prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — a. att deninkomst, som skall ligga lill grund för skatteberäkningen, uppgår till . och tillika utgör minst 1/5 av den skattskyldiges till statliginkomstskatt taxerade inkomst. Skallskyldigs ansökan om skatteberäkning skallha kommit in till skatterätten före utgången av året efter taxeringsåret (1, 2och 4 §§ lagen 1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumuleradinkomst (LSB). Kanansökan inte avgöras på grund av alt tidigare laxering som inverkar påskatteberäkningen ej vunnit laga kraft skall skallerätten vilundeförklaraansökningen. Över sådant beslut får besvär inte föras (9 § LSB). Sedanlaxeringen vunnit laga kraft har den skallskyldige ull frånbeslutet begära förnyad behandling av ansökningen (6 § LSB). Innanbeslut fattas skall taxeringsintendenten yiira sig i ärendet. Länsskat-lerätlenkan inte besluta om särskild skatteberäkning förrän inkomstlängden justerats(augusti månad under laxeringsåret), efiersom skatterätten inte tidigare kanerhålla erforderligt skriftligt besked om taxeringen. I praktiken torde beslutsällan meddelas innan debetsedel på slutlig skatt har utfärdals. Omskatteberäkning skett men den beskattningsbara inkomst på vilken skattenberäknats ändras genom beslut av skatterätt, kammarrätt eller regeringsrättenskall skatterätten vidta därav påkallad ändring av skatteberäkningen. Så skallockså ske när den skattskyldige genom beslut av skattedomstol åsäitseftertaxering till statlig inkomstskatt så att grunderna för skatteberäkningeneller förutsättningarna för all åtnjuta sådan beräkning ändras (7 § LSB). I8 § första stycket LSB ges bestämmelser fördel fall alt förutsättningar förskatteberäkning föreligger först sedan skattedomstol har meddelat sådant beslutsom anges i 7 § LSB eller sedan den beräknade ackumulerade inkomsten höjtsgenom sådant beslut. Den skattskyldige får då ansöka om skalleberäkning inomett år från det beslutet meddelades. En förlängd ansökningslid gäller också förskattskyldig som enligt 99 § TL äger anföra besvär i särskild ordning hosskatterätt. När sådan besvärsrätl föreligger får den skallskyldige inom den lidsom gäller för besvären också ansöka om skatteberäkning för ackumulerad inkomst(8 § andra stycket LSB). Visardet sig atl gjord skatteberäkning har grundats på orikliga förutsättningar fårtaxeringsintendenien enligt 8 § tredje stycket LSB anföra besvär i särskildordning. Förutsättning för all ny skatteberäkning skall kunna ske på grund avbesvären är all fråga därom prövas efter utgången av det år undervilket skaltskyldigs ansökan om skatteberäkning kom in till skatlerätten. skattskyldige avlidit gäller särskilda bestämmelser. 1977/78:181 136 Utredningenframhåller att i och med atl taxeringsnämnden i stället för skatterätten iförsta instans fattar beslut om särskild skatteberäkning finns möjligheter tillbetydligt tidigare beslut. Den normala ordningen blir, anser utredningen, attden skattskyldige inger ansökan om särskild skatteberäkning i samband med attsjälvdeklaration lämnas, all taxeringsnämnden fattar beslut i ärendet iomedelbar anslutning till taxeringsbeslut samt att anteckning görs iskattelängden om att särskild skatteberäkning verkställts. Utredningen påpekaratl en konsekvens av en sådan ordning är att fråga om särskild skatteberäkningkan jämställas med annan taxeringsfråga. Dennärmare utformningen av förfarandet tänker sig utredningen på följande sätt. Yrkandeom särskild skatteberäkning görs i självdeklaration eller i särskild ansökan.Med hänsyn till alt besvärstiden vad gäller taxeringsnämndens beslut föreslåsföriängd till utgången av februari månad året efier taxeringsåret och andenskatlskyldige härigenom i normalfallet får debetsedeln mer än förebesvärstidens utgång, anser utredningen att man utan olägenhet kan förkortaansökningstiden beträffande särskild skatteberäkning. Utredningen föreslår nuvarande tidsfristen för ansökan om särskild skatteberäkning inskränks vadgäller yrkande