prop · G10315 · 1977-12-31 00:00:00 — Beträffandeåtkonistmöjligheterna till registerinnehållet konstaterar FÄDAK att flertaletanvändare av fastighetsdata behöver såväl uppgifter ur fastighets- ochinskrivningsregister som taxeringsuppgifter och att det torde vara en avsevärdfördel om uppgifterna, som är placerade på skilda håll, i framtidenfinns gemensamt tillgängliga. En reform behöver emellertid inte syfta till attdessa önskemål om samtidig åtkomst tillgodoses redan från början även om möjlighelentill ett samordnat informationsuttag bör eftersträvas . FÄDAK ställersig också avvisande till det planerade kravet på s. k. riksåtkomst, dvs. attuppgift om viss fastighet oavsett belägenhet skall kunna inhämtas vid valfriregistermyndighet. När det gäller uppgifternas aktualitet i framtida registersynes nuvarande författningskrav motsvara det behov som finns. För inskrivningssidanbetyder detta att en inskrivningsdag och 14 dagars expeditionstid ären godtagbar ordning även i fortsättningen under förutsättning attexpeditionstiderna verkligen till skillnad mot nu kan hållas av samtligainskrivningsmyndigheter. FÄDÄK:s inställning innebär att man bör frångå dehittillsvarande planerna på inskrivningsdag varje arbetsdag (det s. k. endagsintervallet). 4.3 Driftsystem 1 och alternativ till detta system CFD har på FÄDAK:s begäran undersökt konsekvenserna av attdriftsystem 1 genomförs i hela landet med erforderliga modifieringar, dvs. Prop.1977/78:15 12 att man går vidare på den väg som inletts genomförsöksverksamheten i län. Dessa undersökningar visar enligt FADÄK:smening att det krävs betydande systemmodifieringar för att bygga ut driftsystem1 till ett riksomfattande system. Kalendertiden för omläggning av nuvaranderegister skulle uppgå till minsl tio och kanske närmare . Arbetsinsatsenkan uppskattas tUl omkring . Kostnaderna skulle överstiga 200milj. Härtill skulle komma investeringskostnader för teknisk utrustning bl. a. fem datorer på över 100 milj. kr. När det gäller möjligheter till andra ADB-tekniskalösningar för fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet än driftsystem1 som ett riksomfattande system kan egentliga alternativ enligt FADÄK:s uppfattninginte utformas utan att man frångår den tekniska integration för fastighetsregistreringenoch inskrivningsväsendet som finns i driftsystem 1. Alternativa lösningarförutsätter således att skilda system skapas för fastighetsregistreringenrespektive inskrivningsväsendet och att det samband, som måste finnas mellantvå sådana system, baseras på informationsutbyte över maskinellt läsbartmedium, t. ex. magnetband. Om man bortser från de kostnader som harlagts ned inom fastighetsdataprojektet när betänkandet lades fram i runt tal80 milj. kr. blir sådana lösningar vid ett samtidigt genomförande i stortsett lika dyra och tidsödande som att genomföra driftsystem 1 i hela landet.Detta beror framför allt på den besvärliga övergången från nuvarande förhållandevisålderdomliga register och registerföringsmetoder till ADB-teknik. Härtillkommer att det skulle krävas en kalendertid av för att nu utvecklanya ADB-system, vilket skulle försena starten av den angelägna reformen medsamma tid. Driftsystem 1 är enligt FADAK:s mening ett mycket komplextoch tekniskt avancerat ADB-system. Detta beror framför allt på den integreradesystemlösning som valts. a. av detta skäl är det enligt kommitténs uppfattningsvårt att göra säkra bedömningar rörande kostnader och tidsåtgång samtkonsekvenser i övrigt vid ett genomförande av systemet i hela landet. Härtillkommer att man vid ett sådant val skulle binda sig för dels mycket högainvesteringskostnader för avsevärd tid och dels en systemlösning somvisserligen med hänsyn till teknikens nuvarande ståndpunkt kanske är mestrationell och ekonomisk men som med hänsyn till den snabba tekniskautvecklingen på ADB-området kan visa sig innebära olägenheter. Samma invändningarkan i princip riktas också mot ett val av skilda ADB-tekniska lösningar för deberörda verksamhetsområdena om sådana system skaU genomföras , låtvara att komplexiteten då minskar. En sådan lösning skulle vidare medföra en senardäggningav reformstarten . 