prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidare framhåller att storaenergibesparingar är möjliga genom modifieringar av befintlig teknik. Medrådande förhållandevis låga energipriser blir det ekonomiska utfaUet av sådanaprojekt så lågt att det ofta infe är företagsekonomiskt motiverat att depåbörjas. Det är därför väsentligt och nödvändigt att järnverken fårekonomiska bidrag för denna teknikutveckling. Enligt Jemkontoret ärmedelsbehovet för Järn och stål för tidsperioden /791980/81 av sammastorleksordning som delegationens förslag på den högre nivån, dvs. Härav bör minst 10 milj. kr. avsättas för förbättring av befintlig teknik. Atomenergi ifrågasätter DFE:s prutning av STU:s medelsförslag. IVAframhåller att ökade medel bör ges åtminstone till energiintensiv produktionoch till processer som är gemensamma för många industrier. AB Atomenergibetonar att stora energibesparingar finns inom räckhåll i en lång rad branscher,t. ex. vad avser värmeåtervinning i kombination med förvärmning avprocesströmmar eUer utnyttjande av solvärme. Prop.1977/78:110 65 Energisparkommitténbetonar vikten av att de tekniska problem och institutionella hinder som ärförknippade med flerstegsutnyttjande identifieras och kvantifieras i enstudie, vars resultat sedan får utgöra projekteringsunderlag förfullskaleanläggningar. och Näringslivets energidelegation föreslår att möjligheternatill energibesparing inom den kemiska industrin i större utsträckning beaktasinom energiforsicningsprogrammet. anser att ävengruvindustrins problematik bör inrymmas i delprogrammet Övriga processer. Lantbruksstyrelsenframhåller att den störte delen av energiförbrukningen i jordbmket utgörs avdrivmedel för fältarbeten. Möjlighetema att spara energi på detta område ansesdock vara begränsade varför insatserna i första hand, bör inriktas påförbättrad information till jordbrukarna om energibesparande åtgärder. Styrelsenpåpekar vidare tillsammans med de möjligheter somfinns att minska den totala energiförbrukningen genom bl. a. bättregödselhantering. Omkringen fjärdedel av jordbrukets behov av flytande bränslen åtgår för torkning avskördad spaimmål till lagringsduglig vara. Lantbruksstyrelsen, Sverigeslantbruksuniversitet och Näringslivets energidelegation understryker mot denbakgrunden vikten av insatser avseende torkkonstruktionerna. Lantbruksstyrelsen,och framhåller behovetav att begränsa energiförbrukningen i växthus. Insatserna bör inriktas påenergisnål produktion, bättre isolering av växthus, växtförädling för att fåfram kulturer bättre anpassade till lägre temperaturer, klimatreglering samtutnyttjande av altemativa energikällor för att klara uppvärmningen avväxthusen. Samhälletsvaruflöden; å tervinn ing o ch avfall och tiUstyrker DFE:s förslag, som bl. a. innebär en prioritering avutvinning av energi från jordbruksavfall. Vidare framhålls att halm är enpraktisTct taget outnyttjad råvara med hög potential. Den kan utnyttjas för enrad ändamål, t. ex. framställning av metangas, lokaluppvärmning,kolväteprocesser och som fiberråvara och byggmaterial. Med hänvisning tillområdets stora energisparpotential och tiU de miljövinster som kan görasförordar IVA, och DFE:s förslagpå den högre nivån, som bl. a. innefattar fullskaleförsök med utsortering avpapper, plast öch plåt. 5 1977/78. 1977/78:110 66 2.4.7Energianvändning för transporter och samfärdsel framhåUer att den trafikpolitiskt önskvärda utvecklingen avtransportsektorn står i god överensstämmelse med de energipolitiskamålsättningarna och anser att främst de föreslagna insatserna avseendeÅtgärder i transportsystemet är angelägna från flera utgångspunkter.Domänverket tUlstyrker DFE:s förslag beträffande hela programmetEnergianvändning för transporter och samfärdsel men noterar atthittUls förd trafikpoUtik verkat i en riktning motsatt den energipolitisktönskvärda. TCO tillstyrker allmänt DFE:s förslag och anser att en stor del avinsatserna bör kimna ske i samarbete méd svensk industri, som därvid bör bidratill finansieringen. framhåller