prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Sysselsättningsskapande åtgärder, föreslagit attenskild utplacering av handikappade skall kunna ske i form av beredskapsarbetehos statliga och kommunala myndigheter. När det gäller de kommunala beredskapsarbetenastår AMS förslag i överensstämmelse med de förändringar som jag har förordallidigare. Den form av statligt beredskapsarbete som AMS föreslår,ligger nära arkivarbetet. Med hänsyn till dels den översyn av arkivarbetet somf. n. görs och dels den ökning av anlalet sysselsatta som har skett harjag inte funnit skäl att förorda ytterligare enform av statligt beredskapsarbete. Jag räknar med att behovet av arkivarbetsplalserkommer att ligga på en oförändrat hög nivå under /79.Medelsbehovet för 15 500 personer i arkivarbete beräknas årsavtalsförhandlingar till 875 milj. kr. (+275 500000 kr. Halvskyddad sysselsättning.Den 1 januari 1977 genomfördes belydandeförbättringar av bidragsvillkoren för halvskyddad sysselsättning. Som jagtidigare har anfört har de förbättrade bidragsvillkoren främsl på grund av denlångvariga konjunkturavmattningen inte kunnat öka sysselsättningen i väntadutsträckning. I en arbetsmarknadspolitik, där insatserna för dearbetshandikappade alltmer måste inriktas mot åtgärder förlagda tillarbetsplatsema på den reguljära arbetsmarknaden kommer dock den halvskyddadesysselsättningen att spela en allt viktigare roll. Den halvskyddadesysselsättningen måsle ocksä ses som ett viktigt hjälpmedel förarbetsförmedlingen i dess arbete alt bevaka de arbetshandikappades möjligheteri den omsättning som alltid 1977/78:100 Bilaga15 135 Jag vill i detta sammanhang nämna att sysselsättningsutredningenvid sin behandling av arkivarbetets framtida utformning och inriktning bl, askall pröva möjligheterna att helt eller delvis knyta an till den halvskyddadesysselsättningen. Jag beräknar medelsbehovet för halvskyddadsysselsättning till 270 milj. kr, (+40000000 kr,) under /79.Beloppet medger att antalet sysselsatta i halvskyddad sysselsättning underbudgetåret ökas till 16000-17000, AMS har i särskild skrivelse redovisat denhittillsvarande fortbildningen av arbetsledare vid arbetsplats med halvskyddadsysselsättning, AMS avser att fortsätta diskussionerna med berörda parter omen integrering i den ordinarie arbetsledarutbildningen av här ifrågavarande utbildningoch föreslär ytterligare kurser. Jag föreslär att AMS får använda högst 360000kr, under anslagsposten för sådana fortbildningskurser och förutsätter att AMSi samband med nästa ordinarie anslagsframställning kan redovisa resultatet avde fortsatta diskussionerna med berörda parter. Skyddad sysselsättning.Delprogrammet omfattar i huvudsak anordnande och drift av verkstäder förskyddat arbete. Som jag har nämnt har pågrundval av förslag i prop, 1977/78: 30 om skyddat arbete och yrkesinriktadrehabilitering m, m, bl, a, beslutat om en ny organisaiion för de skilda formernaav skyddat arbete under ell gemensamt huvudmannaskap. Den nya organisalionen,som beräknas träda i kraft tidigast , omfattar förutomverksamheten vid verkstäder för skyddat arbete även industriellaberedskapsarbeten, kontorsarbetscentraler och hemarbete. Dessa verksamheter,som f, n, bedrivs under skilda huvudmän, samordnas under regionala stiftelsermed landstingskommunerna och staten som stiftelsebildare. En central stiftelsebildas för att bl.a. överta huvuddelen av de funktioner som åvilar AMS,kommunförbunden m, fl. Sammanlagt beräknas närmare 27 000anställda beröras av organisationsförändringen. En organisationskommitté tillsätts för att närmare utforma den nyaorganisationen. Utöver den ökning av antalet platser i arkivarbele somjag tidigare re-dogjorde för, har regeringen mot bakgrund bl, a. av detförsämrade arbetsmarknadsläget för arbetshandikappade beslutat att /78 höja ramen för anordningsbidrag till verkstäder inom arbetsvärden från 40 till 50 milj, kr. Jag beräknar medelsbehovet för delprogrammet Skyddadsysselsättning till 183 milj. kr. ( + 6900000) under /79. Avdetta bör