prop · G10365 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 65 Regeringens proposition 1977/78: 65 omvissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslåsalt (Lv 5) läggs ned. Vidareföreslås att Skånska luftvärnsregementet (Lv 4) i fiyttas till ochdär samordnas med Södra skånska regementet (P7/Fo II). Förslag läggs också framom föriäggning av trängregemenle (T 1) i till Livgrenadjärregementets(I 4/Fo 41) och artilleriregementes (A 1) gemensamma eiablissement iLinköping. Slutligen föreslås att arméns radar-och luftvärnsmekanikerskola (RMS)med ändring av tidigare beslut om lokalisering lill även i fortsätlningenskall ligga i . 1 1977/78. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Äntonsson, Mogård, , , , , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionom vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret. Försvaretsfredsorganisationsutredning' tillsattes för att bl. a. utredaomfattningen och arten av lämpliga stmkturförändringar i krigsmakten.sfredsorganisation. Fredsorganisationsutredningenhar sedan sin tillkomst avgivit ett flertal delbetänkanden. 1maj 1974 erhöll utredningen kompletterande direktiv. 1 dessa framhölls bl. a.all del var angelägel alt militära och andra samhälleliga synpunkter beaktadesoch värderades på ett tidigt stadium vid överväganden om förändringar iförsvarets fredsorganisation. Vidare angavs att försvarets ökade behov av markför övningsändamål alltmer har kommii alt konkurtera med behov av mark förändraändamål och alt utredningen bl. a. därför borde studera möjligheterna att påolika sätt minska behovei av ytteriigare mark för försvarsmakten. Vidare bordeföljderna av rationaliseringsålgärder för den anställda personalen beaktas ochde värnpliktigas intressen uppmärksammas. Föratt försvarels fredsorganisalion snabbt skall kunna anpassas lill statsmakternasinriktning av försvaret och krigsorganisationens behov var det vidare enligt dekompletterande direktiven lämpligt att fredsorganisationsutredningenfortlöpande tog del av överbefälhavarens perspektivplanering och senare avförsvarsutredningens överväganden så att de fredsor-I Utredningsman f d.landshövdingen intill den och därefterriksdagsmannen, numera generaldirektören (ordförande) samtfr. o. m. den riksdagsledamöterna . 1977/78:65 3 ganisatoriskakonsekvenserna kunde belysas i nära anslutning till nästa större beslut omförsvarets inriktning. Utredningen borde därför inrikta sitt arbete på attlämna förslag om fredsorganisationens framtida utformning i nära anslutning Ulldetta beslul. försvarsutredning(Fö 1974:04) har lämnat slutbetänkandet (SOU 1977:1)Totalförsvaret 1977-82 och där stmkit under behovet av besparingar inomförsvarets fredsorganisation. Uiredningen anförde bl a. att det är nödvändiglatt så långt det över huvud taget är möjligt minska kostnader och personalbehovför fredsorganisationen. Utredningen uttalade vidare att det utöver redanfattade beslut beträffande fredsorganisatoriska förändringar borde genomförasdels reduceringar motsvarande trefyra regementsadminislrationer, dels enminskning av vissa förvaltningsenheter inom armén och marinen. Även inomflygvapnet borde enligt utredningen ytteriigare förband avvecklas. Försvarelsfredsorganisationsutredning har lämnat slutbetänkandet (Ds Fö1976:1) Försvarets fredsorganisation 1: Utgångsvärden. Yttranden över betänkandethar avgetls av överbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen, chefenför fiygvapnei, , värnpliktsverket, försvarels rationaliseringsinslitut,försvarets fastighets-nämnd, försvarets personalnämnd, statens personalnämnd,lantbruksstyrelsen, , , statensplanverk, domänverket. i (LO), (TCO-S) samtCentralorganisationen /SR (/SR). Yttrandena överlämnades i november1976 till fredsorganisationsutredningen. Vid anmälan avpropositionen om inriktningen av säkerhetspolitiken och lotalförsvaretsfortsatta inriktning (prop. 1976/77:74, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311)uttalade jag bl. a. att jag anslöt mig till försvarsulredningens bedömning av behoveiav minskningar i fredsorganisationen. Jag underströk vidare attdel var angeläget att får ta slällning tillfrågan, inte minst med hänsyn till den osäkerhet som upplevs av både planerandemyndigheter och berörd personal, och anförde all jag ämnade föreslå regeringenatt ge utredningen kompletterande direktiv härvidlag. hade intenågot att erinra mot detta. erhöllfredsorganisationsutredningen de kompletterande direktiven. Äv direktivenframgick bl. a. att utredningen före juni månads utgång borde redovisaförslag till i första hand minskningar motsvarande tre-fyra regementsadminislrationerinom armén och marinen. Om möjligt borde utredningen också vid samma tillfällelämna förslag som syftar till att minska den lokala förvaltningsorganisationen främslinom marinen. I utredningsarbetet måsle enligt direkUven ingå en samlad bedömningav sådana förhållanden som inte enkelt kan föras samman i en lönsamhetskalkyl, särskillregionalpolitiska, kommunalpolitiska och perso- 1977/78:65 . Vidare skulle långsiktiga bedömningar av förutsättningarna för attkunna behålla fredsförband göras med hänsyn bl. a. till konkurrensen om mark inärheten av de aktuella tätorterna. Fredsorganisationsutredningenhar lämnat slutbetänkandet (Ds Fö 1977:3) 2: Armén och del av marinen. Yttranden över betänkandethar avgeits av överbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen, chefenför flygvapnet, foriifikationsförvaliningen, försvarels materielverk, värnpliktsverket,, försvarets fastighetsnämnd, försvaretspersonalnämnd, statens personalnämnd, lantbruksstyrelsen, statensnaturvårdsverk, , statens planverk, domänverket,länsstyrelserna i , och , , , ,, , , , , ,, , , , och län, ,, , , , , , ,, , , , , , ,och kommuner, /SR, TCO-S, LO samt lantbrukarnasriksförbund. I enlighet med sinakompletterande direktiv avser fredsorganisalionsulredningen altlämna förslag om fredsorganisationen inom fiygvapnei och återstående delar avmarinen . 2Nuvarande ordning m. m. Nuvarandefredsorganisalion är det samlade resultatet av beslut som har fattats underlång tid. 1 del följande redovisas kortfattat ett antal aktuella beslut somfredsorganisationsutredningen har haft att ta hänsyn till under sitt arbete.Vidare presenteras de fredsförband som utredningen därvid har ägnat särskiltintresse. uppdrog Kungl.Maj:t åt överbefälhavaren att i samråd med fredsorganisalionsulredningen ochunder medverkan av försvarsgrenscheferna, försvarets centralaförvaltningsmyndigheter och försvarels rationaliseringsinstitut samordnapågående och planerade utredningar om försvarsmaktens organisalion m. m. ilägre regional instans. 1december 1971 uppdrog Kungl. Maj:t vidare åt överbefälhavaren att i samråd lämna förslag till och vidta de åigärdersom behövdes för att /73-1976/77 minska antalet anställdainom försvarsmakten. 