prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — I den mån ulnyttjar möjligheten att föreskrivasärskilda villkor för att europeiskt patent eller europeisk patenlansökanskatt få rättsverkan i , måsle enligl kommittén också uttryckligabeslämmelser härom tas in i den svenska lagstiftningen. Kommittén anser detuppenbart alt bör utnyttja möjligheten all som villkor för alleuropeiski patent skatt få rättsverkan här i landet kräva översättning lillsvenska av den lexl som ligger lill grund för del europeiska palenlverkelsbeslul all meddela patentet. Det måste enligt kommittén vara ell väsentligtiniresse för svenskl näringsliv och svenska uppfinnare alt i fråga om variepatenl som gäller för den text som ligger litl gmnd för patentet finnslillgänglig på svenska. Av denna anledning bör den ingivna översättningen tryckas.Eftersom pateniverkets kostnader enligl beslul av skall läckas avavgifter, anser kommittén all bör utnyttja även möjlighelen attföreskriva skyldighel för patenthavaren all betala kostnaderna för tryckning avöversättningen. Kommittén anmärker all enligl konveniionen patentetsrättsverkan dock inle får göras beroende av all översättningen harpublicerats. Även för viss rättsverkanav europeisk palenlansökan, nämligen för uppkomsten av del s. k. provisoriskaskyddel, får ställa upp villkor om översättning. I detta fall får dockendast krävas översättning av patentkraven. Stat som kräver översättning fårföreskriva i vilken ordning dennaskall göras tillgänglig förallmänheten för att ansökningen skall få rättsverkan. Av hänsyn lill svensklnäringsliv och svenska uppfinnai'e anser kommittén all bör utnyttiaockså denna möjlighet alt kräva översättning. Översättningen bör alltid ges inlill den svenska patentmyndighelen för att av denna hållas allmänttillgänglig. Piovisoriskt skydd bör enligl kommittén inträda försl från den dagdå patenlmyndighelen har kungjort att översättning har inkommit. Kommittén anser att omSverige tillträder den europeiska palenlkonvenlionen. slörre delen av depatent som gäller i kommer all meddelas i form av europeiskt patent.Om inte översättning krävs av europeiska patenl för , kommer därförenligt kommittén i framliden endast en mindre del av patenllilteratuienrörande här gällande patenträtter alt föreligga på svenska. Kommittén anser vidarealt bör utnyttja den rätt som konventionen ger fördragsslutande statatt i vissa falt låta översättning av den lexl som tigger titt grund föreuropeiskt patent och översättning av paientkrav i europeisk palenlansökan ägavitsord när det gälter att besiämma patentskyddels omfallning. Del måstenämligen enligt kommittén vara en väsentlig fördel för svenskl näringsliv attkunna bedöma omfattningen av det skydd som europeiski patent och europeiskpatenlansökan ger i med utgångspunkt från en svensk text. Kommitténanser vidare att om översättningen får vitsord i detta avseende, patenthavareoch patentsökan- 1977/78:1 Dd A 300 de kommer att ha anledning att vinnlägga sig omen noggrann översättning. Om översättning kantillerkännas vitsord vid bestämmande av patentskyddets omfattning, måsteenligt konventionen patentsökande och patenlhavare ha rätt att rätta oriktigöversättning. bör emellertid enligt kommittén utnyttja möjligheten attunder vissa omständigheter medge föranvändarrätt för den som i förlitande på enoriktig översättning i god tro har börjat att i utnyttja den uppfinningför vilken skydd har sökts eller vidtagit väsentiiga åigärder för sådantuinyitiande. Skyddet underansökningstiden innebär enligt svensk rätt alt sökanden kan ha rätt lillskadestånd av den som yrkesmässigt utnyttiar uppfinningen efter det attpatentansökningen har blivit allmänt tillgänglig enligt 22 § patentlagen. Förutnyttjande som sker innan utläggningen av ansökningen har kungjorts ulgår dockskadestånd endast i form av ersättning för utnyttjandet av uppfinningen, omoch i den mån sådan ersättning finnes skälig. För tiden efter kungörandet omulläggningen gäller däremot samma skadeståndsansvar som vid intrång