prop · G10310 · 1977-12-31 00:00:00 — Väghållningsålgärdermåsle utredas lidigare så all tillräckligt underlag föreligger för beslul i deolika planeringsstadierna. Planeringsberedskapen kan enligl KLV förbällras omprojekteringen betraktas som en fortlöpande process, där objektens effekterredovisas och diskuteras. Vissa krav på kommunernas planeringsunderlag vadgäller innehåll och tidpunkt för avlämnande bör kunna ställas som villkor förerhållande av statsbidrag. Ett förbällrat planeringsunderlag är nämligen enliglKLV en förutsättning för all statsbidragen skall kunna fördelas lill de mestangelägna objekten och alt dessa objekt ges en efier förhållandena anpassadstandard, 1fråga om driftplaneringen framhåller KLV den av naluriiga skäl mindre starkakopplingen till samhällsplaneringen i övrigi. släller enligt kommitténmindre krav på planeringsperiodens längd och samordningen av planeringsorganisationen,Driflverksamhelen är i hög grad en fråga om mer lekniskt-ekonomiska avvägningarmed hänsyn lill drift- och trafikantkosinaderna, där väghållarens egen organisalionoch resurssammansällning är av slor belydelse, KLV framhåller all del är avavgörande belydelse för all en riklig drifislandard skall kunna fastställas ochall effektivare val mellan olika Prop.1977/78:10 II drifiåigärderskall bli möjlig, all vägslandarden och drifiåigärderna kan relateras tilleffekterna för trafikanterna i form av främsl säkerhet och restid. På dellaområde är enligl KLV ett intensifierat forsknings- och ulvecklingsarbele nödvändigl.KLV finner inle anledning att föreslå några förändringar i fråga om dennuvarande drifiplaneringens organisation och planeringsstadier utan framhållerdet nära sambandet mellan planering och produktion, Väghållaren som hardet direklakosinads- och produklionsansvarel måste i detta fall enligt KLV även ha del direklaplaneringsansvaret, 2,1.4 Väghållningens samhälleliga effekter Motbakgrund av KLV:s principiella förslag till planeringssystem, som riktathuvudintresset mol en fullständigare och tillförlitligare beskrivning av väghållningenssamhälleliga effekter, gör kommittén en översiktlig genomgång av dessa ochförsöker precisera de områden som i försia hand behöver utvecklas. Bland dessaeffekter lar kommittén i enlighel med sina direktiv särskill uppregionalpolitiken, värderingen av olyckor och restid samt kalkylränlan, KLV redovisar de olika väghållningseffeklernamed indelning på väglra-fikanler. väghållare och samhället i övrigt. Av de för väglrafikanternaakluella effekterna behandlas restid, trafiksäkerhet, fordonskosinader och bekvämlighet.Effekterna för väghållaren ulgörs av anläggnings- och drifikostnader, Äveffekterna för samhället i övrigi behandlas regionalpolitik, sysselsättning,miljö, markanvändning och inverkan på andra trafiksystem. Kommittén framhållerall uppräkningen och indelningen av effekterna närmasl bör betraktas somexempel på de effekter som en vägålgärd kan medföra. Det är naturligtvismöjligt och ofla moliveral alt göra en utförligare genomgång och fördelning aveffekterna på olika kalegorier eller delar av samhället. Avden gjorda genomgången av väghållningens samhälleliga effekter och pågåendeforsknings- och utvecklingsarbete drar KLV slutsatsen att fiera effektsambandär otillfredsställande klarlagda. Innan en värdering av effekternassamhälleliga belydelse kan göras måste en beskrivning och avgränsning aveffekterna ske. En så långl möjligt genomförd kvanlifiering i användbaramåttenheter är enligt KLV väsenilig för all underlätta värderingarna och göradem sinsemellan mer jämförbara. Tillsina huvuddrag har del hittillsvarande utvecklingsarbetet enligl kommittén rörtfrågor som närmasl anknyter lill väg- och trafiktekniska förhållanden samiidigisom slora svårigheter förelegal när del gäller att beskriva väghållningen ochvägtrafiken i relevanta standard- och effekttermer, KLV framhåller nödvändigheienav all utvecklingsinsatserna intensifieras och även utvidgas till områden avmer kvalitativ samhällelig belydelse som av tradition