prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — Eftersom KB f n. har vissa resurser för tidningshanleringerfordras ett netlotillskolt som motsvarar sex årsverken. För att KB skall kunna skaffa kopior av filmade tidningarerfordras enligl kommittén dels ca . för engångsanskaffning av redanutförda exponeringar, dels ca . för inköp av positiva kopiorav den årliga produktionen av lidningsfilm. För inredning och utmstning behövsen engångsanvisning av ca . Detta belopp inkluderar inte foto-utmstningoch dylikt. 3.1.6 Lokalisering av filmningsarbetet Som nämnts i det föregående har kommittén föreslagit att självafilmningsarbetet sker externt. Enligt kommitténs uppfattning bör biblioleks-SRiksdagen 1977/78. 1977/78:114 66 tekniska,produktionstekniska och ekonomiska faktorer bilda utgångspunkt föröverväganden om lokalisering av filmningsarbelet. Kommitténpekar på att sysselsättningseffekterna blir relativt små men självfalletpositiva var än lidningsfilmningen förläggs. En landsortsförläggning innebäratt svårigheter uppstår för den personal i som f n. är sysselsatt medtidningsfilmning. Kommittén anser alt den retrospektiva filmningen kan gesysselsättning motsvarande tre årsverken . Den kontinueriigafilmningen kan. enligt kommittén, ge permanenta arbetstillfällen motsvarande cafyra årsverken. Kommitténhar varit i kontakt med företag (motsv.) som här i landet kan tänkas framställatidningsmikrofilm och därvid funnit, att de bästa produktionstekniskaförutsättningarna för lidningsfilmning föreligger i och . Kommitténhar därför närmare granskat dessa lokaliseringsalternativ, varvid särskildhänsyn tagits till bibliolekslekniska och ekonomiska faktorer. Vid sinbedömning av dessa faktorer har kommittén först behandlat den retrospektivafilmningen. Denna kommer att baseras på tidningssamlingar i vissavetenskapliga bibliotek och i statens biblioteksdepå i . Med hänsyn tillatt tidningarna vanligen binds i tunga och skrymmande lägg, som dessutom vadbeträffar del äldre materialet är myckel ömtåligt, kommer transportkostnaderna- vid en föriäggning av den retrospektiva filmningen till - att bliavsevärt högre än om filmningen föriäggs till . Vidretrospektiv filmning ärdet vidare, framhåller kommittén, särskilt angelägel,att den personal som filmar materialet och de som inom KB förberett materialetför filmning kan hålla nära kontakt med varandra. Vid förläggning av denretrospektiva filmningen lill kan del, enligt kommittén, bli nödvändigtalt förstärka KB med biblioteks-skolad arbetskraft, motsvarande enårsarbetskraft, placerad i som rådgivare åt det företag (motsv.) somsvarar för fUmningen. Enligt kommitténs mening talar såväl bibliolekslekniskasom ekonomiska skäl för alt den retrospektiva tidningsfilmningen förläggs lill storstockholmsområdel. Den kontinueriigafilmningen kan, enligt kommittén, med beaktande av transportkostnader före filmningen,lika gärna föriäggas lill som till . Avgörande förkommitténs bedömning av värden kontinuerliga filmningen bör föriäggas har varitatt en splittring av verksamheten mellan skilda orter leder tillkommunikationsproblem av biblioteksteknisk art samt orationella lösningar, somfår merkostnader till följd. Efter ingående överväganden har kommittén funnitatt även den kontinueriiga filmningen bör förläggas till storstockholmsområdel. 3.1.7Leveransskyldighet, upphovsrätt och tryckfrihetsrätt Kommitténföreslår att av vaoe tidning som ulgör tryckt skrift och som har framställtsoch utgivits i skall den som trycker tidningen lämna Prop.1977/78:114 67 ett exemplar (filmningsexemplar) till KB. Detla exemplarska bilda underlag för filmning och därefter utgöra nationalexemplar. Den tidigare skyldigheten att leverera tidningar lillbibliotek skulle ersättas av skyldigheten atl lämna filmningsexemplar till KB.På grund av vissa speciella svårigheter, såsom önskemål om tätare leveranser avtidningsexemplar och behovet att den leveransskyldige bevarar och ev,lämnar nytt exemplar av tidning, bör enligt kommittén bestämmelserna om avlämnandeav