prop · G103174 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78:174 Regeringens proposition omfinansiellt stöd till , m. m.; Regeringen föreslår rUtsdagen att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen föreslås att fårett finansiellt stöd om 2 000 milj. kr. och att bevUjas ett lån om340 milj. kr. Vidare föreslås att fullmäktige i rUcsgäldskontoret bemyndigasatt t. o. m. utöver tidigare bemyndiganden ikläda statengarantier till fartygsbeställare tUI ett sammanlagt belopp av 600 milj. kr.avseende upplåning i anslutning till bestäUning av fartyg hos svenska varv. Församma ändamål föreslås att avskrivningslån om 175 mUj. Slutligenföreslås att 250 milj. kr. anvisas för alteraativ verksamhet vid de svenskastorvarven. 1 1977/78.1 saml Nr 174 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , AsUng, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , Propositionom finansiellt stöd till m. m. bildades enUgt beslutvåren (prop. 1976/77:139, NU 1976/77: 53, rskr 1976/77: 343 för att varamoderbolag i en statlig varvskoncem. Till koncernen hör ,Udde-vallavarvet och . är moderbolag för Kockumskoncernen. Tillkoncernen hör bl. a. Varv, som är det största privatägda varvet iSverige. och befinner sig iakuta ekonomiska svårigheter. Inom industridepartementet utreds f. n. de framtidamarknadsfömt-sättningama och konkurrensmöjligheterna för de svenska varven, dearbetsmarknadsmässiga konsekvenserna av olika neddragningar av kapaciteten,lämplig struktur vid olika kapacitetsaltemativ samt de finansieUakonsekvensema härav. Utredningen omfattade urspmngligen vad beträffarstorvarven enbart de statsägda varven. omfattasockså Varv av utredningen. har i skrivelse den 19 januari 1978hemställt om ett statligt likviditetsstöd. Skrivelsen har senare kompletteratsmed visst material. Frågorom stöd tiU svensk varvsindustri behandlades senast av (prop. 1976/77:139, NU 1976/77: 53, rskr 1976/77: 343), Föratt underlätta de svenska varvens möjUgheter att lämna krediter Frop.1977/78:174 3 harstaten lämnat varven generella kreditgarantier. Detta statligakreditstöd har efter hand starkt ökat såväl i omfattning som tiU form.Riksdagen beslöt att utvidga det statiiga varvsstödet. Fullmäktigei rUcsgäldskontoret bemyndigades sålunda att utöver tidigare bemyndiganden bevilja garantier för högst 4 850 milj. kr. avseende finansiering i anslutningtill produktion av fartyg. Vidare bemyndigades fullmäktige bevilja garantierintUl ett sammanlagt belopp på högst 2 000 milj. kr.avseende finansiering i anslutning till färdigställda fartyg, producerade ivarvsföretagens egen regi. Närmare bestämmelser om kreditstödet finns i förordningen(1976:482) om fartygskreditgaranti m.m. (omtryckt 1977: 499). På grundval av förslagen i nämnda prop. tillkom år1977 ett särskUt stöd tiU bestäUare av fartyg vid svenska varv. Sålundabemyndigades fullmäktige i att lämna kreditgarantier tillbestäUare av fartyg intUl ett sammanlagt belopp av 3 100 milj. kr. avseende upplåningi anslutning tiU beställning av fartyg hos svenska varv. Vidare anvisades ettanslag av 1 300 milj. kr. att användas till avskrivningslån till bestäUare. Idetta sanunanhang kan också nämnas att av den nämnda ramen förkreditgarantier tUl varven får högst 500 milj. kr. användas för kreditgarantiertiU rederier för att förbättra deras likviditet. Bestämmelser om detta stödfinns i förordningen (1977: 497) om statlig kreditgaranti till svensktrederiföretag. Stödet till fartygsbeställare ges i form av delsavskrivningslån som kan uppgå till av kontraktspriset på beställt fartyg,dels statliga kreditgarantier intill av kontraktspriset. Stödet ärtemporärt och avser bestäUningar som görs före den 1 juU 1978 och där fartygetlevereras före . Till lånet är knuten en återvinningsrätt förstaten. Villkoren för stödet finns angivna i förordningen (1977: 500) omstatligt stöd till beställare av fartyg. BestäUarstödet har hittiUs resulterat i att ettfyrtiotal fartyg antingen har beställts vid svenska varv eUer att orderingångna