1977/78: 15 13 Mot bakgrund av nu redovisade överväganden har FÄDAK söktfinna en lösning som minskar de nämnda olägenheterna, förkortar tiden förregisteromläggningen och kostnaderna men ändå innebär att de kostnader och detarbete som lagts ned på driftsystem 1 kan utnyttjas i all möjligutsträckning. FÄDAK anser att den bästa lösningen är att nu i hela landetgenomföra den del av driftsystem 1, som är uppbyggd för att betjänafastighetsregistreringen, oeh låta valet av ADB-teknisk lösning förinskrivningsväsendet anstå i avvaktan på erfarenheternadels av omläggning till och drift av fastighetsregistersystemet, dels av dentekniska utvecklingen. Vid en sådan lösning räknar FADAK med att tiden föromläggningen av fastighetsregistret kan begränsas till . Deinvesteringskostnader som man behöver binda sig för reduceras tilluppskattningsvis ca 150 milj. kr. Reformen blir mer hanterlig och överblickbar. De skäl som talar för att man som första etapp väljerfastighetsregistreringen är enligt FÄDAK följande. utgörgrundvalen för fastighetsböckerna vid inskrivningsmyndigheterna. Beteckningsreformenär i praktiken omöjlig att genomföra om man inte utnyttjar ADB-teknik. Denålderdomligare registertekniken gör reformbehovet mest akut inomfastighetsregistreringen. Samhällsplaneringens behov av fastighetsdata ärföreträdesvis knutet till fastighetsregisteruppgifter. Mot detta kan invändasatt de direkta intäkter i form av minskat personalbehov som står att vinna vidövergång till ÄDB nästan helt är koncentrerade till inskrivningsväsendet.Enligt FADAK kan personalbesparingen i ett datoriserat inskrivningsväsendeuppgå till . Denna effekt blir än mer uttalad om man tar hänsyn tillberäknade ökningar av ärendevolymerna inom inskrivningsväsendet. I sinakalkyler har FÄDAK utgått från att antalet inskrivningsärenden fram till år1980 ökar och att ökningen därefter upphör. En samladbedömning leder dock till att ADB-reformen vid en etappindelning av angivetslag bör inledas inom fastighetsregistreringen. FADAK förordar av främst ekonomiska skäl att ADB-systemetför fastighetsregistreringen utformas som ett centralt system. Beredskaps-ochkrigsaspekter, näringspolitiska frågor, risken för centralisering avbeslutsfunktionerna och integritetsaspekten utgör inte skäl att närmareöverväga en regionalisering vare sig till länsnivå (länsdatorerna) eller tillnågot annat antal regioner. FADAK framhåller att dess val av lösning inte innebär attverksamheten inom inskrivningsväsendet bör bedrivas i oförändrade former tilldess man övergår till ADB-teknik inom detta område. I stället bör kraftigaåtgärder sättas in för att hjälpligt undanröja vissa av de bristersom nu finns samt för att förbereda och underlätta en kom- Prop.1977/78:15 14 mande övergång till ÄDB. Sådana åtgärder är i första hand s.k. sanering av de nuvarande fastighetsböckerna och omskrivning av gamla bundnaregisterböcker till lösbladsband men även t. ex. förbättringar avarbetsplaneringen och delegering av visst beslutsfattande från juristpersonaltill icke rättsbildad personal. Enligt FÄDAK kan skäl anföras både för och emot enfortsatt drift av driftsystem 1 i län om FÄDÄK:s lösning väljs. Om manbibehåller försöksverksamheten ger detta fördelar i form av samlad tillgångtill fastighetsanknutna uppgifter, snabbare ärendehandläggning och bevaratsystemkunnande. Vidare undviks omställningsproblem för personalen vidinskrivningsmyndigheten i . Ä andra sidan kan fortsatt drift i Uppsalalän inte förväntas ge ytterligare betydande erfarenheter av värde förinskrivningsväsendet. Däremot följer tyngre och mer kostsam datorbearbetning,högre krav på utrustning oeh personal, behov av undantagsrutiner, risk förstörningar inom fastighetsregistersystemet och mer komplicerat och dyraresystemunderhåll. Negativa effekter uppstår hos registeranvändare