prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — vidare nämnas ökade möjlig heter till stöd tiU nedläggningshotade dagligvarubutiker och försälj ningsställen för drivmedel. Stödet utgör en utbyggnad av det nämn da glesbygdsstödet. Det föreslås kunna utgå i hela landet i områden där serviceproblem kan föreligga, såsom glesbygder och skärgårdar, Anslaget höjs frän 3 tiU 6 milj., kr. 2.2Turism samt hotell-och réstaiirangfrågor Turistnäringeni består till övervägande del, av små företag. Av omkring 2 000 boendeanläggningar är.mer än 80% små anlägg ningar med färre än 100.bäddar. Tillsammans har de ungefär hälften, av det totala antalet bäddar för uthyrning i . Till största delen finns dessa företag i glesbygd och i mindre- orter, med fördelning över hela riket. Detta framgår av och inkvar-. Flertaletav anläggningarna är; små stadshotell, turisthotell och pensionat, vilka iallmänhet är famUjeföretag;. De står utanför kedje-grupperingar ochsaniordiiande ,branschorganisatipner;, Branschunder- Prop.1977/78: 40 5 sökningar,t. ex. i samband med Nordiska ministerrådets kommittés för turistfrågor projektför vidareutbUdning av ledande personal i turistbranschen har visat attinnehavarna har lång praktisk erfarenhet, men ofta bristfäUigutbUdning i ekonomi och marknadsföring. Branschenslönsamhet är dålig. De smä företagens genomsnittliga beläggning över åretöverstiger inte . Detta kombinerat med de höga driftskostnader som enpersonalintensiv verksamhet medför förklarar den bristande lönsamheten.Dessutom är utnyttjandet ojämnt fördelat över året vilket medförsysselsättningsproblem. Denlåga beläggningen medför problem även för andra företag inom näringen, t. ex.campingplatser, båtuthyrningsfirmor och restaurang-idkare i turistorter. Detgenerellt låga resursutnyttjandet i turistbranschen beror till en del påklimatet i . Huvudorsaken torde emellertid vara att de små företagen varför sig saknar resurser för en effektiv marknadsföring till konsumenterna.Utbudet blir splittrat och svåröverskådligt. Det är betydligt enklare att bokaen utiandsresa än att beställa ett lämpligt sammansatt rekreationspaket iSverige. Inte minst gäller detta för konsumenter i utlandet, som knappasthar någon möjUghet att med rimlig ansträngning skaffa sig en bild av vad densvenska turistindustrin kan erbjuda och sedan beställa ett arrangemang. Eftersomsemestrarna i flera europeiska länder är förlagda till andra tider än i Sverigeskulle en ökad tillströmning av turister därifrån medföra en säsongsförlängningvilket skulle få en klart positiv effekt på branschens lönsamhet. srinrättades som en offentlig stiftelse av staten, och . ST:s uppgift är att som centralt organplanera, samordna och genomföra åtgärder för att främja marknadsföring avturism i . ST:s verksamhet finansieras huvudsakligen överstatsbudgeten, men viss betald uppdragsverksamhet förekommer också. IanslagsframstäUningen för /79 framhålls att en av de viktigasteuppgifterna för svensk turism är att söka åstadkomma ett bättre utnyttjande avtillgänglig inkvarteringskapacitet genom en större säsongsspridning och enjämnare fördelning av turistströmmarna över landet. Införandet avfemveckorssemestern kommer att innebära att svenska folket fårytterligare ett stort antal semesterdygn att disponera. Med utgångspunkt frånrådande mönster för semesterkonsumtionen bör Sverige-turismen ha en god chansatt få en rejäl andel av dessa nytillkommande semesterdagar. Analyserinom turistrådet visar emellertid att brist i information och distribution avsvenska turistprodukter utgör väsentliga hinder för arbetet att utvecklaresandet tUl och i . Prop.1977/78: 40 6 en påfallande strukturlöshet inom svensk turism främst iproduktions- och distributionsleden. ST arbetar med att försöka initieraförändringar som kan lösa dessa problem för såväl resandet i som till Sverige.ST avser att medverka i inrättandet av ett antal regionala produktions- ochbokningsorgan. Målet för dessa organ är att i samarbete med den regionala ochde lokala