före på fartyg vid varven har kunnat fullföljas.Stödet har givits tUl fartyg av olUia typer, ca en tredjedel av fartygen harvarit s.k. roll on/roll off-fartyg (Ro/Ro-fartyg). De av låne- och garantiutfästelserna för dessa fartyg uppgick den 1 mars1978 till knappt 3 900 mUj. Av befintUga ramar för lån och garantier omsammanlagt 4 400 mUj. återstod därmed sedan hänsyn hade tagits tiUreserverings-behov för räntor och kompletterande utmstning på fartygen 158milj. för lån och 184 milj. kr. hade nänmden förfartygskreditgarantier 14 ansökningar från svenska bestäUare tiU en sammanlagdordersumma av drygt 2 200 milj. kr., vilka ännu inte hade behandlats. 1977/78:174 4 3 Nuvarande situation för svensk varvsindustri 1 propositionen 1976/77:139 framhöll jag bl. a. attde niarknads-perspektiv för den svenska varvsindustrin som redovisades av ensärskUd analysgmpp pekade på en fortsatt kraftig obalans mellan efterfråganoch tUlgång på fartygstonnage återstoden av 1970-taIet. Beroende påtankfartygens dominerande andel, , av hela världshandelsflottan speladeden stora obalansen på oljefraktmarknadema en helt avgörande roll förbedömningen av utvecklingen. rådde en betydande osäkerhet omnär balans på oljef raktmarknadema skulle uppstå. Olika bedömare angavtidpunkten härför inom ett så brett intervall som till fleraår in . Mot denna bakgrund antog jag att endast ettbegränsat nybyggnads-behov av fartyg kunde väntas föreligga under de närmasteåren. Vidare drogs slutsatsen att nybyggnadsbehovet under åtminstone förstahälften av klart skulle understiga den nuvarande samladevarvskapaciteten, om än i mindre utsträckning Squnder slutet av . Med hänsyn till den stora osäkerhet som prägladebl. a. den internationella sjöfartskonjunkturen fann jag det svårt att bedömahur den framtida prisutveckUngen på fartyg skiille gestalta sig. Det fanns skälatt anta att den låga prisnivån berodde på att många varvsföretag befann sig ien tvångssituation. En successiv återgång tiU en marknadssituation mednågot mer normala konkurrensförhållanden och åtföljande höjning avfartygsprisnivån fömtsågs inträffa . Den fortsatta utveckUngen av sjöfarts- ochvarvskonjunkturen och början av är I97i8 här utmärktsav en fortsatt kraftig obalans meUan tUligång öch eftetfrågati pä tonnage.Fraktsatserna ligger därför kvar på en oförändrat låg nivå for bådetörrlast-och oljemarknaderna. Den låga nivån på fraktsatserna bär iiineburit attflertalet rederiers finansiella situation kraftigt hair förSämiratis både inörnSverige och utomlands med åtföljande krav till varven på anståtid med såvälamorteringar och räntor för levererade fartyg som kontraktsbetalningar förfartyg under produktion. På aiidrähandsinarknaden har priserna för fartygsjunkit kraftigt. Värdet aV rederiernas iiméhav äv säkerheter har därigenomminskat, vilket har försämiat möjlighetema att tå upp lån. Aktiviteten på fartygstoarknadén är lågj.Nybeställningar av fartyg, delvis motiverade av statliga stödprogranl, uppgickunder tUl endast 16 milj. dwt, den lägsta kontrakteringsvolymen dénsenaste tioårsperioden. Orderstocken vid vätldötts varv är den lägsta 1977/78:174 5 1966och ger på nuvarande nivä sysselsättning endast framåt.Ordersituationen växlar starkt från land tUI land. 1976/77: 139 framhöU jag mot bakgmnd av denlämnade redogörelsen för varvsindustrins situation att det var angeläget attstatsmakterna underlättade för den svenska varvsindustrin att anpassa sig lillden ändrade marknadssituationen. Detta borde ske genom en neddragning av densamlade kapaciteten i en takt och till en nivå som är samhällsekonomisktförsvarbar men som också från företagsekonomisk synpunkt kunde bedömas somriktig på . Den rådande situationen har självfaUet i hög gradpåverkat sysselsättningsmöjligheterna inom varvsindustrin. Enligt planer somförelåg avsåg de fyra svenska storvarven att reducera den samladesysselsättningsvolymen t.o.m. . Detta skulleinnebära en total minskning med ca 5 700 egna anställda i den direktavarvsproduktionen, vartill kom 2 200 s. k. entreprenad-anställda. I prop.1976/77: 139 anförde jag att en ytterligare minskning med 800 personer vid deberörda varven borde fömtses . Jag ansåg emellertid att stäUning inte borde tastill frågan om ytterligare nedläggningar av enskilda varvsanläggningar utöverden pågående nedläggningen av Eriksbergsvarvet. Det borde i stäUet ankomma påledningen för den statiiga varvskoncernen att pröva denna fråga. 