legat i utkanten av delväg- och irafikiekniska områdei. Enbeskrivning av vägslandarden i termer av reshasiighei, säkerhel och Prop.1977/78:10 12 bärigheti slällel för i vägbyggnadsiekniska termer torde bättre avspegla vägensstandard och belydelse för trafikanterna. Del arbeie som här har påbörjats bör enliglKLV drivas vidare. Enväsenilig standardkomponent, som i första hand berör omgivningen kring vägen,är miljön. Sålunda framsiår del enligl KLV som angelägel all la en bättreuppfattning av irafikbullrels effekter och hur dessa skall behandlas i vägplaneringen.KLV erinrar i della sammanhang om irafikbullerulred-ningens förslag. Vidarepåpekar all försök pågår inom för alt med utgångspunkt från bl.a. uppgifter från den s, k, vägdatabanken och faslighelsregisirei finna meloderför ett sådani arbeie. Även på en rad andraområden, som rör väghållningens effekter på vad kommittén kallat samhället i övrigi,är del angeläget alt bedriva ell ökal ulvecklingsarbele, Enligl KLV måsle deltaarbeie i slor ulslräckning la tvärvetenskaplig karaklär och innebära all olikasinsemellan beroende effekter studeras . Del gäller här frågor sombebyggelse- och irafikstrukturens beroende av varandra, markanvändningseffekler,effekter på naturen m. fi. Ett sådani utvecklingsarbete, som för övrigt redanpågår på fiera områden, är enligl KLV även av belydelse för att bättre kunnabedöma de fördelningspolitiska effekterna av olika väghållningsålgärder. KLVpekar här på den systematisering och analys av olika effekter som lidigare nämnlsoch menar all den bör kunna utvecklas till ell värdefullt planeringshjälpmedel.KLV anser all del bör ingå i verksamhetsområde - som central myndigheiför vägfrågor - alt ansvara för alt ett utvecklingsarbete med den av KLVangivna inriktningen kommertill slånd och att det parallellt med denvägbyggnadstekniska sakkunskapen successivt även byggs upp en kunskap inom verkeimed en bredare inriktning på trafik- och samhällsplaneringsfrågor. I hög grad måsledet också bli fråga om ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan olika berördamyndigheler och forskningsorgan, KLV behandlar i ell särskillkapitel väghållningens samband med regional-poliiiken. Efter en genomgång avutvecklingen av regionalpolitikens mål och medel söker KLV belysa hur den nuvarande vägplaneringen har fungeratfrån regionalpolitisk synpunkl, KLV har härvid funnii alt regionalpolitikensedan länge varil en betydelsefull faktor i vägplaneringen och all de regionalaeffekterna successivt synes ha tillmätts ökad belydelse. Anledningen härtill ärenligt kommittén den utbyggnad av samhällsplaneringen som har skell i form av bl,a, den regionala utvecklings-planeringen och den regionala trafikplaneringen. Dellahar inneburil mer likartade planeringsförutsättningar än lidigare för olika formeravsamhälls-planering-t. ex. den fastställda ortsslrukluren ochbefolkningsramarna-och ett ökal dellagande och erfarenhetsutbyte i planeringen.Flera undersökningar som kommittén sluderal eller låtit utföra bestyrker ocksåden angivna ulvecklingen. Kommittén erinrar i sammanhanget om att vägbeslui oflaär en kompromiss -och måsle så förbli - mellan fiera ofta motstridiga inlressenoch bedömningar. Regionalpolitiken är därvid enligt KLV en viklig faktor men Prop.1977/78:10 13 dockinle den enda av belydelse som måsle vägas in i planeringen, KLV:s allmänna bedömningär all vägplaneringen i dess prakliska utövning successivt har anpassats lillden fortgående regionalpoliliska ulvecklingen. För att ytterligare säkerställadenna samordning föreslår KLV som tidigare framgått att man överväger alltidsmässigt samordna olika närliggande former av samhällsplanering. som även tidigare framgått föreslagit all kommuner och länsslyrelserges ett ökat infiytande över och medansvar för de tidiga stadierna ivägplaneringen. kansåledes de regionalpoliliska målen väl tillgodoses inom ramen fördel vägplaneringssyslemsom kommittén föreslår. Vad gäller frågan om vägålgärder är ell effeklivi regionalpolitisktmedel anser