som skerefter det att patentet har meddelats. Enligt konventionen måste publiceradeuropeisk patentansökan i fördragsslutande stat ge sökanden minst det skyddsom uppkommer genom obligatorisk publicering av icke prövad nationellpatentansökan och under alla förhåltanden ge honom rätt titt skälig ersättningför utnyttjande av uppfinningen. Det offentliggörande somsker när en patenlansökan blir allmänt lillgänglig enligt 22 S andra stycketpatentlagen måste anses utgöra en sådan obligatorisk publicering av icke prövadnationell ansökan som avses i konventionen. Från och med all ansökningen harblivit allmänt tillgänglig enligt nämnda tagrtim medför den rätt titt skälig ersäitning för utnyttiande avuppfinningen, under förutsättning alt ansökningen leder titt patent. Dettaskydd motsvarar vad som krävs enligt konventionen. Kommittén förestår därföratt publicerad europeisk patentansökan som omfattar skall ge sammaskydd som svensk patentansökan som blivit allmänt tillgänglig men ännu inte harutlagts. Av anförda skäl anser kommittén emellertid att skyddet börinträda först från den dag då patentmyndigheten har kungjort att översättningav patentkraven till svenska har kommit myndigheten titt banda. En viktig fråga i deltasammanhang anser kommittén vara hur patentskyddets omfattning skatt bestämmas.Enligt 39 § patenttagen bestäms patentskyddets omfattning av patentkraven. Förförståelse av patentkraven får ledning hämtas från beskrivningen medtillhörande ritningar. Beslämmelser med samma innehåll finns i artikel 69 iden europeiska patentkonventionen. Med hänsyn till attpraxis i denna fråga skiljer sig avseväri i de olika slaler som kan förväntastillträda konventionen har vid konventionen fogals ett särskilt protokollangående tolkningen av denna artikel. Enligt detta protokoll får artikel 69inle förstås så att ett europeiskt patents skyddsom- Prop.1977/78:1 Dd A 301 fång skall bestämmas genom en striktbokstavstolkning av patentkraven och att beskrivning och ritningar får användasendasl för att tolka oklarheter i patentkraven. Artikeln får inte hellerförstås så att patentkraven endast tiänar som riktlinjer för alt fastställaskyddsomfångel och alt skyddet omfattar alll som en fackman som har studeratbeskrivning och ritningar anser att patenthavaren har avsett att skydda.Artikeln skall enligt protokollet i stället ges en tolkning som tigger mellandessa ytieriigheter och som bereder patenthavaren ett skäligt skydd ochsamtidigt ger tredje man en rimlig säkerhet. Beträffande bestämmandetav patentskyddels omfattning framhöll de nordiska patentkommittéerna i 1963 årsbetänkande att patentkraven inte fick göras titt föremål för någonbokstavstolkning men att man också måste beakta den rättsosäkerhel som oklarapatentkrav leder till (NU 1963:6 s. 186). Både kommittéema och föredragandedepartementschefen underströk vidare att patenthavaren inte fick begagna sigav oklarheter i patentkraven för att därigenom utvidga patentskyddet (prop.1966: 40 s. 151 f). I den mån beskrivning och ritningar tittgrips för attbestämma patentskyddets omfattning borde enligt departementschefen detta skeendast för all åstadkomma erforderlig precisering av de uttryckssätt somanvänds i patentkraven. Den ståndpunkt som svenskrätt får anses inta i tolkningsfrågan står enligl patentpolicykommittén i godöverensstämmelse med konventionens ordalydelse och strider i och för sig intemot vad som sägs i protokollet. Det finns därför enligl kommittén inte någonanledning alt om tittträder konventionen frångå den rättsuppfattningrörande tolkning av patentkrav som har hävdats i svensk rätt.Kommittén anmärker emellertid att med hänsyn lill alt patentkravensordalydelse tillmäts olika betydelse i de fördragsslutande staterna, del lordefinnas viss risk alt domstolar i olika stater kan komma titt olika resultat närdet gäller att avgöra omfattningen av det skydd som ett europeiskt patent ger.Olikheterna i praxis mellan de fördragsslutande staterna kan dock enligtkommittén förväntas bli mindre än som f n. är