prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — Industrifonden har, förutom lånegarantigivning, möjligheter attförvärva aktier i företag. Inom ramen för den regionalpolitiska verksamheten ärDistriktenes uibyggings-fond verksamt med bl. a. långivning isysselsättningsfrämjande syfte. För främjande av teknisk forskning ochutveckling kan stöd utgå från Uiveck-lingsfondet, vilken lämnar lån förriskbetonade eller i förhållande till företagets storiek, särskilt betydandeinvesteringar med ett tekniskt eller marknadsmässigt nyhetsvärde. Såvälbottenlån som lån på hög risknivå kan lämnas av den ijuni 1977 ombildade/Vo/iAcIndustrihank. För flertalet av de nämnda kreditinstituten gäller att detillkommit . I en framlagd stortingsmelding föreslår dennorska regeringen en utbyggnad av kreditgivningen via Håndverks- ogsmåindustri-fondet. Industribanken och Distriktenes utbyggingsfond. För år 1978föreslås en ökning av den förstnämnda fonden till 55 miljoner norska kronoroch en höjd gräns för enskilda lånebelopp från 300 000 till 500 000 norskakronor. Storleksgränsen för företag som kan komma i fråga för lån föreslås Prop.1977/78:40 121 höjd från 20 till 50 anställda. En utredning omsammanslagning av Industribanken och en ökad regionalisering avIndustribankens verksamhet aviseras. Företagsserviceverksamhetbedrivs i första hand vid Distriktenes utbyggingsfond. Genom Statenstcknologiske insiiiiii har bland andra de mindre och medelstora företagenberetts tillgång till såväl särskilda utbildningsmöjligheter sområdgivningstjänster. Kursverksamheten är starkt yrkesinriktad och täcker ettstort spektrum av branscher och funktionsområden. En betydandedecentralisering av verksamheten har skett. I regeringens stortingsmeldkonstateras alt det särskilda stödet lill föietagsservice är begränsat.En utbyggnad av den statliga industriella rådgivnings-, kontaktförmedlings- ochinformationsverksamheten föreslås därför. föreslås fem särskildakonior för della ändamål upprättas med sikte på en landsomfattande verksamhetår 1982. Det administrativa ansvaret för denna verksamhet läggs på . Institutets utbildningsverksamhet avses också byggasut. a. genom särskilda företagsutvecklande kurser. Endasten mindre del av samhällets insalser på forsknings- och utveck lingsområdet kommer de mindre och medelstora föietagen lill del. Av den verksamhet som bedrivs vid leknisk-naiurveicnskapUgc jör.s- kningsråd avser förelag med färre än 100 anställda. Ut- vecklingsfondei avdelade ca en femtedel av sina resurser lill mindre och medelstora företag. I regeringens stortingsmeld föreslås ökade informationsinsatser, via bl. a. NTNF. riktade mot små förelag liksom ökade satsningar på småföretag via Fondet för fremme av bransjeforsk- ning. Även behovet av ell ökat hänsynstagande till de mindre företagens roll i den statliga teknikupphandlingen framhålls. Staten avser all lägga ökad vikt vid alt mindre förelag blir underleverantö rer vid offentliga upphandlingar. De mindre företagen inom industrisektorn i ökademellan 1965 och 1972 sin andel av såväl föietagsbeståndet som sysselsättning.Sistnämnda är svarade, bland arbetsställen med fler än fem anställda, dennakategori för av de 6 800 arbetsställena och av de 408 000anställda. De medelstora verksamhetsställena svarade såväl som 1972 förca av företagsbeståndet och av sysselsättningen. Inom detaljhandeln har ägt rum en motsatt utveckling.Under 1960-talel minskade antalet försäljningsställen med till 56 000. Iförsta hand skaffade detta de minsta (0-4 anställda) försäljningställen vilkasantal minskade till 45 000. Sysselsättningen, som totalt setl ökadenågot, minskade för denna företagskategori från 113 000 lill 99 000 anställda. Prop.1977/78:40 122 Hantverks- och småindustrisektorn (0-19 anställda) harsedan 1968 minskat något i fråga om antalet företag men tillvuxitsysselsättningsmässigt. Reparationsföretagen har ökat såväl antals- somsysselsättningsmässigt medan byggnadssektorn har stagnerat i båda avseendena.Nyregistreringarna av