prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — De offentliga utgifter som avser konsumtion ochinvesteringar påverkar direkt den totala efterfrågan i ekonomin.Transfereringar och skatter påverkar inkomsterna för hushåll oeh företag ochhar därmed en stor betydelse för efterfrågeutvecklingen också inom den privatadelen av ekonomin. Denoffentliga sektorn har också ett inflytande på ekonomin via kreditmarknaden.De samband som här gäller är emellertid svåra att kartlägga och kan inteheller analyseras fristående från förhållandena på kreditmarknaden i stort.Effekterna via kreditmarknaden kommer därför inte att beröras i det följande.Det bör observeras att här inte ingår i begreppet offentlig sektor. Avslutningsvispresenteras i avsnUt 8.6 vissa beräkningar av finanspolitikens effekter påsamhäUsekonomin . Dessa beräkningar är baserade på denmodell som presenterades oeh tillämpades första gången i nationalbudgeten 1974. DenbUd över utvecklmgen i den statliga sektorn som presenteras i detta avsnittbygger på redovisade utfallssiffror fram t. o. m. /77. Förinnevarande budgetår grundas bedömningarna i huvudsak på riksrevisionsverketsbudgetprognoser. I beräkningarna har hänsyn tagits till tilläggsbudget I, II ochIII för /78. har kalkylerna gjorts medutgångspunkt från det reviderade budgetförslaget avseende /79. Endastde statliga myndigheterna, inte de statliga affärsverken och aktiebolagen,räknas till den statliga sektorn så som den definieras i detta sammanhang. Destatliga myndigheterna har drygt 260 000 anställda. Antalet anställda vidde statliga affärsverken och aktiebolagen är ungefär Uka många. Skatteomläggningenden innebär att den statliga inkomstskatten blir 5,5 mUjarderkr. lägre 1978 än om oförändrade regler hade tillämpats. Det medför att denstatliga direkta skatten torde vara i stort sett oförändrad i nominella talmellan 1977 och 1978. Tabell 8: lStatens inkomster och utgifter 19761978 Exkl. statens affärsverkoch aktiebolag -1,0 -11,0 -12,5 2.1.1 Till hushåll m.m. -5,5 2.1.4 Till företfg inkl. livsmedels- och 2.1.5 Till internationell verksamhet 4 Utlåning och andra finansielia 6 Netto av transaktioner vid sidan -1,5 -0,5 Anm. Skatteinkomsternas periodisering skilier sig här frånperiodiseringen i nationalräkenskaperna. KäUor: Ekonomidepartementet,, och . direkta skatter i tabell 8: 1 ändå minskar sammanhängermed att utbetalningarna av kommunalskattemedel ökar kraftigt. Kommunalskattemedlenutgör en avdragspost bland de direkta skatteinkomster som redovisas i tabeUen.Den stora ökningen av utbetalningarna tUl kommunerna beror i sin tur på denkraftiga löneutvecklingen . Genom den tidsmässigaeftersläpning med vUken kommunalskattemedlen utbetalas tUl kommunerna ökarutbetalningarna med . mer än om de utdebiteradeskatterna hade utbetalats till kommunerna som de inbetalas av hushåUoch företag. Det samlade uttaget av lagstadgade arbetsgivaravgifter ärf. Avgifterna räknas i procent av avgiftsunderlag som för de flestaavgifter ungefär motsvarar de utbetalade lönerna. Den allmänna arbetslo 1977/78. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 146 höjdes vissa andra avgifter medsammanlagt , bl.a. avgifterna för sjukförsäkring och barnomsorg med 1,6 %resp. I kompletteringspropositionen föreslås att den allmännaarbetsgivaravgiften tas bort . Det genomsnittiiga avgiftsuttagetskulle bli . Eftersomden aUmänna arbetsgivaravgiften inräknas i de indirekta skatterna i tabeU 8: 1så ökar dessa mycket långsamt 1978. Av betydelse för de indirekta skatternasutveckling är också de höjningar av energiskatten påelektrisk kraft och av vissa punktskatter som gjordes ,höjningen av mervärdeskatten och höjningen av skatten påbensin som genomförs . Sammantagetökar statens inkomster långsamt . Om man emeUertidexkluderar den tillfäUiga neddragning som systemet för uppbörd avkommunalskatt innebär så ökar statens inkomster i övrigt med 9 %1977 och 1978. Statensutgifter beräknas öka med 15 å 1977 och 1978. Transfereringarnasom svarar för av utgifterna ökar något