hos taxeringsnämnden till taxeringsperiodens utgång. Skulle denskatlskyldige få reda på möjligheten till särskild skatteberäkning så sent attframställning inte hinner upptas av taxeringsnämnden, har han möjlighet attgöra framställning till skatterätten till utgången av februari månad åretefter taxeringsåret. Utredningen påpekar atl skattskyldigs besvär som harkommit in efter denna tidpunkt men före utgången av april får tas upp av skatlerättenom taxeringsintendenien helt eller delvis biträtt besvären i sak. Bestämmelsernaom vilandeförklaring enligt 6 § LSB bör enligt utredningens mening utgå.Utredningen påpekar att en rutin med vilandeförklaring innebär praktiskanackdelar inte minst för den skatlskyldige. Han kan i ogynnsamma fall få väntafiera år innan beslut fattas om den taxering som grundat vilandeförklaringen.Härtill kommer att den skatlskyldige i sådana fall ofta begär att få anståndmed skatteinbetalningen. Det innebär att en beräkning av den statligainkomstskatten för ackumulerad inkomst ändå som regel måste göras. En ändringav tidigare taxering torde dessutom enligt utredningens mening i många fallmedföra ingen eller en end Medhänsyn till det anförda föreslår utredningen atl taxeringsnämnden får fattabeslut rörande särskild skatteberäkning även fördel fall då taxering, som kanpåverkadennaberäkning, inte vunnit laga krafl. Det får sedan ankomma på denskattskyldige atl begära förnyad skatteberäkning när laxeringen vunnit lagakraft. Motsvarande möjlighet till förnyad skatteberäkning måste också finnasför taxeringsintendenien. Prop.1977/78:181 137 Utredningenkonstaterar atl del förfarande som skisserats har nära anknytning till denändring av skatteberäkningen som skullerätt skull vidta när beskattningsbarinkomst, på vilken skutten beräknats, ändras av skatterätt, kammarrätt ellerregeringsrätten (7 § LSB). Enligt utredningens uppfattning bör det i dessa fallfå ankomma på skatiskyldig resp. taxerings-intendent att begära förnyadskatteberäkning hos lokal skattemyndighet. Skatterätten kan härvid antas blibefriad från ett antal fall där en ändring av skatteberäkningen endast skulleleda till obetydliga skillnader i skatt. Bestämmelserna föreslås av utredningenintagna i en ny paragraf i TL, 72 b § TL. Utredningenföreslår vidare atl nuvarande ordning enligt vilken skatterätt skall ändratidigare gjord skatteberäkning när den beskattningsbara inkomsten ändras genombeslut av kammarrätt eller regeringsrätten eller den skatlskyldige ålsäitseftertaxering genom sådant beslut ersätts med bestämmelser om attskatteberäkningen i stället skall ändras av den skattedomstol som prövar besvärangående taxeringen eller eftertaxeringen. Den föreslagna ändringen tordeenligt utredningens mening medföra en snabbare handläggning i de fallkammarrätt eller regeringsrätten har beslutat i taxeringsfrågan, dels därföratt den domstol, som har beslutat angående taxeringen, redan är insatt iärendet, dels därför att ärendet inte behöver överlämnas till annan myndighet.De ändrade bestämmelserna skall enligt utredningens förslag föras in i TL(I05§). Utredningenföreslår också vissa ändringar och tillägg i förhållande lill vad som f. n.gäller enligt bestämmelserna i 8 § LSB. Nuvarande bestämmelse i 8 § andrastycket utgår sålunda och ersätts med bestämmelse om atl skattskyldig föranhålla om skatteberäkning inom tid som anges i 99 § TL när förutsättningar förskatteberäkning föreligger först efter taxeringsnämndens beslut och denskaitskylige enligt 99 § TL äger anföra besvär i särskild ordning överbeslutet. Vidare föreslås ett tillägg med bestämmelse om alt skatiskyldig föranhålla om skatteberäkning när förutsättningar därför föreligger först sedan lokalskattemyndighet har meddelat beslut enligt 72 a § TL. Uttrycklig bestämmelse omatt lokal skattemyndighet skall vidta ändring av skatteberäkning när rättelsesker enligt 72 a § TL skall enligt utredningens förslag tas in i ett nyttfjärde stycke i denna paragraf I anslutning till dessa förslag