fallet. En särskild frågauppkommer när det gäller euiopeisk patentansökans verkan som nyhetshinder.Enligt gällande rätt (2 S patentlagen) meddelas patent endasl på uppfinning somär ny i förhållande till vad som har blivit känl före dagen förpalenlansökningen. Som känt anses därvid attt som har blivit allmänt tillgängligt. Vidare anses enligt 2 § andra styckeiandra punkten patenttagen som känt även innehållel i palenlansökningar som hargjorts före nämnda dag, om dessa ansökningar sedermera blir allmänt tillgängtigaenligt 22 § patenttagen. Såvitt gäller verkan som nyhetshinder av sådanatidigare ansökningar som nämnts förestår kommittén inle någon ändring. föreslagna ändringen i 2 S andra stycket patentlagen innebärendast borttagande av kravet på uppfinningshöjd gent- 1977/78:1 Dd A 302 emot innehållet i lidigare gjorda men förslsenare offentliggjorda ansökningar. För all den svenskalagstiftningen skall uppfylla konventionens krav på jämställdhet mellaneuropeiska och nationella palentansökningar måste enligl kommittén europeiskpalenlansökan få verkan som nyhelshinder motsvarande den som nationellapalentansökningar har enligl 2 S andra stycket andra punkten patentlagen.Enligt kommittén bör della ske genom att i patentlagen tas in en bestämmelse avinnebörd att vid tillämpning av 2 S andra styckei andra punkten patentlagen deteuropeiska patentverkets publicering av europeisk patenlansökan som omfattarSverige skatt jämslällas med att en nalionell patentansökan blir allmänttillgänglig enligt 22 S patentlagen. Kommitténs förslag ifråga om rättsverkan av europeiskt patent och europeisk patenlansökan harunder remissbehandlingen berörts endast av Svenska industriens patentingenjörersförening och handdskam-nuire. Föreningen har uttalat att kommitténsförslag såvitt gäller krav på översättning av europeiskt patent och europeiskpatentansökan är lämpligt och att översättning bör få vitsord i enlighet medvad kommittén har föreslagit. Även handelskammaren anser att börutnyttia de möjligheter som konveniionen ger att kräva översättning aveuropeiskt patent och europeisk patenlansökan. Handelskammaren anser all kravpå översättning är viktigt särskilt för de mindre och medelstora företagen. Kommitiéns förslag tillreglering av förutsättningarna för rättsverkan av europeiskt patent ocheuropeisk patenlansökan har lämnats utan erinran av remissinstanserna. Ävenjagfinner den av kommittén föreslagna regleringen vara ändamålsenlig och på etttillfredsställande sätt tillgodose svenska uppfinnares och svenskt näringslivsintressen. anserjagatt bör utnyttja möjligheten att som villkor för att europeiskt patentskatt få rättsverkan här i landet kräva översättning till svenska av den textsom ligger titt grund för det euiopeiska palenlverkels beslul att meddelapatentet. Jag delar också kommitténs uppfattning alt ingivna översättningarbör tryckas och all patenthavaren bör åläggas alt betala kostnaderna förtryckning av översättningen. 1 fråga om delskadeslåndsrällsliga skyddet har kommittén föreslagit attpublicerad euiopeisk patenlansökan som omfattar och som har publiceratsav det europeiska paientverkel skall ge Prop.1977/78:1 Dd A 303 samma skydd som en svensk patenlansökan som har blivit tillgänglig för envar men ännu inlehar utlagts. Skyddel bör dock enligt kommittén inträda först från den dag dåden svenska patenlmyndighelen har kungjort all översättning av patentkraventitt svenska har kommit patentmyndighelen tillhanda. Jag anser att kommitténsförstag i dessa avseenden bör följas. Jag anser också i likhetmed kommittén att bör utnyttia den rätt som konventionen ger fördragsslutandestat att i vissa fall låta översättningar av nu nämnda slag äga vitsord närdet gäller att besiämma patentskyddets omfattning. Om översättning tillerkännsvitsord vid bestämmande av patentskyddels omfattning måsle enligt konventionenpatentsökande och patenthavare ha rätt all rätta oriktig översättning. Enligtmin mening bör också utnyttia möjligheten att under vissaomständigheter medge