industriföretag har uppgått till årligenca 4 600 eller motsvarande av företagsbeståndet i denna sektor. Speciellasamhällsinsatser riktade till de mindre och medelstora företagen finns iförsta hand på kreditförsörjningsområdet. Den direkta kreditgivningenkanaliseras främst genom Direkloratel för Egnsutveckling (direktoratet förregional utveckling). Lån till hantverk och mindre industri för utbyggnad ochrationalisering kan utgå med normalt högst i varjeenskilt fall. Beloppsramen är f. n. 40 milj. kr. För lan tillhantverks- och småindustriföretag kan också utgå statliga garantier förrörelsekapital. Syftet är att möjliggöra i förhållande till företagets storlekbetydande omställningar till nya produkter och marknader. Låneramen är f. n.200 milj. kr. och högsta lånebelopp . Garantier lämnas endast tillföretag med högst 75 anställda.Indirekt medverkar samhället till attkreditgivningen till mindre företag främjas genom garantier tillfinansieringsinstitut som riktar sig till denna företagskategori. Den totalagarantiramen för detta ändamål uppgår till 60 milj. kr. Bland samhälletsinsalser på kreditgivningsområdet finns även sådana som riktas till industri-och hantverkssektorn i sin helhet eller geografiskt avgränsade delar av denna.Denna kreditgivning torde i betydande utsträckning komma också de mindreförelagen till del. Här kan bl. a. nämnas statliga garantier för lån upptagnaför omställning lill nya marknadsförhållanden eller för att möjliggöraigångsättning, utveckling eller rationalisering av samhällsnyttig produktion.Inom ramen för det regionalpolitiska stödet (Egnsudvikling) utgår län, bidragoch garantier. Staten bidrar också med kapitaltillskott till verksamheten vidFinansieringsinstitutet for Industri og . Institutet lämnar låntill expoiterande och importkonkurrerande verksamheter vid bl. a.nyetableringar, expaiisions- och produktionsomställningar. Kreditgivningspeciellt inriktad mot teknisk utveckling kanaliseras genom Fondet lill fremmeaf teknisk og industriel udvikling. Fonden kan medverka vid finansieringen avutvecklingsprojekt endast i de inledande skedena. Fonden har möjlighet attlämna lån med villkorlig återbetalningsskyldighet och kan även teckna /77 disponerade fonden 90 milj. kr. Utöver den rådgivnings- och informationsverksamhet sombedrivs i anslutning till den speciellt småföretagsinriktadekreditgivningsverksam-heten lämnar samhället särskilt stöd till arbetsmarknads-och branschorganisationernas tekniska service- och /77 uppgick beviljningsramen för dessa ändamål lill 20,2 milj.kr. Särskilda bidrag för tekniskt inriktad serviceverksamhet och vidareutbildningutgår även via Teknologirådel till i första hand ett 20-tal godkända Prop.1977/78:40 123 /77 anslogstotalt 164 miljoner för finansieringen av denna verksamhet. Huvuddelen - - avsåg aktiviteter hos serviceinstiluten medan återstoden utgick lillenskilda projekt. Betydande insatser har härvid avsett service- och utbildningsverksamhetriktad mot mindre förelag. Antalet omsällningsskatteskyldiga företag i lill ca 59 000. Huvuddelen av dessa var småförelag. Föietagenmed färre än 200 anställda svarade för av sysselsättningen i näringslivet.Inom industrin sysselsatte denna företagskategori av de anställda. Särskiltstort inslag av mindre och medelstora företag fanns inom varuhandeln -58,4 %.Antalet små industriföretag (med tlirre än 50 anställda) har under1970-talel minskat något. Samhälletsinsatser för alt underlätta småföretagens kredilförsörjning sker i fleraformer. Endast ett fåtal av dessa riktas direkt till de mindre och medelstoraförelagen. Särskilda s. k. runtestödskrcditer har kunnat utgä till små företagsedan år 1969. Stödet vänder sig speciellt lill små företag som är verksammainom de s. k. utvecklingsområdena. Ränteslödskredit kan avse högst avinvesteringar som medför väsentlig ökning av företagets produktionskapacitet.Räntestödet utgår med högst av räntan på länet under de två första åren.efter det projektet fullföljs, och under de två därpå följande åren.Under år 