prop · G10319 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78:19 Regeringens proposition om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen läggs fram förslag till nya riktlinjer förjordbrukspolitiken. Dessa grundar sig på de förslag som avgetts av 1972 årsjordbruksutredning. I propositionen behandlas jordbruksproduktionens framtidaomfattning, inkomstmålet för de i jordbruket sysselsatta, principerna förprissättningen på jordbruksprodukter och de statliga insatserna för jordbruketsrationalisering. Den framtida jordbrukspolitiken i vårt land bör främja ettrationellt utnyttjande av landets naturliga resurser för jordbruksproduktion.Det innebär att den brukningsvärda åkerjorden bör utnyttjas för detta ändamål.Härigenom kan vi för egen del trygga en god livsmedelsberedskap och bidra tilllivsmedelsförsörjningen i övriga delar av världen. Förslagen innebär att ett huvudsyfte förjordbrukspolitiken skall vara att tillförs"äkra dem som är sysselsattainom jordbruket i alla delar av landet en ekonomisk och social standard som ärlikvärdig med den som jämförbara grupper uppnår. Vidare bör jordbrukspolitikenha till mäl att tillgodose konsumenternas berättigade krav på säker tillgångtill livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser. De statliga insatserna för jordbrukets rationalisering börfrämja en fortsatt rationalisering av jordbruket genom uppbyggandet och vidmakthållandetav rationella familjeföretag. De ekologiska och miljömässiga aspekterna bör beaktas.Jordbrukspolitiken bör vidare ges en sådan inriktning att jordbruket ochdärtill knutna verksamheter kan medverka i en aktiv regionalpolitik. Prisregleringen på jordbrukets produkter föreslås ihuvudsak utformad i enlighet med nuvarande principer. Vidare föreslås en ökad insyn i och kontroll av vissaförädlingsleds Prop.1977/78:19 2 Statens ansvar vad gäller finansieringen av spannmålsöverskottenunderstryks. Grundema för jordbrukets inflationsskydd bibehålls. 1 propositionen framläggsförslag till ekonomiskt rationaliseringsstöd, huvudsakligen i form avkreditgarantier. För att underlätta nyetablering inom jordbruket för personermed god jordbruksutbildning och med litet eget kapital föreslås att en särskildlåneform införs som benämns lån med uppskjuten ränta. Prisstödet tilljordbruket i norra föresläs utbyggt till att även omfatta getskötseloch smågrisproduktion. För att begränsa de större animalieproduktionsföretagensutbyggnad framläggs bl. a. förslag om differentierade slaktdjursavgifter inomslaktsvinsproduktionen. 1977/78: 19 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrives att punkt 1 av anvisningarna till 41§ kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse Anvisningar till 41 § Inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligtbokföringsmässiga grunder. Hänsyn skall därför tagas till in- och utgåendelager av varor, däri inbegripet djur, råmaterial, hel- och halvfabrikat m. m.,samt till fordringar och skulder. Som värde av ingående lager, fordringar ochskulder skall därvid upptagas värdet av närmast föregående beskattningsårsutgående lager, fordringar och skulder. Bestämmelserna i 41 § om lager få ivarvsrörelse tillämpas även i fråga om skepp eller skeppsbygge, på vilket denskattskyldige utfört eller avser att utföra arbete i icke oväsentligomfattning, utan hinder av att den skattskyldige avyttrat skeppet eller bygget.Vad nu föreskrivits gäller dock endast intill dess skeppet eller skeppsbyggetlevererats till förvärvaren. Vad som avses med skepp framgår av sjölagen(1891: 35 s. 1). För skattskyldig, som haft ordnad bokföring, skallberäkningen av inkomst ske på grundval av hans bokföring med iakttagande avföljande. Därestvinstresultatet påverkats därav, att bland intäkter upptagits sådana intäkter,vilka icke skola beskattas såsom inkomst, eller uteslutits intäkt, som skolatmedräknas, eller bland utgiftema avförts sådana poster, för vilka vidinkomstberäkningen avdrag icke får ske, skall företagas erforderlig