i enlighet med AMS förslag . avsättas för fortbildning avbefattningshavare inom arbetsvårdsföretagen. AMS bör vidare fä beviljaanordningsbidrag till verkstäder inom arbetsvärden inom en ram av 40 milj. kr.Jag förordar i detta sammanhang att regeringen liksom tidigare budgetårutverkar bemyndigande att vidga ramen om behov härav skulle uppkomma. Medhänsyn till vad jag har anfört beträffande 1977/78:100 Bilaga15 136 skyddadsysselsättning beräknar jag i enlighet med AMS förslag medelsbehovel /79 till oförändrat 2,1 milj, kr. Det sammanlagda medelsbehovet under /79för de i programmet Sysselsättningsskapande ålgärder för svårplaceradeingående delprogrammen beräknas sålunda tillI 395,1 milj, kr. Härtill kommer programmets andel av arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader. Med hänvisning till sammanställningen och lill vad somnu har anförts hemställer jag att regeringen föreslär att 1, godkänna de ändringar av grundernaför bidrag till arbetshjälp-medel åt handikappade som jag har förordat, atttillämpas fr, o,m, den Ijuli 1978, 2, bemyndiga regeringen att besluta omram för bidrag till anordnande av verksläder inom arbetsvärden /79, 3, till Särskilda åtgärder Jörarbetsanpassning för /79 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77Utgift 50000000 1977/78Anslag 115 000000 1978/79Förslag 135 000000 I samband med att lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet anlogs beslöt också alt stödja information,utbildning och forskning rörande medbestämmande i arbetslivet (prop,1975/76:182, InU 1975/76: 46, rskr 1975/76: 405), I beslutet innefattades ävenstöd till utbildning av representanter för de anställda i förelagens styrelseroch medel för att bestrida fasta kostnader vid centrum för arbetslivsforskning. 1977/78 Beräknadändring 1978/79 Arbetarskydds- Föredra- fonden ganden 1.Bidrag till forskningsprojektm.m. Bidrag till fackligaorganisationer för utbildning av anställdasrepresentanter i statliga myndigheters styrelser och iföretagsstyrelser 20000000 + 6 376000 Bidragtill arbetsgivarorganisationer och fackliga organisationer för information ochutbildning med anledning av lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet 75 000 000 + 28000000 + 20000000 1977/78:100 Bilaga15 137 Arbetarskyddsfonden redovisar för /79ett bidragsbehov av . I anslagspost 1 ingår medel för fasta kostnader vidcentrum för arbetslivsfrågor. Beträffande anslagsposterna 2 och 3 har fonden -utan eget ställningstagande - endast inhämtat och sammanställt berörda organisationersäskanden. Reformerna på arbetslivets område kräver omfattandekunskaper hos arbetsgivare och arbetstagare. Detta var också bakgrunden tillriksdagens beslut att ekonomiskt stödja utbildning och information i sambandmed att beslutet om medbestämmandelagen (1976: 580) togs. För innevarande budgetårförfogar arbetsmarknadens parter via arbetarskyddsfonden över 75 milj. kr. påbörjades en omfattande utbildning.Under 1977 har utbildningen expanderat ytterligare. För /79 räknarLO med 90000 deltagare i studiecirklar kring arbetsorganisationen,personalpolitik och företagsledningsfrågor. Också andra studiecirklar planerasför stora medlemsgrupper. TCO planerar att utbilda ca 80000 förtroendevalda istudiecirklar. Dessutom planeras ett stort antal intematkurser. /SR avseratt bedriva utbildning i samtliga föreningar. Såväl SAF som och förutser en ytterligare utvidgning avutbildningen i samband med att medbestämmandeavtal kommer alt träffas. Utbildningsinsatserna är ytterligt viktiga isträvandena atl i praktiken genomföra arbetsrättsreformen ute i arbetslivet. Samhällets stöd till utbildningen kring medbestämmandeti arbetslivet avses ha permanent karaktär. utses elt stort antal nyaförtroendemän i de fackliga organisationerna liksom det på arbetsgivarsidanfortlöpande tillkommer nya befattningshavare som behöver information och utbildning. Lagen förutsätter att avtal träffas mellanarbetsmarknadens parter om fortsatt utveckling av medbestämmandet. Under år1977 har över hela arbetsmarknaden