1975 beviljades 167 sådana krediter till ett totalt lånebelopp om 25miljoner mark. Långivning med speciell inrikining mol de små industriföretagensker även via .s7(//t'/(.s investeringsfond. Utlåningen tillsmåindustrin uppgick lill 15.2 miljoner mark. Den utgjorde emellertid endast enmycket lilen del av fondens totala ullTining (656.4 miljoner mark). Statligagarantier, industri-garantier, kan lämnas åt industriförelag och vissa andratyper av förelag med en omsättning om högst 50 miljoner mark för investeringari anläggningstillgångar eller för ökning av rörelsekapitalet. Totaltbeviljades under ar 1976 vidare lån till ett sammanlagt belopp om 30.6 miljonermark. av garantierna avsåg lån för rörelsekapitaltillskott. Vid sidan av den direkt småföretagsinriktadekreditgivningen kan lån lämnas till småföretag inom ramen för denregionalpoliliska stödverksamheten. Utvecklingsfonden kan lämna krediter tilloch även teckna aktier i företag belägna i utvecklingsområdena. Till företag iutvecklingsområdena kan utgå särskilda investerings-, start- ochutbildningsbidrag. Investeringsbidragen beviljas för anskaffande avanläggningstillgångar. Startbidraget beviljas på gmndval av de löner ochlagstadgade sociala avgifter som föranleds av att ett företag påbörjar ellerutvidgar produktion. Utbildningsbidragets syfte är att kompensera företagenför utbildningskostnader i samband med alt verksamhet påbörjas eller utvidgas.Andelen bidrag som Prop.1977/78:40 124 beviljats mindre och medelstora industriföretag uppgickunder tiden till . Totalt utgick underperioden till denna företagskategori ca 160 miljoner mark i sådana bidrag. Samhällets småföretagsinriktade företagsservice hanterashuvudsakligen genom handels- och industriministeriets s. k.industridistriklsorgani-sation. finns elva sådana distrikt medca 75 anställda. Rådgivnings- och informationsverksamheten år i hög gradkopplad till det finansiella området. I övrigt berör verksamheten här såvälföretagsekonomiska och administrativa som tekniska frågor. En betydandeutbildningsverksamhet sker också inom de olika distrikten. Utbildningen vändersig främst till företagsledarna och nyckelpersoner i företagen. I verksamhetenutnyttjas i första hand externa konsulter. Staten subventionerar kurserna tillca . deltog totalt ca 2 000 personer i dessa kurser. Det kanslutligen nämnas att huvuddelen av den småföretagsinriktade kreditgivningenhandläggs vid dessa distriktsorganisationer. Småföretagen sysselsatte i vid 1960-taletsmitt en tredjedel av de anställda i näringslivet. Inslaget av småföretagvarierar betydligt mellan näringsgrenar. I den tillverkande industrin svaradede mindre och medelstora företagen för av sysselsättning och produktionmedan inom t. ex. hotell- och restaurangbranschen verksamheten i de små företagenutgjorde inemot tre Qädedelar av den totala verksamheten. Antalet sysselsatta ismåföretagssektorn uppgick till ca 4,4 miljoner anställda. Småföretagens andel av såväl sysselsättning somproduktionsvärde inom industrisektorn har fallit under en rad år. En liknandeutveckling har ägt rum inom handelssektorn ochbyggnadsindustrin. Ett ökat inslag av småföretag har noterats inomsamfärdselsektorn och delar av tjänstesektorn. Industrial and () är enav de största långivarna till små företag vad gäller krediter och kapital påsåväl låg som hög risknivå. Bolaget ägs gemensamt av brittiska centralbankenoch olika privata banker. uppgick den årliga utlåningentill totalt . ICFC tecknar också i betydande utsträckningaktier i mindre och medelstora företag. Genom i första hand sitt dotterbolagEstate Duties () kan ICFC förse företag med kapital isyfte att underlätta generationsskiften och erläggandet av arvsskatt.Finansiellt stöd till teknisk utveckling i mindre och medelstora företag kanutgå från () och . (TDC). Sistnämnda bolag är dotterbolag till sker med hänsyn till försäljningsframgång. NRDC kan även tecknaaktier i bolag. Investeringar finansierade via TDC avser finansieringen efterprototypstadiet. Prop.1977/78:40 125 