utanförUppsala län. Ekonomiska bindningar tilldriftsystem 1 görs. Väljer man senare en annan lösning än driftsystem 1 förinskrivningsväsendet uppstår övergångsproblem i län. Enligt FÄDÄK:smening måste ett viktigt underlag för bedömningen av Uppsalaförsökets framtidvara den rapport där försöksverksamheten redovisas. FADAK har dock av tidsskälavstått från att göra någon egen bedömning av rapporten. En annan viktig faktorär om man redan vid prövningen av FADAK:s förslag i huvudfrågan kan bestämmatidpunkten då en ADB-reform inom inskrivningsväsendet kan börja. Med hänsyntill vad som sagts nu har FADAK inte ansett sig böra lägga fram något förslag ifrågan om fortsatt drift av Uppsalaförsökel. FADAK har i sitt betänkande även berört frågan omfastighetsregistreringens framtida organisation. Det gäller dels fördelningenav statiiga oeh kommunala fastighetsregistermyndigheter, dels en närmare anknytningmellan fastighetsregistreringen och fastighetsbildningsmyndigheterna.Kommittén har stannat för att inte nu föreslå någon förändring i dessa hänseenden,bl. a. för att ett snabbt genomförande av ADB-reformen inte skall störas avorganisatoriska förändringar. Även för inskrivningsväsendet anser FADAK att dennuvarande organisationen i huvudsak bör bestå t. v. Med hänsyn tillomläggningsproblematiken och komplexiteten bör man sannolikt, för att intestöra om- 1977/78:15 15 läggningsarbetet, låta ADB-reformen genomföras innan manöverväger några större organisatoriska förändringar. FADAK har även föreslagit att den maskinella driften av ADB-systemetöverflyttas från DAFA till CFD. 4.7 Reservation och särskilda yttranden Ledamöterna har i enreservation anfört att, mot bakgrund av FADAK:s förslag i huvudfrågan,försöksverksamheten med driftsystem 1 i län bör läggas ned. De anservidare att CFD:s arbetsuppgifter, sedan ADB-systemet för fastighetsregistreringengenomförts och visat sig fungera tillfredsställande, bör övertas av LMV. Ledamoten har i särskilt yttrandeunderstrukit vikten av att en ADB-reform påbörjas äveninom inskrivningsväsendet. Experten, överdirektören i CFD har isärskilt yttrande förordat en etappvis utbyggnad av driftsystem 1. Om FÄDÄK:sförslag genomförs förordar han att försöksverksamheten i län fårfortsätta. Experten, avdelningschefen i statskontoret anslutit sig till reservationen såvitt avser nedläggning av Uppsala-försöket. FADäK:s bedömningar av driftsystem 1grundar sig bl. a. på erfarenheter från det omfattande handläggningsförsök medfastighetsdatasyste-mel som ägde mm under tiden november 1974juni 1975.Erfarenheterna från försöket har dokumenterats i en den 1 september 1975avgiven . Rapporten låg tiUgrund för CFD:s, och framställning omövergång till drift med rättsverkan. 1 samband med sitt beslut i december 1975att drift med rättsverkan skulle upptas som försöksverksamhet i länfr. o. m. föreskrev regeringen att CFD, i samråd mednyssnämnda myndigheter, skulle före redovisa utfallet avförsöksverksamheten i en rapport till regeringen. Denna redovisning har sketti en rapport , Fastighetsdatasystemet. Drift inedrättsverkan i län. FADAK har framhållit att man i sitt arbete inte haftmöjlighet att följa upp och utvärdera Uppsalaförsöket och att man av tidsskälinte kunnat beakta innehållet i den nyssnämnda rapporten. Rapporten från Uppsalaförsöket grundas till avsevärd delpå intervjuer med personal vid registermyndigheter, banker m. fl. 1977/78:15 16 Sammanlagt har representanter för ca 25 olikaanvändande organ tillfrågats. Innehållet har också behandlats i den ?. k.totalplaneringsgruppen, i vilken ingår företrädare för , , ,inskrivningsmyndigheten i domsaga, i län samtSvenska kommunförbundet. representant har framhållit attförbundet, som inte aktivt arbetar inom systemet, inte har kunnat ta ställningtill innehållet i rapporten, medan gruppen i övrigt har ställt sig bakomrapporten. Enligt rapporten är erfarenheterna från driften medrättsverkan mycket positiva. Erfarenheterna sammanfattas på följande sätt. Fastighetsdatasystemetsanvändbarhet