inletts förhandlingar rörande sådana avtal.När dessa avtal har träffats krävs utbildningsinsatser för atl förankraavtalens innehåll hos arbetsgivare och arbetstagare. Jag beräknar för /79 103 milj.kr. förutbildning och information kring medbestämmandet i arbetslivet att fördelasmellan arbetsmarknadens parter ( + 28 milj. Det fortsatta reformarbetet på arbetsrättens område harbl.a. kommit till uttryck i att den nya arbetsrättskommittén tillsattes . I oktober 1977lade kommittén fram ett delbetänkande (Ds A 1977: 4) Fackliga förtroendemän,möten på betald arbetstid och möjligheter för arbetslivs- 1977/78:100 Bilaga15 138 forskareatt under vissa villkor direkt ute på arbetsplatserna bedriva forskning. En avde frågor som kommittén har aktualiserat är hur facklig verksamhet skall kunnabedrivas på små och geografiskt spridda arbetsplatser där effektiv fackligbevakning nu saknas. Kommittén föreslår att s.k. regionala förtroendemän utsesmed uppgift att stödja de anställda i sådana företag. Staten föreslås försöksvisbidra till kostnaderna för denna verksamhet. Betänkandetremissbehandlas f. n. Lagen (1976: 351) om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar trädde i kraft den 1 juli 1976och ersatte då provisorisk lagstiftning i samma ämne. Också här är det av storbetydelse att fackliga förtroendemän får ökade kunskaper. Av del skälet gerstaten ekonomiskl stöd lill de fackliga organisationernas utbildning avrepresentanter i företagsstyrelser. Stödet utgår också lill utbildning av deanställdas sty-relserepresentanler enligt lagen (1974: 224) ompersonalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. (ändrad 1976:487 och1976:1020). Kostnaderna är främst beroende av i vilken takt man på fackligthåll utnyttjar rällen att utse styrelserepresentanter. Genom att omsättningenav fackliga förtroendemän med sädana styrelseuppdrag allmänt är lägre än iövrig facklig verk-sar t kan föruises atl utbildningsverksamheten i framtidenstannar på en stabil lägre nivå. Jag beräknar 10 milj.kr. för ändamålet underkommande budgetåret (- 10 milj. Demokratiseringen av arbetslivet förutsätter förutomutbildning och information även forskning. Denna forskning stöder utvecklingenav medbestämmande genom tillämpningsinriktade, konkreta och kritiskt granskandeprojekt kring de frägor som lagstiftningen och parterna i bl.a. medbestämmandeavtalaktualiserar. Forskningen omfattar således en rad problem eller sakområden -bl.a. utformning av produktionstekniken, de administrativa styrsystemen ocharbetsmiljön i övrigt. Arbetarskyddsfondens programområde har vidgats till attäven omfatta forskning om arbetslivet utöver de gränser som arbetarskyddettidigare satte. Genom tillkomsten av centrum för arbetslivsfrågor harmöjligheten att bedriva tillämpad forskning kring arbetsorganisation ochmedbestämmande i arbetslivet ökat väsentligt. Vid centret, somgrundfinansieras med statsmedel, har urider tre professurer iarbetsorganisation . Verksamheten börjar ta form och ett tiotalprojekt, initierade av parterna, har påbörjats. För centret fastställerarbetarskyddsfondens styrelse, efler överläggningar mellan fonden och centret,en projektram inom vilken centrets styrelse beslutar om enskilda projeki.Därutöver söker centret för sina projekt, liksom andra forskningsinstitutioner,anslag hos arbetarskyddsfonden och andra fonder. Jag beräknar preliminärt 22 milj. kr. som bidrag tillarbetarskyddsfonden för forskning om rriedbestämmande i arbetslivet ocharbetslivsfrågor i övrigt ( + 2 milj. 1977/78:100 Bilaga 15 139 Jaghemsläller all regeringen föreslår att tillBidrag till arbetarskyddsfonden för /79 anvisa ettreservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga15 140 D,INVANDRING M. Invandringen till har varitstarkt konjunktur-bunden. Som framgår av tabellen över invandringen avutländska medborgare fr. o. m. är 1971 har detta mönster emellertid brutitsunder . Trots lågkonjunkturen har nettoinvandringen ökat.Under år 1977 uppgick den enligt preliminära beräkningar lill ca 