föreslårutredningen alt skatiskyldig i likhet med vad som f. n. gäller förtaxeringsintendenten skall få anföra besvär i särskild ordning när det visasatt skatteberäkningen har grundats på oriktiga förutsättningar. De föreslagnabestämmelserna har av utredningen - med slopande av nuvarande 8 § LSB -fördelats på 4 § LSB och en ny paragraf i TL, l02a§TL. Utredningenhar slutligen även föreslagit alt i 2 § andra stycket LSB förs in bestämmelseenligt vilken förutsätts att skatteberäkningen medför lägre statliginkomstskatt för den skatlskyldige än som annars Skulle ha utgått. Prop.1977/78:181 138 Länsstyrelseni har inget att erinra mot utformningen av deföreslagna förfaliiiingsbesiämmelserna. Inie heller kammarräiien i Göteborghur något att invända mot att utredningens förslag läggs lill grund förlagstiftning. föreslår dock vissa jämkningar och förtydligandenav bestämmelserna. Länsstyrelseni erinrar inledningsvis om att i tidigareyttranden över RS-ulredningens förslag har funnit del från fiera synpunktermindre lämpligt att föra över ärendena angående ackumulerud inkomst lilltuxeringsnämnden. unser sig inte hu skäl utt frångå dennu åsikt.Ärenden ungående uckumulerud inkomst är enligt uppfuttning intesällan komplicerude från såväl materiell som teknisk synpunki. Så är särskiltfallet när del förekommer såväl A- som B-inkomst eller dubbelbeskattningsavtalskall tillämpas. påpekar atl antalet ärenden ungående uckumulerudinkomst hos länsskutterälten i under ett vur av de senaste tre årenhar uppgått till drygt 800. En sådan fortsatt tillströmning av ärenden skulle innebäraalt varje laxerings-nämndsordförande fick ta ställning till i genomsnitt 1-2ansökningar . finner det uppenbart att ordförandena medhänsyn till dessa förhållanden inte kan få tillräcklig rutin. Det måste därförenligt mening skapas resurser för att tillgodosetaxerngsnämndens behov av experthjälp inom förevarande område. Möjlighet måsteges också lill utbildning av taxeringsnämndsordlorandena. Vad härefter angårremissinstansernas synpunkter på den närmare utformningen av de föreslagnabestämmelserna fram håller/aV/ss/>'/'e/.sé'/7 i till enbörjan, atl ändringarna i LSB är relativt många och inte alllid synes vurutillkomnu enburt för att möjliggöra överförundet uv ärendena angåendeackumulerad inkomst till taxeringsnämnden. anser att ändringar ikänd lagtext bör begränsas till vad som framstår som oundgängligt för attåstadkomma önskad verkan. Ju närmare den ändrade lagens text anknyter tilltidigare utformning ju lättare blir tillämpningen av lagen och av praxis. Mångaav de föreslagna ändringarna bör därför enligt mening kunnaanslå till en eventuellt kommande omarbetning av lagen i dess helhet. Utredningens förslag atlTL:s bestämmelser om besvär av skattskyldig enligt i 4 § LSB inlagen hänvisningskull vara tillämpliga i fråga om den tid inom vilken skatiskyldig hosskatterätt skall få göra framställning om skatteberäkning för ackumuleradinkomst har föranlett invändningar från länsstyrelserna i samt Göteborgsoch län. Båda myndigheterna ifrågasätter om det finns tillräckliga skälför att på detta sätl förkorta ansökningstiden lill utgången av februari månadåret efier taxeringsåret. i an.ser att enlämpligare lösning kan vara all behålla nuvarande möjlighet atl hosskatlerätten göra ansökan om skatteberäkning till utgången av året efiertaxeringsåret. Prop.1977/78:181 139 ställer sig kritiskt till en förkortning avansökningstiden. Alt nu begränsa den tidsfrist som har gällt kanenligt samfundets mening medföra allvarliga rättsförluster för deskattskyldiga. Liknande synpunkter framförs av lokala skattemyndigheten iÖrebro fögderi. Altärendena angående ackumulerad inkomst kan vara av komplicerad beskaffenhetframhålls också av i och Lantbrukarnasskattedelegation. i uttalar atl arbetet medtekniska beräkningar och uppgifier från tidigare års taxeringar lämpligen börutföras av lokal skattemyndighet. Förutsättning för att taxeringsnämnden skallkunna överta ärendena om