Kapitaltillskottet kan ta samma former som vad gällerNRDC:s kreditgivning. Finansiellt stöd i samband med omställningen av mindre ochmedelstora företag inom speciella branscher kan utgå för anlitande avkonsulter. Stödet utgår i form av bidrag för konsultkostnader. Vidarekan särskilda bidrag utgå - med högst - för undersökningar avsamverkansmöjligheter mellan företag. Bidraget avser avutredningskostnaderna och lämnas endast om minst fyra företag berörs. Rådgivnings- och informationsinsatserna är betydande.Ansvaret för verksamheten åvilar främst enheten för småföretagsfrågor inom detbrittiska industridepartementet. Främst bör här nämnas de särskilda informationscentra- - vilka är verksamma på ett tiotalorter. Informationsgivningen avser vägledning i utbudet av företagsservice vidoffentliga och privata inslilutioner. Rådgivningsverksamheten har i försiahand kommii att inriklas på allmänna företagsledarfrågor och vägledning ilagstiftning och offentliga regleringar. En annan typ av rådgivningsverksamhet utgör den år 1976tillkomna s. k. ("Småföretagensrådgivningstjänst"), SFCS. I verksamheten har engagerats f. d.företagsledare att delta i diskussioner med mindre och medelstora företag omuppkommande problem. Rådgivningstjänsten är avsedd som ett komplement lill denämnda informationscentra och arbetar f. n. på ett lO-tal orter. I mitten av innevarande år har aviserats uppbyggnad avytterligare en rådgivningsverksamhet, syftande till att hjälpa i första handmedelstora företag inom verkstadsindustrin att ta i anspråk ny teknologi ochnya administrativa styrmedel. Verksamheten avses, i likhet med SFCS, bygga påen förmedling av erfarenheterna hos, i detta fall. en grupp verkstads-tekniskaexperter. Man avser att nå ca 700 företag med denna service inom loppet av denärmaste två åren. Antalet företag minskade i under 1960-taletmed ca 200 000 enheter eller . Trots starka koncentrationstendenser inomvissa branscher uppvisar dock förelagsstrukturen fortfarande en övervägandeandel små företag. Sålunda räknar man med att av de omkring 1.9 miljonerföretagen (förutom lantbruk och skogsbruk) är att hänföra tillgruppen "Mittelstand". Någon entydig definition på vilka förelag som bör ingå ikategorin '"Mittelstand" finns inte. I allmänhet hänföres till dennagrupp företag inom hantverk, industri, handel, hotell- ochrestaurangbranscherna samt transportväsendet där ägaren själv arbetar och bär detekonomiska ansvaret. Inom denna kategori sysselsätts två tredjedelar av allaarbetstagare och Prop.1977/78:40 126 härifrån härrör av den totala omsättningen.Denna höga andel mindre och medelstora företag har förblivit tämligen , även om undantag måste göras förvissa branscher, där koncentrationstendensen varit utpräglad, t. ex. byggnadsbranschenoch transportväsendet. Avgången av småföretag inom industri och hantverk har istor utsträckning kompenserats av ett motsvarande nytillskott inomserviceområdet. Del statliga finansiella stödet till småföretagen utgår itre former, nämligen som direkta bidrag via statsbudgeten, långfristiga lånmed låg ränta från ERP-fonden (Europé Recovery Program) och genom statliga borgensförbindelser.Bidragsformerna fördelar sig i huvudsak enligt följande. Via statsbudgeten har nära 750miljoner utgått i stöd till små och medelstora företag. Bidrag lämnas bl. a.för utbildningsändamål, för etablering av nya företag inom nya bostadsområdeneller regionalt svaga områden, för informations- och rådgivningsaktivitetersamt för underlättande av samarbete mellan företag. Dessa medel har mer än tredubblats. avsattes sammanlagt ca 200miljoner . varav 70 miljoner var avsett för teknisk forskning ochutveckling. Av statsmedel har vidareavsatts medel för en rad skilda ändamål som alla kan sägas gynna även de mindreoch medelstora företagens utveckling. Del rör sig om bidrag till tyska företagsdeltagande i mässor och utställningar i utlandet, samt för information ochreklam i utlandet. Via den administrerande myndigheten för krediter frånERP-fonden, "Kreditanstalt