tidningar till KB brytas ut från lagen om skyldighet att avlämna biblioteksexemplar.Dessa bestämmelser måste med hänsyn till grundlagsföreskrifter intas i en lag.Denna lag föreslås få samma uppbyggnad som lagen om biblioteksexemplar. Kommittén har funnit att nuvarande lagstiftning inlebehöver ändras för att mikrofilmningen av dagspress ska bli möjlig. Kommitténanser vidare att nuvarande bestämmelser om möjligheten att utnyttja upphovsrättsligtskyddat material är tillräckliga även för det mikrofilmade tidningsmaterialet. Kommittén har kommit fram till att upptagningen pämikrofilm är att anse som handlingar i tryckfrihetsförordningens mening ochatt alltså offentlighetsprincipen skall tillämpas i den mån de upprättats aveller getts in till myndighet. Från tryckfrihetsförordningens regler om allmännahandlingars offentlighet görs emellertid undantag för bl.a. material somöverlämnats till arkiv eller bibliotek. Kommittén finner det uppenbart attfilmningsexemplaren bör behandlas lika med biblioteksexemplaren och såledesinte omfattas av bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet. Härigenomkan enligt kommittén utlämnandet av nationalexemplaret och mikrofilmadeexemplar styras av administrativa föreskrifter. Med utgångspunkt i sin första rapport tar TFK i sin andrarapport upp frågor rörande filmning, arkivering och läsning av den mikrofilmadedagspressen. Beträffande filmningen och behandlingen av film hänvisar TFKtill de förslag och rekommendationer som dataarkiveringskommittén (U 1968: 48 DAK)lägger fram i sitt tredje betänkande. Kommittén, som samrått med DAK i dessa frågor, finner detvara en uppgift för den föreslagna svenska tidningsavdelningen (STA) vid KB attbevaka pågående standardarbete avseende mikrofilm. Kommittén utgår dessutomifrån att STA beaktar de beslut och rekommendationer som blir följden av DAK:sförslag rörande behandling av mikrofilm. Sedan nationalexemplaret efter filmning arkiverats, bör enliglkommittén dubblettmaterial i de fyra berörda biblioteken så snart som möjligtgallras, ut. Biblioteken bör erhålla fullständiga kopieringar av det kontinueriigtoch retrospektivt filmade materialet med hänsyn bl.a. tillgallrings-förfarandet. TFK föreslår alt det centrala ledningsorganet vid KB -STA Prop.1977/78:114 68 - erhåller två fullständiga omgångar positiva kopior, avvilka en för fortsatt kopiering och en för utlåning, främst intemrbant tillbibliotek och andra institutioner. Kommittén föreslår vidare attuniversitetsbiblioteken i , och bör ges tillgång tillkopieomgångar av den kontinuerliga filmningen. Det filmade materialet av löpande tidningsutgåvor börenligtkommittén arkiveras som nationalexemplar. Som tidigare nämnts levereras förnärvarande exemplar av svenska dagstidningar till vart och ett av KB samt universitetsbibliotekeni , och , Om endast en fullständig omgång dagstidningarskall bevaras i original för framtiden bör det enligl kommittén prövas ombefintligt tidningsbestånd vid något av nämnda bibliotek kan utpekas som nationalexemplar.Frågan har därför prövats mot bakgrund av organisatoriska och lokalmässigaförhållanden. Därvid har kommittén funnit atl KB bör utses till det biblioteksom skall förvara nationalexemplaret och att detta bör arkiveras i statensbiblioteksdepå i . Det tidningsbestånd som hör lill KB bör utgöra grundför nationalexemplaret. I samband med detta förslag anger kommittén hurkomplettering av nämnda exemplar bör ske. Den retrospektiva filmningen av ännu ofilmadetidningsbestånd kan enligt kommittén väntas la åtskilliga år i anspråk. Detlapåverkar takten i gallringen och därmed friställandet av magasinslokaler vidberörda bibliotek. Kommittén lämnar vissa rekommendationer och förslag om hur utgallringenbör ske. Tidningsmaterialet är därvid dock av så ringaomfattning, att det icke bör innefattas i gallringsförslagel, anser kommittén.Den förutsätter vidare att närmare föreskrifter i fråga om gallringen meddelasav den myndighet som regeringen bestämmer. Filmoriginalet bör enligt kommittén förvaras