prop · G10357 · 1977-12-31 00:00:00 — Liksom i fråga om en del av älv har utredaren dock ansettatt kraftnyttan är så stor att älven bör kunna komma i fråga vid en högutbyggnadsnivå. Trots sina stora bevarandevärden har älven således placerats iklass 3a. Omen sådan utbyggnad skulle genomföras måste man utgå från att betydelsen ökar avatt bl. a. och kan bevaras outbyggda med hänsyn tillrekreationsintresset. Man bör också beakta att projektet i SkeUefteälvenskulle innebära ett svårt ingrepp för samma sameby, Semisjaur-Njarg, somdrabbas hårdast av en utbyggnad av . Utbyggnadsmöjligheternai har indelats i två grupper med olika lönsamhet. För den mestlönsamma gruppen, delen Nyfors-Skogfors med regleringar i älvens övre del, äransökan ingiven till vattendomstol. Så mycket av bevarandevärdena skulle dockskadas redan vid en partiell utbyggnad att det inte finns skäl att i denslutliga rangordningen dela upp älven, i synnerhet som kraftnyttan också i denövriga delen är stor. I stort sett finns enfullständig enighet om älvens höga bevarandevärden. Riksantikvarieämbetetanser att älven skiljer sig både från skogsälvarna och från fjäUälvarna i såmånga avseenden att den framstår som unik och bör tillhöra klass 4.Naturhistoriska och KVA anser att väsentliga geovetenskapliga, floristiskaoch faunistiska värden skulle gå förlorade vid en utbyggnad och förordar klass4, liksom , som anser det vara ett oeftergivligt krav attälven sparas som referensområde och genbank för produktion av natursmolt.Kammarkollegiet har i vattenmålet bestritt företagets tillåtlighet medhänvisning till bl, a. fiskeri- och rennäring, väsenUigt minskad trevnad förnärboende och betydande förlust från naturvårdssynpunkt samt att allmänna intressenförnärmas, här främst kulturminnesvården. Kammarkollegiet anser att älven börplaceras i klass 4. SGU menar att en utbyggnad är i hög grad tveksam, och Umeåuniversitet anser placeringen i klass 3a olycklig. med och Skel-leftekretsen anserliksom att klass 4 vore den rätta klassen och att utredningens klassninginnebär en långtgående och ej acceptabel kompromiss till fördel för kraftinfresset.Sveriges fritidsfiskares riksförbund anser nedklassningen omotiverad och menaratt , tillsammans med älv, representerar de ojämförligtstörsta värdena. och älvars bevarande anser att det ärfullt klart att älv är landets förnämsta skogsälv, som under alla förhållandenbör undantas. Kommittén anser att älven är en central rekreationsresurs, med80 000 mäniuskor bosatta inom 1 timmes reseavstånd, och påminner om den starkalokala opinionen mot utbyggnad, bl. Prop.1977/78: 57 109 tryckt i en namninsamling som 1973 samlade 10 000 namn påfre månader. Man citerar också uttalande att älvenrepresenterar "en för landet unik, starkt begränsad tUlgång som attraherarfritidsfiskare från stora delar av landet". KommUtén understryker också enutbyggnads svåra konsekvenser för rennäringen och menar att utredningens klassninginnebär aUtför stor hänsyn till kraftintresset. SSR med Semisjaur-Njargs, Mausjaurs,Östra och Västra Kikkejaurs samebyar anser att älven hör hemma i klass 4. Semisjaur-Njargssameby beräknar att det återstående vinterbefet efter en utbyggnad skulle räckafill endast 5001 000 renar. Även Mausjaurs sameby framhåller att byns renantalmåste minskas om dämningarna i blir av. a. det för samerna betydelsefulla fisket i KUver och kanotförbundet framhåller att det är helt fel att en utbyggnad skullevara