svårigheten att med tillgängligt statistiskt underlaggöra jämförelser mellan olika transportmedels energikonsumtion och anser attjämförande energianalyser omfattande alla olika moment i transporttjänsternaliksom systemstudier, som belyser verkningarna av olika övervägda ellervidtagna åtgärder, bör göras innan val av forskningsinsatser sker. anser att transportområdet är för snävt angripet och efterlysersystemövergripande kopplingar meUan t. ex. bebyggelse, markanvändning,transportbehov och energianvändning för transporter. Liknande synpunkterframförs av . anser att delprograinmetstarkare borde knyta an till sammanhanget mellan olika åtgärder och effekternaav åtgärderna. finner av detta skäl den föreslagna indelningen avdelprogrammet i fyra forskningsområden, svarande mot olika slag av transporter,mindre relevant. anser att det i stäUet kravs en mera problem- ochåt-gärdsinriktad stmkturering av området. kritiserar den föreslagna indelningen avdelprogrammet och föreslår i stället en indelning i områdena Trafiksystem,Trafikant, Fordon och Väg. Institutet anser vidare att forskningsinsatserrörande åtgärder som kan ge effekt på kort sikt bör prioriteras. Enlägre anslagsnivå än DFE:s huvudförslag förordas av luftfartsverket och anför att det råder stor osäkerhet om hur storaenergibesparingar som kan uppnås utan att så kraftiga styrmedel behövertUlgripas att möjligheten att tillgodose vissa trafikbehov kraftigt inskränks.Luftfartsverket anser mot den bakgrunden att särskilt de insatser som föreslåsinom området långväga persontransporter inte är tiUräckligt motiverade. Energisparkommitténförordar för sin del en högre anslagsnivå än DFE:s huvudförslag. Den skuUeenligt kommittén ge bättre utrymme Prop.1977/78:110 67 förförsök i större skala med samåkning, studier av sådana förhållanden som kanpåverka resmönstret i riktning mot ökat utnyttjande av kollektiva transporterför arbetsresor samt studier av oUka kombinationslösningar med bU och andratransportmedel för . Luftfartensenergianvändning tas upp av luftfartsverket. Bland väsentliga forskningsfältnämns möjligheterna att höja beläggningsgraden i den inrikes linjefarten. ochSveriges redareförening anser att sjöfartsnäringens betydelse ienergiförsörjnings- och energibehovssanunanhang inte har beaktats tiUräckligt.Skogsstyrelsen och framhåller att skogsbruketsoch jordbrukets transportproblem också behöver studeras. Statens planverkföreslår att särskUda studier ägnas konsekvenserna för transportsystemet av enövergång till andra energisystem som t. ex. kol, alunskiffer, torv ochbiomassa. TCOanser att ambitionema för delprogrammet bör vara höga och framhåller att det ärviktigt att både olje- och bilbolagen kan fås att inta en positiv attityd tUlinsatsema. framhåller bland de altemativa drivmedlen metanolen ochpåpekar att den kan sänka hälsoriskerna genom att ersätta blyorganiskaoktanhöjande tUlsatser, är relativt enkel att införa i nuvarande fordonsparkoch medger en direkt oljebesparing. föreslår attförsöksverksamheten med altemativa drivmedel såsom metanol, träpulver ocholjeslurry forceras. AB Atomenergi understryker att möjligheter att på långsikt utnyttja nya bränslesystem, t. ex. vätelagring i metaller, bör beaktas.Näringslivets energidelegation anser att bland de alternativa drivmedlengengasen synes ha fått en mycket styvmoderlig behandUng och förordar att den avDFE genomarbetade högre ambitionsnivån väljs för att ge utrymme förtiUräck-liga insatser inom gengasområdet. framhålleratt miljöeffekterna vid framstäUningen av nya drivmedel måste beaktas. ochSveriges naturvetareförbund framhåUer sambandet mellan delprogrammenAlternativa drivmedel och Drivsystem och påpekar att utvärderingen av olikatänkbara framtida drivmedel tUl stor del är avhängig av de fömtsättningar somantas beträffande den fordonstekniska utvecklingen. understrykerfordonsviktens betydelse och anser att det är möjligt att med i stort settkänd teknik skapa ett avancerat fordon med extremt låg vikt och därtiU