iriksarkivets underjordiska magasin. Beträffande förvaringsförhållanden försåväl filmoriginal som nationalexemplar av tidningar hänvisar kommittén till dataarkiveringskommitténsundersökningar. I fråga om läsmiljö och läsutrustning redovisar kommitténen rad önskemål. En handdriven läsapparat tillverkad i har anpassatstill kommitténs krav och senare levererats lill en rad bibliotek ochinstitutioner. De löpande kostnaderna för genomförande av kommitténsförslag i de båda rapporterna kan för den närmaste uppskattastill sammanlagt ca 3,8 milj. kr. enligt löne- och prisläge.Härtill kommer vissa engångskostnader. Kommitténlägger även fram förslag till författningsreglering rörande filmningensgenomförande, urval av nationalexemplar och utgallring. förslag, som framlagts i denförsta rapporten, har fåll ett positivt mottagande i remissytlrandena. Prop.1977/78:114 69 tillfredsställelsf att mikrofllmning av hela den svenskadagspressen synes förestående. Flertalet remissinstanser biträder kommitténsförslag att den kontinueriiga filmningen ges prioritet. Statskontoret,() och Pressens saniarbelsnåmnd finner detändamålsenligt att resp, tidningstryckeri skall handha den dagligautsorteringen av det material som skall filmas. Denna uppfattning framförs ävenav , som dock anser att kontrollmöjligheten inte är helttillfredsställande från forskningssynpunkt. Forskningsbihlioteksrådei (FBR)anser att garantier saknas för att lidningsfilmningen kommer att omfattasamtliga unika sidor. Flera remissinstanser understryker vikten av att ytterstaomsorg ägnas åt problemet med framtagning av tidningssidor. Den av kommittén föreslagna omfattningen av denkontinuerliga filmningen - samtliga unika sidor jämte första editionen av slorstadspress-tillstyrks av dem som yttrat sig i denna fråga, bl. a. RRV och FBR. Statskontorettillstyrker en filmning av nämnd omfattning under fömtsättning av atttidningsföretagen svarar för framtagning av de unika sidorna. Med hänsyn till del äldre lidningsmaterialets sprödhet ochstarka förslitning framhålles bl.a. från , FBR ochuniversitetsbiblioteken i och att den retrospektiva filmningen börfullföljas så snabbt som resursema medger. Kommitténs förslag att en särskild enhet för mikrofilmningav tidningar inrättas vid kungl. tillstyrkes av statskontoret, RRV,, kungl. (KB), aUmänna biblioteksförening (SAB)och . Förslaget avslyrkes av FBR och universiieisbiblioiekeiI , vilka anser att det administrativa och organisatoriska ansvaret förtidningsfilmningen bör tillkomma det planerade centrala ledningsorganet för devetenskapliga biblioteken, bl. a. med hänsyn till atl tidningsfilmningen är enfråga som berör samtliga vetenskapliga bibliotek. Flera remissinstanser tar upp frågan om fortsatt förvaringav tidningar i original. Enligt direktiven till organisationskommittén bör normaltett exemplar av varie tidning bevaras. FBR framhåller att om endast ett exemplarbevaras i original för framtiden, detta måste förvaras under så betryggandeomständigheter alt det endast i undantagsfall blir åtkomligt för forskningen.Rådet förordar därför alt två kompletta sviter originaltidningar bevaras,varav den ena under högt ställda arkiveringskrav. Den andra sviten bör ställas lillforskningens förfogande i de fall då mikrofilm ej är tillräcklig för uppgiftensgenomförande. 1 sak likartade synpunkter förs fram av siatens humanistiskaforskningsråd, universitetsbiblioteken i , , och , historisk-filosofiskasektionen vid universiteiei i och SAB. Statskontoret tillstyrker kommitténs förslag att föriäggasjälva filmningen externt. Därvid bör, enligt statskontoret, filmningenbeställas hos företag (motsv.) som redan bedriver likartad verksamhet och somkan förutsättas ha erfarenhetsmässig bakgrund för denna verksamhet.Riksarkivet, 1977/78:114 70 FBR och universheisbihlioiekei i anser att kommitténredovisat övertygande skäl för en föriäggning av filmningsverksamheten lillstorstockholmsområdet. för skyddat arbete framhåller isitt yttrande, att oavsett till vilken ort filmningsarbetet