positiv för kanotsporten. Andra remissvar som tar ställning mot utbyggnadhar lämnats av bl. a. i ,iiaturvärn, , FäU fors fiskevårdsförening,Jörns sporlfiskeklubb, allmänningsförvaltning, och fiskevårdskluhb. Bålforsens krafl AB och kraftverk medger ocksåälvens höga bevarandevärden men anser att dessa inte ger något mått på vad somskulle gå förlorat vid en utbyggnad. Man framhåller att utbyggnaden underprojekteringens gång modifierats till förmån för motstående intressen och attytterligare modifieringar gjorts sedan utbyggnaden först presenterades förutredningen. Företagen anser det infe troligt att den botaniska artrikedomenskulle minska och menar att det skulle bli obetydlig påverkan på den geovetenskapligtmest intressanta älvsträckan AseletFällfors. Infe heller de samiskakulturlämningarna inom Kåta-selet-Storforsområdet, boplatserna mellan Fällforsoch eller sten-åldersboplafsen vid Bjurselet skulle påverkas. Det ärdärför enligt företagens mening felaktigt att säga att egenskap av referensom-rädeför den kulturhistoriska forskningen skuUe spolieras. De bestrider ocksåutredningens slutomdöme att så mycket går tiU spillo redan vid en partiellutbyggnad att det inte finns skäl att dela upp älven i den slutligarangordningen. Bland argumenten för en utbyggnad pekar man särskilt påbetydelsen för sysselsättning och ekonomi. Även länsarbetsnämnden iNorrbottens län och tillstyrker en utbyggnad, sombedöms som viktig av sysselsättningsskäl. i godtar rangordningen i3a. I en reservation framförs dock att älven bör bevaras. I en annanreservation föreslås att sträckan nedströms Bjurselet placeras i klass 4,vilket även kommun förordar. i anseratt en utbyggnad av älven framstår som tveksam. kommun påminner omatt kommunen tagU initiativet att älven klassats som riksintressant förfriluftsliv och naturvård och att man redan tidigare tagit ställning motutbyggnad. Kommunen anser att älven bör placeras i klass 4. Prop.1977/78: 57 älv (SOU 1976: 28 s. 173) Energi, GWh/år u Utredningsområde, preliminär O Bedömt av utredningen () Bedömt av utredningen En utbyggnad av älv skulle ge litet energitillskottoch dålig lönsamhet. Bevarandevärdena har genomgående bedömts som måttliga. Fri-Udsfisketoch rekreationsvärdet i övrigt ökar dock i betydelse genom närheten till befolkning, vUket måste uppmärksammas särskilt om älv skulle komma atfbyggas ut. Älven har placerats i klass 2. älv behandlas inte särskilt av någon remissinstans. Storselet, Skellefte älv (SOU 1976: 28 s. 176) u Utredningsområde, preliminär klassning * Fiske av stor betydelse för same by Ligger inom obrutet fjällområde. 1977/78: 57 111 Fallen i Rånikjokk är en del av en storslagen utsikt över Sädvajaurefrån mellanriksvägen, Alvsträckan ligger i ett väglöst område men relativt tillgängligtfrån och Vuoggatjålme och med förutsättningar för en utveckladfjällturism. Den bedöms ha högt bevarandevärde från flera synpunkter. Enutbyggnad skulle bl. a. innebära ett mycket allvarligt intrång för Semisjaur-Njargssameby, som skulle få sin enda flyttningsväg sommarlanden överdämd.