prop · G10397 · 1977-12-31 00:00:00 — DAKföreslår, att TF ändras så, att undantagen från begreppet allmän handlingkommer att omfatta upptagning av rundradiosändning som har verkställts för attsäkerställa framtida bevisning, upptagningar, som anskaffats eller överlämnatstill allmänt arkiv uteslutande för förvaring och vård eller forsknings- ochstudieändamål samt upptagningar av rundradiosändningar som förvaras i allmäntarkiv uteslutande för forsknings- och studieändamål, 8.3.1.3 Rättatt framställa kopior för arkivets verksamhet Medhänsyn till den varierande arkivbeständigheten hos olika upptagningar samtönskemålet att inte tillhandahålla originalexemplar bör det finnas möjlighetför arldvinstitutionen att överföra upptagningarna på nya databärare, DAKföreslår därför, att bestämmelser införs i URL och FotoL som innebär attarkivinstitutionen får framställa kopior för sin verksamhet. 8.3.1.4 Rätttill forskning och visst studium DAKföreslår att i URL tas in en bestämmelse av innebörd att arkiv- 1977778: 97 54 institutioneninte får tillhandahålla exemplar av verk som inte har offentliggjorts. Vadgäller ljud- och bildupptagningar som har offentliggjorts, föreslår DAK attdessa får användas för forskning utan rättighetshavarnas samtycke och utan attersättning utgår till dessa. Forskare bör ha möjUghet att ta del av bevaradeupptagningar såväl i arkivinstitutionen som genom att få kopior för bruk utomarkivet. Är ändamålet annat studium bör kopia få lämnas ut för bruk utanförinstitutionen endast om det är uppenbart att utlämnandet inte utgör intrång irättighetshavarnas normala utnyttjande av prestationen, I övrigt börtillhandahållande av arkivmaterial i princip fömtsatta överenskommelse medrättighetshavarna. Utredningen anser att bestämmelser om utnyttjandet ochbegränsningar i detta bör tas in i tillämpningsbestämmelserna till URL ochFotoL. Som motiv för det föreslagna utnyttjandet anför utredningen, attforskningen får anses vara ett samhälleligt intresse av sådan betydelse attmöjligheterna för forskare att få tillgång till arkivmaterialet inte bör varaberoende av avtal. DAK anser vidare, att användandet av arkivmaterialet förforskning i alhnänhet inte anses utgöra intrång av sådan art irättighetshavarnas normala utnyttjande av sina prestationer att ersättning börutgå. Utredningenframhåller att begreppet forskning inte är entydigt. Den institutionelltbedrivna forskningen bör föras hit men också andra typer av studium som kananses ha karaktären av forskning. För att forskning skall föreUgga bör dock iallmänhet krävas att forskaren, utöver att fördjupa sina egna kunskaper på ettvisst område, har en avsikt att tiUföra allmänheten kunskap och nya fakta påområdet. Som exempel anför utredningen att, om en journalist vill ta del av ettantal radio- och TV-program för att sammanställa uppgifter från programmen ochredovisa förändringar i programmens karaktär eller attityd samt publiceraprodukten i form av artiklar eller artikelserier i dags- eller veckopressen,bör detta hänföras till forskning. Närkopior lämnas ut utanför arkivinstitutionen bör enligt DAK mottagaren avkrävasen skriftlig förbindelse med villkor för utnyttjandet. Arkivinstitutionen börvidare ha möjlighet att skärpa kraven och tillämpa en mera restriktiv praxisför utlämnande av kopior, om tendenser till överträdelse framkommer. Allmänhetensönskemål att få del av bevarade ljud- och bildupptagningar bör enligtutredningens uppfattning tillgodoses i största möjliga utsträckning även iandra fall än då det gäUer forskning. Sådant tillhandahållande bör dockfömtsatta överenskommelse med rättighetshavarna. Avtalssystemet skulle kunnabyggas ut med lagbestämmelse om avtalslicens, dvs, regler om att avtal kanträffas med verkan även för rättighetshavare som inte är medlem iavtalsslutande organisation. Annatstudium än forskning bör tillåtas endast inom arkivinstitutio- Prop.1977/78: 97 55 Rent nöjes- och underhållningsbetonat utnyttjande börsom regel inte tUlåtas. 