lokaliseras, iförsta hand arbetsvården bör tillfrågas om sina möjligheter att åtaga sigfilmningsarbetet. RRV anser alt hänsyn bör tas till transportkostnader vid prövningav anbud. Med hänsyn till att fåttvidkännas vissa sysselsättningsproblem förordar ochlänsarbetsnämnden i län, läns landsting samt kommun atthela den med tidningsfilmningen förenade verksamheten - administration,filmning, arkivering, m. m. - förläggs till . Själva filmningen bördärvid, framhålls det, bedrivas i regi i anslutning till dess arbetsvårdandeverksam\\tt. anser att objektet lokaliseringsmässigtkan bli av största värde för regionen och förordar därför en förläggning tillKalmar. Kommitténs förslag angående filmning, arkivering ochläsning av dagspressen har också fått ett positivt mottagande av flertaletremissinstanser. Statskontoret tillstyrker kommitténs förslag tillgenomförande av den kontinuerliga och retrospektiva filmningen. Däremotifrågasätter statskontoret kommitléns förslag om komplettering med kopior avdet befintliga filmbeståndet. Kommittén föreslår här en kostnadsram på ca 10milj. kr., motsvarande ca 0,7 milj. kr. Föreett beslut om ell så omfattande kompletteringsprogram bör enligt statskontoretutredningen fördjupas pä några punkter. Enligt statskontorets mening måstevissa delar av redan filmade tidningar under alla omständigheter filmas om ochomfilmning i större skala än kommittén förutsatt kan vara ett alternativ lillkomplettering av kopiebeståndet. Omfilmning förefaller, till ungefär sammakostnad som kompletteringen, kunna ge fler brukskopior, högre arkivkvalitetoch en enklare administrativ hantering, hävdar statskontoret. Till dess en planför omfilmning framlagts bör ytterligare kopior anskaffas endast då det äroundgängligen nödvändigt med hänsyn till biblioteksservicen, anserstatskontoret, som tills vidare kan se som en tänkbar åtgärd all endastkomplettera tidningsavdelningens kopiebeslånd. Även RRV tillstyrker i huvudsak kommitléns förslag. RRVvänder sig dock mot förslaget att den föreslagna tidningsavdelningen vid KBskulle få disponera två fullständiga kopieomgångar av redan filmat material.Enligt RRV torde det av ekonomiska skäl vara tillräckligt med en omgång positivakopior av befintligt lidningsmaterial med hänsyn till att fyra fullständigasviter kommer att därutöver finnas tillgängliga. Även universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) tillstyrkerför sin del i alll väsendigt tidningsfilmningskommitténs förslag. UHÄ anser ilikhet med FBR dock alt även universitetsbiblioteken i och börfå kopior av det retrospektivt filmade materialet. Prop.1977/78:114 71 sex högskoleregioner kopior av mikrofilmen. Universiteteni , och samt SAB hävdar att resp. bibliotek bör fåkopior även av det retrospektivt filmade materialet. UHÄ delar även universitetetsi uppfattning att uppgiften att utfärda föreskrifter om utgallring medfördel kan åvila det blivande centrala ledningsorganet för de vetenskapligabiblioteken. ansluter sig allmänt sett till kommitlénsförslag och finner det riktigt att nationalexemplaret på papper och det vilandefilmnegativet av säkerhetsskäl förvaras på olika håll. Vid den filmning som kontinuerligt bedrivs förstörsdet uppskurna och filmade exemplaret sedan filmen kontrollerals och nödvändig omfilmningskett. ifrågasätter om inte så bör ske också i fortsättningen.Enligt borde två exemplar kunna tagas ut och granskas utan störreextrakostnader. Det ena skares och filmas, det andra - kompletterat medändringsblad m. m. - bevaras som nationalexemplar. Detta borde enligtriksarkivet genom ett sådant förfarande få ökad hållbarhet. KB vill också i likhet med humanistisk-samhällsvelenskapligaforskningsrådet och SAB att två exemplar i original bör kunna tagas ut, dockför att båda bevaras - efter det alt det ena mikrofilmats. KB föreslår dettamed hänsyn till dels säkerheten, dels önskvärdheten av att servicen underlättasför de nyttjare som av skilda skäl inte kan använda mikrofilm. konstaterar att realiserande avkommitténs förslag