prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Även om relativpriset på bearbetade exportvaror kan sänkas med 5 å 51/innebär antagandet om en ökning av exportpriserna med 10 1/i Tabell1: 6 Finansiellt sparande 19761978 Milj.kr., löpande priser OfTentlig sektor (inkl. genomsnittför denna typ av varor att en marginalökning kan komma tUl stånd 1978. TUldetta kommer de positiva effekterna av volymökningarna. Idet följande avsnittet lämnas en sammanfattande beskrivning av kalkylernarörande utvecklingen av den svenska ekonomin 1979 och 1980. Reviderad nationalbudget 1978 17 1.3Utblick mot 1979 och 1980 Fören bedömning av såväl effekterna som önskvärdheten av en viss ekonomisk politikär ofta ettårsperspektivet alltför kort. Många stabiliseringspolitiskaåtgärder ger effekt först med stor tidseftersläpning, varför de måste vidtasmot bakgrund av en viss föreställning om ekonomins utveckling . Det får exempelvis anses välbelagt att de relativprisförändringar endevalvering ger upphov till ger märkbara effekter på marknadsandelarna tvåtill efter det att prisförändringen ägt rum. a. mot denna bakgrundpresenteras även i årets reviderade nationalbudget en kalkyl över denekonomiska utvecklingen i ett treårsperspektiv. Dessa kalkyler avseende 1979öch 1980 avser att ge en sam-manhåUen bild av en ekonomisk utveckling som nukan bedömas som möjlig mot bakgrund av de utvecklingslinjer i ekonomin, som vikan se och mot bakgrund av den allmänna inriktningen av den ekonomiskapolitiken. Naturligtnog bygger kalkylerna i många fall på relativt grova schablonantaganden oehmånga av de antaganden som gjorts beträffande de yttre förutsättningarna förekonomins utveckling får betraktas som mycket osäkra. Kalkylerna får därförbetraktas mera som räkneexempel än som prognoser. En utförlig presentation avkalkylerna ges i kapitel 10 i den reviderade nationalbudgeten, varför vi härskall nöja oss med att diskutera kalkylens huvudresultat och några av degrundläggande förutsättningarna. Enviktig utgångspunkt vid utformningen av kalkylerna har varit att den ekonomiskapolitiken även fortsättningsvis inriktas på att återföra den svenska ekonomintill balans. Ett huvudmål för den ekonomiska politiken måste därmed vara attskapa förutsättningar för en kraftig dämpning i pris- och kostnadsutvecklingen,vilket dels innebär en återgång till en lägre prisökningstakt och dels att skapautrymme för en fortsatt förbättring i industrins konkurrenskraft. Därmedmöjliggörs en höjning av aktivitetsnivån i ekonomin som enförbättring i vår externa balans kan komma till stånd. En viktig förutsättningi detta sammanhang har varit att finanspolitiken utformas så att den inhemskaefterfrågeutvecklingen inte äventyrar prisstabUiseringsmålet eller enfortgående förbättring i bytesbalansen. Närdet gäller att bedöma våra möjligheter att nå balans i den svenska ekonomin ärfrågan om hur världsekonomin kommer att utvecklas centralt. Svaret på dennafråga är i sin tur i hög grad beroende på vUken ekonomisk politik regeringarnai de stora industrUänderna kommer att föra. Den nuvarande situationen medmycket lågt kapacitetsutnyttjande och låg sysselsättning i så gott som samtligaindustriländer samt en i de flesta länder sjunkande prisökningstakt, skulle iprincip kunna ge ett 2 1977/78. Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 18 mycketgott utgångsläge för en kraftig ekonomisk expansion, förutsatt att adekvatastimulansåtgärder sattes in framför allt i de starka industriländerna medstora överskott i bytesbalansen. Det förefaller emellertid som om den kraftigaprioriteringen av inflationsbekämpning i dessa länder kommer att resultera ien mycket försiktig ekonomisk politik även fortsättningsvis. Det finns därmedknappast anledning att förvänta sig något avgörande bidrag till en högretillväxt i världsekonomin från dessa länder. Det finns också mycket som tyderpå att den amerikanska ekonomin nu nått en mättnadsfas i sin mycket långvarigakonjunkturuppgång. Man kan exempelvis peka på den press uppåt