8.3.1.5 Rätt till annat utnyttjande DAK finner det ytterst angeläget att arkivinstitutionenverkar för vidsträckt utnyttjande av arkivmaterialet för allmänna bildnings-och studieintressen. Sådant utnyttjande bör i princip förutsätta avtal medberörda rättighetshavare. De ekonomiska konsekvenserna av sådana avtal börinte drabba arkivinstitutionen utan de bildnings-och studieintressen som är ifråga. Utredningen bedömer att generella avtal om rätten altutnyttja bevarade ljud- och bildupptagningar kan träffas. Generella avtalmellan arkivinstitutionen och organisationer, som företräder rättighetshavare,angående rätt att utnyttja ljud- och bildupptagningar annat än för forskningoch vissa former av studium, bör enUgt utredningen kompletteras med s, k.avtalslicens. Utredningen föreslår att i URL införs bestämmelser om bl.a, avtals-licens, Remissopinionen är genomgående positiv till förslaget attinföra generella bestämmelser som medger att visst utnyttjande får ske utanatt rättighetshavarnas samtycke behöver inhämtas. Ett flertal synpunkterframförs dock på frågan om begränsningar av detta utnyttjande, 8.3.2.2 Tryckfrihetsförordningens tillämpning påarkivmaterialet Medan Lunds universitetsbibliotek och tillstyrker förslaget till ändring i TF, ifrågasätter Hovrätten överSkåne och om inte i arkivinstitutionen förvarade ljud- ochbildupptagningar i princip skall vara allmänna handlingar. Hovrätten framhållervidare att även om man följer utredningens förslag i detta stycke är det intebehövligt eller lämpligt att göra så omfattande ändringar i TF som föreslås.Vidare påpekar hovrätten att förslaget att utnyttja referensupptagningar kankomma att behöva medföra ändringar i och , har inte något att invända mot att denföreslagna ändringen kommer att medföra att de kopior avreferensupptagningarna som förvaras på nämndens kansli undantas från reglernaom allmänna handlingars offentlighet, 8.3.2.3 Rätt att franställa kopior för arkivetsverksamhet Av de instanser som har yttrat sig i frågan har ingennågot att invända mot uiredningens förslag. vid Lunds universitetframhåller dock att flera exemplar än som motsvarar det som Prop.1977/78:97 56 är tiUåtet enligt kungörelse (1961: 348) rörandefotografering för arkiv- och biblioteksändamål inte bör kunna framställas av dearkivexemplar det här är fråga om, 8.3.2.4 Rätt till forskning och visst studium Forsknings- och studiebegreppen tas upp av ett antalremissinstanser med delvis oUkartad syn på hur dessa begrepp bör tolkas, UKÄsamt filosofiska fakulteten och samhällsvetenskapliga institutionen vidLinköpings högskola framhåller att begreppen bör ges en vid definition.Stockholms tingsrätt, och Klys förordar en mer restriktiv tolkning, TCOoch Klys betonar att nöjes- och underhållnings-betonat utnyttjande avmaterialet aldrig får förekomma. Rätten att ta del av materialet utanförinstitutionen ifrågasätts av TCO och , som hävdar attstor reslriktivitet därvid måste tillämpas, anser att sådantutnyttjande i princip bör ske endast på grundval av avtal medrättighetshavarna. Några remissinstanser, såsom MUS 65 och ,anser att utredningen alltför mycket begränsat allmänhetens möjligheter att tadel av materialet. Liknande synpunkter framförs av , somdock förutsätter att ett sådant tillhandahållande skall begränsas tillarkivinstitutionens lokaler. Förslaget att arkivinstitutionen skall få tiUhandahållaendast sådant material som har offentliggjorts kommenteras av SR och statensbiografbyrå, som anser att även icke offentliggjort material kan ha stortvärde för forskningen och därför bör bevaras och tillhandahållas. anser att föreskrift om utnyttjandeav materialet bör medlas i lagtexten. 