24000personer. ' Siffrorna är preliminära Arbetskraftsinvandring i traditionell mening förekommernumera endast från de nordiska länderna, främst , varnettoinvandringen frän ca 10 000 personer. Ett stortinvandringsunderskott för danska medborgare ledde dock till attnettoinvandringen från hela stannade vid ca 9000 personer. Invandringenfrän utomnordiska länder har däremot dominerats av främst flyktingar och näraanhöriga till personer som är bosatta i . Utlänningar som tillhör dessakategorier kommer hit och tilläts attstanna här av andra skäl än arbelsmarknadsskäl. Detta slag av invandring ärdärför mindre konjunkturkänslig än arbetskraftsinvandringen. Ytterligare enförklaring till att nettoinvandringenökar även under lågkonjunktur är att utvandringen av utländska medborgare frånSverige har minskat, sannolikt till följd av dels förändringen av invandringensstruktur, dels det svåra sysselsättningsläget i ursprungsländerna och i andrainvandringsländer. Drygt 22000 personer fick svenskl medborgarskap underår 1976, Siffran för beräknas bli något högre, Detla innebär enmarkant ökning i förhällande , då motsvarande antal var ca 14300,Det totala antalet naturaliserade svenska medborgare som finns i Sverigeuppskattas närmare 300000. Inledningsvis har framhållits all invandringen på ettavgörande sätt har påverkat befolkningsutvecklingen i . 1977/78:100 Bilaga15 141 gradpä den kulturella och samhällspolitiska utvecklingen och invandrar-, flykting-och minoritetsfrågorna spelar numera en betydelsefull roll i den politiskadebatten. har en rad reformer pä detta områdebeslutats av statsmakterna på grundval av riktlinjer för invandrar-och minoritetspolitiken. De förslag som läggs fram innebär ett fortsattarbete enligt dessa riktlinjer. Händelser har på nytt påvisatbehovet av långsiktiga insalser för att förstärka invandrarnas trygghet ochskapa tolerans och ökad förståelse mellan den inhemska befolkningen ochinvandrarna. De resurser som jag föreslår i det följande har därför inriktatsfrämst på ätgärder som syftar till att främja samverkan mellan invandrare ochsvenskar. Resurserna inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde för olika ätgärder lill förmån för invandrare förstärktesunder innevarande budgetår. Bl.a. höjdes invandrarverkets anslag för bidragtill invandrar-och minoritetsorganisationers verksamhet med . tillsammanlagt 2,2 milj, kr. Verket har därigenom fi, o, m, della budgetår kunnatfördela bidrag även till vissa mindre nationella riksorganisationer ochtvärnationella sammanslutningar. Organisationsbildningen bland invandrarnafortsätter. Jag kommer i det följande att föreslå fortsatta medel för stödtill in-vandrarorganisationerna. har med sina anslag också ekonomisktstött olika projekt på lokal nivå lill förmån för invandrare, bl.a. viakon-imuner och svenska ideella organisationer. Under innevarande budgetär hardessutom medel beviljats för ett särskill projekt i syfte att stärkaorganisations- och församlingsbildningen bland assyrier här i landet (det s.k. assyrierprojektet). Projektet avses pågå t. o. m. /79. Föratt ge invandrarverket bättre möjlighet alt fånga upp och stödja det storaintresse som finns pä olika håll i samhället för insatser för invandrarnakommer jag i det följande att föreslå en ökning av projektmedlen. Genom olika insalser har invandrarverket - ofta isamarbete med andra myndigheter - informerat invandrarna om delsvenska samhället. Det är emellertid ocksä mycket viktigt att svenskarnainformeras om invandrarna och invandringens orsaker och verkningar.Invandrarverket har därför under senare är i allthögre grad inriktat sina ansträngningar på sådana insatser. Att förändramajoritetsbefolkningens attityder gentemot invandrarna är dock ett arbete påmycket lång sikl. Inför innevarande budgetår fick invandrarverket ökaderesurser för informationsåtgärder. Därigenom har verket bl.a. fått möjlighetatt fortsätta projekteringen av det s.k. svenska paketet. Projektet innebär enbred satsning pä information till svenskar genom bl.a. filmer, utställningaroch studiematerial. Jag föreslår i det följande att medel förinformationsåtgärder anvisas, bl, a, för den fortsatta utvecklingen av detsvenska paketet. Vidare kommer jag att föreslå en personalförstärkning vid invandrarverkets samordnings- och informationsbyråer. 