på räntenivå ochprisökningstakt som kunnat förmärkas . Detta kanförväntas ha en dämpande effekt på ekonomins reala utveckling. Därtill kommeratt den tilltagande inflationstakten i förening med dollarns svaga ställningkan förväntas leda till en relativt försiktig ekonomisk politik även i Förentastaterna. Det förefaller motbakgrund av vad som här sagts finnas stora risker för en relativt svagutveckling av världsekonomin som omfattas av kalkylen. För1979 har antagits en tiUväxt i världshandeln och . Medtanke på den långsamma ekonomiska utvecklingen och regeringarnas prioriteringav prisstabiliserings-målet är det naturUgt att anta en måttlig tillväxt ivärldshandelspriserna under de båda åren. I kalkylen har antagits en ökning med5 % vardera året. Dennarelativt svaga internationella utveckling gör att möjligheterna till enåterhämtning av exporttillväxten i mycket hög gradberor på i vilken takt vår exportindustri kan återvinna marknadsandelar.Förutsättningen för ett återtagande av marknadsandelar har redan skapats genomde devalveringar som vidtagits och genom det tvåårsavtal som nyligenslutits mellan parterna på den privata arbetsmarknaden. Den minskning avarbetsgivaravgifterna som föreslås i årets reviderade finansplan kommer ytterligareatt bidra till en förstärkning av industrins konkurrenskraft. Motbakgrund av vidtagna åtgärder och den löneutveckling som ligger i avtalet kanman förvänta sig att den sänkning av våra relativpriser som inträffade 1977och som beräknas inträffa kommer att bli bestående. Kalkylernaindikerar också att vi kommer att få en utveckling i kostnaden per produceradenhet, som ligger lägre än den vi kan förvänta oss i våra viktigarekonkurrentländer. Det är en vansklig uppgift att översätta denna förbättring avvår konkurrenskraft till en preciserad uppskattning avmarknadsandelsutveeklingen för svensk export. Den mycket kraftiga nedgång i densvenska exportens marknadsandelar, som följde på höjningen av de svenskaexportvarornas relativpriser 19751976, indikerar i och för sig attexportefter- Reviderad nationalbudget 1978 19 fråganspriskänslighet när det gäller bearbetade varor skulle vara hög. vi attdenna höga priskänsUghet råder även vid nedgången i relativpriserna under 1977och 1978 skulle vi kunna förvänta oss en mycket snabb uppgång iexportefterfrågan på bearbetade varor. Här har dock en försiktigare kalkylgjorts. En något lägre priskänsUghet än den som arbetarmed i samband med bedömningarna av effekten av de tidigarerelativprishöjningarna har använts. Även med detta mera försiktigaelasticitetsantagande får vi en uppgång i exporten av bearbetade varor med ca7 % 1979 och 1980. En samlad bild av exportens utveckling ges i följandetablå. Export av varor och tjänster Ävenpå hemmamarknaderna förlorade svenska producenter marknadsandelar under 1975och 1976. Detta bäddade för en mycket kraftig importökning dessa år. Även närdet gäller importen kan vi förvänta oss ett återtagande av marknadsandelar tillföljd av den tidigare diskuterade förbättringen i den svenska industrinskonkurrenskraft. Därför kan vi förutse en i förhållande till den inhemskaefterfrågeutvecklingen långsam importökning under 1979 och 1980.Importökningen 1979 uppgår sålunda tUl och 1980 tUl . EftersomBNP-tillväxten är 1979 och 1980 innebär detta att importelasticketenmed avseende på BNP båda åren ligger nära ett, vUket historiskt sett Ur ettmycket lågt värde. Den här beskrivna utvecklingen ger en förbättring avhandelsbalansen med . Samtidigtförsämras tjänste- och transfereringsnettot med ca , vilketinnebär att förbättringen i bytesbalansen stannar vid drygt 1 miljard kr.Därmed ger bytesbalansens saldo 1980 enligt kalkylen ett underskott på 10,9miljarder kr. Inledningsvisberördes det principieUa synsätt som ligger bakom den utveckling av inhemskefterfrågan som ingår i kalkylen. Efterfrågeutvecklingen förutsätts vara ettresultat av en relativt stram finanspolitik som tar sikte på en dämpning avprisstegringstakten och en fortgående förbättring i bytesbalansen. När detgäller det senare målet ger en långsam inhemsk efterfrågeutveckling effekterpå två sätt. Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 20 efterfrågannere och dels skapas utrymme för en nödvändig expansion i exportindustrin. Denprivata konsumtionen ökar såväl 1979 som 1980. Denna ökningmotsvarar för övrigt den reallöneökning som ligger i kalkylerna. Den offentligakonsumtionen ökar . Även investeringarna har, med undantag förbostadsinvesteringarna, bedömts öka relativt långsamt. De totalabruttoinvesteringarna ökar sålunda 1979 och 1980. Specielltintressanta är industriinvesteringarna, som även ökar relativt långsamt frånden låga nivån 1978. Bakgrunden tiU detta är den låga vinstnivån och det lågakapacitetsutnyttjandet i utgångsläget. Det är först när vi fått en ökning avsåväl vinster som kapacitetsutnyttjande som en uppgång i industriinvesteringarnakan bedömas som sannolik. Därför får vi en mer markant uppgång iindustriinvesteringarna först , sedan vinstnivå och kapacitetsutnyttjandenärmat sig normala nivåer. En sammanfattning av den här beskrivna utveckUngenges i försörjningsbalansen i tabell 1: 7. Dentotala produktionen i ekonomin ökar 1979 och 1980.Industriproduktionens ökning är 1979 och 1980.' När det gällerproduktivitetsutvecklingen i främst industrin, är denna på grund av det lågakapacitetsutnyttjandet tUI mycket stor del beroende av produktionsutvecklingensstorlek och av kapacitetsgapet Tabell1: 7 Försörjningsbalans 19771980 1977 1978 1979 1980 -3,5 -0,1 -1,0 -0,9 -1,0 Privatkonsumtion Offentlig konsumiion Bruttoinvestering Lagerinvestering'Tjänstenetto' Export av varor Lagerinvesleringarnasoch tjänstenettots förändring är beräknade i procent av föregående års BNP. I kalkylerna ökar arbetsproduktiviteten i industrin 1979och 1980. Eftersom utvecklingen av den potentiella produktiviteten fårbedömas vara betydligt lägre, reduceras kapacitets-gapet i industrin underkalkylperioden. Sysselsättningen i industrin väntas Reviderad nationalbudget 1978 21 visaen mindre uppgång under loppet av 1979 och 1980.1 hela ekonomin får viemellertid en inte obetydlig ökning av sysselsättningen. Uppgången är 40 000personer 1979 och 50 000 personer 1980. Större delen av denna ökning faller påkommunerna. BiL Reviderad nationalbudget 1978 23 UTVECKLINGEN INOM OLIKA OMRÅDEN 2 Det internationella läget 2.1 Sammanfattande översikt Den ekonomiskautvecklingen inom OECD-området 1977 blev svagare än väntat. Den sammantagnatillväxten stannade något , vilket var avsevärt lägre än förutsettvid årets början. Dessutom skedde en successiv försvagning under loppet avåret. Den långsamma tillväxttakten ledde till en fortsatt ökning iarbetslösheten. Det totala antalet arbetslösa i vid utgången av1977 översteg 16 miljoner personer. Den ojämna fördelningen i de externabalanserna mellan förvärrades . Överskottsländernaökade sitt bytesbalansöverskott, medan många mindre länder fortsatte att ackumulerabetydande underskott. Tabell 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1975- (%)' De sju slora länderna -1,8 -3,2 -1,8 -3,5 3,51,5 0,51,5 -2,5 -1,9 -1,1 -7,6 -2,0 -1,6 'prisei och växelkurser. 'Ekonomidepartementets bedömning. Källor:OECD och nationell statistik. Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 26 Blandde större ekonomierna uppvisade endast den amerikanska en god utveckling. Enbred uppgång både i den privata konsumtionen och de fasta investeringarna gaven tillväxt i bruttonationalprodukten på . En snabb ökning avsysselsättningen medförde att arbetslösheten kunde reduceras väsentligt, trotsen samtidig kraftig tillväxt av arbetskraften. Den kvardröjande skillnaden ikonjunkturfas mellan å ena sidan och å andra sidan flertaletövriga industriländer bidrog till att den amerikanska bytesbalansen undergicken fortsatt avsevärd försvagning. Bytesbalansen resulterade 1977 i ettunderskott på ca efter i det närmaste jämvikt året innan. Ocksåför del kan man konstatera en ekonomisk tillväxt på . Den inhemskaefterfrågeutvecklingen