justeringav det bokföringsmässiga vinstresultatet till överensstämmelse med eninkomstberäkning enligt de i denna lag stadgade grunder. Den iräkenskaperna gjorda värdesättningen å tillgångar avsedda för omsättning ellerförbrukning (lager) skall vid inkomstberäkningen godtagas, därest dennavärdesättning icke står i strid med vad nedan sägs. Lagret vidbeskattningsårets utgång får icke upptagas till lägre belopp än fyrtio procentav lagrets anskaffningsvärde eller, om åleranskaffningsvärdet på balansdagenär lägre, sistnämnda värde, i förekommande fall efter avdrag för inkurans.Dock får lager av djur på jordbruksfastighet eller i renskötselrörelse ickeupptagas till lägre belopp än av de värden som riksskatteverketfastställer för olika slag av djur i skilda åldersgrupper på grundval avgenomsnittspriserna på dessa djurslag av närmastföre beskattningsåret. Om sådant värde icke fastställts, t. ex.i fråga om särskilt dyrbara avelsdjur, får djuret upptagas lägst till fyrtioprocent av allmänna saluvärdet. Därest värdet å lagret, beräknat till anskaffnings- elleråleranskaffningsvärdet och i förekommande fall efter avdrag för inkurans,uppgår till lägre belopp än som motsvarar medeltalet av värdena ä lagren vidutgången av de två närmast föregående beskattningsåren (jämförelseåren), målagret vid beskattningsårets utgång i stället upptagas till lägst 1 Senaste lydelse 1976: 924. Prop.1977/78: 19 4 Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse ett belopp motsvarande förstnämnda värde å delta lagerefter avdrag av sagda medeltalsvärde. Därvid skola såsom värdenä lagren vid jämförelseårens utgång hava upptagits anskaffningsvärdena eller,därest återanskaffningsvärdena ä balansdagarna i fråga varit lägre, sistnämndavärden, i förekommande fall efter avdrag för inkurans. I fråga om djur påjordbruksfastighet eller i renskötselrörelse gäller dock att värdet av djurenskaU hava upptagits till fulla det värde som fastställt enligtföregående stycke eller till fulla allmänna saluvärdet. Föreligger sådant faUatt av nyssnämnda medeltalsvärde överstiger värdet av lagretvid beskattningsårets utgång, må avdrag åtnjutas jämväl för det överskjutandebeloppet, därest en häremot svarande avsättning i räkenskaperna gjorts tilllager-regleringskonto. Då avdrag för sådan avsättning medgivits, skall avsättningenåterföras till beskattning nästföljande beskattningsår, därvid frågan omavdrag för förnyad avsättning till dylikt konto får prövas enligtbestämmelserna ovan. Ingå i lagret råvaror eller stapel varor, må lagret avsådana varor eller del därav upptagas till lägst av värdet åtillgångarna i fräga beräknat efter lägsta marknadspris under beskattningsåreteller under något av de närmast föregående nio beskattningsären. Därest sistangivna grund för värdering av varulagret eller del därav tillämpats, skall vadovan sägs om värdering med hänsyn tagen till medeltalet av värdena å lagrenvid utgången av de två närmast föregående beskattningsåren icke gälla. Utan avseende å vad förut stadgats angående den lägstavärdesättning å lagret, som vid inkomstberäkningen kan godtagas, mä det lägrevärde å lagret godtagas som skattskyldig med hänsyn till föreliggande risk förprisfall visar vara påkallat. Vad i femte och sjätte styckena här ovan sägs angående detlägsta värde å skattskyldigs varulager, som må vid inkomstberäkningen godtagas,har icke avseende å penningförvaltande företags och försäkringsföretagsplaceringar av förvaltade medel i aktier, obligationer, lånefordringar m. m.eller å skattskyldigs lager av fastigheter och liknande tillgångar beträffandevilka en sådan värdesättning finnes icke vara godtagbar. Värdet ä lager av nuavsedda tillgångar skall upptagas till vad som med hänsyn till risk förförlust, prisfall m. m. framstår säsom skäligt. Förvärvas aktie i svenskt aktiebolag av skattskyldig, somdriver bank-eller annan penningrörelse eller försäkringsrörelse, eller av annanskattskyldig, för vilken aktien utgör varulagertillgång, och är det