ackumulerad inkomst anser länsstyrelserna i Hallandsoch vara atl kontaktman utses i likhet med vad som gäller ifråga om moms- och uppbördsärenden. Länsstyrelseni pekar vidare på att taxeringsnämnden inte får tillräcklig tidför att på rätt sätl ta ställning till ett ärende om ansökan kommer in sentunder taxeringsperioden. I dylika fall bör det enligt meningfinnas utrymme för alt i stället låta skatterätten pröva ansökningen. Länsstyrelsenvänder sig också mot utredningens förslag att taxeringsnämnden skall kunnapröva ansökan om skatteberäkning för ackumulerad inkomst även om taxering, sominverkar på skalleberäkningen, inte har vunnit laga kraft. Länsstyrelsenerinrar härvid om all utredningen som främsta skäl för sitt förslag anfört attden skallskyldige i ogynnsamma fall eljest kan få vänta innanomräkning sker. Denna olägenhet måste dock enligt meningjämföras med det merarbete som skulle uppstå för taxeringsmyndigheterna för altbevaka fall där särskild skatteberäkning har skett och taxering - kanske förår som ligger upp mot - ändras. Dessa svårigheter accentuerasän mer anser om den skattskyldige har bytt mantalsskrivningsortunder fördelningsperioden. framhåller också atl någon kritik motnuvarande bestämmelser i 6 § LSB om vilandeförklaring veterligen inte haranförts. finner den föreslagna ändringen opåkallad och föreslåratl bestämmelse införs om att taxeringsnämnden i här avsedda fall antingenskall förklara ansökningen vilande och överlämna ärendet till skatterätteneller överlämna ärendet lill skatterätten för vilandeförklaring. Någraremissmyndigheter har i fråga om de föreslagna ändringarna i LSB redovisatsynpunkter också på bestämmelsernas redaktionella utfomming. Kammarrätten iGöteborg anser att viss kritik kan riktas mot uppbyggnaden av 4 § LSB.Kammarrätten framhåller sålunda atl de väsentligaste bestämmelserna angåendeyrkande och besvär döljs i en hänvisning i paragrafens första stycke till TL:sbestämmelser medan föreskrifier för mycket ovanliga situationer getts utrymme itre stycken av paragrafen, Liknande synpunkter framförs av iStockholms län, som anser att enbart hänvisning till TL gör bestämmelsernasvårtillgängliga för framför allt de skattskyldiga. 1977/78:181 140 Länsstyrelsenföreslår alt lid för ansökan klart unges i 4 § LSB eller i unvisningur tillpurugrufen. Av puragrafen bör enligt mening framgå också altansökan i första hand bör göras i deklarationen eller till denna fogadhandling. Mot de UV utredningenföreslugnu ändringurnu och tilläggen i TLgörs vissu erinringar av redaktionellmen också saklig natur. i unser sig sålundu intekunnu biträdu utredningens förslug (72 b § TL) alt omräkningar av gjordskatteberäkning, som aktualiseras vid taxeringsändring, skall göras av lokulskultemyndighet efter unmälun av den skatlskyldige resp. taxeringsintendenien.Länsstyrelsen anser alt lokal skattemyndighet bör ges befogenhet alt ex officiobesluta om sådana omräkningar. Kammarrätteni vill fästa uppmärksamheten på utt de besvärstider, som unges iutredningens förslag till 102 a § TL, är föriängda i jämförelse med vad somgäller enligt 8 § tredje stycket LSB. De föreslagna tidsfristerna anserkammarrätten i högre grad ansluter lill vad som gäller enligt TL. Även om förlängningentotalt sett torde vara en försämring förde skattskyldiga vill kummurrättendärför inte molsätiu sig ändringen. förslag (105 § TL) att den domstol, som ändrat skaltskyldigslaxering, skall vidta också därav betingad omräkning av skalleberäkningen förackumulerad inkomst, ifrågasätter i ominte praktiska skiil talar för att omräkningen i stället bör göras ex officioav lokal skattemyndighet. 