prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — Flera av remissinstansernahar i anslutning tUl sina synpunkter på DFE:s förslag tiU forskningsprogramlämnat synpunkter i olika organisatoriska frågor. Programansvarför programmet Energianvändning för transporter och samfärdsel Under innevarandetreårsperiod har TFD det formella programansvaret för hela programmetEnergianvändning för transporter och samfärdsel innefattande delprogrammenTransportsystemets utveckling och Energianvändning i drivsystem. STU anför attstyrelsen i praktiken har Prop,1977/78:110 85 svaratför delprogrammet Energianvändning i drivsystem, vUket motsvarar de i DFE:sbetänkande föreslagna delprogrammen Alternativa drivmedel och Drivsystem. STUtiUstyrker det i DFE:s promemoria framförda förslaget att programansvaret förde två sistnämnda delprogrammen fortsättningsvis formeUt läggs på STU ochförklarar sig beredd att påta sig detta programansvar. ochstatens väg- och trafikinstitut föreslår att en särskUd nämnd, med representanterfrån forskning, myndigheter och näringsliv, upprättas inom TFD för attförbättra samordningen av olika forskningsmsatser som rör energianvändningeninom transportområdet. Luftfartsverketanger att den forskning som bedrivs för att utveckla transportsystemet ursamhällsekonomisk synvinkel oftast även innebär en utveckling mot effektivareenergianvändning och framhåUer att ingen klar gränslinje kan dras mellantransportekonomisk forskning och ener-gibesparingsinriktad forskning.Luftfartsverket föreslår mot den bakgrunden att de anslag som bevUjas TFD förenergiforskningsändamål integreras med anslagen för annan transportekonomiskforskning. Programansvarför programmet Energiiipv andning för bebyggelse DFE berör i sinpromemoria, dock utan att lägga fram något förslag, frågan omansvarsfördelningen mellan BFR och STU. BFR anmäler att överläggningar med STUhar givit vid handen att hittillsvarande ordning, som bl. a. föreskriver attBFR skall samråda med STU om dispositionen av medlen inom programmetEnergianvändning för bebyggelse, synes ge tillräckliga möjligheter tillsamordning. STU anför å andra sidan att hittillsvarande erfarenheter liksomgenomfört planeringsarbete skapat förutsättningar för en klarareansvarsuppdelning. STU föreslår mot den bakgrunden att det formellaprogramansvaret i fortsättningen uppdelas mellan BFR och STU och attsamordningen hanteras genom en samrådsgrapp på liknande sätt som f. n. tUlämpasmellan NE och STU. anser att ansvaret för industriellt utvecklingsarbeteinom programmet bör ligga hos STU. BFR framhåller att det avriksdagen beslutade forskningsinriktade experimentbyggandetadministreras av BFR i annan ordning än energiforskningsprogrammet. BFR anföratt en paraUeUitet härigenom uppnås med förhållandena inom de program därstatens industriverk svarar för stöd tiU prototyp- och demonstrationsverksamhet.Skulle sambandet meUan forskning och utveckling och försöks-ochdemonstrationsverksamhet bedömas vara starkare inom bebyggelseområdet än inomövriga områden föreslår rådet att hela programmet Energianvändning förbebyggelse antingen bryts ut ur energiforskningsprogrammet eller att det inomhuvudprogrammets ram i sin helhet 1977/78:110 86 behandlasi närmast möjliga anslutning till det praktiska åtgärdsprogrammet inombebyggelsesektorn. anser att fördelningen av lån och bidragför experimentbyggnadsverksamhet bör åvila resp. BFR. Någraav remissinstanserna har tagit upp frågan om programansvar för denenergirelaterade grundforskningen. NFR och tillstyrker deti DFE:s promemoria framförda förslaget att medicinska forskningsrådet, NFR