föranvändarrätt för den som i förlitande på en orikligöversättning i god tro har börjat utnyttja den uppfinning för vilken skydd harsökts eller vidtagil väsentliga åigärder för sådani utnyttjande. När det gäller frägan hurpatentskyddets omfallning skall beslämmas har kommittén ansett all densiåndpunki som svensk rätt får anses inta i tolkningsfrågan står i godöverensstämmelse med ordalydelsen i artikel 69 i den europeiskapalenlkonvenlionen och i och för sig inte slrider mot vad som sägs i del tillkonveniionen hörande protokollet angående tolkningen av denna artikel.Kommittén har ansett att del därför inte finns någon anledning att om Sverigetillträder konventionen frångå den rättsuppfattning rörande tolkningen avpaientkrav som har hävdals isvensk räll. Jag delar kommitténs uppfattning i della avseende. För egen delvill jag understryka vikten av att palenlhavaren inle får begagna sig av oklarheter i patentkraven för altdärigenom utvidga patentskyddet. Komnuttén har vidarebehandlal fömtsättningama för verkan av europeisk palenlansökan somnyhetshinder motsvarande den verkan som nationella palenlansökningar harenligl 2 S andra slyckel andra punkten patentlagen. Därvid har kommitténföreslagit att det europeiska palenlverkels publicering av europeiskpatenlansökan som omfattar skall jämställas med att en nationell palenlansökanblir allmänt lillgänglig enligl 22 S patentlagen. Jag instämmer i kommitténsförstag även på denna punkt. 11.18 Rättsverkan av att europeiskt patentupphävs eller ogUtigförklaras och av att europeisk patentansökan återkallaseller avslås II .18.1 Den europeiska patenlkonrenlionen Enligl den europeiskapatentkonventionen är invändningsförfarandet förlagt till liden eflerpatentmeddelandel. får enligt artikel 99 göra invändning mol palenlelinom från det alt kungörelse om beslulel all meddela patent harutfärdats. Invändning får grundas endasl på vissa i konveniionen närmareangivna omsländigheler (art. 100). Prop.1977/78:1 Dd A 304 vändning uppfyller de formella kraven för altkunna tas upp till prövning, skall en invändningsavdetning vid det europeiskapatenlverket pröva om hinder möter mot patentels upprätthållande. Finnerinvändningsavdelning att hinder mot patentet föreligger, skall den upphävapatentet. Skulle in-vändningsavdetningen finna att de ändringar som patenthavarenhar medgivit under invändningsförfarandet är tillfyllest,skatt den besluta att patentet skall upprätthållas i ändrad avfattning (art.102). 1 den mån europeiski patenl upphävs, skall enligt ariikel 68 deneuropeiska patenlansökningen och den på della grundade palenlel anses aldrig hahaft den rättsverkan som ansökningen etter patentet eljest skulle ha haft. Som lidigare nämnls(avsnill 11.12) avgörs fråga omogittigförktaring av europeiskt patent av de fördragsslutande staternasdomstolar. Avgörande i en stat har verkan bara såvitt gäller den staten.Ogiltigförklaring får ske endasl i vissa fall som är angivna i konventionen(art. 138). Konventionen innehåller inle några bestämmelser om verkan avogiltigförklaring. Europeisk patenlansökanfår återkallas i sin helhet eller såvilt angår viss designerad stat.Återkallelse av designering såvitt avser alla fördragsslutande stater skattanses utgöra återkallelse av den europeiska patenlansökningen (arl. 79.3).Konventionen innehåller dessulom bestämmelserom all patenlansökningen skallanses återkallad i åtskilliga fall då sökanden inte har fullgjort vad somåligger honom. Verkan i fördragsslutande stat av att en europeisk patentansökanåterkallas, anses återkallad eller avslås regleras i konventionen bara i ellavseende. Enligl ariikel 67.4 skall i sådani fall någol skydd iskadeslåndsrättsligt avseende aldrig anses ha uppkommit. I fråga om beslul av deleuropeiska paientverkel att helt eller delvis upphäva europeiskt patent anmärkerkommittén alt särskilda författningsbestämmelser krävs för att sådant beslutskall få rättsverkan i . I konventionen regleras verkan av sådantbeslul endasl i vad avser patenthavarens räll. I dylika