8.3.2.5 Rätt tiU annat utnyttjande och understrykerangelägenheten av att ljud- och bildupptagningar får användas för undervisnings-och allmänna bildningsändamål, Klys däremot hävdar att det inte kan anses höratill arkivinstitutionens verksamhet att tiUhandahålla kopior förundervisningsverksamhet. Utredningens förslag om införande av avtalslicens möts medtveksamhet från en rad remissorgan, Klys uttalar sig direkt emot en sådanlagreglering medan hovrätten över och , statens kulturråd.Pressens samarbetsnämnd och juridiska fakidteten vid uttalarstark tveksamhet inför systemet. Hovrätten och anseratt den föreslagna avtalslicensen under alla förhållanden bör förses med vissabegränsningar. 1911118: 97 57 9.1.1 Eneller flera arkivinstitutioner DAKredovisar olika möjligheter att organisera bevarandet av ljud- ochbildupptagningar. Arkivverksamheten vid nationalfonoteket, kan enligt det första alternativet byggas ut inom dessainstitutioner. EnUgt det andra alternativet byggs arkivverksamheten vidnationalfonoteket och ut inom dessa institutioner,Nationalfonoteket bevarar ljudupptagningar. bildupptagningar.Radiosändningar bevaras vid nationalfonoteket och . SR bevarar inte något för forsknings-och studieändamål.Bevarandet av ljud- och bildupptagningar kan också sammanföras tUl en centralinstitution, antingen tiU någon nu bestående institution eller till ennybildad. DAKanser att det sistnämnda alternativet är att föredra om man ser tUl behovet avlokaler, teknisk utrustning och personal. En huvuduppgift förarkivinstitutionen bör vara att tiUgodose forskningens intresse. Med hänsynhärtill föreslås att institutionen bör vara statlig myndighet. Frågan omhuvudmannaskap för arkivinstitutionen bör tas upp till behandling inom ramenför det planeringsarbete som pågår eller förestår vad gäller den framtidaorganisationen av den offentUga biblioteksverksamheten och styrelsefunktioneninom det offentliga arkivväsendet. Frågan om huvudmannaskap bör också bliföremål för fortsatta överväganden inom och ensärskild organisationskommitté, Institutionensarbetsuppgifter bör enligt DAK omfatta nedanstående moment. Insamlingav material: Institutionen skall från programföretaget motta inspelningar avradio- och TV-sändningar. Radiosändningarna skall överlämnas tillinstitutionen i omedelbar anslutning till inspelningstillfället, TV-sändningarnaskall vid arkivinstitutionen överföras till arkivband, varvid viss gallringföretas, I frågor rörande leveranser från SR förutsätts avtal mellan statenoch programföretaget. Institutionenskall också svara för att föreskrivna leveranser av fonogram, film och andrabildupptagningar fullgörs enligt den föreslagna leveranspUktlagen. Arkivetskall i samband därmed också ta initiativ till förvärv av ljudupptagningar, somär undantagna från leveransplikt. Arkivinstitutionenbör få möjlighet att med samlingarna införliva Ijud-och bUdupptagningar som nuförvaras vid andra institutioner, bl. a. hos SR, nationalfonoteket ochFUminstitutet (se vidare avsnitt 9.1,3 övertagande av arkivmaterial från andrainstitutioner). 1977/78: 97 58 Institutionenbör också ha möjUgheter att bedriva viss egen inspelningsverksamhet på bådeljud- och bildområdet. Katalogisering:Katalogiseringen av arkivinstitutionens material bör enligt utredningensuppfattning bli omfattande för att underlätta för forskningen och begränsabehovet av insatser från arkivpersonalens sida. Arkivinstitutionen bör abonnerapå SR:s kataloger för radio- och TV-materialet, För material som inte omfattasav dessa kataloger skall arkivinstitutionen ombesörja katalogisering, inkl.systematisering och utskrift för maskinell läsning. En integrerad katalog,omfattande allt arkivmaterial hos institutionen bör därefter tas fram hos SRtvå gånger dels på papper, dels på mikrofiche. Gallring:En viktig uppgift för arkivinstitutionen bör vara att verkställa den gallringsom bedöms nödvändig och önskvärd. Arkivinstitutionen bör själv fattagalhingsbesluten, eventuellt på gmndval av mer generellt håUna riktlinjer ochefter samråd med m, fl. Tillhandahållandeav arkivmaterial: Arkivexemplaren av ljud- och bildupptagningar bör som regelinte användas för institutionens löpande verksamhet med service åt allmänheten.Kopior i form av ljud- och