icke uppenbartatt den skattskyldige därigenom erhåller tillgång av verkligt och särskiltvärde för honom med hänsyn till hans rörelse, må sådan nedgång i aktiens värdesom beror på utdelning till den skattskyldige av medel, vilka vid förvärvetfunnos hos det utdelande bolaget och icke motsvara tillskjutet belopp, ejföranleda att aktien vid inkomstberäkningen för den skattskyldige upptages tilllägre belopp än som motsvarar hans anskaffningskostnad för aktien. Har denna,innan sådan utdelning skett, upptagits till lägre belopp än den skattskyldigesanskaffningskostnad, må aktien vid utgången av det beskattningsår, varunderutdelningen äger rum, icke upptagas till lägre belopp än aktiens värde ibeskattningshänseende vid ingången av samma är med tillägg av ett belopp, sommotsvarar skUlnaden mellan den skattskyldiges anskaffningskostnad för aktienoch nämnda värde, dock högst av det utdelade beloppet. 1977/78: 19 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse delning utan att det värde för aktien, som ligger tillgrund för beräkningen av den skatlskyldiges inkomst, påverkas och medför dettaatt den skattskyldige efter överlåtelse av aktien eller upplösning av bolagetredovisar förlust, skall därifrån avräknas det belopp som motsvarar utdelningen.Utdelningen som avses i detta stycke anses i första hand gälla andra medel änsådana som motsvara tillskjutet belopp. Vad som sägs om aktie i detta styckeäger motsvarande tillämpning på andel i ekonomisk förening. Med tillskjutetbelopp avses därvid inbetald insats. Avdrag för inkurans må icke medgivas med större belopp änvad den skattskyldige enligt vid självdeklarationen fogad utredning visar svaramot den konstaterade värdenedgången å lagret å balansdagen. Oaktat vad nu sagtsmå dock avdrag för inkurans medgivas av det lägsta utav lagretsanskaffnings- och återanskaffningsvärden, därest detta ej framstår såsomuppenbart opåkallat, eller med det högre procenttal därav som riksskatteverketkan hava för lagren inom vissa branscher eller hos vissa grupper avskattskyldiga angivit. Vid bestämmandet av lagrets anskaffningsvärde skall såanses som om de lagertillgångar, vilka kvarligga i lagret vid beskattningsåretsutgång, äro de senaste av den skattskyldige anskaffade eller av honom tillverkade.För tillgångar, som den skattskyldige framställt eller bearbetat, skola säsomanskaffningsvärde anses direkta tillverkningskostnader (materialkostnader ocharbetslöner) ökade med ett tillägg som motsvarar vad som av de indirektatillverkningskostnaderna skäligen belöper å nu ifrågavarande tillgångar,därvid hänsyn dock icke behöver tagas till ränta å eget kapital. Nedskrivning av värdet å rättigheter till leverans avlagertillgångar enligt ej fullgjorda köpekontrakt må godkännas endast i den måndet visas, att inköpspriset för tillgångar av samma slag å balansdagen understigerdet kontraherade priset, eller det göres sannolikt, att dylikt prisfall kommeratt inträffa innan tillgångarna levereras eller av den skattskyldige ioförändrat eller förädlat skick försäljas. Beträffande värdet å rättighetertill leverans av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarierenligt ej fullgjorda köpekontrakt mä nedskrivning av värdet därå godkännasendast i den män den skattskyldige visar, att inköpspriset för tillgångar avsamma slag å balansdagen understiger det kontraherade priset, eller det göressannolikt, att dylikt prisfall kommer att inträffa innan tillgångarnalevereras. Vad här är stadgat gäller sär- Vad här är stadgat gäller särskill skilt då fråga är om bestämman- då fräga är om bestämmandet av det av det år, varunder en inkomst det år, varunder en inkomst skall skall anses hava åtnjutits eller en anses hava åtnjutits eller en utgift utgift skall anses hava ägt rum. I skall anses hava ägt rum. sistnämnda avseende gäller alltså, nämnda avseende gäller alltså, att att inkomst skall anses hava åtnju- inkomst skall anses hava åtnjutits tits underdet år, då densamma en- under det år, då densamma