var här emellertid påfallande svag. Det var i ställetexportefterfrågan som gav draghjälp åt den japanska ekonomin. Överskottet ibytesbalansen ökade därmed mycket markant, och det kom att uppgå till ca 11mUjarder dollar. västeuropeiska ekonomierna var uvecklingen svagare, och tillväxten stannadesammantaget vid . En allmänt stram inriktning av politiken iflertalet länder bidrog till denna utveckling. I en oväntat kraftig indragning av köpkraft via skatterna en långsamökning av den privata konsumtionen. Tillväxtprognoserna fick här reviderasnedåt efterhand, oeh ökningen i bruttonationalprodukten kom att uppgå till intefullt . Bytesbalansen uppvisade ett ungefär oförändrat stort överskottjämfört med , eller motsvarande ca . Den ekonomiskapolitiken i , och var i första handinriktad på att åstadkomma balans i utrikesbetalningarna och nedbringa pris-stegringai-na.För och del kom detta att medföra nära nog stagnationi produktionen. Den franska ekonomin uppvisade en tillväxt på , dvs.högre än det västeuropeiska genomsnittet. Framgångarna i kampen motinflationen blev dock mindre i än i och , därman lyckades dämpa prisstegringstakten avsevärt. De två senare ländernauppnådde också jämvikt i bytesbalanserna. Det franska underskottet halveradesunder året. Förde mindre industriländerna kom de betydande underskotten i bytesbalansenefterhand att bli en allt viktigare restriktion på den ekonomiskautvecklingen. Politiken i många mindre länder lades därför om i en merrestriktiv riktning. Särskilt markerad blev denna utveckling i de nordiskaländerna. Sammantaget inträffade här en viss nedgång i den totala produktionen.Hade det inte varit för expansionen inom den norska oljesektorn, hadenedgången kommit att bli betydligt större. Betraktarman utvecklingen av de enskUda efterfrågekomponenterna, kan man konstatera attden privata konsumtionen varit en pådrivande faktor i flertalet länder. Denoffentliga konsumtionen däremot visade i linje med den restriktiva ekonomiskapolitiken generellt små öknings- Diagram 2:1 Bytesbalansläge i relation tillbruttonationalprodukten i vissa länder 19741977 :':;:; ---- rm------- ----- E=a--- :ö:-;:: _ Cnr-Ut.rAcr-rmtMWy.r Tw-LlmrJ D Jl JLil CUUllACtJ 1 >'OrVI£7IJU i:;:;; SS :::: ::':: :::: >;:>: ;::;::; :'x-:' ::>:>:; ;:-:-: :::;: :::: 1974 1975 1976 1977 Källor: och nationell statistik. 1974 1975 1976 1977 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 28 iMed som viktigt undantag noteradesvidare för näringslivets investeringar en fortsatt svag utveckling. Förklarandefaktorer i detta sammanhang är det låga kapacitetsutnyttjandet, det historisktsett låga vinstläget och det sviktande förtroendeklimatet. Också när det gällerbostadsbyggandet skiljer sig bilden i från utvecklingen iövriga länder. iMedan bostadsinvesteringarna ökade med i Förentastaterna, noterades en direkt tiUbakagång i flera länder. Lagerinvesteringarnafick inte det stora inflytande på konjunkturförloppet som de haft underföregående år. Ett undantag utgjorde de nordiska länderna, där lagerrörelsernahade en kraftigt neddragande effekt på totalproduktionen. Den snabba produktionsutvecklingen i Förenta staternamöjliggjorde en nedgång i arbetslösheten från tillmindre än 6j5 % . I övriga större länder däremot ökadeåter arbetslösheten. I steg den snabbt under årets första tre kvartalför att därefter stabiliseras på en hög nivå. Ett allvarligt problem inom helaOECD-området är den höga ungdomsarbetslösheten. För att komma tUlrätta medarbetslöshetsproblemen har flertalet regeringar introducerat aktivt stödjandeekonomisk-politiska åtgärder. Detta har bidragit till att öka den doldaarbetslösheten, vilket bl. a. kommit till uttryck i en generellt svag produktivitetsutveckling. Till de positiva inslagen i den ekonomiska utvecklingenunder hör den dämpning av prisstegringarna som ägde rum under årets senaredel. Detta hänger givetvis samman med den svaga efterfrågesituationen, menockså andra faktorer hade en viktig inverkan. Efter att ha accele- Tabell 2: 2 