prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — Efteranmodan av rådspresidiet har generaltullstyrelsen vidare delgetlmedlemsländerna en detaljerad redogörelse för de åtgärder som genomförts iSverige och i kampen mot den illegala narkotikahanteringen. Syftet har varitatt härigenom förstärka den internationella opinionen mot narkotikabrottslighetenoch animera medlemsländernas tullmyndigheter till intensifierade åigärder. Densvenska redogörelsen ledde till en enkät bland medlemsländerna rörandevidtagna åtgärder mot narkotikasmuggling m, m. Sedermera har inom CCCupprättats en särskild arbetsgrupp som sysslar enbart med lullbrollsfrågor.Gruppen har gett narkotikabrottsligheten hög prioritet i sitt arbele, 2.5Polisens och tullens beslagsstatistik Rikspolisstyrelsenoch generallullstyrelsen samlar in och sammanställer olika uppgifteromnarkolikabeslag. Uppgifter om det totala antalet beslag och om antalet beslagav cannabis finns redovisade fr, o, m. . Beslagssla-tistiken ulgör iförsta hand en arbetsstatislik som speglar arbetsinsatsens storlek ocheffektivitet och som kan ge underlag för styrning av resursfördelningen inomlandet. Som ett komplement lill andra dala ger beslagssta-lisliken enuppfattning om vilka medel som förekommer på marknaden och vilka medel som urkvantitativ synpunkt spelar den dominerande rollen. Mellan åren 1966 och 1970skedde en mycket markant ökning av det totala antalet beslag, från 359 beslagår 1966 till 2 920 beslag . Därefter var antalet i stort oförändrat framtill . Detta år skedde en viss ökning, och fr. o. m. kan noterasen ny uppåtgående trend. Ar 1977 noterades 4 368 beslag. Cannabis har under årenspelat den helt dominerande rollen i beslagsstatistiken. Alltsedan början av1970-talel har av beslagen innefattat cannabis, 1 ca 35 96 harcentralstimulantia (amfetaminer och fenmetraliner) ingått och i ca 3 %opiater(opium, morfin och heroin), LSD förekom i relativt många beslag under1970-talels början men är sällsynt. Denbeslagtagna mängden cannabis har under 1970-talel i runda tal legat Prop.1977/78:105 12 mellan200 och , med en topp på och en ny topp på ,I fråga om centralstimulantia dominerade fenmelralinerna under de första årenav 70-talet, med som mest , Fr, o. m, domineradescentralstimulantiabeslagen av amfetaminerna. beslaglogs ca 53 kgamfetaminer. Ocksåi opiatgruppen har olika medel dominerat under olika år. Fram lill och med år1971 gällde beslagen nästan enbart opium, med närmare som maximum år 1969.Mellan åren 1972 och 1974 dominerade morfinpreparaten med ca år 1974.Åren 1976 och 1977gällde beslagen framförallt heroin. Ar 1977 beslaglogs ca heroin vid 90 beslagslillfällen. Isamband med den intensifierade kampen mot narkotikabrottsligheten i slutet avår 1976 uttalade all det från effektivitetssynpunkt skullevara av värde om åtminstone inom en del län en viss åklare utsågs tillkontaktman med den regionala narkotikagruppen med uppgift bl. a. att svara föråklagarbeslul inom hela länet. Riksåklagaren har meddelat sådanregional behörighet för åklagare i sju län. Behörigheten för narkotikaåklagarenär oinskränkt när det gäller beslut alt inleda förundersökningar genom denregionala polisiära narkotikaenheten. För att åklagaren skall få väcka åtal inarkotikamål som inte har anknytning lill del egna distriktet fordras atl länsåkkgarenhar överiämnat målet till åklagaren efter samråd med berörda lokalaåklagarmyndigheter. Riksåklagarenhar anordnat en serie veckolånganarkor.ikakurser. Sammanlagt har 280 åklagare och 188 domare deltagit i dessa kuirser. Sedan1950-talet sänder domstolarna in kopior till av sådana domaroch strafförelägganden som gäller olaga befattning med narkotika. Antalet domaroch godkända strafförelägganden avseende olaga befattning med narkotika (såvälenbart narkotikabrott som narkotikabrott jämte annan brottslighet) har varitganska under 1970-talel och legal omkring 2 500 . Närmare90 % av alla dömda är män. Åldersgrupperna 18-24 årdominerar starkt. Ar 1969tillhörde 68 96 denna