ochSTU gemensamt ansvarar för programmet inom ramen för en särskild beredning sominrättas vid NFR, samt att NFR ges det formella programansvaret. STU föreslårdäremot att NFR, STU och medicinska forskningsrådet var för sig ansvarar förstödet inom sina resp. områden utan att tilldelas något gemensamtprogramansvar. Ytterligare en möjlighet tas upp av forskningsrådsnämnden, somföreslår att den ges programansvar för programmet Energirelateradgrundforskning och därvid, i samarbete med berörda forskningsorgan, avger ensamlad anslagsframstäUning för programmet. Nämnden skulle dock inte fattabeslut om enskilda projekt utan fördela anslaget på forskningsråden och STU,vUka sedan skuUe pröva ansökningar och fördela anslag efter de riktlinjer somgäUer för programmet. Forskningsrådsnämndenföreslår vidare att den kompetens som finns representerad vidhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet och statens råd för skogs-och jordbruksforskning utnyttjas i energi-forskningsfrågorna genom att dessadirekt engageras i programmet Energirelaterad grundforskning. Motsvarandesynpunkter framförs av statens råd för skogs- och jordbruksforskning somföreslår att en viss del av resurserna kanaliseras via rådet med motivering attett flertal projekt annars riskerar att komma i en besvärande mellanställningmed utebliven resurstiUdelning som följd. Konsumentverketfinner efter en granskning av DFE:s förslag att det föreligger stor risk attvissa områden kommer att vara utan klar hemvist när det gällermedelsfördelning. föreslår därför att verket får administreraett eget energiinriktat forskningsprogram, förslagsvis benämnt Hushållensenergiförbrukning. Programmet skulle delas upp på två delprogram, nämligenFörbrukning av hushåUsel och Energiförbrukning genom konsumtion av varor ochtjänster. UHÄoch anser det betydelsefullt attforskningsorganisationen utvärderas. UHÄ framhåller att energi- Prop.1977/78:110 87 forskningsprogrammetger ett unikt tillfälle tiU allmän analys av sektorforskningens problem ochmöjligheter och påpekar möjligheten av en jämförande utvärdering av hur deolika programorganen planerat och genomfört sitt forskningsstöd. 2.5Energiforskning i andra länder Satsningarnapå forslcning och utveckling inom energiområdet är betydande i de flestaindustriländer. Även i många andra länder är intresset för dessa frågor stort.DFE redovisar i sitt betänkande en översikt över energiforskning i andraländer baserad på den av delegationen utgivna rapporten (Ds I 1976: 6)Forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet en globalöversikt 1977. Inomdet internationella energiorganet, lEA, genomfördes s. k.examinationer av medlemsländernas energiforskningsprogram. Till grund fördessa låg bl. a. av IEA:s sekretariat i samarbete med resp. lands myndigheterutarbetade översikter. Den följande framställningen baseras huvudsakligen pådet material som har redovisats i DFE:s betänkande och på material som hartagits fram inom lEA. Enligtden av DFE utgivna rapporten uppskattas kostnaderna för världens samladeforsknings- och utvecklingsverksamhet inom energiområdet till nära 10miljarder dollar , av vilket knappt hälften avser offentiigt finansieradverksamhet. Enligt rapporten slculle detta utgöra av de totalakostnaderna för all forsknings- och utvecklingsverksamhet i världen vilka isin tur utgör av världens samlade produktionsvärde. De samladeutgifterna för energiforskning bedöms uppgå tiU avenergiinvesteringarna i världen. Totaltsett synes den största delen av de globala anslagen till forsknings- ochutvecklingsverksamhet antagligen avse energiproduktion. Avanslagen