KLV i likhet med fiera andra utredningar all del finns betydligtmer direkta och effektiva medel, Vägålgärder i sig - isolerade från andraåtgärder - kan enligl kommittén inle anses vara något av de mer effektivaregionalpolitiska styrmedlen, gäller under förutsättning all vägförbindelseroch vägstandard befinner sig på en godtagbar nivå och därmed inle ulgör endirekt hämmande faktor för samhällsutvecklingen. Undersökningar som kommittén låtitutföra tyder också på att vägförbindelser som regel inte kan sägas ulgöra ensådan hämmande faktor. Från regionalpolitisk synpunkl lorde i stället vid sidanav direkla regionalpoliliska stödinsatser åigärder för all förbälira Iransporlförsörjningen.l.ex, en utbyggd kollektivtrafik,enligt KLV vara betydligt effektivare. Vidöverväganden om särskilda lokaliseringspolitiska satsningar är del emellertidenligt kommittén av vikt att vägfrågorna kommer in i planeringen på elltillräckligt tidigt stadium. Del är i sådana sammanhang som enligt KLV en välintegrerad samhällsplanering har sin viktigaste funklion och måsle tillmätas slörrebelydelse än en seklorinriklad Irafikekonomisk kalkyl. Som hjälpmedel förattförbättra del regionalpolitiska beslutsunderlaget i vägplaneringen pekar KLV påfiera genomförda undersökningar som söker analysera effekiullallei med hänsyn lillreshasiighei, säkerhel, regionalpolitik m. fi. effekter vid alternativaprioriteringar av resursulrymmet. Sådana effeklbeskrivningar är angelägna ochbör enligt KLV vidareutvecklas för all bidra lill all klarlägga de samhällsekonomiskaeffekterna som är förbundna med olika handlingsalternativ, KLV pekar även på enmetod som för in begreppel tillgänglighet i vägplaneringen. a, arbets-och servicemarknader lorde vara en intressant regionalpolitisk planeringspa-rameter.Med hjälpav s. k, tillståndsbeskrivningar av väglransporlsyslemel är del enliglKLV möjligt all konkretisera denna faktor. Sådana tillståndsbeskrivningarligger också väl i linje med del regionalpoliliska ulvecklingsarbele sombedrivs av bl, a, expertgruppen för regional utredningsverksamhet (ERU). Ifråga om de i bl.a, den irafikekonomiska kalkylen lungl vägande faktorerna säkerheloch restid har KLV låtit ulföra särskilda utredningar som redovisats i enbilaga lill belänkandel. Vad gäller värderingen av säkerhets- Prop.1977/78:10 14 faktornrekommenderar KLV all man klart skiljer på dels olyckskoslnaden. demateriella uppoffringarna i form av produktionsbortfall, vårdkostnader,egendomsskador m, m., dels humanvärdel, dvs, de icke-maleriella uppoffringarnai form av lidande vid dödsfall och personskador. Tillsammans utgör dessa bådakomponenter det totala olycksvärdel, Olyckskoslnaden bör i enlighel med denredovisade undersökningen räknas upp i förhållande lill vad som tillämpas.Någon form av värdering i pengar av humaneffeklen har KLV inle funnii möjligall lillämpa. Humanvärderingen bör dock liksom en bedömning av olyckssituationeni del enskilda fallel enligl kommittén ulgöra en viklig komponent i denallmänna bedömning som alllid måsle ske vid sidan av kalkylen. Restidenutgör enligl KLV en väsenilig planeringsfaklor som anknyter lill delgrundläggande målel för väghållningen, Mol bakgrund av den särskildarestidsundersökningen framstår enligl KLV en differentiering av reslidsvär-deringenmed hänsyn lill variationer i resändamål och resmönstersom i vissa fallmotiverad, Underiagel för en sådan differentiering är emellertid inle lillräckligivarför KLV anser all dessa förhållanden måsle klarläggas ytterligare innanfrågan kan avgöras. Vid tillämpning av ett genomsnittligt tidsvärde lyderföreliggande malerial på att en viss nedjustering av del nu använda värdel ärmotiverad, 1fråga om den kalkylränta som bör tillämpas i de trafikekonomiska kalkylemafinner KLV att det är regeringen som genom all faslslälla denna bör göra denprincipiella avvägningen mellan långsiktiga och kortsiktiga investeringar, påsamma säll som slatsmaklerna fastställer del totala resursulrymme som skall tilldelasolika sektorer. 