snabbare medan konsumtion ochinvesteringar som svarar för resten sammantagna ökar långsammare. per helår och med ytterligare160 kr. som det statiiga inkomstprövadebostadsbidraget höjdes med . per barn och helår. Dessahöjningar bidrar till en relativt kraftig höjning av transfereringarna tillhushåll 1978. En annan faktor som bidrar tUl denna ökning är attförsäkringskassan övertagit utbetalningarna av bidragsförskott den 1 oktober1977. Det innebär att statens utgifter för bidragsförskotten fr. o. m. fjärdekvartalet 1977 kommer att föras som transfereringar till hushåll i stället förtransfereringar till kommuner, se vidare avsnitt 8.3. Vidare bör påpekas attlivsmedelssubventionerna och räntebidragen till bostäder i enlighet mednationalräkenskapernas principer räknas som transfereringar till företag i tabeU8: 1. Industripolitikenmedför mycket stora utgifter . Huvuddelen av insatserna sker i formav lån och aktieteckning och redovisas i tabell 8: 1 under posten utlåning ochandra finansiella transaktioner. De omfattande industripolitiska satsningarnaförklarar den kraftiga ökningen av denna utgiftspost . Vidare kan nämnasatt betydande kreditgarantier har ställts ut för bl. a. varvsproduktion. Statsbidragentill socialförsäkringssektorn är i stort sett oförändrade i nominella tal meUan1976 och 1978, se vidare avsnUt 8.4. Statsbidragen tUl kommunerna kommenterasi avsnitt 8.3. Transfereringarnatill internationell verksamhet utgörs huvudsakligen av gåvodelen avu-landsbiståndet. TUlsammans med de krediter som BiL Revideradnationalbudget 1978 147 ocksåingår i u-landsbiståndet beräknas de löpande utbetalningarna av u-landsbiståndöverstiga 3 900 milj. kr. Ränteutgifterna ökar på grund av den kraftigahöjningen av diskontot och statsskuldens stora Ökning. Denstatliga sysselsättningen räknat i antal personer har enligt statistiskacentralbyrån ökat med 3,5 å . beräknas ökningenbli något lägre, . Ändå minskar antalet arbetade timmar något 1978. Denna"arbetstidsförkortning" beror bl. a. på att allt fler arbetar deltid,att delpensioneringen ökar, att föräldraledigheten utökas, att den femtesemesterveckan införs och att 1978 har färre arbetsdagar än 1977. Även inköpenav varor och tjänster väntas minska något 1978. Sammanlagt beräknas denstatiiga konsumtionen (exkl. socialförsäkringssektorn) minska med 1 å 1978.De statliga investeringarna kommenteras i kapitel 7. Statensbudgetunderskott ökade med nästan . 1977 och beräknas öka medytterligare 22 mUjarder kr. De industri-och arbetsmarknadspolitiskainsatserna har en väsentlig del i de ökade underskotten. avökningen förklaras av att kommunalskattemedlen utbetalasmed en tidsmässig eftersläpning i stäUet för direkt när de tas in av staten. Sedanden preliminära nationalbudgeten presenterades har statistiskacentralbyrån genomfört en enkät till kommunerna avseende de kommunalainkomsterna och utgifterna och 1978. Denna enkät har legat tUl grund fören förnyad bedömning av den kommunala sektorns utveckling. Enkäten visar ettbortfall på vUket ger en speciell osäkerhet åt materialet. Vad gällerstatsbidrag och kommunalskattemedel har emellertid beräkningarna baserats påuppgifter från oeh budgetdepartementet. De i tabell 8: 2redovisade utfallen överensstämmer med nationalräkenskaperna. Kommunernasskatteinkomster beräknas 1978 öka med . Av denna ökning förklaras cahälften av ökade förskott till följd av att lönerna ökade kraftigt mellan 1975och 1976. Kommunernas förskott 1978 beräknas nämligen med utgångspunkt från ettskatteunderlag baserat på hushållens och företagens inkomster . Resten avskatteinkomsternas ökning förklaras till lika delar av ökadeslutavräknings-medel samt av att den kommunala utdebiteringen höjdes den 1januari 1978 med i genomsnitt . Statsbidragenökade kraftigt , främst p. g. a. att det skattebortfallsbidrag sominfördes i samband med skatteomläggning utbetalades första gången1977. Statsbidragen beräknas 1978 öka med ca Prop.1911118:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell8: 2 Kommunernas