1 uppdraget förutsattes att personalminskningarna skulleske bl. a. genom att organisationen i lägre regional och lokal instansändrades. a. resultaten av dittills gjorda försök och övervägandenmed anledning av uppdraget rörande organisationen m. m. i lägre regionalinstans. Överbefälhavaren föreslog vidare principer för inriktningen av detfortsatta arbetet och tidsplan för arbetet. Prop.1977/78:65 5 Vidanmälan av prop. 1972:45 lämnade dåvarande chefen för försvarsdepartementet enredogörelse för de riktlinjer som har meddelats för del fortsattautredningsarbetet rörande försvarsmaktens organisation i lägre regionalinstans. Han anförde därvid bl. a. alt han allteftersom resultaten av pågåendeoch planerad studieverksamhet redovisades ämnade föreslå Kungl. Maj:t attförelägga förslag om erforderiiga organisationsförändringar.Riksdagen (FöU 1972:15, rskr 1972:184) hade inte något all erinra mot delta. 1 prop.1973:75 föreslog Kungl. Maj:t att bl. a. godkänna vissa förslag omomorganisation av myndigheter inom armén och marinen (OLLl). Förslagen somskulle genomföras i två etapper med början resp. den 1 juli1974 föranledde inte någon erinran från (FöU 1973:14, rskr 1973:170). 1973:135 lade Kungl.Maj:t fram förslag om alt förlägga ett fredsförband lill . Det nyaförbandet föreslogs överta namnet från Norriands dragoner (K 4) i . Vidareföreslogs att livgarde (P 1) i skulle läggas ned och attSödermanlands regemente (P 10) i skulle utgå ur pansartruppernasorganisation. Vid P 10 föreslogs pansarutbildningen bli ersatt medinfanteriutbildning. Huvuddelen av den verksamhel som bedrevs vid Upplandssignalregemente (S 1) och staben för försvarsområden (Fo47/48) i föreslogs bli flyttad till P l:s eiablissement. Slutligenföreslogs att arméns kompaniofficersskola (AKS) i skulle omlokaliseras tillSkövde, att pansartruppernas kadett- och aspirantskola (PKAS), som är knuten tillP 1 i , skulle anknytas till regementet (P 7) och att luftvärnsskjutskolan(LvSS) skulle omlokaliseras frän till . (FöU 1973:26, rskr1973:382) beslöt att inle ta ställning till förslaget om lokalisering av S 1 ochstaben för Fo 47/48 till och ansåg att PKAS skulle förläggas till Skaraborgsregemente (P 4) i men godkände förslagen i övrigt. Det ankom enliglförsvarsutskottet på Kungl. Maj:t att återkomma med förslag beträffande S I. Genombeslut reviderade Kungl. Maj:t sitt tidigare uppdrag tillöverbefälhavaren alt minska antalet anställda inom försvarsmak-len. Beslutetinnebär att en nettominskning av antalet anställda inom försvarsmakten om minsl3 900 skall genomföras genomorganisationsförändringar i bl. a. lägre regional och lokal instans. 1974:50 lade Kungl. Maj:t bl.a. fram ett förnyat förslag om all huvuddelenav den verksamhel som bedrevs vid S 1 och staben för Fo 47/48 skulle fiyttas lillEnköping. Vidare föreslogs att en pansarbalaljon skulle förläggas till delblivande infanteriregementet i . hade inte något att erinramot detta (FöU 1974:25, rskr 1974:270). 