turistorganisationerna sammanställa och marknadsföra turistnäringensutbud inom respektive region. En av de främsta uppgifterna är därvid att påett konsu-mentanpassat sätt skapa förutsättningar för bokning av såväl enskildaarrangemang som paketresor. Hotell-och restaurangutredningen tillkallades för att utreda nuläge ochutveckUngstendenser m. m. inom hotell- och restaurangnäringen. Förutomatt kartlägga och analysera hotell- och restaurangbranschen skall utredningenkunna lämna förslag till åtgärder som främjar en effektiv anpassning avbranschens struktur och arbetsförhållanden till ändrade efterfråge- ochproduktionsförutsättningar. Utredningen skall ägna etableringsfrågorna särskUtintresse och överväga åtgärder för att följa och påverka elableringen i hoteU-och restaurangnäringen. a. genomfört undersökningar för att belysa nyetablerings- ochnedläggningstakten inom branschen. Omfattningen av kommunernas engagemang ihotell- och restaurangnäringen har kartlagts Uksom finansieringsförhållandena.Vidare har man undersökt befolkningens hotell- och restaurangvanor ochkonsumenternas attityder till branschens tjänster. Utredningenräknar med att slutföra sitt uppdrag . 2.3Vissa allmänna kreditstöds- och rädgivningsfrågor Önskemålom att företagareföreningarnas kredilstödjande och rådgivande funktionerskulle komma hela näringslivet, alltså även servicenäringarna, till godo harframförts från många håll och i flera sammanhang, bl. a. i remissyttrandenöver företagareföreningsutredningens betänkande. Köpmannaförbundetbehandlar hithörande frågor såvitt gäller detaljhandeln i sin skrivelse den 1september 1977. Iskrivelsen framhåUs att detaljhandeln är en bransch som är starkt präglad av småföretag. Dessa företag får näriiigspolitisk och allmän företagsservice av förbundet med dess bransch- och distriktsorganisa tioner. Företagsservice ges dessutom inom de frivilliga fackkedjoma av bl. a. butikskonsulenter. '''.'.' Förbundetanför i sin skrivelse vidare att ett alterna.tiy till utbyggd företagsserviceinom företagareföreningarna är en. ay sta,tsmedel be- Prop.1977/78: 40 7 kostadorganisation med speciella småföretagarekonsulenter för detalj handeln. Bland arbetsuppgifterna för dessa nämns särskilt uppgifter som åläggs företagarna genom gällande och ny lagstiftning. Vidare nämns arrangemang för avbytare vid företagares sjukdom och semester. Så dana konsulenter skulle enligt förbundet naturligen kunna knytas till förbundets regionala servicenät, dvs. a. en idé om ett allmänt företag inomdetaljhandelns alla branscher. Man efterlyser också statliga kreditgarantier,smidiga borgensformer och räntelättnader. Vidare önskas en översyn av reglernaför företagsinteckning i butikshandeln i syfte att uppnå en mera rättvisandebedömning av kredit värdigheten i dessa företag. Lättnader i finansieringsmöjligheternaför ombyggnads- och utvidgningsarbeten i befintliga enheter begärs också. I propositionen omåtgärder på distributionsområdet tas också nu nämnda frågor upp tUl behandhng.Där sägs bl. a. följande (s. 81 f.). Endelfråga i det sammanhanget är den av distributionsutredningen aktualiseradefrågan om ett statligt engagemang i det av dagUgvaru-industrin bildadefinansieringsbolaget . Utredningen menar att ett sådantengagemang borde kunna övervägas i anslutning till de frågor jag nu harbehandlat. Flera remissinstanser tillstyrker ett engagemang medan några ärkritiska. Bolaget självt har i skrivelse hemställt om ett statligt engagemang inågon form. Olikaargument har förts fram för att staten på något sätt skall medverka i ABHandelskredit. Utredningen ser närmast en sådan åtgärd som en kompletteringtill det statUga investeringsstödet. Flera av de remissinstanser som ärpositiva menar att åtgärden genom bolagets inriktning på företag med ettfristående uppträdande på marknaden skulle främja konkurrensen inomdagligvaruhandeln. De remissinstanser som motsätter sig ett statUgt engagemangmenar att om staten skall medverka i dagligvaruhandelns finansiering så bör detinte ske genom AB