anses vara mycket god i de olika verksamheter där systemetutnyttjas. Systemetsfunktion såväl centralt som lokalt har varit god. Systemet har inte visat sigha några allvarliga fel eller brister. Tillgängligheten,som under handläggningsförsöket upplevdes som oacceptabelt låg, harförbättrats genom olika åtgärder. Systemanvändarna anser nu atttillgängligheten är god. Kvalitén påregisteruppgifterna är god. Systemanvändarnahar funnit registerinnehållet vara tillräckligt fullständigt för respektiveverksamhet. Den samladetillgången till uppgifter ur fastighets- och inskrivningsregister samttaxeringsuppgifter är enligt samtiiga användare särskilt värdefull. Frånresurssynpunkt har fastighetsdatasystemet medfört realiserbara vinster. Enpersonal på 3 jurister och 10 biträden anses i princip tillräcklig för dennuvarande verksamheten vid inskrivningsmyndigheten i . Som jämförelsenämns att det fanns 17 biträden vid myndigheten. har enökning i ärendevolymen skett som, om man inte gått över tUl ÄDB, skulle hamedfört behov av ytterligare biträdespersonal. Behovet av juristpersonal harpåverkats på motsvarande sätt. Vidfastighetsregistermyndigheterna är behovet av personal ungefär detsamma somföre Övergången till drift med rättsverkan. Det har dock framhållits att deknappa personalresurserna för fastighetsregistrering behöver utökas betydligtom man skulle återgå till det tidigare använda systemet. Hos fastipbctsbildningsmyndigheterna,kreditorganisationer och andra användande organ anses systemet påverkaresursbehovet i gynnsam riktning. Dessa organ främst sådana som har terminal anger att systemet medför fördelar, främst beroende på de kortareexpeditionstiderna och på att uppgifter som tidigare måste efterfrågas hosolika organ nu kan erhållas samlat. har för sin del gjort enlönsamhetskalkyl avseende terminalinnehav. Genom att använda terminal spararkommunen bl. a. resor till registermyndigheterna. 1977/78:15 17 fallet av rese- och traktamentskostnader anses det blilönsamt att anskaffa egen terminal. Under handläggningsförsöket 197475 riktades frånpersonalen vid inskrivningsmyndigheten i kritik mot systemet med dagliginskrivning som ansågs medföra minskad möjlighet att planera arbetet och ökadstress. Erfarenheterna från driften med rättsverkan är mer positiva. De problemsom fanns kvar hänförde sig företrädesvis tilltidpunkten när behandlingen av en inskrivningsdag håller på att avslutas. Dettaberor på att systemet inte medger samtidig behandling frånterminal av . Möjlighet till sådan behandling skullevara en fördel när man har eftersläpningar i förhållande till dagliginskrivning. När de sista ärendena som tillhör en viss inskrivningsdagbehandlas uppstår ojämn arbetsbelastning och väntetider varvid stress upplevs.Möjligheterna att behandla två på varandra följande inskrivningsdagarutreds . En sådan lösning väntas medföra önskvärda förbättringarav arbetsförhållandena när eventuella eftersläpningar skall arbetas in. Vad gäller arbetsmiljön i övrigt har de personer somutnyttjar systemet mest oeh som använder terminal framhållit att arbetet nublivit trivsammare och mera stimulerande. Den utbildning och information omsystemet som meddelats användarna har överlag fått ett mycket positivt bemötande.En genomgående uppfattning bland användarna är enligt rapporten att man inteönskar återgå till det tidigare, systemet. Från ett par håll redovisas i rapporten mera kritiskasynpunkter på driftsystem 1. Ett av de tio kreditorgan som har representeratsvid intervjuerna anser att fastighetsdatasystemet inte innehåller något som äravsevärt bättre än det systemet. Den kommunala fastighetsregistermyndigheteni anser att man för registerföringen kan klara sig med ett manuelltsystem, främst på grund av det ringa antalet ärenden. Rapporten mynnar ut i följande bedömning. Från län föreligger ett omfattandeerfarenhetsmaterial från såväl omläggning som drift av fastighetsdatasystemet.Detta material har utgjort grunden för den vidareutveckling och effektiviseringav utnyltiade system för omläggning och drift som genomförts vid CFD.De arbeten som genomförts visar att de system som används i , och somursprungligen planerats för delar av landet, kan användas för hela landet.Förutsättningar föreligger därför att direkt efter statsmakternasställningstagande till fastighetsdatareformens inriktning på ett effektivt sättinföra fastighetsdatasystemet som ett rikssystem. 