prop · G10329 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78:29 Regeringensproposition 1977/78: 29 omflygplatsfrågan i , m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen framhålls alt det, med hänvisningtill framför allt kapacilelsförhållanden samt ekonomiska och regionalpolitiskaskäl, är önskvärt alt även behålls för kombineratinrikes-och allmänflyg. Därför föreslås att staten nu tar upp överläggningarmed och . Huvudsyftet med dessa börvara att i detalj klariägga fömtsättningarna för linjetrafik på . Vidarebör en tidsplan utarbetas efter vilken kan iordningställas för fc)risattinrikesflyg om en sådan lösning väljs. Vadgäller flygplatsfrågan i ett kortsiktigt perspektiv konstateras i propositionenalt den inrikes linjetrafiken på med flygplanet i nuvarandeversioner på gmnd av beslut av i måsle upphöra den1 och överföras till Arianda. Ärendet prövas f n. i kammarrätten.Vidare har chefen för luftfartsinspektionen uttalat att LIN:s verksamhel avsäkerhetsskäl bör överföras till en provisorisk terminal på Arianda så snartsom det är praktiskt möjligt. Kostnaderna härför bedöms lill totalt 43 milj,kr., varav statens andd ulgörs av 27,2 milj. kr. Statsmakterna bör därför nuvidta de åtgärder som behövs från deras sida för att en överföring skall kunnagenomföras . För ändamålei föreslås att ett investeringsanslagav 6,3 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret1977/78. 1 1977/78. Prop.1977/78:29 2 Närvarande:slatsminislern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , Åsling, Söder, ,Mundeb(5, Krönmark, Ullslen, , , , Propositionom flygplatsfrågan i , m. ni. /, i fortsättningenbenämnd , togs i bruk för reguljär flygtrafik . Enligtavtal mellan staten och dåvarande övergickhuvudmannaskapet för fiygplatsen till staten . Avtalet godkändes avriksdagen (prop. 1946:378, SU 1946:306, rskr 1946:569). Del innebär i huvudsakall till staten fören tid av IJO år. räknat från den I januari1947 lill , upplåter nyttjanderätten till fiygplatsatt användas såsom av staten förvallad fiygplats till allmänt bruk. Om statennedlägger flygplatsen före den avtalade tidens utgång skall nyttjanderättenupphöra senast den som infaller närmast efter det sex månaderförfiutit från del flygplatsen nedlagts. Som ersättning för upplåtelsen avfiygplatsområdet upplåter staten till med nyttjanderätt undermotsvarande tid två områden på Ladugårdsgärde att användas som friluftsområden. Brommaflygplats omfattar en yta av ca 270 ha varav det område som disponeras förstart- och landningsbanor, stationsbyggnad, hangarer, verkstads-och kontorsbyggnaderm. m. ulgör ca 130 ha. Flygplatsen har två start-och landningsbanor, enhuvudbana och en tvärbana. Huvudbanan med riktningen 125°-305'' (12/30) ärknappt och är utrustad med instrumentlandningshjälpmedel.Tvärbanan med riktningen 50°-230° (05/ 23) är och saknarinstrumentlandningshjälpmedel. äger eller disponerar lokalerinom flygplatsområdel. Trafikutvecklingen på under desenasle 25 åren redovisas i diagrammet på sid. 3. 1 OOO-talstarter och landningar 20 är landetsmest trafikerade fiygplats med avseende på antalet starter och landningar. Förutom Linjeflyg ÄB () använderf n. bl. a. ett 10-lal bruksflygföre-tag, åtta större eller mindreverkstadsföretag, åtta flygskolor och två flygklubbar som bas. /77 uppgick antalet på baserade flygplan till ca 180vartill kommer LIN:s 18-20 tunga iransportflygplan. Sedan frågan om utbyggnad av en nystorflygplats i varit föremål för prövning under ett anlalår beslöl statsmakterna (prop. 1957:185, SU 1957:183. rskr 1957:400) år 1957att en flygplats skulle anläggas vid - nuvarande /Arlandaflygplats i fortsäitningen benämnd . Det avgörande skälethärför var begränsade förutsättningar att möta dekrav som de nya och större jetflygplanen skulle komma alt ställa påflygplatserna. planerade flygbolagen att introducerajetflygplan av typ i sina flygplansflollor. Arianda flygplats öppnades förtrafik . Flygplatsen drivs av luftfartsverket och är utbyggd med