1 enlighet med det förut nämnda riksdagsbeslutetvåren har de statsägda varven samordnats. Detta skedde genom att staten iett första steg förvärvade samtliga aktier i , och från de dåvarande ägarna . I ett andra steg överlät staten dessa aktier tUl det nybUdadeSvenska som är moderbolag inom den statliga varvskoncernen. Dettabolag erhöll vid starten ett eget kapital av 900 milj. kr, uppdelat på 600milj. i aktiekapital och 300 milj. kr. Vidare erhöll bolagetett bidrag av 375 mUj. för att öka dess soliditet. Dessutom fick bolaget 35mUj. att användas för projektering av alternativ verksamhet och 25 milj.kr. för delfinansiering vid uppförande av en tankrengörings- och mottagningsstationför ballastvatten vid Cityvarvet i . HärtUl kom ett särskUt anslag av859 milj. kr. för att täcka förluster m. m. i samband med avvecklingen avEriksbergsvarvet. För att undvika att eventuella förluster påfartygsproduktionen skulle behöva realiseras innan slutlig förlust bar kunnatkonstateras, har full- 1977/78:174 g mäktigei bemyndigats att teckna garantier (värdegarantier) till denstatliga varvskoncernen. Staten påtar sig genom värde-garantin att vid kommandeexternförsäljning täcka uppkommande förluster i förhållande till varvets redovisningsmässigasjälvkostnad. Ramen för värdegarantier uppgår tiU 800 milj. kr., varav dockhögst 400 milj. kr. får användas för . Värdegarantier får utstäUas förfartyg under produktion i egen regi och sådan produktion som temporärt behåUsi varvets ägo. Svenska Varvs omsättning uppgick till drygt4 600 milj. kr. Härav svarar varvsenhetema och rederidelen för drygt fyrafemtedelar medan industridelen av svarar för återstoden. Antalet anställda inom koncernen var knappt23 200. Därav svarar /för 6 200, Uddevallavarvet för 3 300,öresundsvarvet för 3 200, Cityvarvet för 2 500 och för 1 600.Det sammanlagda antalet anställda inom varvsenheterna minskade med 2 200 underår 1977. Orderstockens längd varierar kraftigt mellanvarvsenheterna. Uddevallavarvet har f. n. elva fartyg i order, varav ettfartyg byggs i egen regi efter avbeställning från den urspmnglige beställaren.Härav är fem fartygskontrakt tecknade med hjälp av beställarstöd. Orderstockentäcker kapaciteten till slutet av . /har f. n. elva fartyg i order.Härav byggs fem fartyg i egen regi. Av orderstocken har fem kontrakt tecknatsmed hjälp av beställarstödet. Utan nya order uppstår beläggningsproblemhösten 1978. öresundsvarvets orderstock består av sju fartyg förexterna beställare, varav fem fartygskontrakt är tecknade med hjälp avbestäUarstöd. Två fartyg uppförs för varvets egen räknuig. Nya order är nödvändigavåren 1978 om inte brist på sysselsättning skall uppstå . har vid sidan om den marinaproduktionen tre fartyg i order. Samtliga dessa är tecknade med hjälp avbeställarstödet. Nya order måste tecknas för att fullt utnyttjakapaciteten. Det i prop. 1976/77: 139 beräknade behovet avkapital för grundade sig på då föreliggande resultat- ochlUcviditets-prognoser för de i gruppen ingående företagen under åren 19771980.Härvid gällde dock den väsentliga förutsättningen att förluster på byggandetav fartyg som inte ingick i varvens orderstock skulle täckasav stöd tiU bestäUare av fartyg eller av de för ändamålet avsattavärdegarantiema. Vidare förutsattes att varvskoncernens valutaförluster ochunder tUlkommande förluster, på grund av att redare inte skulle kimnafullfölja betalning av kontrakterade beställningar eller av beviljade krediterför levererade fartyg, skulle kom- 1977/78:174 7 maatt uppgå till högst 500 milj. kr. Detta belopp var400 mUj. högre än vad