8Granskningsformer och ambitionsnivå 8.1 Nuvarande ordning Förberedelsearbetetför deklaraiionsgranskningen sker hos lokal skattemyndighet och länsstyrelse.Deklarationer och kontrolluppgifter samsorie-ras. Taxeringsavi framställs medhjälp av ADB. Avin innehåller uppgift om bl. a. skattskyldigs civilstånd, barnunder och , debiterade skatter samt vissa ersättningar från statligaoch kommunala myndigheter. a. anges pension, sjukpenning ocharbetslöshetsersättning. Taxeringsavierna insorteras i deklarationerna. Dessakompletteras också med vissl annat kontrollmaterial. Allteftersomdeklarationerna är färdigberedda överlämnas de till granskarna, dvs.ordförandena, kronoombuden och taxeringsinspektörerna. Normalt brukar denförsta leveransen av deklarationer till granskarna i löntagardistrikt ske islutet av februari. Granskningen omfattar bl.a. avstämning av konirollmaterialei mot deklarationerna, bedömning avavdragsyrkanden, jämförelse med föregående års deklaration ochkontrollsummering. Enligt 1 § TL skalliakttas att taxeringarna blir i överensstämmelse med skalteförfattningarna ochi möjligaste mån likformiga och rättvisa. Denna föreskrift torde i praktiken hutolkuts så ull alla fel som påverkar beskattningsbar inkomst skall åtgärdas. Prop.1977/78:181 .141 Förull underlätta och effektivisera bl. a. den granskningen avdeklarationerna skall enligt principbeslutet ett omfattande ADB-stöd byggas ut.RS-utredningen föreslog rapport följande huvudprinciper. ADB-mässigregistrering skall göras av uppgifterna i deklarationer och kontrolluppgifter.Dessa skall liksom åtskilliga andra uppgifter - t. ex. faslighetsuppgifter,personuppgifter, debileringsuppgifter och uppgifter om föregående års taxering- redovisas på en taxeringsregislreringsavi för varje deklaration. Uppgifternastäms av maskinellt och resultatet redovisas på avin. På denna utskrivs ocksåmaskinellt förslag lill laxering och debitering liksom förslag till beräkningav PGl och egenavgifter. Sker ändringar av deklarationsdata vid granskningenskall någon ny fullständig registrering inte företas utan registrering skerendast av ändrade belopp, koder o. d. (ändringsregistrering). Registreringengörs från avin. Ävenunderrättelser till de skattskyldiga framställs lill största delen ADB-mässigt. 1975:87 konstaterade föredraganden att ADB-stödet var en avförutsättningarna för utredningens förslag till rationalisering avskalteadmi-nistralionen. Han tillstyrkte förslaget och framhöll bl. a. att ADB-stödelskulle komma att underiäita granskningen av deklarationerna och begränsabehovet av andra granskningsinsatser. Arbetet inom andra områden av taxeringen,t. ex. underrätteiseförfarandet och inom laxeringen närliggande områden, t. ex.PGI-beräkningen skulle enligt hans mening också underlättas. RS-utredningenföreslog också atl löntagardeklarationerna vid granskningen skulle dehts upp irena löntagardeklaralioner - omfattande endasl inkomst av tjänst, inkomst avschablonbeskatiad villa och/eller inkomst av kapital i obetydlig omfattning -och mer komplicerade löntagardeklaralioner. Grunskningen uvlöniugardeklaraiioner skulle prioriteras tidsmässigt bl. a. så att alla renalöntagardeklaralioner var färdiggranskade . Föredragandenförklarade sig acceptera grunddragen i förslaget om lönlagargranskningen. Hanframhöll atl löntagardeklarationerna givetvis alllid fordrade en viss manuellgranskning men atl denna i det stora fiertalet fall borde kunna kräva enförhållandevis ringa arbetsinsats. Han anslöt sig lill förslaget altgranskningen av löntagarnas deklarationer borde prioriteras tidsmässigt underden första delen av laxeringsperioden. Han grundade sin uppfattning på atl etttillräckligt material måste vara färdiggranskal i bönan av sommaren förattligga till grund för stal ist ikuttag och kalkylerom statens och kommunernasskatteinkomster. Prioriteringen borde dock enligt hans mening göras endast iden utsträckning som behövdes för dessa ändamål. Han förordade sålunda en meraparallellagd granskning av lönlagar- och rörelsedeklarationer än vadutredningen hade föreslagit och påpekade atl 1977/78:181 142 mundärigenom bättre kunde ulnyttju den föriängdu tuxeringsperioden även förrörelsedeklarationerna. RS-utredningenförordade att myndigheterna skulle undvika bagalelländ-ringar vid taxeringenoch i siällei inrikta resurserna på att upptäcka fall