tvåstart- och landningsbanor. Den nord/sydliga banan (01/19) är ochutrustad med belysnings- och instrumentlandningshjälpmedel i båda riktningarna.Den Prop.1977/78:29 4 öst/västligalandningsbanan (08/26) är och har ban- och inflygningsbelysning ibåda riktningarna men instrumentlandningshjälpmedel endast för landning motväster. Landningar mot öster och staner mol väster på denöst/västliga banan får med hänsyn till bullerstörningar i Märsta-Sigtunaområdetske endast när vindförhållandena gör detta nödvändigt. logs den nyauirikesterminalen - - i bruk. Den nya terminalbyggnadenutnyttjas för all utrikes linjefart och chartertrafik. 1 anslulning tillterminalbyggnaden finns också uppställningsplatser för 5-7 allmänflygplan. Påflygplatsen finns därutöver den tidigare uirikesterminalen, den tidigare charterterminalen,ett stort antal byggnader som utnyttjas för de olika driftfunktionerna samthangar- och verkstadsbyggnad för SAS. Dessutom finns särskilda byggnaderuppförda för fiygfraklverksamhei, catering och bränsleförsörjning m. m. Trafikutvecklingenpå redovisas i nedanståendediagram. I OOO-talstarter och landningar I OOO-tal starter och landningar Arianda fiygplats är med avseende på antaletstarter och landningar landets Iredje mest trafikerade flygplats efter Brommaoch /. Trafiken på /överflyttades den 3oktober 1977 till den nya fiygplatsen '. används som bas för SAS trafik iSverige och trafikeras -förutom av SAS-av ett 20-tal internationella linje-ochcharterfiygföretag. Prop.1977/78:29 5 allmänfiygverksamhetär inte baserad på Arianda. Uiöver irafikfiygplalsema och - dvs.de som kan användas för instrumentfiygverksamhet - finns inomStockholmsregionen ytterligare ett anlal civila och militära flygplatser. Tillde civila flygplatserna hör , , Skå-Edeby och Vängsö medbanlängder varierande mellan 600-900 m. Flygplatserna utnyttjas på grund av sinstandard och utrustning endast av allmänflyg under visuella förhållanden. Medundanlag för - som förvaltas av luftfartsverket - drivs dessaflygplatser av resp. kommuner. De militära flygplatserna utgörs av ochTullinge FI8. drivs av flygvapnet och haren 2 000 m långpermanentad bana i öst/ västlig riktning (06/24) samt två 1 200 m resp. 1 100 mlånga grässtråk i nordost/sydvästlig riktning. Flygplatsen utnyttjas förmilitär verksamhet huvudsakligen i samband med övningar. Flygplatsen skallenligt riksdagsbeslut behållas som krigsbas. utnyttjas i vissomfattning också för allmänflygets skol- och övningsflygningar. Denhelikopterverk-samhel som bedrivs av och rikspolisstyrelsenbaserades med tillhörande verksladsanläggningar på och1975. F 18 förvaltas av flygvapnet och har tvåpermanentbelagda banor. Huvudbanan (06/24) har en längd av 2 360 m och ärutrustad med belysnings-och instrumentlandningshjälpmedel av militär standard.Tvärbanan (15/33) har en längd av I 800 m samt saknar inflygningsbelysning ochsärskilda instrumentlandningshjälpmedel. Flygplatsen utnyttjas huvudsakligen för militärövningsverksamhet samt för militära sambands- och transportflygningar. Tillflygplatsen är dessutom flygvapnets kadettskola för markofficerare samtstridsledningsskola förlagda. Med hänsyn till hinderförhållanden i in- ochulfiygningsriktningama och på ömse sidor av landningsbanorna är F 18vad avser civil fiygtrafik närmasl att hänföra till klass fV och kan såledesanvändas av endast mindre, civila fiygplanstyper under visuellaväderförhållanden. Under slutet av 1950-lalet och de två första årenav expanderade fiygtrafiken på . Bl.a. börjadejetflygplanet att trafikera underår 1959. påbörjadesen successiv minskning av trafiken med tyngre flygplan på genom att allinternationell linjetrafik överfiyttades till . 1 samband medbl. a. övergång till större flygplanstyper ägde från mitten av 1960-lalel ocksåen successiv överföring rum av internationell chartertrafik från lillArlanda. Efter överföringen av den inlernationella trafiken till Arlandaupphörde i princip all verksamhel med jetflygplan på . Frågan om framlid aktualiseradesår 1968, då () och begärde att fåtrafikera med jetfiygplanet . beslutade attbifalla flygföretagens ansökan men begränsade tillståndet intill utgångenav . Vidare uppställdes vissa villkor för tillståndet, bl. a. förbud motnättrafik. 