Älvsträckan har i valet mellan klasserna 4 oeh 3b med viss tvekan placerats iden senare klassen. och Svenska fjällklubbenanser atf Storselet bör ligga i klass 4, bl. a. med hänsyn till läget i obrutetfjällområde. Även SSR anser att objektet hör hemma i klass 4, oeh länsstyrelseni anser att det bör undantas från tillåtlighetsprövning. Sädvajaure, Skellefte älv (SOU 1976:28 s. 178) (ErsätterRingsele kraftstation på 4 MW, 29 GWh/år) Energi, GWh/år Tillskott 98 GWh/år * Fiske av stor betydelse för same- by Berör marginellt Peljekaise nationalpark och obrutetfjällområde. Den föreslagna utökade regleringen av Sädvajaure skullemedföra ett marginellt intrång i Peljekaise nationalpark. Flera viktigabevarandeintressen skulle beröras, bl. a. värdefull flora och rensköfseln i Semisjaur-Njargssameby, som också berörs av flera andra utbyggnadsprojekt. hardock uppfattats som det minst allvarliga för samebyn. Även skadorna på övrigaintressen bedöms som måtUiga, med hänsyn UU att sjön redan är reglerad.Projektet har därför placerats i klass 2. 1977/78: 57 112 Kammarkollegieterinrar om att funnit tillåtlighets-hinder mot företaget, delsmed hänsyn till att bofasta berövas sina bostäder, vilket kollegiet anser varatillräckligt skäl för en placering i klass 3b, dels med hänsyn till fiskeintressefnedströms. Även SSR anser att projektet bör placeras i klass 3. Fiskeristyrelsenoch Älvräddarnas sani-organisation med Aktionsgruppen att utredningen infe tillräckligt beaktat skadorna på öringsreproduktionenoch fritidsfisket i Arjeplogssfrömmarna, som anges vara så betydelsefulla attprojektet bör ligga i klass 3b. anser atf en utbyggnad skullekunna godtas om minimivatfenföringen sätts minst . Länsarbetsnämndeni framhåUer att en utbyggnad är viktig av sysselsätfningsskäl. Bartaure,Skellefte älv (SOU 1976: 28 s. 180) Energi, GWh/år u Utredningsområde, preliminär klassning * Fiske av stor betydelse för same by Liggerinom obrutet fjällområde. Bl.a. stor betydelse för renskötseln och stora vetenskapUga värden ger Bartaurehögt bevarandevärde, som understryks av läget i en central del av väglöstområde. Älvsträckan har i valet mellan klasserna 4 och 3b med någon tvekanplacerats i den senare klassen. och Svenska fjällklubben anser att Bartaure bör ligga iklass 4, bl. a. med hänsyn till läget i obrutet fjällområde. Ävenlänsstyrelsen i hänvisar till def obrutna Prop.1977/78: 57 113 fjällområdetoch anser att utbyggnad inte bör komma i fråga utan starka skäl. Man avstyrker tillåUighefsprövning.SSR med Semisjaur-Njargs och Luokta-Mavas samebyar anser att projektet medhänsyn till rennäringen bör placeras i klass 4. För Semisjaur-Njarg skulle enutbyggnad skada höst- och vinterbete, reservvinterbete och flyttningsled. För Luokta-Mavasskulle en utbyggnad skada bosättning, vår- och höstbete och en viktigflyttningsväg. Renantalet skulle behöva minskas trots mer arbete för renskötarna. ,SkeUefte älv (SOU 1976: 28 s. 181) Varav Bergnäs 10 MW Energi, GWh/år Varav Bergnäs 40 GWh/år * Fiske av stor betydelse för sameby finns en outnyttjad fallhöjd i Udigare redan starkt påverkatvatten. Där tillämpas nu en minimifappning genom Bergnäs-dammen med syfte attbibehålla den värdefulla storöringsfam som har sitt lekområde i strömmarnanedanför dammen. Främst med hänsyn till denna öringstam och fritidsfisket iövrigt, som spelar stor roll för turistnäringen i området, har älvsträckanplacerats i klass 3b. Fiskeristyrelsenoch anser att älvsträckan bör tillhöraklass 4 i bevaranderangordningen. Fiskeriintendenten i övre norra distriktet anseratt även den slutliga rangordningen bör vara 4. Sötvattenslaboratoriet påpekaratt det inte framgår av betänkandet hur få storöringstammar som återstår.Länsstyrelsen i anser att utbyggnad inte bör komma i fråga utanstarka skäl och förordar att projektet undantas från tillåUighetsprövning.