1974:135 föreslogs vissa ytteriigare organisationsförändringar beiräffandemyndigheter på lägre regional och lokal nivä inom försvars- Prop.1977/78:65 6 maklen(OLLl). Förslagen skulle genomföras med början . I propositionenföreslogs också att fredsorganisationen på Golland skulle ändras så att detmobiliserings- och förvaltningsansvar som f n. ligger på cheferna förarméförbanden i förs över lill chefen för militärkommando.Vidare föreslogs beträffande arméns fredsorganisation i att trängregementes(T 2) kasernetablissemeni skulle avvecklas och förbandet föriäggas tillsammansmed (P 4) samt alt irängtmppemas kadett- och aspirantskola(TrängKAS) skulle omlokaliseras från till . Förslagenföranledde inte någon erinran från (FöU 1974:34, rskr 1974:392). SmålandsartUleiiregemente (A 6) A6 ligger i öster om . Förbandet är ettutbildningsregemente med egen förvaltning. Artilleriets kadett- och aspirantskola(ArtKAS) är underställd chefen för A 6 utom i fråga om utbildning och försök. Gmndutbildningskontingentenuppgår till ca 710 värnpliktiga. Konling-konlingenten utnyttjas somövningstrupp för ArtKAS och i enstaka fall för AKS och Infanteriets stridsskola(InfSS). Regementet gmndutbildar huvudsakligen fördelnings- och infanlerihaubitsbataljoner.Mobiliseringsansvaret är fördelat på ett antal försvarsområdesregementen iSödra och Västra militärområdena. Antalet avlönade var 320,varav 167 militära, 17 civilmilitära och 136 civila tjänstemän. ArtKAS avlönadevid 19 tjänstemän. Miloverkstaden som är samlokaliserad med A 6 hade40 anställda. A6 förvaltar ett kasernområde och övningsfält på ca 370 ha samt Skillingarydsskjulfält (söder om ) som omfattar 3 960 ha. Skjutfältetutnyttjas även av A 3 m. fl. Huvuddelen av byggnaderna i uppfördesvid . Marketenteriel byggdes , ArtKAS kaserner ochmatinrättningen . Renovering av sjukhuset och två kaserner samtnybyggnad av en pjäshall och en smörj- och tvätthall är inplanerad. På siktbehövs också bl. a. ett molorområde. Sundsvallsluftvärnsregemente (Lv 5) Lv5 ligger söder om och är ett utbildningsregementemed egen förvaltning. Gmndutbildningskontingentenuppgår till ca 435 värnpliktiga. Lv 5 gmndutbildar luftvärnslorband förfördelningar saml infanteri- och norriandsbri-gader. Mobiliseringsansvaret ärfördelat på försvarsområdesregementena i Nedre Norriands och Bergslagensmilitärområden. Antaletavlönade var 209, varav 101 militära, 16 civilmilitära och 92 civilatjänstemän. Miloverkstaden i hade 17 anställda. Prop.1977/78:65 7 Lv5 förvaltar ett kasernområde och övningsfält på 45 ha. Dessutom disponerarregementet ca 150 ha kommunägd mark. Åstöns skjutfält (öster omSundsvall), som förvaltas av Lv 5, omfattar 720 ha. Huvuddelenav byggnaderna är uppförda . Byggnadsbeståndet är delvisstarkt nedslitet. a. nybyggnad av övnings- och vårdhall,gymnastikhus, förvaltningsbyggnad och militärrestaurang och serviceförråd samtrenovering av bl. a. kaserner och tygverkstad. Sveaträngregemenle (T 1) T1 har ett eget eiablissement i nära anslutning till 1 4/Fo 41. Förbandet är ettutbildningsregemenie och understöds i förvaltningshänseende av 1 4/Fo 41 utom ifråga om hälso- och sjukvård. Gmndutbildningskontingenten uppgår till drygt 700värnpliktiga. T 1 ställer övningstrupp till förfogande för TrängKAS och ienstaka fall för , , infanteriets stridsskola (InfSS) ochunderhållsskolan (US). T 1 grundutbildar underhålls- och transportförband somhuvudsakligen ingår i fördelningar samt i infanteri- och pansarbrigader.Dessutom utbildas personal för centrala och högre regionala underhållsförband.Mobiliseringsansvaret är i huvudsak fördelat på försvarsområdesregementenainom Östra militärområdet. Antaletavlönade var 190, varav 165 militära och 25 civila tjänstemän.TrängKAS avlönade 11 militära tjänstemän. T 1utnyttjar de av 14/Fo 41 förvaltade övnings- och