Konsumentprisernas utveckling 1974februari1978 Reviderad nationalbudget 1978 29 reratnågot visade råvarupriserna en nedåtgående trend under resten avåret. Detta slog igenom i konsumentprisledet. En annan viktigfaktor i sammanhanget är den inkomstpolitik som flera länder bedrev medbetydande framgång. Även om den genomsnittliga inflationstakten har minskat,kvarstår stora skillnader i prisutvecklingen mellan olika länder. Om man serpå konsumentprisernas ökningar mätta i löpande tolvmånaderstal, låg ,, och de nordiska länderna fortfarande överOECD-genomsnittet . lyckades att väsentligt reducerainflationen och var nere i en ökningstakt på . FörbundsrepublikenTyskland och uppvisade fortfarande låga ökningstal på 3,5 resp. . IFörenta staterna låg konsumentpriserna vid slutet av 1977 högre än ettår tidigare. VärldshandelnstUlväxt blev tillbakahållen . Efter att ha expanderat med ca 12 %1976, föll tillväxten tillbaka till 4 å . Utvecklingen av handelnmellan var särskilt svag, men kompenserades delvis av en fortsattstark uppgång i exporten till . Dessutom märktes en tydlig ökningav efterfrågan från icke-oljeproducerande utvecklingsländer . Denökande ojämvikten i fördelnmgen av överskott och underskott i bytesbalansernaåterspeglades i en stigande oro på valutamarknaderna. Under de senare månadernaav året resulterade tidigare uppbyggda spänningar i betydande kursförskjutningarmellan viktigare valutor. Överskottsländerna upplevde en kraftig apprecieringav sina valutor, som dollarns värde sjönk. I effektiva termer stegden japanska yenen och schweizerfrancen med ungefär 18 resp. under loppetav 1977. D-markens värde steg med , och dollarkursen sjönk ungefär likamycket. Utformningenav penningpolitiken i flertalet industriländer betingades i stor utsträckningav valutasituationen. Ränteläget i överskottsländerna pressades ned tiUhistoriskt mycket låga nivåer. I de länder där bytesbalansen hade börjatutvecklas i positiv riktning, framför allt och ,genomfördes en successiv sänkning av räntorna. I utgjorde intepenningpolitiken något hinder för den pågående expansionen. I linje med denökade efterfrågan på krediter skedde dock en måttlig dragning uppåt avränteläget under loppet av 1977. De mindre underskottsländerna förde iallmänhet en mycket stram penningpolitik, framtvingad av hänsynen till den externasituationen. Denallmänt sett strama inriktningen av finanspolitiken var en starkt bidragandeorsak till den låga aktivitetsnivån inom . När detefterhand stod klart hur svag den underliggande trenden var, sattes begränsadestimulansåtgärder in i ett flertal länder. Dessa åtgärder kom dock i allmänhetför sent för att i nämnvärd utsträckning påverka konjunkturförloppet under1977. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram2: 2 Kursutvecklingen mot US $ för vissa valutor 1 kv. 1978.Procentuell förändring från fjärde kvartalet 1975 ''''/ ""n t 1 t 1 1978 utgör medelvärdet för årets . inominternationella ekonomiska organisationer och i bilaterala sammanhang utsattaför ett starkt tryck att vidta expansiva ekonomisk-politiska åtgärder för attdels förstärka den allmänna konjunkturutvecklingen i världsekonomin, delsbidra till anpassningen av rådande extema obalanser. var detemellertid endast som genom sitt bytesbalansunderskott kom attlämna ett väsentligt bidrag till denna anpassning. IFörbundsrepubliken beslutades dock om ett flerårigtoffentiigt investeringsprogram. Investeringar i en omfattning av ca 3 miljarderD-mark effektuerades . Reviderad nationalbudget 1978 31 pakettill en total kostnad av , motsvarande avbmttonationalprodukten, antogs vidare . Den övervägande effektenhärav infaller under innevarande år. Också i vidtogs vissa konjunkturstödjandeåtgärder. Efter några mer begränsade åtgärder tidigare under åretpresenterades ett stimulansprogram uppgående till avbruttonationalprodukten. Tyngdpunkten var här lagd på ökade offentligautgifter och stöd till bostadsbyggandet. Ytterligareett antal länder vidtog stimulansåtgärder . Sålunda genomfördesskattesänkningar