1977/78:29 6 luftfartsverketsbeslut anfördes besvär av bl. a. hälsovårdsnämnd. Genombeslul upphävde Kungl. Maj:t luftfartsverkets beslulangående tillstånd för trafik med flygplan av typ på flygplats.Som följd härav förlades den av SAS bedrivna inrikestrafiken till år1969. 2Tidigare flygplatsutredningar m. m. Den ökande fiygtrafiken har i olika sammanhangaktualiserat frågan om den fortsalla lokaliseringen av flygplatser inomStockholmsregionen. tillsatte styrelsen för dåvarandeKommunalförbundet för och läns regionala frågor (KSL) enutredning lor långsiktig planering av fiygfällsfrågor.Utgångspunkten förarbetet var att som alternativ lill finna en nyinrikesfiygplats, som också borde kunna användas för ett allsidigt trafikflyg,omfattande såväl inrikes- som utrikesflyg samt godsflyg. Flygplatsen skulleunder alla förhållanden vara ett alternativ till och således kunna taemot flygplan i inlerkonlinental trafik. Vissa utgångspunkter gavs förutredningsarbetet i fråga om avstånd till , bullerkriterierm. Utredningen redovisade resultatet av sina överväganden i en slutrapportijuli . Utredningen ägnade särskild uppmärksamhet åt fyra alternativalägen, nämligen , Skå-Edeby, samt . Inget av lägena kundedock helt godtas med de olika förutsättningar som gällde för utredningsarbetet.Tullingealternativet och i någon mån även Ekeröläget ansågs vara de mestrealistiska. Frågan om den fortsatta lokaliseringen avfiygverksamheien på aktualiserades på nytt , dåluflfarlsverkel godkände att anskaffade tre fiygplan av typ F-28 föranvändning i svensk inrikestrafik. 1 beslutet föreskrevs att den förutsattaprövotiden - - skulle användas för all ytteriigareklarlägga flygplanstypens miljövänlighet i förhållande till berördaflygplatser. Över luftfartsverkets beslut anfördes besvär av ,miljö- och hälsovårdsnämnden i m. fl. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkalladedåvarande chefen för särskildasakkunniga med uppdrag all skyndsamt verkställa utredning om den fortsattalokaliseringen av flygverksamheten på . En utgångspunkt förutredningsarbetet var alt flygverksamheten på skulleavvecklas , dock senast under loppet av . De sakkunnigaantog namnet Utredningen för lokalisering av flygverksamheten i Stockholmsom- Prop.1977/78:29 7 rådet ()'. Maj:t ålluftfartsverket att vidta vissa åtgärder på kort sikt - dvs. före en slutligavveckling av - i syfte att begränsa ifrågavarandeflygverksamhet och störningarna från denna. avgav betänkandet (Ds K 1974:1)Brommaflyget. Yttranden över betänkandet har avgetts avrikspolisstyrelsen, överbefälhavaren (), flygtekniska försöksanstalten(FFA), försvarets fastighetsnämnd, postverket, leleverkel, stålens järnvägar(SJ), statens vägverk, (), luftfartsverket, slatens geotekniska institut (SGl), statskontoret,(), slatens naturvårdsverk, statens planverk, samtligalänsstyrelser. operating airlines representatives inSweden (), , Fackliga arbetsgruppen för , Kungl.svenska aeroklubben (KSAK), Landsorganisalionen i (LO), (), Näringslivets trafikdelegation. , (), Scanair, (),, . , Sverigesakademikers centralorganisation (), , () och . Till länsstyrelsernasyttranden har fogats skrivelser från vissa kommuner. Härutöver har ytterligarenågra skrivelser inkommil bl. a. från . Besvären över luftfartsverketsbeslut att tillåta traflk med F-28 på lämnades av Kungl. Som följd av uppdraget tillluftfartsverket överfördes underår 1973 i princip den då kvarvarande utrikescharterlraflken på till Arianda. Vidare flyttades vissa delaravallmänflyget, nämligen det s. k. målflyget och taxiflyg med utlandsregisireradeflygplan samt huvuddelen av helikopterverksamheten bort. Dessutom infördesrestriktioner i fråga om användningen av flygplatsen, om tillåtnaflygplanstyper m. m. De vidtagna