skjutfalten. Utbildningsverkstad och smörj- och tvätthalltillkom . Stallet byggdes om till skolhus och ridhuset gjordesom till övningshall . En kasern renoverades åren1969-1970 och fyra kaserner renoverades i begränsad omfattning åren 1973-1974.Nybyggnad av smörj- och tvätthall saml drivmedelsanläggning för I 4/Fo 41, A 1och T 1 gemensamt är inplanerad. På lång sikt erfordras ny mililärreslaurang samlkasernrenoveringar. LIvgrenadjärregPineniei(1 4tFo 41) I 4/Fo41 ligger söder om . Förbandet har som försvarsområdesregemenieinom försvarsområde mobiliserings-och utbildningsansvar samlunderstödjer i förvallningshänseende (A 1), trängregemenle(T 1) med TrängKAS samt i viss omfattning artilleriflygskolan (ÄrtFlygS) iNyköping. InfSS i är underställd chefen för 1 4/Fo 41 utom i fråga omutbildning och försök. 1 4/Fo 41 har mobiliseringsansvar även för vissakrigsförband som gmndutbildas vid andra förband inom Östra militärområdet. Gmndutbildningskontingentenuppgår i medeltal till 1 075 värnpliktiga. 1 denna styrka ingår övningstmpp förInfSS. 1 4/Fo 41 har också ansvar för utbildning m. m. av FN-förband. Antaletavlönade var 710, varav 223 militära, 25 civilmilitära och 462civila tjänstemän. Prop.1977/78:65 8 avlönadesvid 41 tjänstemän. I 4/Fo 41 förvaltar totaltca 8 020 ha mark, varav kasernområden och garnisonsövningsfäll upptar ca 1 330ha. InfSS ligger i anslutning till Prästlomta skjutfält (nordväst omLinköping) som omfattar ca 6 610 ha. vid (ca 60km västsydväst om ) omfatiar ca 80 ha. Huvuddelen av byggnaderna äruppförda . Vissa förråd, garage, pjäshall, verkstad, sjukhus m. m.tillkom . Nybyggnad är planerad av mililärreslaurang,smörj- och tvätthall och drivmedelsanläggning. De nya byggnaderna avses användasgemensamt av garnisonen. behövs också nybyggnad bl. a. av en smörj- ochtvätthall, värmestuga, skjutbana, truppförråd, kontrollhall för fordon, varm-och kallgarage saml torkanläggning m. m. Sveaartilleriregemente (A 1) Alligger i anslutning lill 14/Fo 41 i . Förbandet är ell utbildningsregementeoch understöds i förvaltningshänseende av 1 4/Fo 41. Grundutbildningskontingentenuppgår i medeltal till 630 värnpliktiga. Del av kontingenten ulgör lidvisövningstrupp för InfSS och i enstaka fall för () och infanterietskadett- och aspirantskola (InfKAS). De grundutbildade artilleriförbanden ingåri fördelningar samt infanteri- och pansarbrigader. Mobiliseringsansvarel ärfördelat på försvarsområdesregementena inom Östra militärområdet. Antaletavlönade var i seplernber 1976 166, varav 131 militära, 11 civilmilitära och 24civila tjänstemän. A1 ulnyttjar de av 14/Fo 41 förvaltade övnings- och skjutfälten. Regementet ärhänvisat lill Villingsbergs skjulfält för större artilleriskjutövningar.Kasernerna är byggda och är planerade att renoveras åren1980-1983. En ny pjäshall planeras bli byggd . behövsockså nybyggnad bl. a. av tmppförråd, skjutbana och pjäsgevärs-bana. Skånskaluftvärnsregemeniel (Lv 4) Lv4 ligger i Husie sydost om och är ett utbildningsregementemed egen förvaltning. Grundutbildningskonlingentenuppgår till ca 600 vämpliktiga. Del av kontingenten utnyttjas i enstaka fallsom övningstrupp för InfSS och luftvärnets kadett- och aspirantskola (LvKAS). Lv4 grundutbildar luftvärnsförband för fördelningar samt infanteri- och pansarbrigader.Mobiliseringsansvaret är fördelat på försvarsområdesregementena i Södramilitärområdet. Antalet avlönade var 280, varav 160 militära,30 