Handelskredit utan snarare genom en utbyggnad av det statligainvesteringsstödet. För egen del vill jaginledningsvis erinra orrt vad jag har sagt om konkurrenssUuationeninom dagligvamhandeln (avsnitt 6.2). Sålunda torde det vara obestridligt attden blockkoncentration som har skett inom denna handel för med sig vissarisker. Förekomsten av en finansieringsverksamhet som riktar sig mot företagmed ett fristående uppträdande på marknaden är därför av stort värde. Det böremeUertid påpekas att även andra källor står till förfogande för dem som eftersträvaren från blocken fristående finansiering av sina etableringar. Här kan nämnas debåda halvstatliga företagen . Dessaföretag har redan medverkat vid etablering av detaljhandelsföretag och erbjuderefter vad jag har inhämtat jämförelsevis förmånliga lånevUlkor. Motbakgrund av det anförda är jag inte beredd att nu föreslå något statiigtengagemang i en finansieringsverksamhet med angivet syfte. Frågan bör dockprövas ytterligare. Jag har funnit att detta bör ske i samband med attfinansieringssituationen inoni detaljhandeln och 1977/78: 40 8 andradelar av servicenäringen samt vissa näraliggande spörsmål tas upp tillbehandling i ett något vidare perspektiv. Jagvill här erinra om de förmånliga statiiga krediter till främst industri ochhantverk, som förmedlas av företagareföreningarna och där kraven på säkerhetställs lägre än vid rent kommersieU utlåning. Servicenäringen står av olikaskäl utanför denna låneverksamhet. Enligt min mening kan även inom denna sektorav näringslivet situationer tänkas där etableringar, som är önskvärda frånallmän synpunkt, uteblir p. g. a. att bankmässiga säkerheter inte kan ställas.Detta kan exempelvis vara fallet då rörelsen inte etableras i egen fastighet.Vidare torde möjUgheterna att få kreditgivare att godta företagsinteckningarvariera med etableringarnas beskaffenhet. Det är tänkbart att nya butiksformereller affärsidéer har svårare att göra sig gällande än mera traditionellaetableringar. Dessa problem torde främst uppstå för mindre företag. Ennäraliggande fråga gäller behovet av råd och hjälp i frågor rörandemarknadsförutsättningar, utbUdningsmöjligheter, företagsadministration m. m.,som särskilt i ett inledningsskede kan vara påtagligt för de mindre företagen.Även här kan konstateras att någon mera allmänt tillgänglig organisation vad som gäller för andra delar av näringslivet inte står tillservicenäringens förfogande. Jaganser att dessa frågor liksom frågan om att genom ett statiigt engagemang i ABHandelskredit eller i annan form förbättra finansie-ringsmöjHgheterna förföretag som önskar stå särskilt obundna gentemot leverantörsintressen börövervägas närmare. Jag avser därför att senare återkomma till regeringen medförslag om att en särskild kommitté tillkallas för att prövaverksamhetsförhållandena och finansieringssiluationen för mindre företag inomservicenäringen. 3.1Befintligt statligt exportstöd till småföretag SEinrättades genom avtal mellan svenska staten och . SE:s uppgift är att som centralt organ planera,samordna och genomföra åtgärder för att främja export. För att lösadenna uppgift leder SE den kommersiella verksamheten vidhandelssekreterarkontoren och de handelskamrar i utlandet som slutitsamarbetsavtal' med rådet. SE skall samråda med i sådanaexportfrämjandefrågor som kräver medverkan av utrikesrepresentationen. Sområdgivande organ har SE tUlsatt två delegationer, en för den mindre industrinoch en för vidareutbUdning i internationeU marknadsföring. SEfinansieras huvudsakligen genom företagens aboniiemangsavgifter. För denallmänna service som SE lämnar till småföretagen utgår emellertid ett StatUgtbidrag. Detta är beräknat så att det motsvarar SE:s nettokostnad för dennaservice, sedan småföretagens,abonnemangsavgifter har dragits av. Prop.1977/78: 40 9 3.1.2Handelssekreterare, beskickningar och handelskammare Handelssekreterarnasuppgift är att öka den svenska exporten genom specialiserad kommersiell servicesärskilt i fråga om marknadsföring. F.n. är 27 