Älvräddarnas samorganisation med Slagnäsgruppen noterar placeringen i klass 3bmed tillfredsställelse och framhåller att den företagna ökningen av minimifappningen 8 1977178.1 saml. Prop.1977/78: 57 114 genomBergnäsdammen från 15 betytt en stor förbättring för fisket. anser att rekreationsvärdet underskattats och att projektet börplaceras i klass 4 i värderingen från rekreationspunkt. Malån,SkeUefte älv (SOU 1976: 28 s. 182) (Enkonventionell utbyggnad kan delvis ersättas av en överledning till Energi, GWh/år ()Bedömt av utredningen O Bedömt av utredningen Bådeen konventionell utbyggnad och överledning till förutsätter relativtomfattande ingrepp. Bevarandevärdena är jämna och relativt höga, dock utan attälven placerats i högsta klass av något bevarande-intresse. Älvsträckan har ivalet mellan klasserna 3b och 2 med viss tvekan placerats i den senareklassen. Kammarkollegiet,liksom , anser att kraftnyttan inte kanmotivera en nedflyttning från bevaranderangordningens klass 3. och domänverket förordar klass 3b. SSR med och förordar klass 4. redovisar tidigare intrång frånvattenkraftutbyggnaden i och från skogsbruket oeh framhåller attområdet kring är av avgörande betydelse för den framtida renskötseln isamebyn. En lokal krets av anser att Malån harstort värde för den vetenskapliga naturvården. Efter utbyggnadär Malån enda återstående lokal för vissa märkliga arter. En försiktigutbyggnad skulle troligen vara acceptabel, men överledning och stor dämning vid01-Ersselet och avstyrks. Sötvattenslaboratoriet påpekar att och Norsjöån föreslagits som referensvatten. iVästerbottens län och kommun godtar klassningen. Prop.1977/78: 57 115 Kommunenmotsätter sig inte utbyggnad, under fömtsättning att Malas grundvattentäkt intepåverkas av ett sänkt vattenstånd i ån. Petikån, Skellefteälv (SOU 1976: 28 s. 184) Energi, GWh/år Mycketstora bevarandevärden är knutna tiU de för kulturminnesvården intressantadammängarna vid (som också utgör ett botaniskt värdefulltnaturreservat) men också till jordbrukslandskapet vid Petiknäs och renbetetinom Mausjaurs sameby. En utbyggnad skulle ge litet energitillskott. En bestämdförutsättning för placeringen i klass 3b är att dammängar intepåverkas. Centralorganisationen SACO7SR och SSR anseratt Petikån bör placeras i klass 4. godtar klassningenunder förutsättning att översilningsängarna vid inte berörs. Undersamma förutsättning anser kommun att Petikån bör kunna placeras i klass2 och att kommunen infe finner skäl att motsätta sig en utbyggnad. Karsbäcken,Skellefte älv (SOU 1976: 28 s. 185) Effekt,MW ca 1 Energi,GWh/år ca 13 Inkl. överledningsvinster i Skellefte Prop.1977/78: 57 116 u Utredningsområde, preliminär klassning 0 Bedömt av utredningen Enutbyggnad av Karsbäcken ger liksom PeUkån ett litet energitillskott men berörbetydligt mindre bevarandevärden, med undantag för Maskaure samebysvinterbete. Främst med hänsyn till detta vinterbete har älvsträckan placerats iklass 3b. Om utbyggnad kan ske utan dämningar som allvarligt skadarrennäringen, kan älvsträckan placeras i lägre klass. Skelleftekretsenav framhåller att kunskaperna om framför aUt debotaniska värdena är bristfälliga. Karsbäcken är faunistiskt intressant, sptecielltfågelfaunan. Den låga kraft-nyttan talar för en placering i klass 4. Enallsidig biologisk inventering bör göras före ställningstagande tillutbyggnad. SSR med och samebyar anser att Karsbäcken med