civilmilitära och 90 civila tjänstemän. Prop.1977/78:65 9 Malmöhade 30 anställda. Lv 4 förvaltar ett kasernområdeoch övningsfält på ca 250 ha. Skjutfältet i (sydväst omMalmö) omfatiar ca 105 ha, varav 45 ha är arrenderad kommunägd mark. Huvuddelenav byggnaderna uppfördes . Byggnadsbeståndet är delvisstarkt nedslitet och bristen på utbildningslokaler är kännbar. a. av gymnastik- och samlingssal, värmecentral, drivmedelsanläggning,militärrestaurang, serviceförråd, tygverkstad, tvätt- och smörjhall samtpjäshall. Härtill erfordras kasernrenoveringar. Södraskånska regementet (P 7IFo ff) P 7/Fo11, som är försvarsområdesförband inom försvarsområde, ligger ca 2 kmöster om med en grundulbildningsbalaljon i Revingehed ca 40 kmnordväst om . Förbandet har mobiliseringsansvar också för vissa förbandsom gmndutbildas vid andra fredsförband inom Södra militärområdet.Grundutbildningskontingenten uppgår till ca 650 värnpliktiga. Antalet avlönadevar 567, varav 275 militära, 30 civilmilitära och 262 civilatjänstemän. P7/Fo 11 förvaltar totalt ca 5 910 ha mark, varav kasernområdet och ett övningsfältöster om upptar ca 1 100 ha. Huvuddelen av stridsfordons-utbildningengenomförs på övningsfältet i Revingehed som omfattar 4 250 ha. Fältet utnyttjasvid större övningar även av P 2 och P 6/Fo 14. Kabusa skjulfält (österom ) på ca 560 ha utnyttjas för skjututbildning med finkalibriga vapen, pansarvärnsvapensamt fordonsvisa skjutningar med stridsfordon. Stridsfordonsskjutningar pålängre avstånd och i förband genomförs huvudsakligen på del av Skånskadragonregementet (P 2) förvaltade Ravlundafaltel. Huvuddelenav byggnaderna i uppfördes . En ny militärrestaurangfärdigställdes i början av 1970-talel. Förläggningsbyggna-derna har renoveratsunder . Ombyggnad av gymnastikhuset är planerad. a. nybyggnad av tvätthall och varmgarage. Huvuddelenav byggnaderna i Revingehed uppfördes . I början av 1940-talelbyggdes fyra mindre föriäggningsbaracker, malinrätt-ning, gymnastikhus, markelenterioch motorverkstad. färdigställdes skolbyggnad, smörj- ochbesiktningshall, skjulhallar samt verkstad med förråd. Verkstaden byggs f n. tillför att få ökad kapacitet. De äldre föriäggningsbyggnaderna är planerade attrenoveras , medan barackerna inte är avsedda attrenoveras. Nybyggnad av värmecentral, smörj- och tvätthall, garage,drivmedelsanläggning m. m. är planerad. 1977/78. Prop.1977/78:65 10 3Försvarets fredsorganisationsutredning 3.1 Slutbetänkande del 1: Utgångsvärden Fredsorganisationsutredningenkonstaterar inledningsvis alt direktiven begränsat dess arbete till att avsestrukturrationalisering av förbandsproduktionen vid lokala myndigheter. a. därför i sitt slutbetänkande del 1 främst granskatutbildningsverksamheten och dess återverkningar på mobiliserings- och förvaltningsverksamheten.Huvudvikten har härvid lagts på armén och marinen. Möjligheternatill besparingar bör enligt utredningen främst sökas i driften avfredsorganisationen, t. ex. genom att förband samordnas i garnisoner så att personalbehovenbegränsas. Besparingar bör också kunna ske genom att utnyttja befintligaanläggningar fullt ut, vilket kan göra det möjligt att lägga ned vissa eiablissement.Dock måste tillgången på medel för investeringar i sistnämnda fall ökas så attkvarvarande eiablissement kan utvidgas och förbättras. 