handelssekreterarkontor och en handelsavdelning inrättade eller underinrättande. Kontor finns i , , , , ,, , , Ziirich, Diisseldorf, , ,, , , , , , , , ,, , , , och . ' Därjämteskall en handelsavdelning inrättas vid ambassaden i . Verksamheten vidkontoren och haridelsavdelningen leds av handelssekreterare. Påsamtliga handelssekreterarkontor finns praktikanter med statsstipendier somutdelas av exportråd. För /78 har beräknats 2,4 milj.kr. tUl ett 60-tal stipendier. Stipendiatverksamheten ger särskilt godmöjlighet för småföretag att träna personal utomlands. Arbetetpå kontoren indelas i tre verksamhetsgrenar eller externprogram nämligenexportservice (tidigare kallad allmän verksamhet), uppdragsverksamhet ochprojektverksamhet. 1exportservice ingår de tjänster sorn handelssekreterarkontoren utföravgiftsfritt som t. ex. rådgivning till besökande affärsmän, enklarevaruförfrågningar och rutinkorrespondens. Denna verksamhet finansieras avstaten och för /78 har anslagUs 12,5 milj. kr. Dennakostnadsfria service kommer i hög grad de mindre företagen till godo.Flandelssekreterarkontoren i , , och betjänarsärskilt ofta mindre företag. Detta kommer även att gälla kontoret i är u:ader inrättande. Uppdragsverksamhetomfattar de tjänster som handelssekreterarkontoren utför på särskildbeställning och mot särskUd avgift för enskild abonnent eller myndighet. Denger såväl mindre som större företag en möjlighet att till ett överenskommetpris få t. ex. en marknadsundersökning genomförd eller en potentiell agentuppletad. Projektverksamhetenomfattar de tjänster som handelssekreterar kontoren utför på uppdrag av SE och som helt eller delvis finansieras av staten med särskilt anslagna medel för exportfrämjande ändamål. Som särskilt projekt bedrivs Service-paket för den mindre industrin vilket innebär att företag utan exporterfarenhet erbjuds vissa tjänster vid handelssekreterarkontoren tUl subventionerat pris. Dedrygt hundra ambassaderna och konsulaten har som en ay sina huvuduppgifter attunderlätta företagens export. Främst i länder där handelssekreterarkontor intefinns bedrivs en pmfattaiide exportservice och projektbevakningsverksamhet aylutrikesrepresentationen. Detta kommer inte minst de mindre företagen till del. It 1977178.1 saml. 1977/78: 40 10 1Paris och finns handelskamrar vilka erhåller statsbidrag. Dessahandelskamrar arbetar inom exportfrämjandet på ungefär samma sätt somhandelssekreterarkontor. SEbedriver en omfattande projektverksamhet som delvis finansieras av staten medsärskilt anslagna medel för exportfrämjande ändamål. För /78 harstäUts sammanlagt 21,6 milj. kr. tUl SE:s disposition. De i projektendeltagande företagen skall i princip satsa lika mycket som staten. Projektverksamhetensgrundtanke är att företag genom samverkan kan öka sin konkurrenskraft påutlandsmarknaderna. Genom samarbete i marknadsbearbetningen, t.ex. vidmässframträdanden, på utställningar och delegationsresor bliruppmärksamhetsvärdet större, och dessutom hålls kostnaderna nere för detenskilda företaget. Bland andra effekter som uppnås är erfarenhetsspridningmellan de företag som deltar i ett projekt, vilket är särskilt värdefullt förde mindre företagen. Projekt har arrangerats i branscher som t.ex. byggutrustning, miljövård och sport/fritid. Projektverksamhetenbetjänar både stora och små företag men inom ramen för verksamheten vidtassärskilda åtgärder för de mindre företagen. Dit hör sälj reseverksamhet somfrämst riktar sig tUl exportoerfarna småföretag. Ettsärskilt projekt för sådana företag är de s. k. exportcheferna att hyra. Dennafunktion startade på försök 1974 och har som grundtanke att företag skall kunnaanlita en högt kvalificerad exportmarknadsförare för en flerårig insats pådeltid i företaget. Genom samarbetet med denne expert skall personalen utbildasi exportteknik. Exportchef att hyra har redan utnyttjats av tre företagsgrupperom 58 företag och tre andra grupper är f. n. under arbete i ,och . startar ytterligare tre grupperi , och . Enannan projekttyp är