ålderskategori och 58 96. Andelen utlänningar harlegal mellan 10 och 15 96. Av narkotikabrotten gällde enbartinnehav. Innehav och innehav i kombination med överlåtelse/saluhållande svararför mellan 70 och 80 96. Ofta ingår även andra brott i domarna, framför alllförmögenhetsbrott. förekom sålunda förmögenhelsbroll i 63 96 av deaktuella domarna. I 5 96 av dem ingick våldsbrott. Ar1965 fälldes ca 75 96 av alla domar i narkotikamål i de tre storstadsområdena,, och . var andelen 56 96 och 34 96. Prop.1977/78:105 13 Kriminalvårdensanstalter har sedan mitten av 1960-talel fält la emot narkotikamissbrukare iallt större utsträckning. dominerade missbruket av centralstimulerandemedel och cannabis helt. har opiaimissbmket tilltagit med missbrukav morfinbas och på den senaste liden heroin. Det faktiska antalet missbrukareinom kriminalvården går inle alt fastställa med säkerhet. Olika försök att fä enuppfattning om antalet missbrukare bland klientelet har gjorts. Sedan år 1966sker en beräkning av andelen missbrukare inom samtliga anstalter ochfrivårdsdisi-rikt. Dessa visar en genomsnittlig ökning från 9 till 34 96 påanstalterna och från 3 lill inom frivården. Siffrorna grundas påsubjektiva uppskattningar och är inle exakta men ger en bild av tendensen iutvecklingen. Under1970-talet har vissa åtgärder vidtagits inom kriminalvården för atl komma tillrätta med det ökande narkotikamissbruket. Således inrättades under budgetåret1970/71 en tjänst som överinspektör för hälso- och sjukvården med hänsyn tillbehovet av anvisningar för behandling av narkotikamissbrukare. Pågrundval av förslag i förarbetena till kriminalvårdsreform inrättadesunder behandlingsteam för narkotikamissbrukare i ,och . Teamen består av överiäkare, psykolog, kurator ochsköterska. Till frivårdsdistriklet i har knutits en överläkare och ensköterska, i de tre storstadsområdena skall i samverkan medlokala sjukvårdsorgan leda behandlingen av de narkomaner som är omhändertagnainom frivård, anslalisvård och på häkten. Hösten1976 påbörjades viss försöksverksamhet med en särskild narkomanvårdsavdelningvid riksanstallen . De erfarenheter som vunnits där har i viss månlegat till grund för uppläggningen av del s, k. , genomvilket en frivillig och drogfri behandlingskedja vid tre kriminalvårdsenhelerhar tillskapats. harvidare kriminalvården erhållit medel för konsultation av psykiatrisk expertisvid frivårdsdistriklen. För /78 har för detta ändamål anslagits2,2 milj, kr. Omkring 40 frivårdsdis-trikl av totalt 62 har f n, tillgång lillpsykiatrisk konsult. I 13 frivårdsdistrikl finns vidare sköterskeljänsierinrättade. De pyskiatriska konsulterna oc'.i sköterskorna ägnar större delen avsin arbetstid åt behandling av narkotikamissbrukare inom frivårdsklientelet. Under1970-ialei har olika undersökningar genomförts som lill en del belysernarkotikamissbrukets omfattning och utveckling. De har genomgående avsettbegränsade befolkningsgrupper - främst olika ungdomsgrupper. 1977/78:105 14 Skolöverstyrelsenselevundersökningar, undersökningar av inskrivningsskyldiga pojkar ochundersökningar inom kriminalvården hör lill de mest omfattande. Fleraav undersökningarna genomförs åriigen av berörda centrala myndigheter.Kostnaderna för vissa av dessa undersökningar täcks med medel frånbrottsförebyggande rådet. För innevarande budgetår har rådet beräknat 750 000kr, för detta ändamål. Fråganom narkotikamissbrukets omfattning behandlades av /77 årsriksmöte, I socialutskoUels betänkande (SoU 1976/77:11, rskr 1976/77:33) övermotioner om vissa alkohol- och narkotikafrägor m, m, framhöll utskottet allnågon mer omfattande kartläggning av narkotikamissbruket inle har gjorts undersenare tid. För all man skall fä en bild av den totala missbrukssituationenkrävs därför enligt utskottet en övergripande kartläggning av missbruketsutbredning, tillkalladedärför chefen för efler regeringens bemyndigande ensärskild utredare för att genomföra en kartläggning av narkotikamissbruketsomfauning. Utredaren lämnade en rapport