anpassadmotorstyrka. föreslår en övergripande systemstudie av framtidensavancerade vägfordon och bilindustrins omställningsproblem och anser Prop.1977/78:110 68 attstatsmakternas möjligheter att stunulera och styra den tekniska utvecklingenhärigenom skulle förbättras. StatsföretagAB anser att satsningar på alternativa värmemotorer är mindre angelägna, dådessa motorer inte har några möjligheter tiU väsentligt förbättrade egenskaperavseende energianvändning och emissioner. Bolaget föreslår att satsningen istället koncentreras på elektriska drivsystem, främst byggande avdemonstrationssystem med nickel/järnbatterier. Statsföretag anser vidare altlandet saknar resurser för egen utveckling av komplicerade bränslecellsystemoch föreslår att msatserna i fortsättningen begränsas till studier avbränslecellsystem, lämpligen genom deltagande i något utländsktutvecklingsprogram. Fleraremissinstanser framhåller miljöaspekterna i samband med konstruktion av fordonoch drivsystem. föreslår att det i programmet tas upp ettsärskilt forskningsfält omfattande avvägning mellan miljökrav(luftföroreningar, buller) och energieffektivitet. anser att det är särskilt viktigt att beakta den lokalabusstrafikens speciella mUjöproblem, t. ex. avgas- och ljudemissioner.Naturvårdsverket anser att forslcning om energiekonomi och emissioner bör fåhög prioritet och anmäler intresse för att bevaka utformningen av projekt inomdetta område. Remissinstansernainstämmer genomgående i de av DFE formulerade allmänna målen för programmet.Bl. a. LO framhåller sambandet mellan forskningsprogrammet och de storainsatserna för energibesparande åtgärder inom bebyggelseområdet. DFE:s förslag till ram förprogrammet ligger något imder den av BFR förordade, särskilt vad gäller stödtiU forslcningsinriktat experimentbyggande. Näringslivets energidelegation,. , och statensplanverk förordar den av BFR föreslagna nivån. Särskilt framhåUs därvid detforskningsinriktade experimentbyggandets betydelse för att snabbt föra utforsknings- och utvecklingsresultat till praktisk tillämpning i bygg- ochförvaltnmgsprocessen. Tillgången till främstpersonella resurser för genomförande av programmet berörs av fleraremissinstanser. Siatens planverk påtalar bristen på annan personal änforskare och förordar att huvuddelen av medlen tas i anspråk under periodens senarehälft, bl. a. för att behälla kvalitén på forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamheten. IVA påpekar att stora resurser, som skulle kunnaanvändas inom programmet, finns hos industri- och konsultföretagen ochuppskattar den möjliga volymen för uppdragsforskning tUl 50 mUj. Prop.1977/78:110 69 Fleraremissinstanser framhåller vikten av stora satsningar. Statens planverk.Svenska kommunförbundet, , IVA och ABAtomenergi anser att praktiskt utvecklingsarbete avseende nya energibesparandesystem, som kan införas i samband med ombyggnad av befintliga byggnader, börprioriteras, eftersom dessa byggnader imder kommer att svaraför merparten av energianvändningen inom bebyggelseområdet. Kommunförbundettillstyrker vidareutveckling och vidgning av den s. k. EPD-verksamheten tillatt avse även reglersystem och ventUationsanläggningar.Byggforsk-ningsinslitutet och IVA framhåller att byggnadstekniken behöver vidareutvecklasnär det gäller isolering och tätning av både nya och befintliga byggnader. Vadgäller medelsnivån förordar , byggforsknings-institutet,energisparkommittén. och Näringslivets energidelegationden av BFR föreslagna anslagsnivån, vUken ligger något över DFE:s huvudförslag. ProgramelementetYttre försörjningssystem framhävs av bl. a. statens geotekniska institut ochSvenska kommunförbundet. förordar fullskaleförsök rörande systemför lokal distribution och lagring av fjärrvärme med användning av ny teknikför ledningsläggning och nya ledningsmaterial samt studier av hurenergibesparande åtgärder påverkar lönsamheten för fjärrvärmesystem. Svenska kommunförbundetbetonar vidare programelementet Byggnader, byggnadsdelar och inreförsörjningssystem och