konsultstödet. biföU (NU 1976/77:47,rskr. 1976/77: 332) regeringens proposition 1976/77: 83 om stöd åtkonsultföretag för förstudie- och anbudskostnader avseende internationellteller nationeUt finansierade projekt av infrastrukturen eUer industrieU naturi . För /78 uppgår stödet till . Det harformen av projektsamarbete mellan SE och konsultföretag och omfattar högst 50%av konsultföretagets självkostnader. Om företagets anbud antages skall stödetåterbetalas. Eftersomde flesta konsultfirmor är små blir konsultstödet huvudsakligen användbart förmindre och medelstora företag. Prop.1977/78: 40 H 3.1.4Utbildning i internationell marknadsföring Ibetänkande (SOU 1975: 45) Vidareutbildning i internationell marknadsföringvisade den s. k. att behovet av vidareutbildning iinternationell marknadsföring var stort, särskUt i småföretagen. företrädare beslöt 1976 att SE skulle utveckla nya kurser idetta ämne oeh modernisera gamla, som kursutbudet skuUeregionaliseras så att det nådde ut till företag i landsorten. En särskilddelegation för vidareutbildning i internationell marknadsföring tUlsattes föratt bistå SE i dessa frågor. Fr. o. m. /77 har av statliga medelanslagUs ungefär 0,9 milj. kr. Finansieringav export är mer komplicerad än finansiering av inrikeshandel. Det är oftasvårt att bedöma utländska köpares kreditvärdighet, och valutarisker kanuppstå i samband med utlandsförsäljning. Genom exportkreditnämnden (EKN) görstaten det möjligt för företagen att försäkra kreditrisker och vissavalutarisker. Särskilt för de mindre företagen, som ofta inte har denfinansiella styrkan att klara större kredit- och valutaförluster, är dennamöjlighet till riskbegräns ning av utomordentUg betydelse. Videxportförsäljning ställs ofta krav på leverantören att kredit skall lämnas.Mindre företag är visserligen såtillvida gynnade att de genom sina leveransersrelativa litenhet sällan utsätts för de krav på fleråriga krediter som störreexportföretag drabbas av i alltmer ökad utsträckning, men även kortarekrediter kan vara svåra att refinansiera. Till detta kommer attleverantörskrediterna i många fall måste lämnas i främmande valuta. Detta ärett stort problem för småföretag som sällan har den expertis som erfordras föratt förvalta valutarisker. Räntekonkurrensenfrån utlandet vid lämnandet av exportkrediter har successivt blivit alltmerbesvärande. Genom lagen (1973: 423) om avdrag vid inkomsttaxeringen avseendekostnad för exportkredit (ändrad 1975: 1150) kan stöd lämnas i form av avdragför skiUnaden mellan refinansieringsränlan och räntan på exportkrediter upptill av utestående exportkredit. Kreditens minimibelopp skall vara 1 milj.kr. för att stöd skall komma ifråga, vilket begränsat dess användbarhet försmåföretag. Exportstödet kan vidare utgå bara för export av kapitalvaror,vilket utestänger tjänsteexportörer från att utnyttja ränteavdraget. Föratt belysa exportfinansieringsproblematiken mer allmänt tillsatte regeringen ifebruari 1977 en kommitté, exportfinansieringskommittén (H 1977; 01), meduppgift att utreda frågan. Kommittén fick i uppdrag att arbeta skyndsamt, ochkommer att lämna sitt betänkande . Prop.1977/78: 40 12 3.2Sveriges exportråds anslagsframställning för /79 vad avseråtgärder för småföretagen Delegationenför den mindre industrin har tUl uppgift att vara rådgivande organ åt SE:sstyrelse och direktion i frågor som rör de mindre företagens exportproblem. Delegationenhar i ett aktionsprogram presenterat en rad åtgärder för att stimulera exportfrån småföretag och speciellt nyexportörer. Delegationen har tillsammans medbl. a. företagareföreningar, handels-kamrar och expo-orgaiusationer konstateratatt ett stort antal företag har mer eller mindre akut behov av stimulans ochrådgivning i exportfrågor. SE föreslåratt de ökade statliga medel som SE begär för /79 skallprioriteras till vissa branscher och företagsgrupper oavsett företagsstorlekrespektive till vissa marknader. SE överväger att högprioritera företag somsamarbetar för försäljning av färdiga