inkomster och utgifter 19761978 Exkl.kommunala aktiebolag och stiftelser 1977 1978 'A 2.4 Netto av mark- och fastighetsköp 3 Finansiellt sparande enligt natio- nalräkenskaperna (1--2) 4 Finansiellt sparande enligt 4.1 Likviditetsförändring (4-) 4.2 Utlåning (4) 1.3 Upplåning (-) Anm.Allmänna statsbidrag omfattar skattebortfallsbidrag, skatteutiämningsbidrag,särskilt bidrag till kommunerna, särskild ersättning till kommun 1978,extra bidrag till kommuner och landsting samt generelltbidrag till kommuner och landsting föi 1978. Speciella statsbidrag utgår tillbestämda verksamhetsområden. Källor:Ekonomidepartementet, , och statistiskacentralbyrån. Administrationen av bidragsförskotten överfördes tillförsäkringskassan. Bidragsförskotten utbetalades tidigare av kommunerna, som iefterskott fick ersättning av staten av det utbetalda beloppet. Sedanoktober 1977 betalar ut beloppet, varefter kommunernadebiteras av det utbetalda beloppet jämte ersättning föradministrationskostnader . Kommunernas nettokostnader är således i stortsett opåverkade, men statsbidragsinkomster och transfereringsutgifterreduceras. Det speciella bidraget till anordnande av daghem upphörde i mars1977. Ökningenav de samlade kommunala utgifterna kan förutses bli väsentligt lägreän 1977, mot 1977. Transfereringarna ökar i långsammare takt,vilket till stor del förklaras av den ändrade administrationen avbidragsförskotten. Denkommunala konsumtionen ökade 1977 i löpande priser , en ökningstakt som1978 väntas avta tUl . Den volymmässiga ökningen beräknas för båda årenuppgå till ea . Genom en ändrad beräkningsmetod för den kommunalakonsumtionen har nivån höjts med 7001100 milj. kr.Sysselsättningen i kommunerna fortsätter att öka kraftigt. förutsesen sysselsättningsökning med ca 45 000 personer. TiU viss del beror dennaökning på att arbetstiden per anställd beräknas minska betydligt 1978, främsttUl följd av längre semester och ökat deltidsarbete. Antalet sysselsatta ikommunala beredskapsarbeten utgjorde i genomsnitt av den kommunalasysselsättningen 1977. Dekommunala myndigheterna och affärsverkens mvesteringar ökade 1977 med9 % i volym. Denna förhållandevis kraftiga investeringsök ning kan till stor del förklaras av det ökade byggandet av dag- och fri tidshem som bl. a. betingas av det höjda anordningsbidrag som utgick t. o. ra. förutses en oförändrad investeringsvolym. För en närmare redovisning av dessa beräkningar hänvisas tUl kapitel 7. Deovan redovisade beräkningarna över kommunernas inkomster och utgifter innebäratt det finansiella sparandet i kommunerna har förbättrats från ett underskottpå 3,4 mUjarder kr. 1976 tUl ett underskott på knappt 2 mUjarder kr. 1977.Genom att utgifterna beräknas öka väsentligt långsammare än inkomstemaförutses en fortsatt förbättring tUl ett inkomstöverskott på närmare 3miljarder kr. Statistiska centralbyrånhar även genomfört en enkät avseende kommunernas finansiella tiUgångar ochskulder 1977. Det finansiella sparande som framkommer enligt denna enkätavviker väsentiigt från det finansiella sparandet enligt nationalräkenskaperna.Underskottet skulle enligt denna statistik bara vara . 1976 och1,. Differensen mellan de två statistikseriernaunderstryker den osäkerhet som råder kring storleken av det finansiellasparandet 1976 och 1977. Uppgifterna måste därför tolkas med stor försiktighet.Även den osäkerhet som råder kring prognosen för det finansiella sparandet 1978 bör framhållas. Depris- och löneantaganden beräkningarna vilar på Överensstämmer med de som görs i andra kapitel i den reviderade nationalbudgeten. Om priser och löner utvecklas på ett annorlunda sätt 1978 kommer kommunernas ekonomi att påverkas av detta. Varje pro centenhets löneökning medför ca 500 milj. kr. i ökade kommunala ut gifter. Ettförutsett inkomstöverskott på . reser frågan huruvida detär realistiskt att räkna med att kommunerna inför perspektivet av en sådanutveckling inte kommer att fatta beslut om nya utgifter, vilket skuUe medföraatt det förutsedda överskottet inte skuUe