande bör ses mot denna bakgrund. Prop.1977/78: 93 201 förslag innebär att enförbättrad, noggrann granskning och kontroll av småhus skall bli villkor förstadiga bostadslån till småhus. Kommunerna skall bli skyldiga att svara fördenna kontroll. Kontrollen skall ske inom ramen för byggnadslagstiftningensnuvarande kontrollsystem med en ansvarig arbetsledare som har ett offentligrättsligtansvar för att byggnadsbestämmelserna följs.