hänsyn UUrennäringen bör placeras i klass 4. pekar på det för byn viktiga vinterbetetpå södra sidan av . i anserdock att Karsbäcken bör kunna byggas ut. kommun anser att den del somfaller inom kommunen bör kunna placeras i klass 2 och atf kommunen inte harskäl att motsätta sig utbyggnad. har redovisats effektutbyggnadsmöjligheter i Gallejaur, Vargforsoch Finnfors. Sammanlagt skulle dessa utbyggnader ge: Energi, GWh/år 1977/78: 57 Utredarensbedömning redovisas ej särskilt. Effektutbyggnaderna,som endast kommenteras av ett fåtal remissinstanser, tillstyrks avlänsarbetsnämnden i , kommun och . 8.Bure älv (SOU 1976: 28 s. 186) Energi, GWh/år u Utredningsområde, preliminär klassning () Bedömt av utredningen () Bedömt av utredningen Bureälvenär ett av de tydligaste exemplen i utredningens material på en skogsälv i närasamspel med kulturbygd. Det finns också ett flertal lämningar i älven eftertidigare utnyttjande av vattenkraften. är älven en utmärkt kanoUed och harstor betydelse för rekreaUonslivet, bl. a. genom närheten till SkeUefteå. Denutbyggnad som redovisats skulle ge relativt litet energi och troUgen inte varalönsam. Älven har placerats i klass 3b. Länsstyrelseni anser att älvens rekreationsvärde överskattats, och därmeddet samlade bevarandevärdet. Sötvattenslaboratoriet framhåller älvens fiskerivefenskapligavärde, främst knutet till den intressanta artsammansättningen, och påpekar attBodaträsket avsatts som referenssjö. 1977/78: 57 118 9.Rickleån (SOU 1976: 28 s. 189) u Utredningsområde, preliminär () Bedömt av utredningen () Bedömt av utredningen Effekt, , GWh/år Kraftvärdering 25 105 3 2 3 4 2 3 2u RekreaUon exkl. fiske inkl. fiske Kulturminnesvård Rennäring Jordbruk Skogsbmk Bevarandevärdering (2) (3) Rickleånutmärks bl.a . av att sträckan mellan och havet aldrig har rensatsför flottning och skiljer sig därmed från andra flott-ningsdugliga vattendrag iNorrland. På denna sträcka har först , senareavdelningen för ekologisk zoologi vid bedrivit forskning somskulle påverkas mycket negativt av en utbyggnad, även i älvens övre del. Iövrigt har älven stort värde främst från fiskesynpunkt, där den nedre delenerbjuder ett laxfiske med mycket gamla traditioner. Älvenhar placerats i klass 3b. Klassningen förutsätter att den kulturhistorisktvärdefulla miljön i Robersfors inte skulle påverkas av en utbyggnad. Skogsvårdsstyrelseni anser att Rickleån bör kunna byggas ut. iVästerbottens län anser att sträckan nedom bör rangordnas i klass4, medan ån uppströms bör kunna placeras i klass 2 och byggas ut, underförutsättning att regleringarna kan skötas sä att nuvarande vatfenståndsvariationeröver året bibehålls nedströms . Rickleå fältstation, knuten tUl Umeåuniversitet, framhäller att än har synnerligen stort bevarandevärde från vetenskapligsynpunkt och att någon nedläggning eller flyttning av stationen inte äraktuell. Man anser, liksom Norrtands naturvärn, att ån inte bör byggas ut.Svenska kanotförbundet anser att ån bör placeras i klass 4 i rekreations-ochbevarandevärderingarna. Rickleåns gemensamma fiskevårdskommitté framhåller attprojektet skulle spoliera den från fiske- och miljö- Prop.1977/78: 57 119 synpunktmest värdefulla älvsträckan med bl. a. Aselestupet. Man påpekar också att detskisserade magasinet ovanför Älglund enbart kan räcka anser att Rickleån bör placeras i klass 4 i den slutligarangordningen. kommun framhåller att vattenföringen och därmed kraftnyffantroligen