om olika tidigaregenomförda undersökningar m. m. (Ds S 1977:8) Undersökningar av narkotikavanor.1 rapporten konstateras atl de undersökningar som genomförs mer regelbundetger en tillräcklig bild a v utvecklingen av det experimentella bruket ocherfarenheterna av narkotika i vissa åldersgrupper De redovisadeundersökningarna fängar däremot inte med någon större grad av säkerhet in detaktuella lunga missbruket. F. n. planeras därför en undersökning som kan ge enmer preciserad bild av detta missbruk. Denna undersökning beräknas bligenomförd . finns som tidigare nämnts en narkotikagrupp som bl.a. följer utvecklingen på narkolikaområdet. 1 gruppen ges vid varje sammanträderedovisningar för hur narkotikasituationen bedöms av de i gruppenrepresenterade myndigheterna. Till gruppen rapporteras också resultaten av deundersökningar som vissa myndigheter regelbundet genomför. Den sammantagnabilden av dessa uppgifter kan sammanfattas på följande sätt. Det mest utbreddapreparatet har under en följd av år varit cannabis. Missbruk av cannabis synesförekomma över hela landet. Myndigheternas frekvensundersökningar lyder på altandelen ungdomar som prövat narkotika - i första hand cannabis -är lägre nu änden var . Undersökningarna visar också alt flertalet avdem som har använt cannabis slutar efler alt ha prövat medlet en eller någragånger. Även i den mindre grupp ungdomar :;om har använt narkotika ett flertalgånger är cannabis det dominerande preparatet. Omfattningen a v det s. k.lunga missbruket - i första hand injeklionsmiss-brukel - är svår alt bedöma.Särskilt svårt är det att bedöma missbrukels omfattning i storstadsområdena.Sedan 1960-talets mitt har del tyngre narkotikamissbruket dominerats avcentralstimulerande medel. Prop.1911/18:105 15 personersom injicerar centralstimulantia anses inte ha ökat . Däremothar användningen av opiater ökal. Av opiaterna förekom under 1970-talets börjanmorfinbas medan det närbesläktade heroinet började få större spridning åren1974-1976, Framför allt tycks en kraftig ökning ha skett avhandeln med heroin och av heroinmissbruket. Delta missbruk är liksom övrigaformer av tungt missbruk i huvudsak koncentrerat till storstadsområdena, LSD,som hade en oroväckande stor spridning, har under desenaste åren förekommit i obetydlig omfattning. Kokainmissbruk har inle någonpåtaglig spridning i . Vissa tecken tyder dock på att det förekommer ettbegränsat kokainmissbmk och att det finns risk för att detta kan öka.Missbrukssituationen belyses ytterligare i ledningsgruppens rapport. 2.9Värd och behandling av narkotikamissbrukare 1968:7 med förslag lill narkotikastrafflag m. m. framhöll chefen försocialdepartementet aU vård och behandling av narkotikamissbrukare är ellmedicinskl-sociall problemkomplex. Del är därför nödvändigt alt samordna demedicinska och sociala åigärder som behövs för att en avvänjning ochåteranpassning av missbrukarna till samhället skall kunna ske. Han erinrade omatt ansvaret för den medicinska vården enligt sjukvårdslagen vilar på landstingoch landstingsfria städer, medan ansvaret för den sociala delen avvårdprogrammet vilar på primärkommunerna i egenskap av huvudmän försocialvården. Staten borde emellertid medverka med visst ekonomiskt stöd för aUfrämja en snabb utveckling av vårdinsatserna. För att helt lyckas medbehandlingen av den narkoman, hos vilken missbruket är ett symtom bland andrapå en psykisk störning eller en allmän social missanpassning, måste man intebara ge behandling för att bota missbruket utan även försöka komma lill rättamed orsakerna till störningen eller missanpassningen. Härför krävs ensamordning av samhällets resurser Departementschefenanslöt sig lill narkomanvårdskommiiléns uppfattning att vårdorganisationenborde omfatta uppsökande verksamhet, öppen och sluten vård samt eftervård inombefintlig social- och sjukvårdsorganisation. Han fann dock aU resurserna inlevar tillräckliga för alt ge effektiv vård till narkotikamissbrukare. Denuppsökande verksamheten var otillräckligt