falt skall deteuropeiska patentet och den europeiska patenlansökan på vilken del grundasanses aldrig ha haft den rättsverkan som patentet eller ansökningen annarsskulle ha haft enligt konventionen, dvs. den rättsverkan som nalionelll patenteller nationell patenlansökan ger enligt vederbörande stals tag. 1 övrigtankommer det enligt kommittén på varje fördragsslutande stat all reglerarättsverkan i den staten av ett sådani upphävande. Kommittén framhålleremellertid att konveniionen om marknadspatent i ariikel 35 innehållerbeslämmelser om rättsverkan av all sådani patent upphävs. Där föreskrivs, attpatent och patentansökan i sådant fall skatt anses aldrig ha haft denrättsverkan som det eljest skulle ha haft. Beslul om upphävande skall dock inleha någon rättsverkan såviii avser lid som ligger före detta beslul när detgäller sådant avgörande rörande patentintrång 1977/78:1 Dd A 305 som har vunnil laga krafl och verkställts innanbeslutet om upphävande meddelades. Detsamma gäller i fråga om avtal som haringåtts före bestulet om upphävande, i den mån avialel har fullgjorts föredetta beslut. I sistnämnda fall kan dock belopp som har betalats i enlighetmed avtalet krävas åter i den mån detta är rimligt med hänsyn tillomständighetema. Även i de två fall som utgör undantag från huvudregeln gällerdock nationell lag rörande ersäitning för skada som har orsakals genomoaktsamhet samt rörande ersättning för s. k. obehörig vinst. Enligl kommitténmotsvarar ett upphävande av europeiskt patent närmast ogiltigförklaring avpatent enligt svensk rätt. Kommittén förestår därför att om europeiskt patentsom omfattar upphävs av det europeiska patentverket, detta skatt hasamma rättsverkan som om patentet hade förklarats ogiltigt av svensk domstot. Rättsverkan avogittigförktaring av patent regleras f n. inte i lagstiftningen vare sig iSverige etter i de övriga nordiska ländema. Frågan om en sådan regleringbehandlades av de nordiska patentkommittéema betänkande (NU 1963:6s. Kommittéerna anförde, att enligt svensk och finsk rält ett beslul omogiltighetsförklaring i princip hade ansetts ha rättsverkan endast förframtiden (verkan "ex nunc") medan enligt dansk och norsk rättpatentet skulle anses aldrig ha meddelats (verkan "ex tunc"). De nordiskapatentkommittéema ansåg att det inte var lämpligt att införa någon atlmänreglering av rättsverkan av ogilligförklaring av patent. Enligl kommittéernasyntes denna fråga böra avgöras med hänsyn till omständigheterna i detenskilda fallet. Sålunda borde enligt kommittéerna både den finsk-svenska ochden dansk-norska principen tåla inskränkningar. Kommittéerna uttalade vidare,att ingen borde dömas för patentintrång när patentet har förklarats ogiltigt.Såtillvida borde beslutet om ogiltigförklaring ha rättsverkan ex tunc. Å andrasidan fanns del enligl kommittéerna uppenbarligen fall, i vilka beslutet omogiltigförklaring inle borde få inverka på mellanhavanden som hadeblivii uppgjorda eller avgjorda. 1 dessa fall borde sälundaogiltigförklaringen ha rättsverkan ex nunc. Kommittéerna ansåg all detta undervissa omständigheter kunde vara fallet i fråga om betalning som hade eriagtsför sådant uinyitiande av uppfinningen som redan hade ägt rum. Patentpolicykommitténuttalar att den delar den uppfattning som framfördes belänkande,nämligen att frågan om rättsverkan av ogiltigförklaring av patent bör avgörasmed hänsyn till omständigheterna i det enskilda faltet och all det därför äveni framliden bör lämnas titt rätlstitl-lämpningen alt finna lämpliga lösningar.Denna inställning delas av de danska, finska och norska kommittéerna. Denreglering av verkan av upphävande av marknadspatent som har tagils in imarknadspatenlkonvenlionen synes enligt patentpolicykommittén i vart falt ihuvudsak överensstämma med de principer som har utvecklats i nordisk praxissåvitt gäller verkan av ogilligförklaring. Prop.1977/78:1 Dd A 306 Liksom ell beslut av deteuropeiska patenlverket all upphäva europeiskt patenl i avsaknad avförfattningsbestämmelse inle skulle