1 avvaklan på ell eventuellt ställningstagande från regeringen börenligtKLV tillämpade principer gäl la, dvs, vägprojekten bör prioriteras i enlighelmed den räntesats-f, n, 8 96 - som anges i gällande pelilaanvisningar, 2,1.5Framtida vägstandard KLVlar avslulningsvis upp frågan om hur vägslandarden skall avvägas med hänsyn lillantaganden om del framlida resursulrymmet för väghållning, Vägslandarden är enliglkommittén i huvudsak beroende av dels ulvecklingen av vägtrafiken, delsresursutrymmet för vägsektorn, dels sambandet mellan trafikvolym och trafikenssammansättning å ena sidan och den av vägslandarden beroende reshastigheien,säkerheten och bärigheten å andra sidan. Till grund lor bedömningenav sambandet mellan trafikfiöde och reshasiighei resp. säkerhet på vägen harhittills legal resullal av internationella erfarenheter. Del samband mellanhastighet och trafikflödets sloriek -s, k, haslighets-flödesdiagram -somanvänds i vägplaneringen har varit föremål för diskussion ochomprövning i några olika länder. Någon enhetlig bedömning av della sambandföreligger enligl kommittén inte. Prop.1977/78:10 15 synes dock allmänt vara av den uppfallningen all, jämförtmed lidigare bedömning, ell slörre trafikfiöde kan tillålas på en väg ulannegativa konsekvenser för reshasiighei och säkerhel. Förklaringen härlill kan enliglKLV vara bl, a, bätlre fordon, förarutbildning, irafikdisciplin och trafikmiljö. KLV framhåller all del inle ingått i kommitténs direktivalt presentera ell förslag lill plan för den närmasle framtidens väghållningsinsalser.Kommittén har ändå funnii del angeläget all någol analysera konsekvenserna förväghållningen och därvid främst den vägstandard som del mot bakgrund avkommitténs överväganden i övrigi kan vara rimligt all upprätthålla. Enligt kommittén bör man eftersträva en över landel pålikartal säll avvägd standard som är anpassad lill del lillgängliga resursulrymmet.Standarden måsle härvid avvägas i fråga om lypseklion, linjeföring m. m, så attsamhällsnyttan i form av restid, säkerhet, miljö m, m, i möjlig mån maximeras, Dellaförhållande måsle enligl KLV påverka hela vägplaneringen i form av val avkriterier i perspeklivplaneringen saml val av lypseklion och linjeföring m. m,i projekteringen. Vid avvägning mellan drift- och byggnadsåtgärder är enliglKLV en prioritering av driflverksamhelen och - inom denna - servicearbelenaändamålsenlig, 1 fråga om väguiformningen vid om- och nybyggnad leder KLV:sanlaganden om del tillgängliga resursutrymmet till att högre trafikvolymer änvad som f. n. tillämpas är samhällsekonomiskt motiverade för en given lypseklion.För detta talar även delvis förändrade bedömningar av det samband som antasråda mellan trafikflöde och säkerhet resp, hastighet. All ange några mer detaljeradeanvisningar om hur standarden skall ulformas är enligl KLV inle möjligt medhänsyn lill del osäkra bedömningsunderiaget. Enligt kommitiéns uppfaltning bördet ankomma på all i anslulning lill den föreslagna perspeklivplaneringenutforma kriterier och successivt ta fram projekteringsanvisningar så alt denframtida vägslandarden anpassas lill en samhällsekonomiskt motiverad nivå samiidigisom den sammanlagda ålgärdsvolymen för hela landet-med undanlag fören viss sysselsällningsreserv- ungeföriigen bör rymmas inom del för den akluella perioden uppskattade resursulrymmet. 2.2,1 AUmänt En allmän enighet råder bland remissinsianserna omönskemålet att lägga en samhällsekonomisk syn till grund jör vägplaneringen ochall söka jörbättra samordningen mellan denna och övrig samhällsplanering. Dennaallmänna sirävan från kommittén, som lagil sig ullryck i förslag lill en delvisförändrad Prop.1977/78:10 16 och bredare inrikining av vägplaneringen, tillstyrks av sågott som samtliga remissinsianser. Sålunda finner t.ex, planverket allkommitténs förslag främjar utvecklingen mot en mer integrerad planering där de sektoriellaplaneringsmålen underordnas de sektorövergripande, Lö anser alt del föreslagnaplaneringssystemet väl kan anpassas lill del samhällsekonomiska