utbyggd. Möjligheterna atl erhållasjukhusvård och medicinsk behandling i öppen vård var begränsade. Tillgången påresurser för en fortsatl behandling och rehabilitering efler den medicinskavården var alltför knapp. Departementschefen förordade att vårdorganisationenskulle förstärkas med särskilda behandlingshem, som jämsides med fortsatlbehandling skulle fungera som en sluss tillbaka till samhället. Staten bordegenom vissa bidrag stimulera till att sådana hem inrättades. För att förslärkaden öppna vården i Prop.1977/78:105 16 Stockholmborde Mariapolikliniken för unga alkoholmissbrukare kompletteras med envårdcentral för unga narkotikamissbrukare. framhöll (SU 1968:37) att utskottet inte hade något att erinra motden principiella uppläggningen av vårdorganisationen. Enligt utskottets meningborde den således anordnas inom ramen för den befintliga social- ochsjukvårdsorganisationen och med den ansvarsfördelning som i övrigt gäller.Lllskoltel framhöll vidare att de av departementschefen förordade behandlings-och inackorderingshemmen utgjorde viktiga inslag i eftervården, som bordefrämjas genom anslag av statsmedel. beslutade i enlighet medutskottets förslag (rskr 1968:98). 2.9.2Statsbidragens utformning m. m. 1statsverkspropositionen för /69 (prop. 7) föreslogdepartementschefen att statsbidrag skulle utgå bl. a. lill driften av envårdcentral i för unga narkotikamissbrukare. Vidare föreslogs bidragtill anordnande och drift av särskilda behandlingshem för narkotikamissbmkarei huvudsak enligt gällande principer för inackorderingshem inomnykterhetsvården. Slutligen föreslogs sammanlagt , för bidrag tillorganisationer förstod och hjälp åt läkemedelsmissbrukare samt lillkonvalescentvård för sådana missbrukare. beslöt i enlighet medförslagen (SU 1968:5, rskr 1968:5). De nämnda bidragen skulle ulgå och betalasul från anslagen till nykterhelsvården med början / 69. Statsbidragentill driften av behandlingshem och inackorderingshem fastställdes till beloppmotsvarande högst 75 96 av de slyrkta nettokostnaderna. För /71angavs atl bidraget inte fick överstiga . per plats och år. Dettabelopp har senare successivt höjts och utgör innevarande budgetår 47 000 kr.Bidragen lill anordnande av behandlingshem har höjts från . Inomsocialstyrelsens nykterhelsvårdsbyrå inrättades en särskild sektion förhandläggning av narkotikafrågor. Särskilda medel har senare tillförts för attmöjliggöra kraftiga resursförstärkningar, 1 prop, 1972:67 medförslag till vissa åtgärder mot narkotikamissbruket m, m, angav föredragandestatsrådet alt det sammanlagt fanns ett hundratal platser på behandlings- ochinackorderingshem. Föredraganden framhöll all statsbidrag funnits tillgängligaför anordnande av ett väsentligt större antal platser, fannssammanlagt 182 slalsbidragsberältigade platser i behandlingshem förnarkotikamissbrukare. Därtill fanns ytteriigare ca 60 platser av liknandekaraktär som finansieras utan detta bidrag. Statsbidrag har beräknats förinrättande och drift av ett större antal platser. Bidraget till öppenvård avnarkotikamissbrukare var först begränsat till och beräknades fill ca150 , för /69, Efter hand har verksamheten medvårdcentraler byggts ul, i första hand i de större Prop.1977/78:105 17 städerna,var antalet statsbidragsberättigade vårdcentraler 17 och detberäknade bidragsbeloppet för /78 är 10 milj, kr, Inyssnämnda prop, 1972:67 framhöll föredraganden vidare alt del både blandkommuner och ideella organisationer tagils en rad initiativ för att bereda bl.a, narkotikamissbrukare vård under former som delvis skiljer sig från dentraditionella institutionsvården. Han förordade all ett belopp på 300 000 kr.ställdes till förfogande för stöd av olika försök med nyavård- och behandlingsformer för narkotikamissbrukare. Stödet tillorganisationer och till försöksverksamhet har därefter successivt /78 har alt fördela 2,1 milj, kr, lill sammanslutningarför slöd och hjälp åt läkemedelsmissbrukare och liknande sammanslutningar.Vidare fördelas 3,1 milj, kr, till