videokassetter framställs då besökande önskar ta delav en upptagning. Detbevarade materialet skall tillhandahållas för bl. a. forskning och visst annatstudium. Radio- och TV-upptagningarna skall dessutom fungera somreferensupptagningar. De uppgifter som f. n. åligger SR i fråga omreferensupptagningarna föreslås av DAK i stället fullgöras av arkivinstitutionen. DAKanser att tillhandahållandet av ljud- och bildupptagningar i princip skall skemot avgift. Denna avgift bör grunda sig på institutionens rörliga kostnaderför kopiorna, dvs, bandkostnad och eventueU ersättning till rättighetshavare.Avgiften bör faststäUas av arkivinstitutionen i samråd med RRV. Kopieringsverksamhet:Materialet skall kopieras i samband med tillhandahållande, vid överföring avreferensinspelningar av TV-sändningar till arkivband och när upptagningarna avbeständighetsskäl måste överföras på nya databärare. Publiceringsverksamhet:Arkivinstitutionen bör bedriva viss publiceringsverksamhet. Bl,a. börinstitutionen ha möjlighet att ge ut kataloger över material som harkommit in till arkivet. Bevakningav den tekniska utvecklingen: Arkivinstitutionen bör medverka i den bevakningav den tekniska utvecklingen inom området som sköts främst av . 9.1.3Övertagande av arkivmaterial från andra institutioner Vadgäller äldre arkivmaterial, både upptagningar och s, k, kringma-terial, i S anser DAK att frågan torde få lösas avtalsvä- gen,antingen så att originalmaterial överlämnas till arkivinstitutionen eller attinstitutionen får möjlighet att framställa kopior. Närdet gäller materialet i filmarkiv förutsätter utredningen attarkivinstitutionen i många fall genom avtal med berörda rättighetshavare kan fårätt att framställa kopior. Detmaterial som finns hos nationalfonoteket bör i princip kunna överföras tillarkivinstitutionen utan särskilda avtal med rättig-hetshavama. Utredningenanser vidare att arkivinstitutionen bör ha möjlighet att ta emot material frånbl. a. teatrar och konsertföreningar. DAKberäknar att personalorganisationen efter full utbyggnad skall bestå av 33tjänster. Verksamheten föreslås dock uppbyggd , varvid 24tjänster skulle tillkomma under första verksamhetsåret och 9 tjänster undernäsiföljande år. DAKförutsätter att en organisationskommitté utför visst organisations- ochinstruktionsarbete innan institutionen som sådan börjar sin verksamhet. DAKpresenterar beräkningar av arkivinstitutionens lokalbehov för administration,expedition och magasin, DAK framhåller vidare att klimatet i magasinsutrymmenamåste anpassas till arkivmaterialet. 9.2.1En eller flera arkivinstitutioner Avde remissinstanser som tar upp förslaget om en central arkivinstitution medställning av statlig myndighet ansluter sig en klar majoritet till utredningensuppfattning. Flera remissinstanser presenterar tänkbara alternativa lösningar.Endast två remissinstanser förordar helt annan organisation än utredningen. Tillde remissinstanser som tillstyrker hör bl, a, statskontoret, RRV, ,forskningsbiblioteksrådet, SÖ, UKÄ, imiversitetsinstitutio-ner, , , Klysoch TCO. SR anför i sitt yttrande bl, a, att företagets huvuduppgift är attproducera program varför arkivverksamheten måste bli ett sekundärt intresse.Ett forskningsinriktat arkiv kan på ett helt annat sätt koncentrera sinakrafter på service åt forskare, SR konstaterar emeUertid att företagetsframtida service åt forskare ingalunda blir överflödig genomarkivinsitutionens tillkomst. Etttiotal remissinstanser, däribland SÖ, UKÄ och universitetsinstitutioner iunderremisser till UKÄ:s yttrande betonar behovet av regional och lokalnärservice så att utbildningsinstitutionerna ges möjUghet till Prop.1977/78:97 60 nära tiUgång till det centralt bevarade materialet. Manpekar främst på AV-centralema som lämpliga institutioner i ettdistributionsnät. menar att arkivinstitutionensutlåningsmöjligheter bör kunna överbrygga de hinder som institutionenslokalisering tiU innebär. i , och framhåUer önskvärdheten av