enligt ligtallmänt vedertagen köpmanna- allmäntvedertagen köpmannased sed ellerenligt vad som beträffan- eller enligt vad som beträffande de jordbruk är allmänt brukligt jordbruk ärallmänt brukligt bör i bör iräkenskaperna uppföras så- räkenskaperna uppföras såsom in- sominkomstpost, även om den än- komstpost,även om den ännu icke nu icke avden skattskyldige upp- av den skattskyldige uppburits i burits i kontanta penningar eller eljest kommit honom tillhanda t. ex. i form av levererade varor, fullgjorda prestationer eller på annat härmed jämförligt sätt. Vad sålunda gäller i fråga om inkomstposterna har motsvarande tillämpning i fråga om utgiftsposterna. Avdrag för tantiem eller liknande ersättning från fåmansföretag till företagsledare eller honom närstående person får dock åtnjutas först under det år dä utbetalning skett. 1 fråga om tiden för inkomst- och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässiga grunder tillämpas i allmänhet det förfaringssättet, att fordringar uppföras såsom inkomst under det år, då de uppkomma, och att ränteintäkter hänföras till inkomsten , på vilket de belöpa, i bägge fallen oberoende av huruvida de verkligen influtit under nämnda år eller icke. Ä andra sidan lärer det vara vedertaget, att förskottsvis influtna räntor, som till större eller mindre del belöpa ä ett kommande år, till denna del bokföringsmässigt hänföras till dét sistnämnda årets inkomst. kontanta penningar eller eljest kommit honom tillhanda t.ex. i form av levererade varor, fullgjorda prestationer eller på annat härmedjämförligt sätt. Vad sålunda gäller i fråga om inkomstposterna har motsvarandetillämpning i fråga om utgiftsposterna. Avdrag för tantiem eller liknandeersättning från fåmansföretag till företagsledare eller honom närstående personfår dock åtnjutas först under det år då utbetalning skett. 1 fråga om tidenför inkomst- och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässiga grundertillämpas i allmänhet det förfaringssättet, att fordringar uppföras säsominkomst under det år, då de uppkomma, och att ränteintäkter hänföras tillinkomsten , på vilket de belöpa, i bägge fallen oberoende av huruvidade verkligen influtit under nämnda år eller icke. A andra sidan lärer det varavedertaget, att förskottsvis influtna räntor, som till större eller mindredel belöpa å ett kommande år, till denna del bokföringsmässigt hänföras tilldet sistnämnda årets inkomst. Avdrag för uppskjuten riintii jör lån ur denunder statens utiåningsfonder uppförda lånefonden för lån med uppskjuten ränuiulnjiiies för del är dä räiuto} Inn-heicdats. Har avverkningsrätt till skog upplåtits mot betalning, somskall erläggas under loppet av flera är. må såsom intäkt upptagasden del av köpeskillingen, som influtit. Avdrag för minskning iingående virkesförråd m. m., vartill upplätaren kan vara berättigad, fördelasdärvid på de särskilda åren i förhållande till den influtnalikviden. , med frångående av den skattskyldiges på hans räkenskapergrundade inkomstberäkning, såsom inkomst beskattat vinst, som enligtde vid bokföringen tillämpade grunderna först ett senare år framkommer såsombokföringsmässig vinst, skall vid inkomstberäkningen för det följande är, dåvinsten i bokföringen kommer till synes, det sistnämnda årets i bokföringenredovisade vinstresultat med hänsyn härtUl justeras på sådant sätt, att denredan beskattade vinsten icke för det året ånyo tages till beskattning. Motsvarande gäller för det fall, att beskattningsmyndighetansett för- 1977/78:19 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse lust, av beskaffenhet att avdrag därför får ske, icke börabeaktas vid inkomstberäkningen , under vilket den kommit till synesi räkenskaperna, eller beskattningsmyndighet eljest frångått denskattskyldiges bokföring i avseende, som kan hava inflytande på följande årsinkomstberäkning. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången vid taxering. 