tUl energiproduktion synes ca hälften gå till olje- och gasteknik ochtill termiska kärnreaktorer inkl. käm-bränslecykeln. Det senare området tycksfå något mer än det förra. I övrigt domineras forskningen och utvecklingen påenergiproduktionsområdet av bridreaktorer, kolteknik och fusionsenergi. Drygt5 % av världens resurser för energiforskning bedöms gå till kontinuerliga energikäUor,främst solenergi och geotermisk energi. DFE:s rapport behandlarenergiforskning i främst , , ,,, , och . Gemensamt förde studerade länderna är att de genom sina insatser söker öka eller bibehållasin självförsörjningsgrad på energiområdet. I genomsnitt går av deoffentliga energiforskningsanslagen i dessa länder tUl fissionsenergi. Ländersom har fossila energiråvaror inom sina gränser satsar hårt på deras utveckling.Det franska energiforskningsprogrammet har också en stark inrikt- 1977/78:110 88 ningmot industriell kompetensuppbyggnad på det energitekniska området med klarexportinriktning. Detta gäller t. ex. offshore-teknik, bridreaktorer ochsolenergi. Iföljande tabeU, hämtad ur DFE:s rapport, sammanfattas vissa uppgifter omforsknings- och utvecklingsprogrammen på energiområdet i Förentastatema. , , , ochCanada. Som jämförelse har motsvarande uppgifter för medtagits. Idet följande redovisas i korthet den internationella utvecklingen inom olikateknikområden. Vadgäller olje- och gasteknik sker f. n. en koncentration tiU teknik för ökadutvinningsgrad av olja (tertiämtvinning), för utnyttjande av oljesand ocholjeskiffer, samt i viss utsträckning offshore-teknik. Enomfattande o/forskning pågår i framför aUt , , och sannolikt också . Satsningar skerframför allt på utveckling av brytningstekniken, avlägsnande av svavel i kolgenom förbränning i s. k. fluidi-serad bädd samt omvandling till flytande ochgasformiga bränslen. Inomkärnenergiomiådet fortskrider utvecklingen av lättvattenreak-torer med anrikaturan som bränsle, vilka dominerar världsmarknaden. Vidare pågårutvecklingsarbete på reaktorer, som använder torium som bränsle.Högtemperaturreaktorer för produktion av el- och processvärme utvecklas iframför allt , och Japan.Bridreaktorutveckllngen drivs framför allt av , Sovjetunionenoch . Anläggningar representerande en följande reaktorgenerationbefinner sig i ett framskridet stadium i (i samarbete med bl. a.Italien och ) och . Vidare bygger FörbundsrepublikenTyskland tUlsammans med och en reaktor av samma storleksom de nu befintiiga i , och Storbritannien.Bridreaktorutveckllngen i är f. n. föremål för omprövning ochden framtida utvecklingen är oklar. SluUigen bedrivs omfattande verksamhetrörande kärnbränslecykeln, framför aUt vad gäUer anrilcning, upparbetning ochslutförvaring. Inomfusionsenergiområdet drivs utvecklingen efter två principiellt skildautvecklingslinjer, magnetfältsinneslutning av plasma resp. s. k.tröghetsinneslutning. Den övervägande delen av arbetet synes gälla magnetfältsinneslutning.De klart största insatserna görs i och i Sovjetunionen.Huvuddelen av det europeiska arbetet samordnas inom Euratom. På senare tidsynes intresset ha ökat för en kombination av fusions- och fissionsenergi,varvid fusionsreaktorn huvudsakligen fungerar som bränslefabrik. o"ri'"o" 0_ -Hl~-_ O 1 r4 c» o' ' vo" lO \0 - f*l 0m r- * CT\ m 00 CN ro r ,-0> Os ON I--" r-" « cs" Tf VD m ro CO r~ - -a- On vo 00 ao ,-1 00 0\ \o *_ "tToo" fs>o n_ O >o Ti- ©"r-'-*"-* ©"o" r) * 0_ O r-" oC ro" o Tj* H fO _r-,"fo"«' CO Tj-- fO 1/1 .o O r)M CO"O I © ut'o" O On to r- © Tj-00\ oo\C»>nT|-Tj- r- -a- vo 00 ' -H (N (N 1 P." voco (-- \om"oo" »H CM - -- m 1 iX'r-" nd" o'so" ' oo « CN Tf -H 0\ o oo O ON »n <" ri oC »d" " rf CN «-H ro vo oo"a-. ö"co"o Os r- 00 *" VD 1--" <* *" oo" *ov-* n" -a-" " Tt \0 Ol Os r- CO o r- ov ©-""("-"orTT-i" o o o_ co" o" t--* o_oo_o o o cT - ro" *" -<" CN oo vo M vo "§ .c -a o 5*01! U Ul v -» Prop, 1977/78:110 90 Blandförnyelsebara energikällor riktas det största internationella intresset motsolenergb. Satsningarpå solvärme för bebyggelse sker i många länder. System för varmvattenberedningoch lokaluppvärmning finns på många håll redan kommersiellt tillgängliga.Utvecklingsinsatserna är inriktade på provning och förbättring av solfångareoch på system- och lagringsteknik. Stora insatser görs även för att utvärderaoch demonstrera teknikerna. I Förenta statema omfattar uppfördademonstrationsobjekt mer än 600 bostäder och 200 övriga byggnader. Även FörbundsrepublikenTyskland satsar stort på utveckling av solfångare. Högeffektiva solfångareprövas i ett särskilt energiexperimenthus i . I byggs ochdemonstreras fyra olika system för solvärme: ett för existerande enfamiljshus,ett för nya enfamUjshus, ett för flerfamiljshus och ett för andra storabyggnader. I fanns ca 12 000 aggregat för varmvattenberedningmed solvärme. Elproduktionfrån solenergi kan ske i solceUer (fotoelektrisk produktion) eller från värmeav koncentrerat solljus (termoelektrisk produktion). Satsningar på utvecklingav solceller sker i bl. Målet är främst att drastiskt sänka kostnaderna. Inomområdet termoelektrisk solenergi byggs nu många försöksanläggningar. Japanutvecklar två anläggningar om vardera 1 MW effekt. I byggs en experimentanläggningpå 5 MW, och konstruktion av en 10 MWg försöksanläggning har inletts. InomlEA-samarbetet utvecklas en anläggning på 0,5 MW med byggplats i . Inomjordbmk och skogsbmk kan solvärme utnyttjas för uppvärmning av växthus,torkning m. m. Utvecklingsinsatser sker i bl. a. och . Förutsättningarnaför utvinning av solenergi via biomassa är goda i många länder. Den mestomfattande och vidsträckta satsningen sker i . Här studerasutnyttjande av skogs- och jordbmksavfall, energiodlingar av havsväxter, bl. a.tång, och metoder för bränsletillverkning ur biomassa. En experimentanläggningför tillverkning av bränsle ur träavfall har färdigställts. Odling avenergiskog är föremål för studier i bl. a. samt på . harett stort program för produktion av motorbränsle (etanol) från sockerrör ochkas-sava. Torvanvänds som bränsle i , samt , vars störstatorvkraftverk ger 750 MW. De sovjetiska utvecklingssatsningarna sysselsätterenligt uppgift ett par tusen personer vid bl. a. ett särskilt torvinstitut.Insatserna avser bl. a. framtagning och utprovning av nya maskiner för såvälupptagning som bearbetning av torv. Geotermiskenergi har de största förutsättningarna i länder med sentida vulkanism ochbergskedjeveckning. Prop.1977/78:110 91 a. i , , , , och Nya Zeeland.Prospektering pågår i många länder. gör omfattande utvecklingssatsningarpå borrteknik, materialteknik, miljöproblem m. m., och beräknar att ny teknikskall möjliggöra att geotermiska kraftverk ger 48 GWg. IFrankrike finns sedimentbergarter med stora tillgångar av varmvatten pårelativt litet djup. Anslagen för att utnyttja dessa tUlgångar förbostadsuppvärmning (500 000 lägenheter motsvarande ca /) harkraftigt ökats. I program ingår försök att utvinna värme urtorrt kristallint berg. Samarbete sker med . ochSovjetunionen utvecklar teknik och har försöksanläggningar för produktion avelkraft ur lågtemperaturvatten. Inomområdet vindenergi sker de största satsningama på horison-talaxlade aggregatmed fåbladiga vindturbiner. Försöksaggregat på 50200 kW finns