varvsföretagen hade redovisat i sina planer. Pågrundval av det arbetsmaterial som föreUgger från de tidigare nämndaarbetsgrupperna kan det konstateras att dessa bedömningar inte i tillräckligutsträcktung beaktade de risker som efter hand har inträffat beträffandefraktsatser och redares betalnings- och överlevnadsförmåga och inte heller ifråga om valutautvecklingen. Preliminärtbokslut för avseende den statUga varvskoncernen visar en förlust av ca2 230 mUj. före ianspråktagande av vär-degaranller. Det slutliga bokslutetberäknas vara färdigt i mitten av aprU 1978. Vissa avvikelser från detpreliminära bokslutet kan därför alltjämt uppkomma. I följande sammanställning redovisas förlustenuppdelad på väsentliga delposter. Delposter milj. kr. Resultatföre valutaförluster och förlustreservering på lagerproduktion + 42 " kundfordringar m. m. Resultatför värdegarantier 2 227 Värdegarantier -I- 400 Resultatefter ianspråktagande av värdegarantier 1827 Koncernens preliminära resultat- ochbalansräkningar bör fogas tUl protokollet i detta ärende som bilaga 1. Valutaförlusternahar orsakats av inträffade kursförändringar på i första handschweizerfranc. I denna valuta hade koncernen en nettoskuld påca 1 050 mUj. minskade denna skuld med ca . Kursen för schweizerfranc ökade från 169 kr.till . Reserveringenför kundfordringar och egna fartyg, 950 milj. kr., orsakas av att en tidigareväntad, om än mycket försiktigt bedömd, frakt-raarknadsuppgång har uteblivitmed åtföljande lUcviditetsproblem även för redare som tidigare bedömdes somrelativt starka. Dessa redare har inte kunnat fullgöra amorteringar ochräntebetalningar. Förlustreserve-ringarna avser till stor del norska redare. Ävenförlustreserveringsbehovet för lagerproduktion är större än vad som förutsågsvid Svenska Varvs bUdande. Detta skaU ses mot bakgrund av att någonåterhämtning inte har skett av vare sig fraktnivå eller ny-kontrakteringsprisertmder . Resultatet har således baserats på prisantaganden som täcker4060 % av varvens självkostnader för 1977/78:174 8 olUtafartygstyper att jämföra med en tidigare antagen prisnivå om . Stödettill beställare av fartyg har för Svenska Varvs del huvudsakligen resulterat ifartygsorder med planerad leverans . Delagerproducerade fartyg som har färdigstäUts har ännu intekunnat säljas. Beräknade förluster på dessa får således helt täckas genomvärdegarantier, varvid den anslagna ramen av 400 milj. kr. för intetäcker behovet som uppgår till närmare 500 milj. kr. Skillnaden belastarsåledes företagels resultat. Förlustreserveringarna för lagerproduktion och förkundfordringsrisker baseras på av mäklare fastställda marknadsvärden dels förfartygen, dels för ställda panter för fordringar huvudsakligen i form avfartygsinteckningar. Dessa värden har i vissa fall höjts med hänsyn till bl. a.fraktavtal och övriga förhållanden som har bedömts kunna motivera ettvärde som överstiger dagens marknadsvärde. beräknar Svenska Varv ett underskott av1 150 milj. kr. efter ianspråktagande av värdegarantier. I följande sammanställningredovisas den beräknade förlusten uppdelad på större delposter. förlustreservering på lagerproduktion 850 Förlustreservering för lagerproduktion grundas påen prisnivå motsvarande av självkostnaden beroende av fartygstyp.Varje procentenhets avvikelse påverkar resultatet med 12 milj. kr. De nuvarande valutapositionerna medför enresultatförändring med 4 milj. kr. för varje öresförändring av dollarkursen ochmed 12 milj. kr. för varje öresförändring av schweizerfranc. Kursförändringarna under de två första månaderna1978 påverkade resultatet i negativ riktning med mer än 200 mUj. kr., därefterhar valutaförluster minskat genom att kursen på schweizerfranc sjunkit. Förlusternaför blir enligt prognoserna följande. Resultatföre värdegarantier 2 227 1550 3 777 Värdegarantier -f 400 + 400 + 800 Förlustnetto 1827 1150 2 977 har i skrivelse den 19 januari 1978hemställt om ett statligt likviditetsstöd. Kockumskoncernen är fr. o. m. den 1 januari 1977organiserad