i bl. a. och . I båda dessa länder hadearbetslösheten ökat kraftigt. Konjunktur-stödjande åtgärder presenterades ocksåi . Dessa åtgärder adderade till effekterna av dentidigare förda expansiva politiken. preliminära nationalbudgeten förutsågs att det internationellakonjunkturläget skulle förbättras något under de inledande månaderna 1978 somen följd av de ekonomisk-politiska initiativ som vidtagUs under hösten 1977.Konjunkturindikatorerna i vissa länder ger oekså en något ljusare bUd av lägeti början av 1978 jämfört med situationen . I FörbundsrepubUkenTyskland hade kurvan för industriproduktionen börjat pekat uppåt, ochorderingången tyder på att denna tendens kommer att hålla i sig ytterligare entid framåt. Också i antyder tillgängliga data, t. ex. utvecklingen avdetaljhandelns försäljning, en viss förbättring av konjunkturläget jämfört medi höstas. Detaljhandelns försäljning har varit gynnsam också i Storbritannien.Den nedpressning av inflationstakten i löpande tolvmånaderstal somägt rum där, pekar mot en fortsatt expansion av hushåUens konsumtion. Denpositiva konsumtionsutvecklingen har emellertid ännu inte reflekterats i enuppgång av industriproduktionen. I den franska ekonomin är läget likartat.Industriproduktionen stagnerar trots en ökande detaljhandel, somprisstegringarna har dämpats avsevärt . I de flesta övrigaländer är det svårare att finna några positiva tecken. För de mindreekonomierna, och då särskilt i våra nordiska grannländer, framstår lägetsnarare som dystrare nu än . Flertaletkonjunkturindikatorer i angav något oväntat negativa värden ibörjan . Orsakerna till detta torde dock vara av tUlfällig karaktär,såsom inflytandet av den ovanligt kalla väderleken och den utdragnakolgruvstrejken. Den underliggande konjunkturtrenden i den amerikanska ekonominförefaller vara relativt stark, vilket antyds av bl. a. en fortsatt nedgång avarbetslösheten och en ökning av sysselsättningen under första kvartalet i år.Dämpningen var emellertid så betydande att den Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 32 fåren negativ inverkan på den genomsnittiiga tillväxten i den amerikanskaekonomin 1978. Motbakgrund av den måttliga, i vissa fall svaga, försäljningsutvecklingen,bedömdes lagren som alltför stora på många håU . Under senare delenav året skedde en anpassning nedåt av lagren. Särskilt påtagligt var detta iFörenta staterna. Det finns därför anledning räkna med att lagerutvecklingen ejkommer att ha någon nämnvärt neddragande effekt på produktionen den närmastetiden. Förtroendeklimatetinom näringslivet är generellt sett svagt. I och FörbundsrepublikenTyskland bidrar valutornas appreeieringar till att skapa pessimism. Också i Förentastaterna ser företagen i allmänhet dystert på framtidsutsikterna. Detta ärförvånande dels med tanke på den hittiUsvarande gynnsamma utvecklingen, delsmed hänsyn till att administrationen klart deklarerat att man avser att hållauppe den nuvarande expansionstakten i ekonomin . Jämförtmed 1977 kommer den ekonomiska politiken i de större ländema att ge ettökat bidrag till den totala efterfrågan. I innehållerbudgetförslaget för /79 en skattesänkning på 25 mUjarder doUar.Denna bedöms kunna kompensera för den avmattning som mångabedömare förutsåg skulle ha inträffat om inga ytterligare stimulanser hadesatts in. Även den japanska finanspolitiken kommer att verka konjunkturstödjande.Till-läggsbudgeten innebar ökade statliga utgifter . Också den budget som trädde i kraft ärallmänt expansiv. Utgifterna i budgeten ökas med i löpande priser. Destimulansåtgärder som beslutades i förra åretkommer att fortsätta att påverka utveckUngen . Den västtyskaregeringen har dock avvisat uppmaningar att stimulera ekonominytterligare. iMan menar att tillräckliga åtgärder redan vidtagits för ått ökaden inhemska efterfrågan och att man vill avvakta tills ett statistisktunderlag finris innan man överväger ytterligarestimulanser. Omläggningenav.den ekonomiska politiken i både oeh viktiga steg i expansiv riktning.