1fråga om de allmänna utbildningsbetingelserna konstaterar utredningen alt fredsorganisationenskall ha kapacitet att producera och mobilisera krigsförband och organiserafredsförband för insatsberedskap samt förband för partiell mobilisering.Viktiga faktorer för utbildningsverksamheten är yrkesbefälets kvantitet ochkvalitet, tillgången på användbara fysiska resurser, möjligheterna tillmiljöutbildning, de anställdas och värnpliktigas arbetsmiljö och motivation ochde värnpliktigas möjligheter till fritidssysselsättningar. Beträffandede fysiska resurserna konstaterar utredningen att lillfredsslällande tillgångpå mark är ett villkor för den militära utbildningen, varför en väsentligminskning av försvarets marklillgångar skulle allvarligt återverka på denna.Utredningen framhåller att nya vapen med längre skottvidd samt ökadflexibilitet och rörlighet hos förbanden ställer större krav än tidigare pålämplig mark. Fram anser utredningen att särskilt marinens men ocksåflygvapnets tillgång till mark för utbildnings- och övningsändamål är i huvudsaktillfredsställande. Arméns marktillgångar bedöms däremot otillräckliga vad gällerövningsfälti fråga om I 16, P 18,Ä 7,Lv 5ochLv 6och vad gäller skjutfäll i fråga om I 2,116, P 4/T 2, A 3, A 6 och Lv 4. Ätthelt avstå från att komplettera marktillgångar skulle innebära att vissa förbandsmindre tillfredsställande ulbildningsbelingelser permanentas. Utredningen anserinte att detta är godtagbart. Man bör dock söka vägar att begränsa behovet av ytteriigaremark. Vid sina överväganden av detta har utredningen funnit att varken ökadanvändning av simulatorer eller ändrade in- och utryckningstider för vämpliktigainnebär minskade markbehov. Däremot skulle man med utnyttjande av simulatorerkunna minska den tid marken används förövningar. I sin fortsatta diskussionföreslår utredningen vissa åtgärder för att minska behoven att förvärvaytterligare stora landom- Prop.1977/78:65 H Utredningen har funnit allkomplettering av befintliga övnings- och skjutfält ofta bör kunna leda tillbättre ulbildningsbelingelser. De sociala olägenheterna avlägsnas om välbelägenmark kan förvärvas när den är till salu. Utredningen anser att möjligheterna tillsådana utökningar vid behov bör tas lill vara. Ärrendering av mark, i försiahand mark som tillhör domänverket, förekommer f n. i slor utsträckning. Man börenligt utredningens mening överväga att också i fortsättningen arrendera markför övningar i stället för att komplettera markinnehavet genom köp. Enförutsättning måste dock vara att den enskilde ägaren eller domänverket därvidkan fortsätta att utnyttja markens produktionsförmåga på ett meningsfullt sätt. Möjligheterna tillsamutnyttjande av mark av förband även över försvarsgrensgränserna bör enligtutredningen systematiskt tas till vara. Övningsvapen och särskild övningsammunilionanvänds i betydande utsträckning vid utbildningen. Härigenom minskar skottvidderna,varvid arealbehovet vid skjutningar begränsas. Utredningen anser att dettasystem bör utvecklas ytteriigare. Uiredningen anser vidareatt det är värt att pröva om inte en ytteriigare lillämpning avförfaringssättet med delat riskområde, dvs. med ett riskområde närmastskjutplatsen och ett annat riskområde runt målområdet, i vissa fall kananvändas i stället för att utvidga artilleriskjutfält. De angivna åtgärdernaleder dock enligt utredningen endast till smärre minskningar i behovet av ytteriigaremark. Mera påtagliga minskningar kan göras när fredsförband läggs ned ellerflyttas.