med ett moderbolag () för gemensamma koncernfunktioneroch av moderbolaget helägda dotterbolag i vilka de olika rörelsegre narnabedrivs. Dessa är f. n. Varv, rederirörelsen, , , Construction, Energisystem, ComputerSystems och . Varvet svarar för ca två tredjedelar av dentotala omsättningen, som uppgick tiU 2 016 milj. kr. Av de övrigaverksamhetsgrenarna är helt dominerande med en omsättningunder på 605 milj. kr. Kockumskonceraen har därmed den störstaprivatägda varvsenheten inom . Av koncernens sammanlagt ca 8 000 anstäUdaår 1977 arbetade ca 5 200 inom varvet. Antalet produktionstimmar uppgick år1977 till av nivå. Varvet har liksom övriga svenska storvarv hittiUs i huvudsak sysslat med produktion av standardfartyg. De senaste årenhar ett 40-tal tankfartyg i storiekar meUan 210 000 dwt och 350 000 dwt tillverkatsvid . har riktat sitt intresseäven mot gastank-marknaden. levererade tvåLNG-fartyg (LNG = Liquified Natural Gas) och f. n. är två på 133 000ms i produktion. Fartygen saknar f.n. köpare och finansieras med statligakreditgarantier för lagerproduktion. Orderstocken består dessutom av ett 355000 dwt tankfartyg med leverans och två Ro/Ro-fartyg för leveranshösten 1979. har förvärvat andelar ifyra 255 000 dwt och i tio 350 000 dwt tankfartyg. Det sammanlagda tonnagetuppgår till nära 1,1 milj. ton med ett anskaffningsvärde av drygt 800 milj. kr.Vid en bedömning av varvsverksamheten är det nödvändigt att inkluderarederirörelsen eftersom de fartyg i vilka ingår som delägare avpraktiska skäl har överförts till rederirörelsens bolag. Investeringsverksamheten har legat på en hög nivå.Under 1970-talet har 892 milj. kr. investerats i varvet. Resultatutvecklingen vid Varv ochrederirörelsen före koncernbidrag, bokslutsdispositioneroch skatter i milj. kr. redovisas i följande sammanställning. En sammanstäUningöver viktigare uppgifter om utveckling samtfullständiga balans- och resultaträkningar för bör fogas tUIprotokollet i detta ärende som bilaga 2. 11 1977/78.1 saml Nr 174 1977/78:174 10 ' Genom förändrade redovisningsprinciper harresultatet förbättrats med 27 mUj. i förhållande tiU under tidigare årtiUämpade principer. Enligt de tiUämpade redovisnbgsprinciperna för 1977års bokslut ingår inte reserveringar för förlustrisker på varvets fartygsfordringareller nedskrivningar utöver planenliga avskrivningar på egna fartygsandelar.Vidare tUlämpar koncernen redovisningsprincipen att för vissa långfristigaskulder fördela ännu inte realiserade kursförluster över lånens sammanlagdalöptid. De inte realiserade kursförlusterna uppgår bokslut till 98milj. kr., vilket delvis uppvägs av latenta kursvinster om 25 milj. kr. har i förhållandetiU övriga storvarv haft den bästa resultatutvecklingen. EnUgt av KockumstUlämpade redovisningsprincii)er har därför soUditeten kunnat bibehållas på engodtagbar nivå. Inkl. obeskattade reserver i varvet anges det redovisade egnakapitalet till 445 milj. kr. Den redovisade soliditeten uppgår därmed till ca10 %. För är 1978 har varvets resultat budgeterats tillett överskott av 77 mUj. Budgeten förutsätter alt produktionen av etttredje skulle ha påbörjats . Produktionen av dettafartyg har senarelagts, vilket innebär att resultatet för försämras medca 20 milj. kr. Samma värderingsprinciper ligger då tiU grand för budgeten somför bokslut. I resultatet ingår inte några väntade förluster påkundfordringar eller valutaförluster utöver de i bokslutet för år 1977balanserade valutaförlusterna, ca 20 milj. kr., som förväntas realiseras underår 1978. För rederirörelsen uppgår det budgeterade resultatet till 111 milj.kr för . Resultatet har beräknats efter ett antagande om ennågot stigande fraktnivå . Vidare har samtiiga fartyg antagitsvara i drift . Om nuvarande låga fraktnivå bibehålls kommer resultatetatt försämras med ytteriigare 52 milj. kr. tUl 163 milj. kr. Det sammanlagda resultatet för varv och rederiskulle genom senareläggningen av det tredje LNG-fartyget och vid en uteblivenfraktuppgång därmed uppgå till ca 106 mUj. har tidigare haft en god Ukviditet delsgenom en tiUfredsstäUande räntabUitet, dels genom att kontantförskotten somregel har överstigit kapitalbindningen i material och pågående arbeten. 