industrianläggningar, s. k. turn-keysamarbete, samt företag inom agro-industrin, skogsindustrin,specialstålindustrin och miljövårdsin-dustrin. Därutöver planerar SE attprioritera följande branscher: byggmaterial och byggutrustning, sjukhusutrustning,sport- och fritidsutrustning, offshore-utrustning, fordonsutrustiung samtgruvutrustning. Hög-prioriterade marknader är , , ,, , , och . Ovannämndaprioriteringar av branscher och marknader gäller för både små och storaföretag. I ett särskilt åtgärdspaket som är riktat till småföretag gör SE docken speciell prioritering av sådana marknader som dels erbjuder en godpotential för ett litet företag och dels är möjliga att bearbeta. Fem marknaderblir i första hand aktueUa, nämligen , , , Storbritannienoch . Åtgärdspaketetinnehåller utöver marknadsprioriteringen en uppsökande del, en undersökandedel och en genomförande del. Denuppsökande verksamheten planeras ske i form av dels s. k. exportträffar ochdels individueUa företagskonsultationer. Denna verksamhet bör enligt SEhänföras tiU exportservice (allmän exportfrämjande verksamhet) och bedrivasutan större kostnader, för företagen. Den uppsökande verksamheten skallbedrivas i samarbete med regionala organ som de till utvecklingsfonderomskapade företagareföreningarna, handelskamrar och expo-organisationer. Förden undersökande verksamheten föreslås att SE till ett lågt fast pris får möjlighet att erbjuda den första marknadsundersökningen ett litet företag eller en nyexportör viU göra på en högprioriterad rnark- nad. Förden genomförande verksamheten framläggs .flera förslag till konkret hjälp förett företag att hitta de rätta säljkanalerna och att Prop.1977/78: 40 13 kommaut på exportmarknaderna. Det finns enligt SE ett mycket stort behov av sådanhjälp, eftersom många småföretag saknar finansiella och personella resurser attsjälva marknadsföra sina produkter utanför , trots att produkterna harförutsättning att kunna säljas internationellt. SEplanerar sålunda att närmare undersöka möjligheterna för det liUa företaget attta tillvara det etablerade företagets erfarenheter och sälj-organisation. Svårighetenatt finna en lämplig representant på en marknad eller önskan att själv merdirekt styra marknadsföringen motiverar allt fler företag att enskilt ellertillsammans med andra etablera försäljningsbolag i utiandet. För attunderlätta igångsättningen och förkorta tidsåtgången i dessa fall föreslår SEatt handelssekreterarkontoren skall kunna erbjuda en förstärkt service påetableringsområdet. Handelssekreterarkontoren bör också enligt SE kunnatillhandahålla bl. a. administrativ service och övervakning avsäljorganisationen. SE bedriver som nämntstidigare en konsultservice, exportchef att hyra. Denna innebäratt en grupp företag får "dela" på en exporterfaren person, som skalltillföra företagen kunskap om exportteknik som han genomför den exportsatsningsom företagen tror har möjlighet bli framgångsrik. Första året företagenanlitar exportchefen står staten via SE:s projektmedel för större delen avkostnaden, men redan andra året bär företaget hela kostnaden. När gåttförväntas företagen kunna stå på egna ben vad gäller export, varvidexportchefen kan "hyra ut sig" till nya företag. Inom sex län harverksamheten startat. Behov har anmälts från regionala organ av ytterligare tiofunktioner, varför SE har begärt medel för dessa i sin anslagsframställning. SE föreslår även ökadeinsatser för säljreseverksamhet, dvs. gemensamt organiserade resor försmåföretag där dessa bereds möjlighet att ute på marknaderna knyta kontakt medpotentiella köpare eller distributörer. Detta är en följd av de föreslagnaåtgärderna exportträffar och företagskonsultationer inom ramen för denuppsökande verksamheten. Slutligenhar SE konstaterat att efterfrågan på licenser tenderar att öka. Mindre företagoch enskilda uppfinnare har ofta uppenbara svårigheter med marknadsföring avsitt know-how i form av licenser. Vissa handelssekreterarkontor har dock redani dag möjUgheter och kunskaper att hjälpa säljare åv licenser.