synsält som ärutgångspunkten för samtliga trafikpolitiska utredningar. De från olika håll framförda synpunkterna avser i huvudsakmöjligheterna all gå längre i samordning än vad kommitténs förslag enligl dessaremissinstanser synes göra. Representativ för denna inställning är Föreningen som framhålleratt man är positiv lill kommitténs förslag all kommuneroch länsstyrelser skall få ökade möjligheler att aktivt medverka ivägplaneringen och all de vidare samhälleliga effekterna av väghållningen ägnasslor uppmärksamhet. Frågan är emellertid enligl föreningen om inle kommitténändå ser vägsektorn som mera frislående än vad den bör vara. Deceniraliseringsutredningenmenar alt kommitténs förslag inle tillgodoser kraven på en förenkling avplaneringssystemet. Del förefaller inte heller som om möjlighelerna lill en förtroendemannamedverkanskulle öka i väsentlig ulslräckning. De största invändningarna mot en inte tillräckligt långlgående samordning anförs av landsiingsförbundei och kommunförbundei. Landstingslorbundeimenar all kommitiéns förslag i den avgörande frågan om vägplaneringenssamordning med och förstärkta beroende av mera övergripande planering endaslinnebär marginella förändringar, Kommunlörbundet anser attkommil-léns förslaginnebär alt vägverkei bibehåller sill nuvarande dominerande inflytande övervägplaneringen, vilket inle kan accepteras från kommunalt håll. 2,2,2 Utgångspunkter för väghållning I fråga om de utgångspunkter jÖr väghållningen somkommittén tagit upp delar remissinstanserna i huvudsak vad kommittén anfört omden framtida väg- och trafikpolitiken och de bedömningar som gjorts av denframlida irafikuiveckllngen. En annan viktigutgångspunkt är enligt KLV all lägga realistiska antaganden ont den jramtidamedelstilldelningen lill grund för vägplaneringen. Flertalet remissinstansertar upp denna fråga och synes tolka kommitiéns antagande om att lägga enoförändrad reell resursram till utgångspunkt för olika slandardbedömningar som ellkonkret förslag lill framlida medelsanvisning från kommitiéns sida. Så gott som samtliga länsslyrelser påtalar i dettasammanhang det stora behovei av vägålgärder som klart anses överstiga deinsatser som den nuvarande medelstilldelningen kan medge. Länsslyrelsen iStockholms län anser sålunda med instämmanden av fiertalet övriga länsslyrelseroch näringslivsorgaitisationer all del är helt orealistiskt att inte tänka sigen höjd Prop.1977/78:10 17 medelstilldelning , inte minsl mot bakgrund avde senasle tio årens ackumulerade investeringsbehov och det förbättradebeslutsunderlag som kommitténs förslag kan ge, Syftel med planeringssystemet ärju, framhåller i ,allgeen utförligare beskrivningav samhälleliga effekter vid alternativa ekonomiska insatser i vägsektorn. Påså säll skapas ett bättre underlag för statsmakternas ställningstaganden ifråga om resurstilldelningen. Motorförarnas , Svenska BiisstrafikjÖrbuiidet, Svenska vägföreningenoch Svenska Akerijöibundet har i ett gemensami yttrande med instämmande avNäringslivets Trafikdelegation uttalat att man anser del felaktigt att förstange en resursram, som resulterar i standardsänkningar och uppskov med väganläggningar.1 stället bör vägnätet upprustas och skötas med hänsyn lill de faktiska irafikbehoven,Vägverkei anför i anslulning härtill alt verket endasl uppfattat KLV:sbedömning som en utgångspunkt för fortsatta överväganden om den framtidaväghållningsstandarden och inle som en låsning för framtiden. StatsanställdasFörbund anför a\\ man inle delar kommitténs uppfallning om del framlida resursulrymmet,men menar i likhei med LO att planeringssystemet som sådani och vad som där börbeaklas lorde vara tilllämpligl även vid olika resursnivåer. Statskontoretframhåller att införandet av en kapitalknapphetsfakior kan ge underiag för enmer realistisk avvägning i valel mellan all bygga "brett och kort ellersmall och långl". Enligl skall vägplaneringen ochplaneringen av andra Iransportgrenar ske inom sådana ekonomiska och andra ramarsom lagils fram av statsmakterna