fiir Wiederaufbau", utbetalas lån enligttvå program som speciellt är anpassade för de mindre och medelstora företagen.ERP-fonden har även ett särskilt program för regionalt stöd till ekonomisktsvaga regioner i . Även härifrån kan de mindre företagen erhållabidrag och krediter. Lån utgår till hälften av den planerade investeringen.Till mindre och medelstora företag lämnade ERP-fonden drygt 10 000 lånpå sammanlagt 683 miljoner . Dessa krediter användes för investeringar omtotalt 2,7 miljarder . Som ett ytterligare stöd till de mindre företagen harstaien trätt in med borgensförbindelser förnyetableringar motsvarande en total lånesumma om 1,3 miljarder . har skilda lagstiftningsåtgärder vidtagits föratt stärka de mindre företagens konkurrenskraft. Bland annat ändrades den s. k.rörel-seidkarskatten 1975, så att högre avdrag beviljades vid beräknande avvinstskatten. Ett större antal småföretag (ca 800 000 jämfört med tidigare 240000) blev därmed helt befriade från vinstskatten. Nya riktlinjer har också införts i fråga om den offentligaupphandlingen. Dessa avses fortsättningsvis innehålla särskilda regler för huräven de mindre och medelstora företagen skall inkluderas i all anbudsgivning. 1977/78:40 127 För rådgivnings-, infonnalions- ochkonlaktförniedlingsverksanihet avsattes 38 miljoner . Merparten avdetta - - avser rådgivning. Verksamheten sker såväl vid olika statligaorgan som i form av stöd till enskilda branschorganisationer. För iiibildningsinsatser riktade till företagsledare ochanställda i niindre och medelstora företag anslogs ca 16 miljoner . Företag med färre än 200 anställda sysselsatte ca28 % av de anställda i den franska tillverkningsindustrin. Deras andel av dentotala omsättningen uppgick till . Antalet företag med fler än femanställda uppgick till ca 42 000, varav utgjordes av mindre och medelstoraföretag. Inom den träbearbetande industrin, den grafiska industrin saml blandbeklädnadsföretagen dominerade de mindre och medelstora företagen. Samhällets insatser på småföretagsområdet har fram till detvå varit mycket begränsade. har olikasmåföretagsinriktade åtgärder vidtagits såväl på kreditförsörjningsområdet somi fråga om företagsservice, offentlig upphandling m. m. Genomsärskilda, huvudsakligen privata, regionala utvecklingsbolag -deDévdoppemenl Regional - kanaliseras statligt finansiellt stöd till nyetableringav företag och expansion av befintliga förelag. Del statliga stödet uppgår till50 % av bolagens deltagande i nyetablerade företag och av deltagandet videxpansionsinvesteringar. Under det försia verksamhetsåret har ca utgått lill dessa ändamål. Särskild kreditgivning riktad till mindre ochmedelstora företag har också möjliggjorts genom de specialdestinei'ade medelsom via statlig ohligaiionsupp-låning ställts till dessa företags förfogande.Under det senaste året har totalt upplånats. Finansielltbidrag vid nyetableringar har utgått från speciellaregionala organ. Bidragen avser anskaffande av anläggningstillgångar och utgårmed hänsyn till den förväntade sysselsättningseffektens storlek. 1 en särskildförsöksverksamhet inom ett departement har vidare introducerats ett system medvillkorliga lån för marknadsföring av nya produkter. Specialdestineradekrediter till mindre och medelstora företags export lämnas genom UFINEX, vilketinstitut genom statliga garantier beretts möjlighet att inrikia viss del av sinkreditgivning till de mindre och medelstora exportföretagen. Sedan år 1970utgår också särskilt stöd vid samverkan mellan företag på viss ort eller inomviss region. På företagsserviceområdethar likaledes tillkommit en rad former för stöd tillniindre och medelstora företag. Här skall nämnas några. Med hjälp av statligtstöd har ett anlal speciella tjänster för rådgivning i samband med hl. a. nyelahlering inrättats vid vissa s. k. Prop.1977/78:40 128 handelskamrar - Chambres de Commerce et dTndustrie.Handelskamrarna drivs i enskild regi. En betydande rådgivningsverksamhet haräven byggts ut för att tillgodose de mindre