1977/78:19 8 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , Proposition om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m.m. Nuvarande riktlinjer för jordbrukspolitiken fastställdesav riksdag (prop. 1967: 95, JoU 1967: 25, rskr 1967: 280). I sambandhärmed framhölls att det var angeläget att vissa frågor inom jordbrukspolitikenånyo prövades . a. mot denna bakgrund tillsattes 1972 årsjordbruksutredning (Jo 1972: 04). Enligt direktiven till utredningen skall deallmänna mälen för jordbrukspolitiken gälla även i fortsättningen. Utredningenskulle därför inte behandla de övergripande målen utan endast vissa särskiltangivna frågor (direktiv, se riksdagsberättelse s. 386). Är 1974 fickutredningen i tilläggsdirektiv i uppdrag att se över rationaliseringspolitiken(direktiv, se 1975 ärs riksdagsberättelse s. 441). Till utredningen haröverlämnats ett antal riksdagsmotioner som berör olika jordbrukspolitiskafrägor samt ett antal utredningar och framställningar från olikaorganisationer m. m. Enligt deursprungliga direktiven skulle frågor av grundläggande betydelse för denprisregleringsperiod som följde efter behandlas med förtur.Utredningen avgav därför delbetänkandet (Ds Jo 1973: 10) Vissa förslagrörande prisregleringen efter . 1 betänkandet lämnades förslagom inflationsskyddets utformning vilka sedan har tillämpats fr. o. /75 (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275 och prop.1976/77: 94, JoU 1976/77: 28, rskr 1976/77: 257). ' har avlämnat sitthuvudbe- ordförande,riksdagsledamöterna samt f.ledamöterna av , Per , , och . 1977/78:19 9 tänkande (SOU 1977: 17) Översyn av jordbrukspolitiken.Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av styrelsen förinternationell utveckling (SIDA), överbefälhavaren, ,bankinspektionen, , statskontoret, (), lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd, statens jordbruksnämndskonsumentdelegation, , , ,, , kommerskollegium,generaltullstyrelsen, (), statens pris- ochkartellnämnd (SPK), , överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF), , statens lantmäteriverk, statens industriverk,samtliga länsstyrelser (med undantag av i ), 1972 årsskatteutredning, miljöskyddsutredningen, prisregleringskommittén, delegationenför glesbygdsfrågor, fullmäktige i . i (LO), (), Centralorganisationen /SR,. (), , grossistförbund.Samarbetsorganet i jordbruksfrågor för enskild handel och industri.Kooperativa förbundet (), Svenska sockerfabriks AB, . Flera länsstyrelser har bilagt yttranden av olikalänsorgan. Lantbruksstyrelsen har bifogat yttranden från samtligalantbruksnämnder. Även andra remissinstanser har överlämnat av dem inhämtadeyttranden. Härutöver har yttranden inkommU från (), , . Svenska foderämnes& spannmålsimportörers förening. Föreningensvensk fjäderfäskötsel samt gemensamt yttrande av , och getklubbar samt . För sammanhangets skull är det lämpligt att lämna enutförlig redovisning av ärendet. Jag kommer därför i det följande att även taupp frågor som är av den karaktären att de inte behöver underställas . 2 Översikter och allmänna utgångspunkter 2.1 Nuvarandefiirhållanden 2.1.1 Den internationella bakgrunden Förhållandena pä världsmarknaden för jordbruksprodukteroch bedömningen av denna marknads framtida utveckling har tillmätts storbetydelse vid utformningen av efterkrigstidens svenska jordbrukspolitik. 1977/78:19 10 så som den kommit till uttryck i 1947 och 1967 ärsriksdagsbeslut. 1967: 95 uttalade departementschefen att orsakentill att statsmakterna borde föra en aktiv jordbrukspolitik, som bl. a.inrymde ställningstaganden till jordbruksproduktionens omfattning och prisernapå jordbrukets produkter, i huvudsak var de förhållanden som rådde på deninternationella marknaden för jordbruksprodukter och livsmedel. Frågan omjordbruksproduktionens lämpliga omfattning ansågs därför vara väsentlig frånsamhällsekonomisk synpunkt så länge som världsmarknadspriserna påjordbruksprodukter förväntades bli avsevärt lägre än deinhemska producentpriserna samt import förutsattes bli möjlig. I propositionen förutsattes