komma att realiseras. En sådanutveckling kan inte uteslutas. Insikten om att skatteunderlagets svagautveckling 19771978 medför en jäm- 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan iso fördsevis låg tUlväxt av kommunernas skatteinkomster19791980, de begränsade möjlighetema till nya utdebiteringshöjningar ochsvårigheterna att minska en pågående volyihexpansion vid en försämrad ekonomiskutveckling torde dock verka återhållande på sådana utgiftshöjningar. Socialförsäkringssektorn är egentligen inte ensjälvständig ekonomisk delsektor. Den är snarare en statistisk konstruktion somsvarar mot internationell praxis. Socialförsäkringssektorn består av ett antalförsäkringsformer inom det sociala området. Sektorn omfattar allmän sjukförsäkring,föräldraförsäkring, yrkesskadeförsäkring, arbetslöshetsförsäkring,folkpensionering inkl. kommunala bostadstUlägg till folkpensionärer, allmäntilläggspensionering, delpensionsförsäkring och frivillig pensionsförsäkring.Alla dessa försäkringar finansieras helt eller delvis med avgifter.Arbetsgivarna svarar för den övervägande delen av avgifterna.Sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen ochfolkpensionerna finansieras också i betydande utsträckning över statsbudgeten.För de kommunala bostadstUläggen tUl folkpensionärer bär dock kommunerna helakostnadsansvaret. Pensionsutbetalningarna utgör av detransfereringar till hushåll som redovisas i tabell 8: 3. De beräknas öka meddrygt . Bakom denna ökning ligger, vid sidan avkompensation för prisstegringar, de förbättringar av pensionsförmånerna somriksdagen redan har beslutat om och den successiva ökningen av antalet pensionärermed ATP. Folkpensionens grundbelopp är för ensamstående av basbeloppet ochför pensionärspar . Defolkpensionärer som saknar ATP eller har Tabell 8: 3 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter 19761978 Bidrag från stat och kommun 55 550 13 890 10190 -3,5 Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion m.m. 42 850 1025 1 399 51 880 1 110 1 710 64 750 61 150 18,0 41,5 1S,5 -1,5 KäUor: Ekonomidepartementet, ochstatistiska centralbyrån. Reviderad nationalbudget 1978 151 låga ATP-belopp är garanterade en årlig standardökning påca genom årliga ölmingar av pensionstillskotten. PensionstiUskottet är f.n. av basbeloppet och höjs . har det varit möjligt för anstäUda mellan60 och att ta ut delpension. Vid en reducering av arbetstiden täckerdelpensionsförsäkringen av inkomstbortfallet. Denna möjlighet har kommitatt utnyttjas av ett stort antal personer. hade ca 35 000 personerdelpension, varav det övervägande antalet arbetar . Utbetalningarnaberäknas 1978 uppgå till ca 700 milj. kr. Det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter, som höllsoförändrat mellan 1977 och , kommer med de i denreviderade finansplanen föreslagna åtgärderna att sänkas med 2 procentenheterden och kommer att uppgå till avavgiftsunderlaget. 1978 skulle därmed uttaget uppgå tUl33,. Arbetsgivaravgifternas utveckling 19701978 framgår av nedanståendetablå. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 Socialförsäkrings avgifter 13,2 13,7 13,9 14,0 18,3 22,6 26,0 29,0 30,6 Övriga i lag reg lerade avgifter 1,0 2,0 2,1 4,1 4,1 4,1 4,7 5,8 3,2 Summa 14,2 15,7 16,0 18,1 22,4 26,7 30,7 34,7 33,7 Socialförsäkringssektorns inkomster ökar 1977 och 1978ungefär ILka mycket som utgiftema. Sektorns utgiftsökning mellan 1976 och 1978har i stort sett finansierats med höjda avgifter och ökade ränteinkomster.Statsbidragen har varit i det närmaste oförändrade i nominella tal underperioden och har som andel av utgifterna minskat från 1976 tiU 1978. Det finansiella sparandet inom socialförsäkringssektornuppgick till . men blir enligt beräkningarna någotlägre 1978. I det närmaste hela denna fonduppbyggnad sker inom AUmännapensionsfonden. Fondökningen utbjuds tUl allra största delen på kreditmarknaden.Riksdagen har ställt 1 000 milj. kr. tUl Allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelses förfogande för placering i aktier. En proposition har förelagtsriksdagen om att öka denna summa med 250 milj. kr. Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 152 Tabell8: 4 Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar 19761978 Statlig konsumtion Statlig investering Totalt staten 30 010 3 260 -1,0 -1,5 9,0 0,0 konsumtion investering Totalt kommunerna 69 240 12 980 82 220 Socialförsäkringssektorns konsumtion och investering Summa offentlig konsumtion Summa offentlig investering 100 930 16 270 KäUor:Ekonomidepartementet, , och statistiskacentralbyrä.rs- 8.5Den totala offentliga sektorn Denoffentliga sektorns konsumtion och investeringar svarar tUlsammans för ungefär1/3 av bruttonationalprodukten. Förändringar i den offentliga sektornsefterfrågan har därför en stor betydelse för produktionens ochsysselsättningens utveckling. DenoffentUga konsumtionen beräknas öka 1977 och 1978. Bakom dennasiffra ligger en betydligt snabbare tUlväxt i den kommunala sektorn och en vissminskning i den statiiga sektorn. Antalet anställda i den offentiiga sektornberäknas öka med ungefär 50 000 personer båda åren. P. g. a. att tillväxten iinvesteringarna väntas bli avsevärt lägre 1978 än 1977 kommer den offentligasektorns reala efterfrågan på resurser att växa långsammare 1978. Itabell 8: 5 redovisas den offentliga sektorns inkomster och utgifter 19761978.Transaktionerna mellan de tre offentliga delsektorerna har eliminerats.Tabellen visar alltså bara transaktioner mellan den offentliga sektorn somhelhet och resten av ekonomin. Överskotteti den offentliga sektorn var 1976 . Allmänna pensionsfondensvarade för mer än hela detta sparande. Både staten och kommunerna hade ettnegativt finansieUt sparande. Överskottet minskade 1977 till nästan ingentingfrämst på grund av att statens underskott ökade med ca 11 miljarder kr.Allmänna pensionsfondens sparande uppvägdes 1977 i stort sett av underskotteni stat och kommun. 1978uppstår ett samlat underskott på ca . Statens underskott ökarmed . En väsentiig förutsättning för att det finansiellaunderskottet inte skall bli ännu större är att det över- TabeU8: 5 Den totala offentliga sektorns inkomster och utgifter 19761978 2.1.1 Till hushåll m.m. 2.1.2 Till företag, inkl. livsmedels- och 2.1.3 Till internationell verksamhet 4 Över statsbudgeten finansierad som redovisas för den kommunala Sektorn 1978verkligen kommer tUl stånd. Kalkylerna för den kommunala sektorn har gjortsmed utgångspunkt från bl. a. vissa centrala antaganden om den kommunalavolymexpansionen och löneutvecklingen. Skulle utgifterna öka mer än vad somförutsatts i kalkylerna blir den offentliga sektorns finansiella underskottstörre än vad som redovisas i tabdl 8: 5. Vidberäkningen av statens finansiella underskott ingår inte statens utlåning,aktieteckning och andra finansieUa utgifter. Även sådana utgifter måste statenfinansiera med löpande inkomster eller genom upplåning. Den utlåning,aktieteckning m.m. som finansieras över statsbudgeten ökar 1978 på grund av deindustripolitiska insatserna. 8.6Beräkning av finanspolitiska effekter Undermänga år har en enkel modell använts i nationalbudgetarbetet för att belysa desamlade finanspolitiska effekterna inte bara av statsbudgetens förändringar, utanäven av förändringar i kommunernas och socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter. Fr. o. m. nationalbudgeten 1974 beräknas de finanspolitiskaeffekterna med hjälp av en i 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 154 förhållande till något modifierad modell.1 De sektoravgränsningar som har valts förmodellberäkningarna skiljer sig något från redovisningen i tidigare avsnitt idetta kapitel. Investeringar i statliga affärsverk och bolag och kommunalabolag och stiftelser betraktas i detta sammanhang som ingående i denoffentliga sektorns utgifter. Analysen tar sin utgångspunkt i de reala förändringarnafrån föregående år i konsumtion, investeringar, transfereringar, skatter samtövriga inkomster. Beräkningarna visar dessa förändringars effekter påbruttonationalprodukten. I