kommuner och nämnda sammanslutningar ochandra organisationer som ägnar sig åt alkohol- eller narkotikaskadade. Tilllänkverksamhet inom alkoholområdet utgår 2,8 milj, kr, 1anslutning till prop, 1973:115 med förslag till åtgärder för au bekämpabrottsligheten och förbättra den allmänna ordningen ställdes 4 milj, kr, tillsocialstyrelsens förfogande för ersättning till kommuner - inkl, ökadekostnader hos styrelsen - för försök med viss social jourverksamhet /74, Föratt främja ett ökal utnyttjande av familjevård anslogsdessutom 1,8 milj, kr. Anslagettill försöksverksamheten med social jour upphörde med utgången av ,Verksamheten har utvärderats och erfarenheterna ger vägledning beträffandeorganisation och omfattning av social jour i kommuner av olika storlek, I defiesta kommuner som deltog i försöken har den sociala jourverksamhetenfortsättningsvis inordnats i kommunens reguljära verksamhet. Bidragetlill familjevård utgår f n, med , per vårddag och plats. För ändamåletberäknas för innevarande budgetår 2 milj, kr. Statsbidragutgår till sådana driftkostnader som föranleds av att narkotikamissbrukarevistas på enskilda vårdanstalter och på inackorderingshem föralkoholmissbrukare. Vidare utgår bidrag till kostnader för vård av narkotikamissbrukarepå alkoholpolikliniker, 1 syfte att fa till stånd en försöksverksamhet vidnytillkommande alkoholpolikliniker, som innebär att dessa används flexibelt förinsatser inom både nykterhets- och narkomanvården, har för innevarande budgetårberäknats ett bidrag till försöksverksamhet. Bidraget ulgör 1,5 milj, kr, ochavses utgå enligt gällande bestämmelser för vårdcentraler förnarkotikamissbrukare. 2.9.3S/uien vård av narkotikamissbrukare Slutenvård av narkotikamissbrukare ges i allmänhet på psykiatriska kliniker, i vissutsträckning vid särskilda kliniker eller avdelningar för 2 1977/78. 1977/78:105 18 Plalsantalet vid sådana kliniker och avdelningar är f n.omkring 470 i hela landet. Vidare vårdas narkotikamissbrukare som inle harfyllt vid ungdomsvårdsskolor, barn- och ungdomshem samt barn- ochungdomspsykiatriska kliniker. Ungdomsvårdsskolornasuppgift ar all ge vård, fostran och utbildning åt barn och ungdomar som på grundav sociala störningar bedöms vara i behov av den behandling som kan ges viddessa skolor. F. n, finns 18 ungdomsvårdsskolor med sammanlagt ca 510 platser.Fem av skolorna har varit särskilt inriktade på vård av narkotikamissbrukare.För alt vården inte skall behöva förläggas alltför långt från hemortenutnyttjas nu alla skolorna för vård av narkotikamissbrukare. Den 31 december1976 varanlalet elever 823, varav 438 inom skola och 385 utom skola, dvs, iöppna vårdformer. redovisas flera orsaker till intagningen för sammaelev. En vanlig orsak är missbruk av alkohol eller narkotika. Narkotikamissbrukharangens som en intagningsorsak beträffande 23 96 av pojkarna och avflickorna. Försöksverksamhet med frivillig vård - även förs. k, överåriga elever- pågår vid 13 ungdomsvårdsskolor. Fråganom möjligheterna alt bereda narkotikamissbrukare vård mot deras vilja har varitlivligt diskuterad alltsedan narkotikaproblemet aktualiserades i mitten av1960-lalet, Narkomanvårdskommiltén framhöll att tendensen inom modernpsykiatrisk sjukvård är klart till förmån för frivillig vård. Om patientensamverkar med läkaren ger delta en bättre prognos i det enskilda fallel. Mångafall finns dock då man med tvång måste omhänderta och kvarhålla patienten såvälunder avgiftning som därefter alt man genom en aktiv terapikan få möjlighet alt bygga upp individens motståndskraft. Enligt kommittén gerlagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV)tillräckliga möjligheter atl på sjukhus med tvång inta och kvarhålla sådanamissbrukare för vilka vård på sjukhus är oundgängligen påkallad. Kommitténframhöll atl lagen givelvis är tillämplig även på barnavårds- ochnykterheisklientelet. Möjlighet finns emellertid att även jämlikt barnavårdslageningripa beträffande ungdom som missbrukar narkotiska medel. Socialulredningenhar överlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1977:40) Socialtjänst ochsocialförsäkringstiUägg, Utredningen föreslär alt de nuvarande tre centralalagarna på socialvårdsområdet, socialhjälpslagen, nykterhelsvårdslagen ochbarnavårdslagen, ersätts av en lag - socialtjänstlagen. Vidare föreslås bl. a.en lag med särskilda bestämmelser om vård av underårig. En särskild arbetsgrupphar tillsatts inom med uppgift alt redovisa ettbeslutsunderiag för regeringen i frågor om vård utan den enskildes samtyckeinom socialvård och sjukvård m. m. Bakgrunden till arbetsgruppens tillkomst äratt regeringen kommer alt få ta ställning till förslag från tre olikautredningar i frågor som har samband med varandra. Förutom socialutredningensförslag föreligger förslag (redo- Prop.1977/78:105 19 visar1977:14) om viss översyn av LSPV. Dessutom har utredning om behandlingav psykiskt avvikande i belänkandet (SOU 1977:23) Psykiskt stördalagöverträdare redovisat vissa förslag till ändring i LSPV, Arbetsgruppenberäknas kunna slutföra sitt arbete , De frågor som gällerändrat huvudmannaskap för institutionsvården inom barna- och ungdomsvården samtnykterhetsvården är f n, föremål för förhandlingar mellan staten ochhuvudmännen för sjukvården och socialvården. Den försöksverksamhet inomKristianstads och som avser att ge praktiska erfarenheter bl. a.när det gäller samordningen av vård- och behandlingsresurser hos olika huvudmänavses bli slutförda under /79. Förebyggandeåtgärder hör lill de viktigaste insatserna mot alla former av missbruk. Deflesta kommuner ägnar stor uppmärksamhet ål dessa frågor, ofta i samarbete medideella organisationer. Inom flera kommuner och landsting finns särskildaenheter för barn- och ungdomsvård. Tillförsöksverksamhet med fritidsaktiviteter för barn och ungdom lämnas betydandebidrag från allmänna arvsfonden. Regeringen har även anvisat medel ur allmännaarvsfonden för vissa försök med särskilda insatser för ungdomar med socialaproblem. Enligtriksdagens beslut med anledning av propositionen (prop, 1976/ 77:108, SkU1976/77:40, rskr 231) om alkoholpolitiken ställs fr, o, m, innevarande år ökaderesurser lill förfogande för förebyggande åtgärder ochupplysningsverksamhet och för försöksverksamhet inom fritidsområdet medinriktning på människor som är särskilt utsatta för risken alt hamna i alkohol-eller narkotikamissbruk, 2.10Arbetsmarknadsåtgärder som medel i kampen mot missbruk Arbetsmarknadspolitikensyftar till arbete åt alla. För att förverkliga detta behövs särskilda insatserför arbetshandikappade och andra med svag ställning på arbetsmarknaden. Dennuvarande ringa efterfrågan på arbetskraft har medfört behov av en kraftigförstärkning av dessa insatser. Särskilt viktiga är insatser för atl förhindraungdomsarbetslöshet. Statsmakterna har vidtagit omfattandeåtgärder för att underlätta övergången från skola till arbetsliv och för atlbegränsa ungdomsarbetslösheten. Möjligheternaför personer med missbruksproblem all fä arbele på den reguljäraarbetsmarknaden är självfallet nära förbundna med den totala efterfrågan påarbetskraft i samhället. 1 den rådande konjunkluravmatl-ningen hararbetslösheten kunnat hållas på en måttlig nivå genom kraftfulla Prop.1977/78:105 20 var i genomsnitt 150 000-200 000 personer sysselsatta iberedskapsarbete eller skyddat arbele eller deltog i arbetsmarknadsutbildning. Avde arbetssökande vid arbetsförmedlingen registreras ca 11 96 somarbetshandikappade. Del innebär atl ca 24 000 personer medarbetshandikapp är aktuella på arbetsförmedlingen. Deras behov av individualiseradservice har varit ett bärande motiv för förstärkningen och effektiviseringen avarbetsförmedlingen, I årets budgetproposition (prop, 1977/78:100 bil, 15)föreslås en ytterligare utbyggnad av arbetsförmedlingens resurser. Förmedlingenbörenligt propositionen tillföras medel motsvarande 225 tjänster för att klarade särskilda insatser som behövs för ungdom och andra nytilllrädande och förhandikappade. Även förmedlingens arbetsmetoder utvecklas,