i den övergripande Iransportplaneringen. Dettaskulle enligt även kunna innebära all medelstilldelningen för direklavägålgärder minskar. framhålleratl kommitténsresursantaganden torde innebära en minskning av sysselsättningen inom vägsektorn.En sådan ulveckling färenligi styrelsen mötas med gängsearbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vad gäller de särskildasysselsättnings-motiverade väganslagen framhåller altdel liksom lidigare kan bli nödvändigl all ulföra sådana lill högre beloppunder vissa år än vad kommittén kalkylmässigt antagit, 2.2,3 Huvuddragen i det Jramtida vägplaneringssyslemei Huvuddragen i det föreslagna planeringssystemet med indelningi planeringsmodell, planeringsstadier och planeringsorganisation tillstyrks avden helt övervägande delen av remissinsianserna. Flertalet länsslyrelser anslulersig sålunda till den föreslagna indelningen. Länssiyrelserna i Blekinge- ochHallands län anser all förslagen innebär en värdefull utveckling avplaneringsmetodiken och planeringsarbetet på vägområdet, där man som ett merpermanent inslag beaktar olika samhälleliga nyttigheter och möjliggör enintegrerad vägplanering med lokalt och 2 1977/78. Prop.1977/78:10 18 Väg- och traftkinsiitutet anser att kommitténs förslag lill planeringssystemär välgmndat och förtjänstfullt och all del systemtänkande som kommer tilluttryck i förslaget är ändamålsenligt även i forskningssammanhang. Likaså irajiksäkerhcisverketfinner den föreslagna uppläggningen ändamålsenlig. anförsammanfattningsvis att det föreslagna vägplaneringssystemet gerbällre underlagförbeslul om väghållningsåtgärder än vad som tidigare funnits. Statskontoret utlalaralt kommittén har tagit fasta på en stor del av den kritik som riktades mol denbitvis alllför kvantitativt inriktade kalkylmodellen i Vägplan och ser försin del posilivi på den uividgning mol kvalitativa dala som kommitténförespråkar. delar kommitténs principiella syn all en mer utvecklad lillämpningav den samhällsekonomiska planeringsmodellen kan ge en mer samhällsekonomiskinriktning av vägplaneringen. Beskrivning och analys av olika alternativ ochderas effekter borde vara en central företeelse i planeringssammanhang.Vägverket framhåller alten ulveckling också pågår som successivt kan vänlasförbättra möjlighetema till en enhetlig behandling av skilda effekter, Verkeianför vidare all slörre vikt än emellertid måste läggas på de fördelningspolitiskamålen, varvid värderingsfrågorna alltid måste få en avgörande betydelse, Vägverkeiinstämmer också i kommitiéns intentioner och förslag i fråga om ulvecklingen avplaneringssystemet mol en förbättrad metodik för att behandla såväl kvantitativasom kvalitativa effekter, men framhåller att denna utveckling ärkomplicerad och resurskrävande inle minst beroende på det stora antalet parteroch intressen som deltar i vägplaneringsprocessen, Kungl. Automobil Klubben m, fi,anför i sill gemensamma yttrande all man anser alt de föreslagna utvidgadebedömningarna kommer att vara till fördel i vägplaneringen. Denna uppfattningdelas även av Näringslivels Trafikddegation. Decentraliseringsutredningenanser i likhet med KLV och fiertalet remissorgan att en väsentlig insats börgöras i strävandena att ulveckla metoder som gör det möjligt att fä de s, k.kvalitativa effekterna mer utförligt redovisade. En ökad enhetlighet ivärderingen och redovisningen av vägobjektens kvalitativa effekter är angelägenför all göra bedömningarna mer allsidiga och resultaten av avvägningarna lättillgängligare.Den är därmed också en gmndfömtsältning för ett ökal infiytande ivägplaneringen för sektorsövergripande organ på regional och lokal nivå, Remissinslansernas synpunklerpå de olika delama i det föreslagna planeringssystemet visar en någol meravarierad bild än den så gott som enhälliga uppslutningen kring den principiellainriktningen. Skilda modifieringar och förtydliganden av kommitténs förslagdiskuteras samiidigi som de slora svårigheter som är förbundna med delifrågavarande utvecklingsarbetet understryks.