1977/78:174 H uteblivnabeställningar har likviditetsnivån successivt sjunkit ocb är f. n. mycketansträngd. En annan starkt bidragande orsak till den ansträngda likviditetenär likviditetsutflödet i rederirörelsen. 1 följande sammanstäUning redovisaslikviditetsbehovet för för den händelse att beslut om det tredjeLNG-fartyget träffas . Vidare har fömtsatts sedvanligagarantilyft för de två första LNG-fartygen samt för de två Ro/Ro-fartygen. Enytterligare förutsättning är att amorteringsanstånd lämnas vissa av varvetskunder. Likviditetsbehovet uppstår delvis som en följd avplanerade återbetalningar av lån till olika banker om ca 150 mUj. har hemställt att staten bevUjar bolagetett lån för att lösa likviditetsproblemen. 3.3Insatser för alternativ produktion vid svenska varv Svenska Varv har som tidigare nämnts erhållit 35milj. för projektering av alternativ verksamhet. Inom bolaget har arbetetmed att utveckla sådana produkter hunnit längst i fråga om förtillverkadepråmbaserade petrokemiska fabriker. Svenska Varv har tUlsammans med det danskaingenjörsbolaget H. Topsoe A/S utvecklat olUca petro-kemsika fabriker förförädling av naturgas till bl. a. ammoniak, urea (kvävegödsel) och metanol.Fabrikerna kan operera antingen på flyttbara pråmar till havs eller sompermanenta anläggningar på land. TUI-verkningen kan ske vid koncernens störrevarvsenheter. Affärsidénbygger på att det finns en stor mängd fynd av små gaskällor tUl havs, vilka äraUtför små att ekonomiskt motivera en rörledning till land, men tillräckUgtstora att försörja flytande petrokemiska fabriker med råvara. Iländer med dåligt utvecklad infrastmktur kan vidare uppförandet avkomplicerade fabriker vara förenat med störte investeringskostnader och längrebyggnadstid än vad som är möjligt att åstadkonuna i industrialiserade länder.FörtUlverk-ning i ett industrialiserat land kan därför medföra kortare leveranstider,fastare och lägre priser samt bättre funktionsduglighet. Den petrokemiska industrin tillhör en av de störstaoch mest expen-siva industrisektorerna i världen. IntemationeUa bedömningarberäknar investeringsvolymen för investeringar i petrokemi- och naturgasanläggningartUl ca 275 miljarder US doUar för perioden 19761985. SvenskaVarv bedömer att den av dem utvecklade fabriken är konkurrenskraftig medkonventioneUt byggda anläggningar. Merkostnaderna för pråm, bogsering och vissextrautrustning kompenseras näm- 1977/78:174 12 ligenav lägre kostnader för montage, markarbeten och infrastruktur. De kortareleveranstiderna medför dessutom lägre räntekostnader under byggnadstiden.Företaget bedömer det möjUgt att sälja upp tUl två anläggningar . F.n.pågår också förhandUngar med flera möjUga köpare och offerter har lämnats. Byggandet av en anläggiung ger sysselsättning förca 1 200 inom Svenska Varv . har utveckling av altemativaprodukter lämpade för moduItiUverkning och montering vid varv pågått sedanmitten av . marknadsför nu anläggningar för kon-densering avnaturgas, avsaltning av havsvatten samt vindkraftverk för placering på landeller tUl sjöss. Vidare offereras kompletta anläggningar för värme- ochelgenerering tUl kommuner. Utvecklingen av sjöfarts- och varvskonjunkturernaunder och har karaktäriserats av enfortsatt kraftig obalans mellan tiUgång och efterfrågan på tonnage. Fraktsatsernaligger kvar på en oförändrat låg nivå för både torrlast och olja. Aktivitetenpå fartygsmarknaderna är därför låg. Den iiuieUggande orderstocken vidvärldens varv är den lägsta och ger sysselsättning endast framåt. Situationen växlar dock starkt från land tUl land. 1976/77:139 om vissa varvsfrågor framhöU jagmot bakgrund av en redogörelse för varvsindustrins situation att det var angelägetatt statsmakterna underlättade för den svenska varvsindustrin att anpassa sigtill den ändrade marknadssituationen.