förutsätter en ytterligare utbyggnad i , Del finnsgoda utbyggnadsmöjligheter i anslutning till de befintliga lokalerna,konstaterar . bedömer att en ytterligareetapp kan färdigställas efter beslut. Vad gälleromfattningen av de lokaler som kan friställas i samband med att en gallringgenomförs ulgår ifrån all denna är beroende av takten igallringen i förhållande lill ackvisitionen av annan litteratur och av debefintliga lokalernas kvalitet. Vad avser förvaringen av filmoriginalet harbyggnadsstyrelsen i sitt yttrande över betänkandet (SOU 1976: 68) Modernaarkivmedier bl. a. anfört att nuvarande resurser för atl förvara ADB-malerialär begränsade, men atl planering pågår i samråd mellan ochbyggnadsstyrelsen för en utbyggnad av bergrum, där även band och filmmaterialkan förvaras. Byggnadsstyrelsenbedömer det slutligen sannolikt atl förvaring av fullständiga kopieomgångar avdet filmade materialet i universitetsbiblioteken i och m.fl. kankomma att ställa krav på lokalmässiga omdispositioner och ombyggnader ibefintliga lokaler, vars omfattning får prövas från fall till fall. och högskolor kommenterar endast de delar av kommitténsförslag som berör nämndens verksamhet och ansluter sig härvid till kommitlénsförslag. 1977/78:114 '- Nämnden kan konstatera att förslaget om Bålstadepån somförvaringsplats för nationalexemplaret av tidningar väl låter sig kombinerasmed förslaget - som är under utredning inom nämnden atl successivt bygga utbiblioteksdepån i till en riksdepå för litteratur. En mera allsidigdepåservice kommer därigenom att kunna lämnas bibliotekskunderna ochförutsättningarna för att uppnå en tillfredsställande servicegrad och bemanningvid depån ökar, konstaterar nämnden. Nämnden tillstyrker även kommitténs förslag att förvaraoriginalexemplaret av negalivfilmer av tidningarna i arkivlokaleri . Det härigenom uppkomna lokalbehovet bör sålunda beaktas vid denframtida utbyggnaden av de underjordiska magasinslokalerna vid . Nämnden har heller inget att erinra mot kommitténssynpunkter och förslag beträffande läsmiljö och läsutrustning m. m. vidstudium av mikrofilmade tidningar. Det bör ankomma på LUP-kommittéerna all idel löpande lokal- och utrustningsprogramarbetet beakta behovet av lokaler ochutrustning - bl.a. läsapparater - för lidningsfilmsludier vid universilels-ochhögskolebiblioteken, hävdar nämnden. Det underlag för denna planering som tidningsfilmningskommitténgivit i rapporten bör kunna tjäna som vägledning för kommittéerna i dettaarbete, anser nämnden. 4 Internationellt system för tidskriftsregistrering(ISOS) antog det s. k. UNISlST-programmet, somnumera är en del av s.k. General . harutsett siatens råd för vetenskaplig information och dokumentation till svensktkontaktorgan med programmet. Inom ramen för programmet har upprättats ett internationelltsystem för registrering av periodiska skrifter och serier, (). Syftet med systemet är att skapa ett pålitligt och heltäckanderegister för samtliga seriepublikationer. En central för systemet har upprättatsi . Förslag till statuter för centret har diskuterats vid internationellakonferenser där även svenska observatörer har deltagit. deltar redan i det praktiska arbetet. I oktober1974 anvisade regeringen första gången medel lill kungl. förintroduktion och drift i av systemet. har senare erbjudits att ansluta sig formellt tillcentret. Med anledning härav remitterades förslag lill statuter förcentret till berörda instanser. Samtiiga instanser tillstyrkte att Sverigeansluter sig. Några av instanserna hade dock förslag till ändringar istatuterna. Ändringar i den riktning förslagen gick har sedermera gjorts. Prop.1977/78:114 73 Mot bakgrund av utvecklingen inom informations- ochdokumentationsområdet tillkallades två utredningar med uppgift att seöver problem inom informationsområdet. Dessa utredningar var dels utredningen rörandeett centralt biblioleksorgan m.m., som antog namnet bihlioleks-och dokumentationssamverkanskommittén,BIDOK (U 1975:06), dels utredningen om organisation av verksamheten inomområdet teknisk och vetenskaplig information och dokumentation, som antognamnet (I 1975:04). I direktiven för de två utredningarnaföreskrevs att de skulle samråda. Utredningarna lade fram ett gemensamtbetänkande (SOU 1977:71) Vetenskaplig och teknisk informationsförsörining. 