anser i Ukhet med att en ökadsatsning bör ske på utvärdering av energisnåla hus från ekonomi-, energi-,miljö- och konstruktionssynpunkter. föreslår vidareutvecklmg av och försök med eldning med t. ex. flis, flisbrUcetter ochttäpulver. föreslår att det inom programelementet Energihushållning förbyggnader, grupper av byggnader startas målimiktade utvecklingsprojekt som rörsoluppvärmning av grupper av byggnader. Kommunförbundetförordar alt det inom programelementet Byggnaders energihushållning genomförsett projekt med fullskaleförsök och demonstration av energisnåla byggnads- ochanläggningsmetoder. Flera remissinstansertiUstyrker DFE:s förslag. och statens planverkframhåUer vikten av studier av värmepumpens energiförsörjning och dessåterverkan på elnätet från effektsynpunkt om användningen av eldrivnavärmepumpar för bebyggelseområden utvecklas, överstyrelsen för ekonomisktförsvar föreslår att lönsamheten av att komplettera värmepumpsystem medbegränsad soluppvärmning undersöks. 1977/78:110 70 randefuUskaleförsök med andra värmekäUor än luft, t. ex. markvärme och spUlvärme. Solvärmesys tem och energilagring RemissinstansematUlstyrker allmänt DFE:s förslag. AB Atomenergi instämmer dock ej i DFE:s ochBFR:s bedömning att forsknings- och utveckUngsinsatserna skulle begränsas genombrist på realresurser. Bolaget framhåller att utnyttjandet av dess resurser iStudsvik hittUls endast har begränsats av bristen på forskningsanslag för dessaändamål. ,, och framhållerenergUagringens betydelse. betonar att storskaUgasolvärmesystem med centralt värmemagasin och system avsedda enbart förtappvattenuppvärmning f. n. synes ha de största tekniska och ekonomiskaförutsättningarna. IVA föreslår att man också studerar solvärmesystem somutgörs av kombinationer av soUångare, ventUationsanläggningar ochklimatkylanläggningar. Deav DFE föreslagna delprogrammen Värmepumpar samt Solvärmesystem ochenergilagring har av BFR samlats under en mbrik. BFRföreslår att även andra tekniker, som kan visa sig intressanta, får tas uppunder denna rubrik, t. ex. småskaliga vindkraftverk för lokal elproduktioneller byggnadsuppvärmning. anser att försök börgöras med värmegrunder som förutom med solvärme kan värmas med hjälp avvindkraft. Planering,styrfaktorer, statistik m.m. anser att DFE:s förslag för programelementet energiplaneringär tUltaget i underkant och föreslår att satsningar i stället görs i enlighetmed den av DFE redovisade högre ambitionsnivån. IVA förordar däremot, medhänvisning tUl att kunskaperna om styrfaktorer o. dyl. inte är tUlräckligtetablerade i det svenska forskningssamhället, en successiv kunskapsuppbyggnad,vilket skulle innebära en satsning på en lägre nivå än den av DFE föreslagna.Svenska kraftverksföreningen och anser att en nära samverkan med de olikaenergiintressenterna, bl. a. kommunerna, är nödvändig för att den praktiskanyttan av forsknings- och utvecklingsinsatserna skaU bU så stor som möjligt.Byggforskningsinstitutet framhåller vikten av empiriska studier av de regionalaoch lokala myndigheternas administration av olika styrmedel. Andrastyrmedel än den lokala energiplaneringen betonas av flera remissinstanser.Byggnadsstyrelsen anser att en utvärdering av hittUls uppnådda resultat avolika satsningar som gjorts i energibesparande syfte är angelägen. och AB Atomenergi påpekar att ett samhälle där både kontinuerUga ochändliga energikällor används parallellt behöver olika regler för olikaenergisystem, vUket kräver flexibla be- Prop.1977/78:110 71 stämmelseroch möjligheter tiU lokala initiativ och anpassningar. Statens provningsanstaltpåpekar att utvärdering, provning och typgodkännande av nya system ochkomponenter är nödvändig för att de till byggnormen anpassade belåningsreglernaskall kunna tillämpas som styrmedel och föreslår riktade forskningsinsatserinom detta område. Byggforskningsinstitutetstöder DFE:s värderingar och förslag för programelementet Klimatkrav.Näringslivets energidelegation föreslår en mer forcerad satsning än den av DFEförordade och