överskattats av kraftproducenterna. Kommunen anser att Rickleån börplaceras i klass 4 från den vetenskapliga naturvårdens synpunkt och att den harså stor betydelse för närrekreationen att även rekreationsvärderingen borde höjas.Man påpekar också att eventuella dämningar lokalt kan medföra stora skador påjordbruket, t. ex. vid Överklinfen. Kommunen anser att ån bör placeras i klass4 i den sluUiga rangordningen och undantas från utbyggnad. Sävarån (SOU1976: 28 s. 192) Energi, GWh/år () Bedömt av utredningen () Bedömt av utredningen ISävarån har inga utbyggnadsprojekt presenterats, trots att åns storlek ochtopografiska förhållanden talar för att en utbyggnad vore möjlig. Sävarån harbetydelse för fritidsfisket och är välbelägen i förhållande tUl Umeå.Beträffande övriga bevarandevärden råder viss osäkerhet. Älven har med någontvekan i valet meUan klassema 3b och 2 placerats i den senare klassen. Länsstyrelseni betonar att underlaget för bedömningarna är otillräckligt.Umeå kommun anser att klassificeringen från fiske- och rekreationssynpunkt ärriktig men att värdet för den vetenskapliga naturvården underskattats, bl. a.med hänsyn till åns betydelse som rastplats för flyttande änder och vadare.Kommunen anser att den sluUiga klassificeringen bör vara 3b. 1977/78: 57 120 länsförbundi instämmer i kommunens yttrande. Vindelnkretspekar på värdefulla växt- och djurlokaler och på vUdmarkskaraktären i åns övrelopp och menar att det vore av stort värde om ån kunde undgå utbyggnad.Västerbottens läns jaktvårdsförening framhåller att ån har länets kraftigastebäverstam och flera värdefulla våtmarksområden. framhåller åns goda och varierande förutsättningar för strömfiskeefter i första hand havsöring och dess betydelse som närrekreationsområde.Fritidsfiskarna anser att ån bör placeras i klass 3 i bevaranderangordningen.Denna uppfattning delas av , som också anser att ån börplaceras i klass 3b i den slutliga rangordningen och undantas från utbyggnad. SAC07SRoch anser att ån bör placeras i klass 4, och även Norrlandsnaturvärn anser att ån bör bevaras outbyggd. Grans sameby påpekar att varjeingrepp i byns vinterbetesland betyder produktionsminskning för samebyn.Skogsvårdsstyrelsen i ifrågasätter om inte ett magasin iövre delen av Sävarån skuHe kunna utnyttjas i Rickleån, varvid Sävarån kundegaranteras en viss minimivattenföring. framhåller att det är angeläget attnågon av älv, älv och Sävarån bevaras outbyggd med hänsyn vattenföringsstationer. I första hand bör Sävarån bevaras. Klippen,Umeälv (SOU 1976: 28, s. 196) Energi, GWh/år Bedömd i sammanhang med Tärna Klassningen förutsätter att översilningsängarna vid förbUr opåverkade av företaget (3)* () Bedömt av utredningen * Fiske av stor betydelse för same- () Bedömt av utredningen Berörmarginellt obmtet fjällområde. 1977/78: 57 121 VidKlippen skulle en forssfräcka i eft viktigt turistområde torrläggas vid enutbyggnad. Denna älvsträcka är dock redan nu påverkad av Över-umans reglering. De värdefulladeltabildningarna vid och i kan också komma att påverkas vid enutbyggnad. En särskild sakkunnig studerar f. n. möjligheterna att undvikaallvarliga skador på deltabildningarna. Placeringen i den slutliga rangordningensklass 2 utgår från att sådana möjligheter visar sig finnas, samt attutbyggnaden inte berör de kulturhistoriskt värdefuUa översilningsängarna vidHemavan. kommuntillstyrker utbyggnad, under förutsättning att natur och miljö inte