att verksamheten i encentral arkivinstitution kan bedrivas inom sammanhängande lokalutrymmen. I fråga om huvudmannaskapet för den nya institutionenanser RRV, forskningsbiblioteksrådet, ochSvenska filminstitutet att en anknytning till det offentliga biblioteksväsendetter sig mest naturlig. påpekar också att fördelarna med encentral blir uppenbara om den ävenomfattar tryckta skrifter, varvid kungl. bibUoteket skulle bli en självklarhuvudman. i pekar bl. a. på gallringsfrågornas betydelseoch förordar en anknytning till . Statskontoret erinrar om vadverket i annat sammanhang framfört rörande möjligheterna till samordning avMusikaliska bibliotek och ett centralt fonogramarkiv. Värdet av ett regionalt bevarande av ljud- ochbildupptagningar framhålls bl, a, av landsarkivet i , , filosofiska fakulteten vid ochÖstergötlands och stads museum, som pekar på möjligheterna attknyta bevarandet till landsarkiven, AV-centralerna, länsmuseerna ellerregionala fonotek, MUS 65 anser alt det bör finnas möjligheter att kombineraen central arkivinstitution med partiell decentralisering av vissa funktionertill regionala organ. Liknande synpunkter framförs av biblioteksnämnden vidLinköpings högskola. , som avvisar alternativet med enutbyggnad av arkivverksamheten vid nationalfonoteket, SR och Filminstitutetsamt med vissa förbehåll accepterar inrättandet av ett centralt organ,förklarar sig villigt att pröva möjligheten för institutet att ta på sig devidgade uppgifter som skulle följa av en organisation där Filminstitutetbevarar bildupptagningar och nationalfonoteket ljudupptagningar. Institutetpekar dock på att dess egenskap av fristående stiftelse kan vålla problem isammanhanget. Föreningen och Musikaliskaakademien förordar andra lösningar än DAK. Vad förstnämnda organisation beträffarhar dess inställning till frågan om filmbevarandet presenterats under avsnittenom lagringsambitioner och rättsliga frågor. anser att arkivverksamheten bördelas upp i de två huvudområdena ljud och bUd. Akademin framhåUer att ännu förlång tid framåt kommer de två materialtyperna att ha olika nyttjare. En endaarkivinstitution skulle få en sådan omfattning att den blev orimligt utrymmeskrävande.Säkerhetsriskerna skulle också öka. 1977/78: 97 61 deminmenar att den samordning som möjliggörs genom musikhistoriska museets. Svensktmusikhistoriskt arkivs och nationalfonotekets inflyttning i det s, k.Kronobageriet är av stor betydelse för musikaUsk forskning, dokumentation ochservice åt allmänheten. Vadgäller katalogiseringsverksamhe ten anmäler SR att utredningens beskrivning avläget i fråga om programkataloger hos SR på några punkter är missvisande. DettagäUer såväl katalogerna över ljudradions äldre material som den nuvarandecentrala programkatalogen. Företaget anser vidare att DAK inte tydligt nog harbetonat de kvantitativa och kvalitativa behoven av katalogpersonal. Förslagetom samköming av SR:s och arkivinstitutionens katalogsystem måste enUgtföretaget studeras närmare. SR påpekar att varje form av samköming föranledertilläggsrutiner i nuvarande systemrutiner som medför ökad arbetsbelastning vidSR:s statistikkontor. Bl, a. mot bakgrund härav anser SR att DAK:s bedömningav kostnaderna för katalogarbete och samkörningar är tilltagna i underkant.Företaget anser också att man i planeringen för mediaarkivets utrustning börräkna med terminalsystemens utveckling. På är det troligt attinstitutionen kommer att behöva sådana apparater. Andraremissinstanser som behandlar katalogiseringsfrågan betonar bl. a. behovet avatt arkivinstitutionen samordnar sin katalogisering med andra registrerande ochbevarande organs, SÖ pekar därvid på biblioteksnämnden vid vill rikta uppmärksamheten påLIBRIS-projektets möjligheter. Ett speciellt katalogiseringsobjekt tas upp avradioutredningen, som menar att det med hänsyn till svårigheterna att få vetavem eller vilka som är rättighetshavare vore av stört värde omarkivinstitutionen också förvarade aktueUa