hänvisar till att betydande energivinster, särskilt för industri-och kontorslokaler, kan uppnås redan på kort sikt genom optimering ochanpassning av gällande regler och föreskrifter, förbättrad teknik för mätningoch driftövervakning etc. understryker behovet av intensivainsatser syftande till att ge underlag för hygieniska gränsvärden ochframhåUer betydelsen av produktkontroll av befintliga byggnadsmaterial och nyaprodukter för att få underlag för att utforma ventilationen så att hälsofarligakoncentrationer av olika skadliga ämnen, t. ex. formaldehyd, inte uppstår.Motsvarande synpunkter framförs av som påpekarbehovet av målinriktad slrålskyddsforskning avseende effekterna påbefolkningens stråldosbelastning av olika energibesparande åtgärder såsomisoleringsmaterial, ventilation etc. Även berör dehygieniska aspekterna och förordar att forskningen sker under medverkan avmedicinsk expertis. Programelementet Övrigabrakarkrav framhävs av , som anser att DFE:s förslagtiU insatser inom programmet inte i tillräcklig grad har vägletts avvälfärdspolitiska utgångspunkter. Förbundet föreslår en prioritering avforskningsinsatser som kan skapa underlag för att fortsättningsvis bygga uppprogrammet med utgångspunkt i välfärdspolitiska mål. Vadgäller programmet Energiproduktion instämmer remissinstanserna allmänt i DFE:sbedömning att energiforskningsprogrammet bör inriktas på att utöver kol,naturgas och kärnkraft skapa fler handlingsalternativ för att i framtidenersätta olja. Många remissinstanseranser att torv är ett realistiskt alternativ . Allmäntframhåller remissinstanserna att det är viktigt att belysa miljöeffekterna avatt biosystem och torv introduceras i stor skala. Flera remissinstanserframhåller att kol är ett realistiskt alternativ till olja på kort sikt, ochatt bl. a. miljöeffekterna av ett storskaligt införande i bör studerasinom energiforskningsprogrammet. 1977/78:110 72 bimdetoch TCO m. fl. tUlstyrker DFE:s förslag till prioritering av delprogrammetVindenergi. Avvikande mening framför bl. a. anser att miljö- och naturvårdsproblemen vid en storskaligvindkraftutbyggnad framstår som betydande som den utvunna kraftensbegränsade tillgänglighet väsentligt minskar värdet av denna utbyggnad. NEföreslår att frågan om formell indelning av programmet Energiproduktion hållsöppen ännu någon tid och helst tUl eftersom det enligt har visatsig att ytterligare förbättring och förenkling av programindelningen kan göras. Mångaremissinstanser ställer sig positiva tUl DFE:s förslag för den närmastetreårsperioden och finner det angeläget att beslutsunderlag snabbt tas fram föratt energiskogamas roll i den framtida energiförsörjningen skall kunnabedömas. Flera remissinstanser, däribland domänverket, för miljöskydd, anser dock att möjligheterna att få utenergi via energiskogar är överskattade. Övervägandeantalet remissinstanser som yttrat sig över delprogrammet Biosystem, , , ,/SR, AB Atomenergi och Näringslivets energidelegation förordar DFE:s lägreanslagsnivå. , och Svenska kommunförbundettillstyrker medelstUldelning enligt DFE:s huvudförslag. Sverigeslantbruksuniversitet, , och understryker särskilt vikten av de föreslagna inventeringarna avområden och marktyper som är lämpliga för odling av energiskog. Samtligaremissinstanser som yttrat sig i frågan pekar på de svåröverskådligakonsekvenser som energiskogsodling i större skala kan väntas få på miljön.Viktigt är därför att storskaliga försök görs för att undersöka dels deekologiska effekterna, dels klimateffekterna av att våtmarken tas i anspråk.NFR, och domänverket framhåller bl. a. attenergiskogsodling kräver kraftig gödsling och alt konsekvenserna kan bliallvarliga för grundvatten, vattendrag och sjöar då gödslingen till störredelen förutsattes bli utförd på våtmarker. NFR anser att även forskning rörandeskadegörare, forskning för att ta fram bättre genetiskt material samttUlväxtens beroende av naturliga substrat och vattentillgäng är betydelsefull idetta sammanhang. Domänverketoch framhåller den