ha rättsverkan i , måste enligtkommittén en särskUd bestämmelse tas in i patenttagen för att det europeiskapalenlverkels beslut att avslå europeisk patentansökan skall få rättsverkan iSverige. Kommittén anser anledning saknas alt införa bestämmelser om verkan avannat beslut att avstå europeisk patenlansökan än beslut som har blivitslutligt gällande, dvs. då överprövning av bestulet eller återupptagande avansökningen kan komma i fråga. Sådani beslul bör enligt kommitténfå samma verkan som sådant lagakraftvunnet beslul om avslag på svensknalionell patentansökan som har meddelats av den svenska patentmyndigheten,patentverkets besvärsavdelning eller regeringsrätten. Palenlpoticykommitténpåpekar att verkan av att europeisk patenlansökan återkallas etter skatt ansesåterkallad inte är reglerad i konventionen, bortsett från bestämmelsen iartikel 67.4 alt något skydd för ansökningen inte skatt anses ha uppkommit.Detsamma gäller om designeringen av viss stat har återkallats eller skall ansesåterkallad. Införs i patentlagen bestämmelser om rättsverkan av europeiskpatentansökan som omfattar , måste enligt kommittén i tagen tas in ocksåbesiämmelserom verkan av att sådan ansökan återkallas etter skall ansesåterkallad såvitt avser . Kommittén anser att det därvid framstår somnaturligt att återkallelse av europeisk patentansökan får samma rättsverkan somåterkallelse av en svensk nationell patentansökan. I patentlagen finnsvisserligen inte några bestämmelser om återkallelse av patentansökan etter omverkan av sådan återkallelse. Av uttalanden av föredragande departementschefeni proposition (prop. 1966:40 s. 128) fiamgår dock enligt kommittén attpatentansökan kan återkallas av sökanden och att en återkallad ansökan skallavskrivas. Kommitténanserattdet liksom i fråga om verkan av ogittigförktaringbör överlämnas titt rättstillämpningen alt finna lämpliga lösningar på despörsmål om rättsverkan av återkallelse av patentansökan som kan uppkomma,exempelvis såvitt gäller licensavtal som har ingåtts under ansökningstiden.Enligt kommittén är det därför tillräckligt att i patentlagen ta in enföreskrift av innebörd all återkallelse av europeisk palenlansökan såvitt avserSverige skatt ha samma rättsverkan som återkallelse av svensk nalionellansökan. Verkan här i landet bör dock enligl kommittén följa endast avåterkallelse som har blivit slutligtbestående. Den europeiskapalenlkonvenlionen innehåller bestämmelser om räll för patentsökanden ochpatenthavaren all under vissa omständigheter få en för sent förelagen ålgärdansedd som vidtagen inom föreskriven tid (art. 122). Som förutsättning häiförgäller att sökanden eller patenthavaren inte har kunnat iaktta fristen, trotsatt han har iakttagit alt omsorg som betingats av omständigheterna. Vidaremåsle underiåtenheten att iaktta fristen ha haft rättsförlust titt omedelbarföljd. Delta medför att beslut om upphävande av europeiski patenl eller omavslag på europeisk patentansökan 1977/78:1 Dd A 307 och beslut all europeisk palenlansökan skallanses återkallad kan komma all upphävas trots all beslutet kanangripas genom besvär. Framställning om beslul enligl artikel 122 kan göras upptitt efter det all den försuttna fristen har löpt ut. Vid avgörande avhuruvida beslut som meddelats av del europeiska patenlverket har blivitslutligt bestående bör enligt kommittén hänsyn inte tas till möjligheten att beslutet kan komma all upphävas med lillämpningav artikel 122. Kommittén anser nämligen att det institut som regleras i nämnda artikel får anses som ettextraordinärt rättsmedel. Vid sådani förhållande måste enligt kommittén i densvenska lagstiftningen tas in en bestämmelse av innebörd att beslut av deteuropeiska patentverket att enligt artikel 122 godta en för sent vidtagen åtgärdhar verkan också här i landel. Kommitténs förslag ifråga om rättsverkan av att europeiskt patenl upphävs eller ogUtigförklarasoch av alt europeisk patentansökan återkallas, skall anses återkallad elleravstås har lämnats utan erinran av remissinstanserna.