åtgärderna redovisades iluftfartsverkets . konstaterar att utredningenshuvuduppgifter har varil att med utgångspunkt från alt skallavvecklas lägga fram alternativa förslag till lokalisering avLlN:s inrikestrafik i och att redovisa olika möjligheterattinom regionen lokalisera det på kvarvarande allmänflyget. framhåller att fiera kommunergenom olika uttalanden fäst stort avseende vid frågan om inrikestrafikenslokalisering i . Kommunema ärenligt medvetna om debullerstörningar som finns vid ' Ledamöter generaldirektören , tillikaordförande, direktören , länsrådet , landstingsrådenGunnar Hjerne och , riksdagsledamoten , borgarrådetTorsten , översten . departementsrådet och generaldirektören . Framlidne länsrådet GöstaFalk efterträddes av länsrådel . Direktiv: se1973 års riksdagsberättelse sid. 193. Prop.1977/78:29 8 Brommaflygplats men flera framhåller, att den tekniska utvecklingen är sådan att mankan räkna med att tystare flygplan kommer i trafik inom en förhållandevis näraframtid och att det framledes också blir möjligt alt genomföralandningsprocedurer som resulterar i mindre bullermattor. framhåller dockatt det enligt utredningsdirektiven inte ankommer på utredningen att taslällning i dessa frågor. LIN:s verksamhet kan enligl lokaliserasantingen till Arianda flygplats norr om (Ärlandaalternati-v e t) eller till en ny flygplats vid :ijön Getaren iTullinge söder om (/Geiarenalternativet). Vad gäller frågan om allmänflygets lokalisering iStockholmsregionen har utredningens förslag kopplats till de två altemativamöjligheterna till lokalisering av LIN:s inrikestrafik. Eftersom ett förslag tilllösning av allmänflygets problem i inte kan läggas framförrän principbeslut fattats om var inrikesflyget skall lokaliseras, föreslårULF att allmänflygets lokalisering blir föremål för fortsatt utredning närstatsmakterna tagit ställning lill de alternativa möjligheterna beträffandelokalisering av LIN:s inrikestrafik. Utredningenkonstaterar vissa svårigheter beiräffande möjligheterna att jämföra kostnadernaför Arianda- och /Getarenaliernativen. Detta beror bl. a. på att det ärmöjligt att temporärt-t. o. m.år 1985-överföra LlN:s trafik till Arianda. Ävenvid en jämförelse mellan /Getarenalterna-tivel och en permanent lösningpå Arianda uppkommer vissa svårigheter, eftersom utbyggnad av en parallellbanapå inte behöver ske förrän i mitten av 1980-talel medan banan påTullinge/Getaren måsle vara färdig då inrikestrafiken flyttas dit. presenterar investeringskostnaderna (1973 årsprisläge) med följande uppdelning: O Erforderliga investeringar vid enöverflyttning av LlN:s inrikestrafik till en temporärt iordningställdstationsbyggnad på . O Jämförelse mellan Arlanda- ochTullinge/Getarenaliernativen som långsiktiga lösningar baserade pådimensionering efter det trafikbehov som väntas uppkomma under perioden1985-1990. o. m. år 1985-kan enligt dendåvarande uirikeshallen eller charterhallen på efter viss ombyggnadanvändas för inrikestrafiken. Behovei av hangarer, verkstadsutrymmen m. m. kanemellertid inte tillgodoses genom temporära lösningar. Flygförelagensinvesteringar blir därför i della altemativ av samma storlek som i ettlångsiktigt alternativ. Vidnedläggning av och förläggning av all inrikeslrafik till Ariandaföreslår , att den del av allmänfiyget som är baserat på och sominte överförs till Arianda, i huvudsak lokaliseras till en ny allmänfiygplats,varvid /Getaren bedöms vara det lämpligaste läget. Till bör t.v. bl.a. helikopiertrafiken och verkstadsresurserna för 1977/78:29 9 Investeringarna på bedöms som följddärav bli begränsade. Motbakgmnd härav redovisar ell investeringsbehov av ca 109 milj. kr. Härav avser ca 70 milj. kr. investeringar på Arianda fördelade med ca 24milj. på luftfartsverket och ca 46 milj. kr. Förallmänflyget behövs investeringar-huvudsakligen fören ny allmänflygplats iTullingeområdet - motsvarande ca 39 milj. kr. Därtill kommer några årstidigareläggning av vissa vägförbindelser och ny väg till