intressekonflikt vad beträffarmarkanvändning som kan förutses med bl. a. näringarna jordbruk, skogsbruk ochskogsindustri. betonar alt det därför krävs en mycket noggranngranskning och avväg- Prop.1977/78:110 73 ningav utvecklingsinsatserna rörande utnyttjande av biomassa som energiråvara irelation till dessa näringars intressen. Enligtskogsstyrelsen är det angeläget med ett bättre utnyttjande av skogsavfall,vilket skulle skapa bättre förutsättningar för en god skogsvård ochskogshygien. Detta kan i sin tur ge bättre betingelser för en höjdbiomassaproduktion i den återstående skogen. DFE:sinriktning och prioritering stöds av remissinstanserna, bl. a. ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, geologiska undersökning, statensvattenfallsverk, domänverket, , , ,landstingsförbundet och Näringslivets energidelegation. Endast IVA anmäleravvikande mening och ifrågasätter att torv skulle bidra tillenergiförsörjningen på annat sätt än som krisråvara. Denav DFE förordade medelstiUdelningen tillstyrks av bl. a. Sverigeslantbruksuniversitet, domänverket. Svenska kommun förbtmdet. IVA anser att en insats på högst DFE:s lägre nivåär motiverad. Näringslivetsenergidelegation föreslår att ett torvprojekt etableras omfattande bl. a. enåret om-täkt med teknik för awattning, rökgastorkning eller mottryckstorkning.För att kunna arbeta paralleUt med detta projekt och projektet avseendefrästorvsteknik föreslås att torvprogram-met läggs på en högre nivå än DFE:shuvudförslag, nämligen 55 milj. kr. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar föreslår att en högre insatsnivå väljs för att forskningskall kunna bedrivas även med inriktning på planer för hur torvproduktion ochtorvanvändning snabbt skall kunna ökas om energiförsörjningssituationen kräverdet. Skogsstyrelsenoch geologiska undersökning betonar vikten av att en inventering avtorvförrådet kommer tUl stånd. ochdomänverket anser att eventuella markanvändningskonflikter bör tas upp i ensystemanalys som bör utvidgas till att omfatta hela den växtproducerandearealen. ,AB Atomenergi, och betonar attmiljöfrågorna måste ägnas stor uppmärksamhet. hävdaratt torvproduktionen i första hand bör inriktas på lokal produktion medsmåskalig teknik. anser att användningsområdet iförsta hand bör bli värmeverk och eventuellt kraftvärmeverk i tätorter belägnai närheten av större torvmossar. ABAtomenergi och pekar på möjligheten att ta till varaden utprovade teknologi som finns i bl. a. , där torv eldaskommersiellt. prop.1977/78:110 74 StatsföretagAB hävdar att det i mom finns beprövad teknik förproduktion i stor skala av frästorv samt industrieUt utvecklad och frånpraktisk produktion känd teknik för brikettermg av torv. Enligt StatsföretagAB:s uppfattning finns det anledning att redan nu starta ett projekt syftandetUl att uppföra en avvattningsanläggning. och Svenskautvecklingsaktiebolaget är i samverkan beredda att åta sig en sådan uppgift,förutsatt att finansiellt utvecklingsstöd ställs tiU förfogande. UHÄ,IVA, och Svensk kärnbränsleförsörjnings AB framhåller att i ensituation med ökande svårigheter att erhålla olja är alunskiffer väsentUg somSveriges största fossUa bränslereserv. En högre anslagsnivå än den av DFEföreslagna förordas för att forskning kring skiffrarna enligt det av NEredovisade högre alternativet, "Teknikutveckling", skall kunnarymmas i programmet. anser att kravet på att utvecklaskiffrarna som beredskapsreserv och att därvid kunna uppfylla stäUda mUjökravensamt motiverar en satsning enligt NE:s högre ambitionsnivå. Näringslivetsenergidelegation, IVA och TCO anser att den forskning som DFE föreslår ärmotiverad. Dessutom föreslår den förstnämnda att 10 milj. kr. reserveras för enförsöksanläggning för kolförgasning i större skala. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar, och Svenska kraftverksföreningenförordar en höjning av anslaget och betonar att en viktig del i programmet börbli att studera kolets mUjöeffek-ter, främst rökgasutsläpp och egenskaperna hosaska och slagg.