företagens behov av rådgivning m.ni. Företagen kan här också erbjudas översiktligaanalyser av sina potentiella exportmöjligheter och särskilt bistånd vid deutländska handelskamrarna. En särskild kommission har under ar 1976 tillsatts iiinderleverantör.sfrågor. Kommissionen arbetar såväl med rådgivning som medprobleminventeringar och utredande verksamhet. Utbildningsverksamhet med inrikining på mindre ochmedelstora företag bedrivs på flera områden. Även dessa program har påbörjatsförst eller är under introduktion. Kurser iföretagsbildningsfrå-gor har bedrivits vid Chambres de Commerce etdTndustrie. påbörjas en mer omfattande verksamhet av liknandeslag vid vissa tekniska gymnasier. Informalionsyerksamhel riktad till mindre och medelstoraföretag finns bl. a. för underleverantörsfrågor, i allmänna företagsledarfrågor- "Dossiers PMI", en särskild regelbunden publikation ismåföretagsfrågor - och vad avser olika arbetsmarknadspolitiska,regionalpolitiska, skattemässiga och andra samhäUsåtgärder som kan ha betydelseför verksamheten vid de mindre och medelstora företagen. Slutligen kan nämnas att den offentliga upphandlingen iökad utsträckning medvetet inriktats på mindre och medelstora företag. Speciellamål har uppsatts vad avser denna förelagskategoris andel av upphandlingen.Särskilda åtgärder har också vidtagits för att korta ner betalningstiderna vidmindre företags leveranser till staten. Det totala företagsbeståndet har mellan 1965 och 1975minskal från 275 000 till 230 000 enheter. De mindre förelagens') andel avsysselsättningen i det nederländska näringslivet har minskat från år 1963till . Förändringen i det absoluta antalet sysselsatta i mindreföretag har varit obetydligt . Antalet mindre företag harminskat inom samtliga näringsgrenar utom hotell- och restaurangnäringen. De mindre och medelstora företagen har endast i begränsadomfattning blivit föremål för särskilda samhällsinsatser. Övergripande programför stöd till småföretagen saknas. Däremot har vidtagits andra åtgärder som ivarierande mån även kommer småföretagen till godo. Direkt småföretagsinriktat kreditstöd lämnas genom dennederländska banken för den mindre industrin och handeln (NederlandseMiddenstand-bank) i samråd med ekonomiministeriets avdelning för handel,hantverk och tjänster. För expanderande företag har lämnats finansiellt stöd avflera ') Avser vanliga företag med högst 50 anställda för vissanäringsområden, dock högst 20 anställda. 1977/78:40 129 a. investeringskrediter på hög risknivå, lån föröverlagande av eller samgående med andra företag samt lån för finansiering avsamverkansprojekt. I vissa fall kan statliga garantier lämnas för lån upptagnai bank. NEHEM (Stickting Nederlandse HerstmctureringsMaatschappij) bildades . Dess huvudsakliga uppgift är att förindustribranscher med strukturproblem genomföra undersökningar, utarbetaomstruktureringsplaner samt bistå och övervaka genomförandet av dessa planer.Inom vissa branscher kan NEHEM finansiellt bistå enskilda företag som harallvarliga strukturproblem. Stöd till enskilda företag med akuta problem administrerashuvudsakligen av Bijzondere Bedrijfsproblemen (B.B.B.) vid ekonominiinis-teriet.Via byrån kan utgå en bred skala av stöd, såväl lån som bidrag. De flestaföretag som sökt stöd genom B.B.B. har varit småföretag med mindre än 100anställda. Det finns tre statsunderstödda regionala utvecklingsorgan- NV Noordlijke Outwikkelingsmaatschappij (N.O.M. ), Limburgse Instituut voorOutwikkeling en Financiering (L.I.O.F".) samt den nyetablerade N.V.Overijsselse Outwikkelingsmaatschappij. Ein betydande del av verksamheten viddessa organ inriktas på mindre och medelstora företag. Till utvecklingsorganensförfogande står bl. a. vissa kreditgivningsmöjligheter. En omfattanderådgivnings- och informationsverksamhet bedrivs också. Fömtom den företagsservice som förmedlas till bl. a.mindre och medelstora företag genom NEHEM bedrivs vid De Raad voor het Midden-en Kleinbedrijf en verksamhet med rådgivning riktad till de mindre företagen.