1977/78:100 Bilaga15 142 Under är 1977 har en klar förbättring kunnat noterasnär det gäller antalet icke avgjorda tillståndsärenden (ärendebalansen) vidverket. Balansen uppgick till över 21000 ärenden. Genom personalförstärkningar underföregående och innevarande budgetår saml vissa tidsbegränsade extraordinärainsatser hos verket hade balansen sjunkit till mellan 12000och 13000 ärenden. Trots att de särskilda insatserna hur upphört fortsätterbalansen att minska. Den uppgick till drygt 9000ärenden. Den kvarvarande balansen består ernellerlid i slörre utsträckning äntidigare av kvalificerade ärenden. Handläggningstiderna för utlänningsärenden äremellertid fortfarande alltför långa. För atl komma till rätta med detta krävsmera genomgripande och långsiktiga åtgärder. (A 1975:04)har i sitt delbetänkande (SOU 1977:28) Kortare väntetider i utlänningsärendenföreslagit flera åtgärder i avsikt att förenkla förfarandet och minska antaletinblandade myndigheter som rättssäkerheten ytterligare förstärks.Förslagen kräver lagändringar. Regeringen har remitterat vissa förslagtill ändringar i bl.a. utlänningslagen lill lagrådet för yttrande. Propositioni frågan beräknas kunna föreläggas . Genom de lagändringar som trädde i kraft den 1 juli1976 kan utomnordiska medborgare efter ansökan hos invandrarverket få svensklmedborgarskap efler och nordbor (naturalisalion).Medborgare i nordiska länder kan också få svenskt medborgarskap efler anmälanhos länsstyrelse. Från den sänks kravet på hemvisttid i Sverigefrån sju till vid sådan anmälan. Åndringen har skett sedan förhandlingarmed de övriga nordiska länderna har slutförts . Inom utarbetas f.n. förslagtill sådana ändringar i medborgarskapslagen att barn till svensk mor. som ärgift med utländsk man, blir svensk medborgare vid födelsen. I samband härmedövervägs också vissa andra åtgärder i syfte att utvidga möjligheterna för barnatt få svenskt medborgarskap. I arbetet hålls kontakt med de övriga nordiskaländerna. Övervägandena kommer att presenteras i en departementspromemoriaunder . Genom ändringarna i medborgarskapslagstiflningen harett betydande antal invandrare fått möjlighet att få svenskt medborgarskap.Antalet ansökningar hos invandrarverket ökade under /77 jämförtmed /76. Antalet avgjorda ärenden har emellertid, bl. a. pågrund av rationaliseringar hos verket, ökat i en avsevärtsnabbare takt. Detta har lett till att antalet icke avgjorda medborgarskapsärendenminskat från ca 8800 till ca 7 200 . Insatserna för att i ge en åt politisktförföljda människor fortsatte under /77. Kvoten för uttagning avflyktingar höj- 1977/78:100 Bilaga15 143 des inovember 1976 med 500 personer till lolall 1 250 personer. Flyktingkvoten ärlika stor för innevarande budgetär. Under /77 överfördessammanlagt över 1 350 flyktingar och anhöriga till dem. de flesta (drygt 1250) från . Flyktingarna har tagits omhand av AMS i styrelsens förläggningar. AMS har vidare pä samma sätt tagit handom närmare I 000 personer, som har tagit sig till pä eget initiativ och därefter fåttuppehållstillstånd och av invandrarverket bedömts som jämställda med överfördaflyktingar. Det totala antalet flyktingar, som under /77 harfått stanna i , är dock större än dessa drygt 2 000, eftersom många avdem som kommer hit på egen hand inte söker hjälp av AMS. bör även i forsättningen genom en generösflyktingpolitik solidariskt ta sin del av det internationella ansvaret förvärldens flyktingproblem. I det följande föreslås att medel anvisas så attinsatserna under nästa budgelår för överföring och omhändertagande avflyktingar får samma omfattning som . kom ett stort antal turkiskaassyrier till . Regeringen medgav att de som hade kommit före den 12november 1976 skulle få stanna här, medan de som hade