utsättsför alltför kraftig skadeverkan. Särskilda åtgärder bör vidtas skydd fördeltalandet vid uUoppet i . anser att dentillsatta sakkunniges arbete tyder på att deltabildningarna vid och i Laisani stort sett skulle kunna skyddas, medan kammarkollegiet anser det heltorealistiskt att tro att korttids-regleringarna inte skulle bli förödande fördeltabildningarna, som bör ligga i högsta bevarandeklass. Kammarkollegiet anseratt kraftnyffan är för Uten för att motivera en nedflyttning och menar attälvsträckan bör ligga i klass 3b i den slutliga rangordningen. SGU understrykerLaisans höga skyddsvärde, och Storuman-Tärnakretsen av SNF anser attytterligare skador på deltabildningama inte kan accepteras. Redan nu skadasfågellivet av tappningar . SNF:s Vindelnkrets motsättersig all ytterligare utbyggnad i . Umbyns sameby framhåller att bynsflyttningar till och från byns enda höstbetesområde i JoefjäU skulle förlängasmed . Man motsätter sig alla nya regleringar inom byns område.Svenska samernas riksförbund anser att älvsträckan bör placeras i klass 4 iden sluUiga rangordningen. Föreningen pekar på de befintliganaturreservaten på och på ömse sidor omkraftverksläget och påminner om läget i primärt rekreationsområde ochlänsstyrelsens förslag om att bilda naturreservat kring . Manbedömer det som sannolikt att en utbyggnad skulle påverka och och att det är stor risk för ökad dimbUdning kring tunnelutloppet,vilket vore negaUvt för turistanläggningar, fritidsbebyggelse och planerat flygfält.Man påpekar att sysselsättningen 400 årsverken i kraftverksutbyggnaden endastmotsvarar sysselsättning i turistnäringarna och menar att Klippen börplaceras i lägst klass 3b och inte byggas ut. ochSvenska fjällklubben anser att läget i kanten av ett obrutet fjällområde göratt älvsträckan hör hemma i klass 4. anser att Klippenbör placeras i klass 4 i bevaranderangordningen. Prop.1977/78: 57 Tärna,älv (SOU 1976: 28 s. 196) (Projektet fårolika omfattning beroende på om Tärnaåns vatten kan utnyttjas eller om detleds över ) Effekt,MW 1415 Energi,GWh/år 5585 De lägre siffrorna avserutbyggnad utan Tärnaåns vatten Bedömd i sammanhang med (4)* () Bedömt av utredningen * Fiske av stor betydelse för same () Bedömt av utredningen VidTärna skulle en för fiske och rekreation betydelsefull fors försvinna. Vidareförutsätter projektet reglering av med dess känsliga deltaland ochvärdefulla kulturminnen. Mycket höga bevarandevärden och relativt låg kraftnyttagör att detta projekt har placerats i klass 4. Sötvattenslaboratorietpåpekar att föreslagits som referenssjö. En utbyggnad skulle betydaingrepp i ett öring-röding-område med rikt differentierad oeh delvis ovanligekologi. Även SGU understryker höga skyddsvärde. framhåller att det finns goda möjligheter att anpassautbyggnaden efter bevarandevärden och att kraftnyttan blir påtaglig omTärnaåns vatten inte får utnyttjas på annat sätt. kommun avstyrkerdock utbyggnaden med hänvisning till områdets betydelse för landskapsbild,sportfiske, närrekreation och camping. Vindelnkretsen av SNF motsätter sigytterligare utbyggnader i . 1977/78: 57 Fjällnäsoch Forsbäck, älv (SOU 1976: 28 s. 199) (ProjektetForsbäck får olika omfattning beroende på om Tärnaåns vat- tenutnyttjas genom överledning eUer inte) Forsbäck utan resp. med Tärnaåns vatten Energi, GWTi/år Forsbäck utan resp. med Tärnaåns vatten Avser båda anläggningarna inkl. överledning u Utredningsområde, preliminär klassning (4)*