uppgifter över sådana. Fleraremissinstanser anlägger synpunkter på utredningens förslag om avgifter i sambandmed tillhandahållande av arkivmaterial. , Svenska kommunförbundetoch museinämnd betonar angelägenheten av att avgiften inte blir såstor att den kommer alt verka hämmande på tillgängUgheten av materialet. a,framförs att en gång framställda kopior bör kunna användas vid fleratillfällen. Även RRV, som tillstyrker förslaget tiU avgiftsbeläggning,framhåller att uttaget måste vägas mot syftet att forskare och andra grupperskall utnyttja materialet. FuU kostnadstäckning kan mot denna bakgrund te sigoreaUstisk, RRV föreslår att arkivinstitutionen åläggs att komma in tillregeringen med förslag i avgiftsfrågan när fömtsättningama för avgiftsuttagetär klarlagda. UUHoch SÖ framhåUer vikten av att arkivinstitutionen kan tillhandahåUa kopior sompassar utbUdningsinstitutionernas utrustning. 1977/78: 97 62 UUHanser att institutionen därför bör förfoga över kopieringsutmst-ning anser SÖatt sådan endast i begränsad utsträckning bör finnas där. SR påpekar i dettasammanhang att den föreslagna typen av smalbands-maskiner, dvs. V-tum, förarkivets interna verksamhet utvecklas snabbt, vilket kan medförautrustningsproblem. Bevakningsfunktionenunderstryks av SÖ. Statenskulturråd och anser att arkivinstitutionen även böråläggas uppgifter utöver dem som utredningen föreslår. pekar påett omfattande servicebehov när det gäller rörliga bilder. En särskildserviceenhet för detta ändamål bör därför övervägas. Denna enhet skulle påuppdragsbasis kunna fungera som ett serviceorgan gentemot regionala och lokalamuseer, teater- och musikinstitutioner m. fl. Museiföreningenanser att det bör ankomma på arkivinstitutionen att inventera de film-,videogram- och fonogramsamlingar som finns i landet. Liknande synpunkterframförs också av MUS 65. 9.2.3 Övertagandeav arkivmaterial från andra institutioner SRfinner det inte vara en lämplig utväg att annat än i undantagsfall överlämnabefintligt, äldre originalmaterial till den nya institutionen. Däremot kommerSR att medge att institutionen skaffar sig kopior av programmen. Kopieringenfår ske punktvis och beröra det material som begärs av forskare. I de falloriginalmaterial kan tänkas bli överfört till arkivinstitutionen anser SR attersättning bör utgå till programföretaget, beräknat med hänsyn tiU SR:sanskaffningskostnader. Sådant material bör SR dessutom få rätt att utnyttja iframtida programverksamhet. anmärker att den föreslagnalagstiftningen inte är tUlräcklig för att garantera arkivinstitutionen tillgångtill arkiv, Statskontorethar inget att invända mot utredningens beräkning av personalbehov menförutsätter att frågan kommer att behandlas av organisationskommittén. Fleraremissinstanser såsom MUS 65, landsarkivet i , SR, och /SR anser att den föreslagna personalstyrkan ärunderdimensionerad. Statskontorethar inget att invända mot utredningens beräkningar av lokalbehov men fömtsätteratt frågan kommer att behandlas av organisationskommittén. Riksarkivetoch landsarkivet i understryker att arkivloka- 1977/78: 97 63 lernamåste vara i särskild grad brandskyddade då magnetband är mycket känsliga förhögre temperaturer. Lämpligast vore därför lokaler i bergrum med särskildluftkonditionering. DAKberäknar att investeringskostnaderna för den föreslagna arkivinstitutionen,exkl. lokalkostnader, prisnivå kommer att uppgå till ca 7,9 milj.kr. Deårliga driftkostnaderna, exkl, lokalkostnader men inkl, den personalförstärkningsom föreslås under andra verksamhetsåret, prisnivå beräknas till ca5,3 milj. kr. DAK:sbedömning att SR:s kostnader för bevarande av radio- och TV-program torde kunnanedbringas genom arkivinstitutionens tillkomst ifrågasätts av SR, som menaratt avlastningen endast kommer att bli margineU. SRkonstaterar vidare att ett omfattande, värdefullt och i betydande utsträckningunikt material finns samlat i företagets arkivenheter vid sidan av det direktaprogrammaterialet.