flygplatsområdet. Uiredningenanser att omkring bör en ny stationsbyggnad för inrikesflyget varafärdig. bör arbetena med en parallellbana i nord/sydligriktning, alternativt två banor i öst/västlig riktning, påbörjas. Kostnadernafören ny inrikesterminal beräknas till ca 115 milj. kr. och för en nord/sydligparallellbana till ca 88 milj. kr. har således beräknat luftfartsverketsinvesteringar på för ett renodlat långsiktigt altemativ till ca 203milj. Motsvarande investeringar för / Getarenalternativet beräknaslill ca 257 milj. kr. Skillnaden i investeringskostnader beror i huvudsak påatt uppförandet av byggnader får en större omfattning på /Getaren ochalt kostnaderna för vatten- och avloppsanläggningar är betydligt högre påTullinge/Getaren än vid . Luftfartsverkels anläggningskostnader förTullinge/Getaren uppgår således till i runda tal 55 milj. kr. mer än förArlanda. Hela investeringen i /Getarenalternativei måste dock görasföre , medan invesle-ringar på ca 88 milj. kr. för en parallellbana påArianda kan anstå till . Luftfartsverkels investeringarföre uppgår således på Arianda till (203-88) ca 115 milj. kr. och påTullinge/Gelaren till ca 257 milj. kr. Utredningen påpekar attkostnadsjämförelsen gäller en utbyggnad på Arianda med en nord/sydligparallellbana i mitten av 1980-ialet. FörTullinge/Getarenalternativettillkommer kostnader fören väg fram till flygplatsområdet på ca 20 milj. kr.och kostnader för arrangemang, som är beroende av samordning med den militäraverksamheien i området, på ca 10 milj. kr. På tillkommer flygförelagensinvesteringar för ca 46 milj. kr. och på /Getaren för ca 59 milj. kr.Det högre beloppet på / Getaren beror på vissa investeringar för SASsom inte behövs på där befintliga anläggningar kan uinyttjas. Vad gäller allmänflyget föreslår , om beslutfattas att föriägga LIN:s inrikestrafik till , att en ny allmänflygplalsbyggs . Kostnaderna för en sådan fiygplats förlagd tillTullinge/Getaren anges lill preliminärt ca 39 milj. kr. Vid ett beslut att koncentrera all inrikes luftfarttill /Gelaren kan även större delen av allmänfiyget vid Brommalokaliseras lill / Getåren. Behov av ökad kapacitet för allmänflygetuppkommer emellertid och då kan antingen Skå-Edeby upprustaselleren ny fiygplats anläggas. Viden jämförelse mellan och /Geiarenalternativen Prop.1977/78:29 II Getarenalternativet.Utredningen är emellertid medveten om att de lägre investeringskostnaderna lorArlandaallernalivet - med ett nord/sydligt huvudbansyslem - i ell kortsiktigtperspektiv kan betraktas som en fördel för delta alternativ, understrykernödvändigheien av alt, om Arlandaallernalivet väljs,/Getarenområdeireserveras fören framtida trafikflygplats. En reservation av markområdet fördella ändamål hindrar inle att områdei i mellantiden utnyttjas för enallmänflygplals. Tresärskilda yttranden har avgetts. En av ledamötema i uiredningen tar upp frågan omalltnänflygels framlid och anser alt den av föreslagna utredningen omallmänflyget bl. a. bör få i uppdrag alt pröva om inte långtgåenderestriktioner måsle åläggas allmänflyget föratt hindra della från all blisamhällsekonomiskt betungande och en miljöfara. Två av ledamöierna i utredningen understrykerbehovet av att staten -innan några definitiva beslul fattas om lokalisering avflygverksamheten i - även prövar möjlighelen att bibehållaflygtrafik på . Ledamöterna anser att miljöproblemen talar motflygtrafik på men att problem inte är unika, utan desamma somför ett stort antal flygfält övei hela världen. Det framhålls vidare alt detinom flygindustrin f n. pågår eti. intensivt arbete på att utveckla tystareflygplansmolorer, varför en relativ minskning av bullerproblemen kanförutses. Ledamöterna anser att en rad omständigheter talar lill förmån förflygtrafik på . I sin egenskap av landets huvudstad är det angeläget attSiockholm har en hög åtkomlighet för olika delar av landel. Behovet häravaccentueras än mer genom den under de senasle åren intensifieraderegionalpolitiken. Även för och dess