kommit därefter i principskulle avvisas eller förpassas. Regeringens ställningstagande, som därefter harkommit till uttryck i etl stort antal enskilda ärenden, och den samtidigtgenomförda skärpningen av gränskontrollen synes ha lett till att invandringenav assyrier har avtagit. De assyrier som har fått stanna i har lagitsom hand pä samma sätt som de flyktingar, som kommer till på egen handoch som jämställs med dem som överförs. kommun, dit de flestaassyrier har sökt sig, har fått särskilt statligt stöd. a. har AMS därdrivit en särskild arbetsförmedling för assyrier. Härigenom har ett stort antalassyrier kunnat lämna . Del tidigare omnämnda s. k. assyrierprojektetär ytterligare ett exempel på de särskilda insatserna till förmän förassyrierna. F. n. pågår en översyn av formerna för överföring ochomhändertagande av flyktingar. En särskild arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet med företrädare för närmast berörda departement ochcentrala ämbetsverk samt har arbetat sedan början avår 1977 och beräknas lämna sina förslag . 1976/77Utgift '31322 128 1977/78Anslag 31001000 1978/79Förslag 35 556000 är central förvaltningsmyndighetför invandrar-och medborgarskapsfrågor i den mån de inle ankommer pä annanmyndig-' Varav 75 194 avser /76 1977/78:100 Bilaga15 144 het.Verket har att fullgöra bl.a. de uppgifter som enligt utlännings- ellermedborgarskapslagstiftningen ellerannan författning ankommer på den centrala utlänningsmyndighet som avses i 3 Sutlänningslagen. Verket skall vidare fortlöpande bevaka behovet av samt föreslåoch samordna åtgärder till förmån för invandrare och språkliga minoriteter. leds av en styrelse. Chef för verket ären generaldirektör, som även är styrelsens ordförande. Inom verket finns fembyråer. Dessa är tillståndsbyrän, medborgarskapsbyrån, samordningshyrån,infor-mationsbyrän och administrativa byrån. Dessutom finns en registcrenhet.Till verket är knutet .' Beräknad ändring 1978/79 + 17 + 33 + 3 + 6' + 7 735 000 b) Ersättning för konsuln (35 000) (6 000) Den avveckling av utlänningsnämndensverksamhet som blir följden av förslag till innebär att fyra tjänster dras in. I fråga om O-alternativet anförsatt en nedskärning av verksamhetens omfattning skulle medföra en betydandepersonalminskning. En sådan är utesluten pä tillstånds- ochmedborgarskapsbyråerna samt registerenheten, eftersom följden skulle bliökande balanser och längre väntetider för de tillståndssökande med åtföljandenegativa effekter på samhällsekono- Jfr, s, 148, 1977/78:100 Bilaga15 145 minoch pä personalens arbetssituation. Vidare skulle den sänkning avkvalifikationstiden för svenskl medborgaiskap, som genomfördes den 1 januari1976, bli illusorisk. En kiaftig personalminskning pä övriga byråer skullebl, a, försvåra eller omöjliggöra genomförandet av angelägna projekt med syfteatt förbättra relationerna mellan svenskar och invandrare. En sådan utvecklingvore olycklig och oförenlig med de riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken som har lagts fasl av statsmakterna, 3, För verkets skilda arbetsenheter m, m, föreslåsföljande förändringar, Efter att haprioriterat tillstånds- ochmedborgarskapsbyråerna bör tonvikten nu läggas på den sociala sidan genomförstärkningar av resurserna för bl,a, stöd ål invandrarnas organisationer och kamp mot invandrarfientligaattityder. Det är svårt att förverkliga de av statsmakterna fastlagdariktlinjerna för invandrar- och minoritetspolitiken utanpersonalförstärkningar. För de skilda sektionerna yrkas nu sammanlagt fyratjänster enligt följande ( + ,). Vid kommunsektionen en byråassistent och vid sektionenför organisa-tionskontakter, sektionen för myndighetskontakter resp,konsulentseklio-nen sammanlagt tre handläggare. Vidare bör den nuvarandetillfälliga förstärkningen med en byråassistent vid sektionen förorganisationskontakler permanentas, De konflikter mellanminoritetsgrupper och svenskar som har kommit ärillavarslande tecken på att samhällets insatser i attitydpåverkande syfte harvarit otillräckliga.