av väsentligtskalteundandragande. Utredningen föreslog att följande principer skulle gälla. Klarafel rättas om det är lill fördel förden skatlskyldige och beloppet inte är rentbagatellartat. fel och klart oberättigade yrkanden rättas till denskaltskyldiges nackdel normall först om felet eller yrkandet gäller visslminimibelopp. Utredning om eventuella fel företas också bara om del kan medföraändrad laxering med visst minimibelopp. Rekommendationerom beloppsgränsernautvecklas gemensamt av RSV och skattecheferna. Föredraganden ansåg atlfrågan om ambitionsnivån vid taxeringen var så väsentlig att den borde underställasriksdagen. Enligt hans mening var det riktigt alt man undvek ändringar som varulan fiskalt intresse och som inte inkräktade på en rimligt tolkad rättvise-och likformighetsprincip vid taxeringen. Han ansåg atl utredningens förslag istora drag motsvarade dessa anspråk. Det gav vidare en möjlighet allkoncentrera gransknings- och kontrollresurserna mot de väsentligaskalteundandragandena. En ambitionsnivå som låg i linje med utredningensförslag borde enligt hans mening läggas till grund för programmen förADB-stödet vid taxeringen. Han fann det emellertid mindre lämpligt att manfixerade en beloppsmässig toleransgräns som alllid skulle iakttas avtuxeringsmyndigheterna. En sådan bestämmelse kunde i praktiken komma attutnyttjas för t. ex. medvetna felräkningar upp till toleransgränsen.Taxeringsnämnderna borde'enligt hans mening ha möjlighet att rätta även mindrefelaktigheter, om det kunde anses påkallat. Utredningenpåpekar atl av deklaralionsdala inte kan ulföras förränkontrolluppgifierna registrerats och stämts av mot missiv m. m. Dennaavstämning beräknas vara klar tidigast omkring den . Utredningen hardärför tillskapat en rutin som innebär att deklarationsgranskningen kan påbörjasredan när deklarationerna börjar komma in lill skattemyndigheten och såledesoberoende av ADB-stödet. Utredningens förslag innebär att vissa s. k. enklalöntagardeklaralioner granskas före registreringen. För övriga deklarationersker granskningen efter registreringen. Prop.1977/78:181 143 Förhållandenavid närmast föregående års taxering avgör enligt utredningens förslag om endeklaration skall betraktas som "enkel" eller ej. Deklaration anses iregel som enkel under förutsättning atl föregående års deklaration dels inteblev föremål för ändring (undantag för felräkning o. dels inte upptoginkomst under punkt 2 under inkomst av tjänst, kostnader för intäkternasförvärvande - med undanlag lor resor till och från arbetet -överstigande 1 000kr., inkomst av konventionellt beskattad fastighet eller inkomst av kapitalöverstigande visst belopp. Idet fullt utbyggda systemet bör enligt utredningen 1/3 avdeklarations-materialet kunna hänföras lill gruppen enkla deklarationer. Deltamotsvarar i dagslägel ca två miljoner deklarationer. Ifråga om granskningen av de enkla löntagardeklarationerna anför utredningen bl.a. Granskningen kommer i princip endasl atl bestå av en kontroll av vissaavdrag och särskilda upplysningar. Påträffas vid granskningen utredningsfalleller bedöms deklarationen som "ej enkel" lämnas deklarationen förregistrering. Därefter behandlas den på samma sätt som förregistreradedeklarationer. Efier den genomgången överlämnas deklarationerna förregistrering. Om de maskinella testerna vid registreringen ger anledninghärtill framställs taxeringsavi, som med tillhörande deklaration överlämnastill granskaren för fortsatt handläggning enligt de rutiner som gällerbeträffande förregistrerade deklarationer. Övrigalöntagardeklaralioner skall enligt utredningen regislrferas utan föregåendeberedning eller granskning, varvid taxeringsavi framställs. Utredningenframhåller alt detta medför att granskningen i viss omfattning kan genomförasutan tillgång till föregående års deklaration och anför vidare bl. a. Genomtaxeringsavi erhåller granskaren upplysning om bl. a. felaktigheter ellerorimligheter som upptäckts vid de maskinella kontrollerna.