kalkylerna tas endast hänsyn till de effekter somkommer till uttryck under prognosåret. Kvarstående effekter av förändringar iden offentliga sektorns verksamhet under föregående år beaktas inte heller. Den offentliga sektorns direkta efterfrågan i form avkonsumtion och investering betraktas i modellen som en direkt effekt påbruttonationalprodukten. Med indirekta effekter avses de effekter somförändringarna i de olika delposterna i den offentliga sektorns inkomster ochutgifter ger upphov till via hushållens oeh företagens efterfrågan. Exempelvisbetraktas deh stimulerande effekt som ökade transfereringar till hushållen harpå bruttonationalprodukten som en indirekt effekt. Likaså betraktas denåtstramande effekt som ökade skatter har som en indirekt effekt. Statensinkomster och utgifter påverkas ibland med en tidsmässig eftersläpning iförhållande till de ekonomisk-politiska åtgärdernas verkliga produktionsmässigaeffekt. Det gäller exempelvis investeringsavdraget för maskininvesteringar. Detstimulerar produktionen under det år avdraget gäller men minskar statensskatteinkomster först . Med den teknik som haranvänts vid effektberäkningarna skulle den stimulerande effekten ha redovisatsnär statsinkomsterna minskar. De statliga stimulerande åtgärderna som är avdenna karaktär är särskilt stora 19761978. Därför har fr. o. m. denpreliminära nationalbudgeten 1977 ett försök gjorts att på särskilt sätt grovtuppskatta effekten av vissa ekonomisk-politiska åtgärder och fördela denna itiden så att den redovisas för den period när produktionen påverkas. Det gällerlagerstöd, investeringsstimulanser och vissa näringspolitiska insatser. Förändringari olika delposter av de offentiiga inkomsterna och utgifterna ger skildaeffekter på samhällsekonomin. Genom att göra antaganden om bl. a. demarginella konsumtions- och importbenägenheterna tas i modellen hänsyn tilldetta förhållande. Till grund för effektberäkningarna ligger såledesbedömningar av dels importbenägenheterna för privat konsumtion samt föroffentlig konsumtion och investering, dels hushållens konsumtionsbenägenhet förolika slags inkomster. 1 ModeUen är statisk och liknar i sina huvuddrag den somredovisats av i Fiscal Policy in Seven Countries 19551965 (). Reviderad nationalbudget 1978 155 Detaktuella konjunkturläget liksom även efterfrågeökningarnas sammansättningpåverkar de marginella importbenägenheternas storlek. För de nu aktuella åren,1977 och 1978, har det bedömts rimligt att räkna med en marginellimportbenägenhet för privat konsumtion som är något lägre än under tidigare år.Orsaken är nedskrivningen av den svenska kronan som gjort importen dyrare ochden mycket svaga utvecklingen av den privata konsumtionen. Den marginellaimportbenägenheten för privat konsumtion har därför satts tiU 0,30 1977 oeh0,25 1978. Importbenägenheterna för offentlig konsumtion och investering haruppskattats till lägre tal än för privat konsumtion. Hushållens marginellakonsumtionsbenägenhet har som i tidigare beräkningar förutsatts vara 0,7 ävenom den svaga utvecklingen av hushållsinkomsterna och 1978 skulle ha kunnatmotivera en något högre marginell konsumtionsbenägenhet. För inkomster somhärrör från permanenta transfereringar har konsumtionsbenägenheten antagitsvara något högre än för andra inkomster. De marginella konsumtionsbenägenhetersom ingår i modellen avser, som tidigare framhålUts, endast att avspegla denkonsumtionsökning som inträffar under prognosåret. Medde antaganden om import- och konsumtionsbenägenheter som redovisas ovan erhållsur modellen värden på ett antal multiplikatorer. Med tillämpning av dessamultiplikatorer kan den totala effekten på bruttonationalprodukten avförändringar i den offentliga sektorns verksamhet räknas fram. För några av deviktigaste variablerna redovisas multiplikatorerna nedan. -1,0 -1,1 Deberäkningar för åren 19741976 som redovisas i tabell 8: 6 har hämtats från dereviderade nationalbudgeterna , 1976 resp. 1977. Den offentiiga sektornhade en i avtagande grad expansiv effekt .