2 1977/78. 6.1 Reformbehovet och behovet av ADB En stor majoritet av remissinstanserna delar FäDäK:s bedömning att det finns ett påtagligtreformbehov inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet och att ADB-teknikmåste komma till användning för att avhjälpa bristerna i det nuvarandemanuella förfarandet. Till dem som anser att ADB-tekniken är det rätta medletatt komma till rätta med problemen inom fastighetsregistreringen och/eUerinskrivningsväsendet hör , och fyra tingsrätter, CFD,statens vägverk, kammarkollegiet, bankinspektionen, försäkringsinspektionen,RSV, lantbruksstyrdsen och tre lantbruksnämnder, statens institut förbyggnadsforskning, statens planverk, LMV, överlanlmätarmyn-digheterna iUppsala, , , , och Norrbottenslän, , länsstyrelserna i , , , och ,saml , , , och Göteborgskommuner. , , ,. , ,/SR, LO, . stadshypotekskassa,och lantmätare förening. SAF/Industriförbundethar ingen erinran mot FÄDÄK:s bedömning av reformbehovet. De anser emellertidatt kommittén okritiskt har utgått från att ÄDB står för den bästa eller rentav den enda användbara tekniken för att tiUgodose reformbehovet.Organisationerna efterlyser en komplettering av utredningsresultatet för attbelysa det s. k. noll-alternativet, dvs. förbättringsåtgärder utan dyrbarainvesteringar i ADB-teknik. De anser att i ett sådant alternativ skullemikrofilmtekniken, rätt tillämpad, kunna tillföra både fastighetsregistreringenoch inskrivningsväsendet väsentliga rationaliseringsvinster. Liknandesynpunkter anförs av en reservant i RSV. i distrikt anseratt det egentliga fastighetsregistret skulle kunna inrättas som ett rentmanuellt system. Föreningenmdlan ombudsmännen hos landshypoteksinstitution ställer sig i principbakom FÄDÄK:s bedömning att en ADB-reform bör genomföras på inskrivningssidanmen endast under förutsättning att rationaliseringsvinster kan nås utan någrabesvärande negativa effekter för användarna. Föreningen anser attinskrivningsmyndigheterna numera fullgör sina uppgifter tillfredsställande.Förekommande brister avser expeditionstiderna, telefonservicen och den ökandefelfrekvensen i de bevis som utfärdas. 1977/78:15 19 instämmer i och för sig i FÄDÄK:suppfattning att behovet av en snabb reform är mest uttalat påfastighetsregistersidan. Verket anser emellertid att en övergång till ÄDB äveninom inskriv-ningsväsendel är synnerligen angelägen. Verket grundar dennauppfattning på sin bedömning av vilka resurser som, med hänsyn lill den sannolikaärendeutveckligen, kommer att behövas i fråga om personal och lokaler, om inteövergång sker till ÄDB. anser att inskrivningssidans nuvarandesituation mot bakgrund av dess betydelse från allmän synpunkt måste betecknassom alarmerande. LMV framhåller att förhållandena inomfastighetsregistreringen mycket blir helt ohållbara om intereformarbetet kommer i gång. LMV pekar särskilt på registerböckernas fysiska tUlstånd,den ökande anhopningen av anteckningar i anmärkningskolumnerna, denotillfredsställande arbetsmiljön samt de ökande kraven på fastighetsuppgifteri samhällsplanering, samhällsbyggande och andra verksamheter. 