1 betänkandetbeskriver utredningarna bl. a. nuvarande struktur inom informationsområdet ochredogör för sina överväganden om förutsättningarna för och problemen inominformationsförsörjningen. Vidare lägger de fram ett gemensamt förslag om endelegation för informationsförsörining med planerings-och samordningsuppgifter. 1 betänkandet ingår också särskilda förslag från var ochen av utredningarna. BIDOK lägger fram förslag om kungl. (KB)framtida uppgifter och organisation samt redogör för sina överväganden ommöjligheterna till samverkan mellan folkbiliotek och forskningsbiliotek. SINFDOK-utredningentar upp vissa frågor rörande bl. a. industrins informationsbehov. Med tanke på vikten av att bedöma informations- ochdokumentationsfrågorna samlat finner jag det värdefullt alt utredningarnakunnat enas om ett gemensamt underiag för regeringens och riksdagensställningstaganden. Jag kommer i det följande att redogöra för utredningarnasförslag och mina ställningstaganden till dem. Jag vill från början betona attjag, i likhet med utredningarna, främst behandlar den vetenskapliga ochtekniska informations- och dokumentationsverksamheten. Jag har i dessa delar samråttmed statsrådet . I anslutning till BlDOK:s förslag om KB:s uppgifter ochorganisation kommer jag även att ta upp de förslag om mikrofllmning av svenskdagspress som tidningsfilmningskommittén (U 1973: 07) har lagt fram i sina tvårapporter (DsU 1975: 4 och 1976: 14) Dagspress på mikrofilm. Jag vill redan nu ange atl jag avser att i huvudsak följautredningarnas förslag om organisation för informations- ochdokumentationsområdet. Detta innebär bl. a. att jag vad gäller övergripandeuppgifter kommer atl föreslå en ansvarsfördelning mellan å ena sidan endelegation för informationsförsörining och å andra sidan ett nationalbibliotek. Utredningarna tar upp en rad frågor som i första hand börbedömas av 1977/78:114 74 de organ som har eller kommer att få ansvar förinformationsförsörjningen. Jag kommer därför inte alt lägga fram förslag idessa frågor utan överiämnar till vederbörande organ att ta ställning tillförslagen och använda dem som underlag för sin planering. Försammanhangets skull kommer jag atl beröra vissa frågor där det ankommer påregeringen alt besluta. 5.2 Informationsförsörjning 5.2.1 Utgångspunkter Utvecklingen har medfört att samhälletblivit alltmer beroende av information och dokumentation. Forsknings-ochutvecklingsarbete inom universiteten och högskolorna har ökat snabbt.Samtidigt och i samspel med tillväxten inom högskolan har forsknings- ochutvecklingsarbete fått ökad betydelse inom skilda sektorer av samhället. Enförutsättning för att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete är att man fårkännedom om vad som görs och har gjorts inom det aktuella området ochatt man får tillgång till och kan utnyttja resultat och idéer från andra håll.Även inom annan samhällsverksamhet ökar behovet av information ochdokumentation. Främst den växande forskningsverksamheten har i siginneburit atl också mängden av information ökat explosionsartat. Enligt olikaberäkningar fördubblas informationsmängden vart tionde till femtonde år. Dettaskulle innebära att det fram till harpublicerats lika mycket vetenskaplig och teknisk information som under all tiddessförinnan. Denna utveckling leder också till krav på att informationskall kunna förmedlas allt snabbare. Ofta riktas intresset mot arbete somfortfarande pågår. De traditionella formerna för informationsförmedling ärinte längre tillräckliga. Så har t. ex. rapporter och tidskrifter till en delersatt böcker. Tekniska hjälpmedel av olika art måste tillgripas och utnyttjasi allt större omfattning. Dalatekniken har här fått stor betydelse för lagringoch sökning av information.