näringsliv är det ettSlarkt intresse av alt ha ett nära och väl beläget fiygfält. Under de senasteåren har en rad prognoser presenterats som visar, att näringsliv påen rad olika områden minskat i konkurrenskraft. En avveckling av flygtrafikenpå skulle även rent arbetsmarknadsmässigt drabba staden negativt genomall de över I 000 anställda, som arbetar på nygfältel, skulle tvingasfiytta eller söka andra arbeten. En av ledamöterna anser att om flyget skall spelasin roll som snabbi kommunikationsmedel, mäste man räkna med vissa ölägenheteri form av begränsningar i bebyggelsemöjligheierna i anslulning lillbullerzonerna. stort antal remissinstanser anser attflygplatsfrågan i bör utredas på nytt, varvid ettbibehållande av bör utgöra ett alternativ. Av dessaremissinstanser har vissa inte tagit slällning till någol av de alternativ somULF redovisat medan vissa förordar ett av altemativen. Utredningens förslag att en ny flygplats skallbyggas vid sjön i Tullinge-Tu llinge/Getarenallernali v el-tillstyrksav länsstyrel- Prop.1977/78:29 10 finner alt det mest rättvisande äratt iTullinge/Geiarenalternativet ange kostnadema fören ny allmänflygplals invidinrikesflygplatsen. Kostnadema härför beräknas lill ca 37 milj, kr. Härtillkommer flygförelagens investeringar på ca 6 milj. kr. Kostnadema-ca 43 milj.kr.-fören ny flygplats kan jämföras nied kostnaderna för upprustning avSkå-Edeby flygplats som beräknats till ca 23 milj. kr. Investeringskostnaderna (milj. kr,i prisläge 1973) för de två alternativen framgår av nedanståendesammanställning. Investeringar för luftfartsverket Väg fram tillTullinge/Getaren Särskilda militära anordningar Flygtoretagens investeringarAllmänflygplats TotalkostnadenförTullinge/Getarenallernalivet är, enligt ULF:s antaganden, således totalt ca100 milj, kr. högre än för Arlandaalternalivel, Viss tidigareläggning avväginvesteringar tillkommer i båda altemativen, har beräknat luftfartsverkelsdriftkostnader för de båda alternativen. Utredningen konstaterar attdriftkostnaderna för /Getarenalternativei är ca 3,5 milj. kr.högre än för Arlandaalternalivel, Uiredningen har utöver investerings- ochdriftkoslnadskalkyler gjort en översiktlig samhällsekonomisk jämförelse mellanArianda- och /Geiarenalternativen. Enligt utredningen talarensamhällsekonomiskt betraktelsesätt för / Getarenalternativet. Utredningen anser dessutom attbortselt från ekonomiska aspekler är lättillgängligheten till en inrikesflygplats av stor betydelse inte minst vid korttidsbesök i . Avståndetfrån till / Getåren är jämfört med lillArianda, får genom tillkomsten av en flygplats iTullinge/Geiarenområdet en alternativ-flygplats, /Getarenalternalivetskapar också förutsättningar för en långsiktig lösning av Stockholmsregionensflygplatsproblem vad avser linjetrafiken. En ytterligare fördel förTullinge/Getaren är att en fiygplats på ger en bättrenäringsgeografisk balans åt . En nackdel medTullinge/Getarenalternativet är de problem som uppkommer vid lokalisering av enflygplats i ett tnilitärt känsligt område. Arlandaalternalivel ger enligl ULFbl, a, den fördelen för passagerarna all all luftfart, såväl inrikes somutrikes, koncentreras till en flygplats under några decennier framål, underiättaranslutningen för passagerarna till de olika linjerna och ger vissa möjlighetertill en samordning av flygförelagens verksamheter. Efter att ha vägt för- ochnackdelar mellan de två redovisade alternativen för inrikesflygets lokaliseringförordar utredningen / 1977/78:29 12 Haltands saml och Bolins lön. Vissa andraremissinsianser - länsstyrelserna i . ochMalinöhtis län samt Svenska koniinunjörbiindei - föredrar /Getarenalternativetjämfört med Arlandaallernalivet men anser att flygplatsfrågan iStockholmsregionen ånyo bör prövas. statskontoret,nanirvårdsverket. , Svenska handelskamniarjör-biindet ochNäringslivets traflkdelegaiion avstyrker i princip /Geiarenalternativet. Arl a nda alternativet förordas av RR . ,Svensk Jlygtjän.st och Sveriges spcUitöisjörbttnd.