vidare att prisnivån påjordbruksprodukter på den internationella marknaden fram tillmitten av skulle komma att förbli låg och att betydande avsättningssvårigheterför överskott skulle komma att föreligga. Mot den bakgrunden saknadesanledning att anta att det, i den då överblickbara framtiden, skulle blimöjligt att avveckla eller kraftigt begränsa det svenska gränsskyddet förjordbruksprodukter. Vidare anfördes att det inte var rationellt att Sverigedirekt inriktade sig pä att producera livsmedel för utvecklingsländernas behov.Uppkommande överskott av svenska jordbruksprodukter som lämpade sig förlivsmedelshjälp borde emellertid kunna utnyttjas för sådana ändamål. Det ansågs vidare vara värdefullt från handelspolitisksynpunkt om utrymme kunde beredas för import av jordbruksprodukter. En sådanimport ansågs väl kunna förenas med hänsyn till utvecklingsländernaslivsmedelsförsörjning. Import ansågs vidare fördelaktig för konsumenterna, bl.a. genom att den ökade deras valmöjligheter. En eventuell svensk anslutningtill en större europeisk marknad hade stor aktualitet i mitten av 1960-talet.Detta förhållande beaktades också riktlinjer. 2.1.2 Jordbrukets ställning i den svenska samhällsekonomin Utvecklingen inom det svenska näringslivet under1960-talet och första har karakteriserats av en hög takti strukturomvandlingen både mellan näringsgrenar och mellan regioner. Dennastrukturomvandling har tillsammans med olika tekniska framsteg möjUggjort ensnabb ökning av produktiviteten i ekonomin som helhet. Produktivitetsökningenhar medfört en höjd levnadsstandard oeh ändrade konsumtionsvanor. Underperioden har kvinnorna i ökande utsträckning kommit ut på arbetsmarknaden,som antalet sysselsatta inom de varu- och kraftproducerandenäringarna minskat. För jordbrukets del har utvecklingen inneburit en fortsattöverflytt- 1977/78: 19 11 ning av produktion, förädling och marknadsföring från detegentliga jordbruket till andra sektorer. Efterfrågan på arbetskraft från andrasektorer än jordbruket var mycket stor imder större delen av 1950-och1960-talen. Produktionsvolymen i jordbruket var större än vad somefterfrågades inom landet. Överskottskvantiteter fick avsättas påvärldsmarknaden till priser som var mycket låga. Under dessa förhållandeninriktades samhällets insatser på att begränsa resursförnyelsen i jordbruketför att nytillkommande resurser skulle kunna tillföras andra sektorer.Härigenom har arbetskraft kunnat lösgöras frän jordbruket och överföras tillandra sektorei. Befolkningen i jordbruk med binäringar minskade frän till , i huvudsak genom avgång av lejd arbetskraft ochutflyttning av yngre familjemedlemmar. Arbetskraftsminskningen, i förening medandra rationaliseringsåtgärder inom jordbruket, har medfört betydandeproduktivitetsvinster inom näringen. Härigenom har prisökningarna på livsmedelkunnat begränsas och en rimlig levnadsstandard beredas ät de i jordbruketsysselsatta. Befolkningsomflyttningarna har givetvis medfört vissa problem förbäde de utflyttade och dem som stannade kvar i jordbruket. har utvecklingen fortsatti samma riktning men i långsammare takt. Jordbrukets roll som arbetskraftsreservför andra näringar har varit avsevärt mindre än tidigare.Jordbrukets andel av arbetskraften har minskat från till ca 5 %är 1975. Minskningen har i huvudsak skett genomålderspensionering. Brukningsenheter har lagts samman, vilket medfört minskatbehov av nyrekrytering. Den betydande effektivisering som ägt rum inom jordbruketunder etterkrigstiden har väsentligen skett genom att arbetskraft ersatts medmaskiner etc. Vinsterna av denna effektivisering har kommit samhället till gododels genom att prisstegringarna på jordbruksprodukter kunnat begränsas, delsgenom de insatser som friställd arbetskraft kunnat prestera i andrasamhällssektorer. Vidare har de i jordbruket sysselsatta fått del avproduktivitetsökningen inom den egna näringen. Mängden industriellt framställda produktionsmedel somjordbruket köper har fortlöpande stigit.