6.2 Krav på en ADB-teknisk lösning FADAK anser att det nuvarande innehållet i jord- ochstadsregister på kortare sikt är tUlräckligt också för fastighetsregistret menatt det bör förbättras när det gäller arealuppgifter och uppgifter om planeroch bestämmelser om markens användning. Denna uppfattning delas av allaremissinstanser som yttrat sig i frågan. Detsamma gäller åsikten att olika fastighetstaxeringsuppgiflerbör finnas tillgängliga i ett nytt system för fastighetsregistreringen.Remissinstanserna ansluter sig som regel också till bedömningen attinskrivningssidan bör ha ett innehåll som motsvarar det som finns i denuvarande fastighets- och tomträttsböckerna men kompletterat med lagfarenägares personnummer eller organisationsnummer och adress samt medköpeskilling. Åtskilliga synpunkter framförs i fråga om enskildheter iregisterinnehållet. Vad först gäller fastighetsregistret anser kammarkoUegiet,LMV och i att jordnaturen krono även i fortsättningenbör framgå av fastighetsregistret. /SR vill ha förvaltande myndighetredovisad för statiig egendom. Adressuppgifter bör helst från början ingå ifastighetsregistret, anser SCB, LMV, i Stockliolms län, ,, , och kommuner. och Svenska kommunaltekniska föreningen. ADB-beredningsgruppenanser att möjligheterna att få in adressuppgifter i fastighetsregistret börutredas. LMV, länsstyrdsen i och ADB-beredningsgruppen anservidare att man bör utreda om kvartersregister skall ingå i fastighetsregistret. 1977/78:15 20 Enligt LMV bör möjlighet finnas att antecknanybyggnadskarta som teknisk åtgärd. SCB instämmer i FADÄK:s bedömning attredovisning av befintlig bebyggelse i ett inledningsskede inte bör ingå ifastighetsregistret. Önskemål om en förenklad redovisning av mantal genomanvändande av procent med lämpligt antal decimaler framförs av iMalmöhus län, överlantmätarmyndigheten i samt fastighetsbildningsmyndigheteni Ystads distrikt. i distrikt hållerför troligt att man av kostnadsskäl bör avstå från att redovisa samfälligheteroch fastighetsbildningsservitut i fastighetsregistret. Överlanimätarmyndigheteni anser alt undersökningar bör sättas i gång för att åstadkommametoder att planmässigt komplettera fastighetsregistret med gränsbestämningar,ägoutbyten, äldre samfälligheter, servitut och gemensamhetsanläggningar. , och Jämtbygdens lingsräitanser att inskrivningsregistrel bör redovisa lagfaren ägares civilstånd. Dessaremissinstanser och betonar värdet av att det framgårav registret om ägaren är omyndig. , ochSACO/SR framhåller att det är angeläget att taxeringsuppgifter förs in i ettseparat inskrivningsregister. Många remissinstanser kritiserar FÄDÄK:s bedömning att enreform inte redan från början behöver syfta till samtidig tillgång tilluppgifter ur fastighets- och inskrivningsregister likaväl somtaxeringsuppgifter. Till dessa hör , , , ,länsstyrelserna i , och , , ,, och kommuner, föreningsbankers förbund.Svenska försäkringsbolags riksförbund, , Svenska sparbanksföreningen.Konungariket stadshypotekskassa, tjänstemannaföreningoch . har positiva erfarenheter avterminalanvändningen och stryker under värdet av den samtidiga tiUgången tillifrågavarande uppgifter. CFD påpekar att nästan alla tillfrågade organ enligt FÄDAK:sundersökningar har behov av både fastighetsregister- och inskrivningsregisteruppgifter.Användarna har vid utvärderingen av Uppsala-försöket betonat att den samtidigatillgången till dessa uppgifter och taxeringsuppgifter är särskilt värdefull.Enligt CFD påverkar denna väsentiiga höjning av servicenivån användarnasbenägenhet att själva anskaffa terminaler. Detta leder i sin tur till attbehovet av upplysningar från inskrivningsmyndigheterna minskar. Enligt LMV:s mening bör allra största vikt fästas vid dethelt entydiga användarkravet på tillgång till aktuella uppgifter ur bådefastighets-, inskrivnings- och taxeringsregister. För fastighetsbildnings- ochuppdragsverksamheten inom lantmäteriet är det mycket väsentligt att 1977/78:15 21 detta krav tillgodoses. Såvitt LMV kan bedöma skulle detinte bli lönsamt att installera bildskärmsterminaler hos fastighetsbildningsmyndigheternaom man endast får tillgång till fastighetsregisteruppgifter. Föreningenmellan ombudsmännen hos landsliypoteksinstilu-tion anser däremot attbehovet av samtidig tillgång till uppgifter ur fastighetsregister och inskrivningsregisterär övervärderat. FÄDÄK:s avvisande inställning till ett krav på riksåtkomstkommenteras endast av ett mindre antal remissinstanser.