redan i Förentastaterna, , m.fl. länder. I Förentastaternas planer ingår ett 1,5 MW-aggregat med byggstart . IFörbundsrepubliken projekteras aggregat på 23 MW, och beslut omtillverkning planeras . Liknande projekt finns i Sovjetumonen.De tre Tvind-skolorna i bygger en anläggning för el- ochvärmeförsörjning med en högsta effekt av ca 2 MW. , som lederarbetsgruppen för vindenergisamarbetel inom lEA, har ett relativt stortprogram, som även innefattar försök med vertikalaxlade vindturbiner. I Canadauppförs ett vertikalaxlat aggregat på 200 kW. Denna typ av aggregat befinnersig fortfarande på försöksstadiet. I en del länder utvecklas även mindrevindkraftanläggningar för lantbrukets behov, vattenuppfordring, avsaltning m.m. Studier av vindförhåUandéna pågår i många länder. Vidutvinning av havsenergi utnyttjas bl. a. tidvatten, vågor och skillnaden itemperatur på olika djup (temperaturgradienter). Tidvattenkraftverk finns iSovjetunionen och . studerar f. n. möjUgheterna att utnyttjatidvattnet. Storbritannienhar antagligen det största vågenergiprogrammet. Om satsningarna ger resultatplaneras försöksanläggningar i havet tiir mitten av . I Japanutvecklas ett 2 MW vågkraflverk. har ettstort program för att utnyttja temperaturgradienter i havet. Enförsöksanläggning på 25 MWg ingår i planerna. När det gällerenergianvändning är den internationella forskningssituationen svår atlöverblicka. Anledningen är dels att insatserna till stor del görs inomindustrin, dels att området är splittrat och omfattar en mångfald av processeroch metoder. De offentligfinansierade insatserna avser bl. a. inventering avmöjliga besparingsåtgärder, energieffektivare system för lokalkomfort m. m.Många länder, bl. a. och , satsar på förbättrade systemoch komponenter vid uppvärmning 1977/78:110 92 ochventilation, förbränningsteknik, isolering etc. Demonstrationsprojekt ansesviktiga för införandet av ny teknik. Forskning och utredningar om byggnadersutformning som underlag för nya byggnormer sker i bl. Värmepumparför flerfamUjshus och kontorshus utvecklas i bl. a. ochFörbundsrepubliken . I det senare landet finns också envärmepumpanläggning för 200 lägenheter. Här har även utvecklats en gasdrivenvärmepump. Statligasatsningar på material- och komponentutveckling i drivsystem sker i bl. Här sker även en utveckling av Stirling- ochgasturbinmotorer, som man hoppas ha klara för industriell tiUverkning år 1983.Satsningen på elfordon är ganska stor i både Förenta statema och . Ävenhybridsystem utvecklas i . Intressetför effektivare energianvändning i industriella processer är störst beträffandede mest energikrävande branscherna. Hit hör jäm-stål, papper-massa, kemiskindustri och cementindustrin. Idet långsiktiga samarbetet inom det internationella energiorganet, lEA, ingårbl. a. forskning och utveckling inom energiområdet. Målet för lEA-samarbetetär därvid att utforma strategi för forsknings- och utvecklingssatsningar inom energiområdet, stödja forskning och utvecklinginom energiområdet på det nationella planet och att Föratt leda arbetet inom detta område har jämte den ständiga gruppen förlångsiktigt samarbete inrättats en särskild kommitté för forsknings- ochutvecklingsarbete. Ansvaret för samarbete inom enskUda områden vUar på arbets-eller styrgrupper som sammansätts av experter från IEA:s medlemsländer. IEA:sforskningssamarbete omfattar f. n. följande områden: Sex samarbetsavtal har undertecknats. har anslutit sig tUlfyra av dessa, nämligen utnyttjande av värmepumpar, flerstegsutnyttjande avenergi, förbätttad förbränningsteknik samt värmeöverföring och värmeväxlare.Expertgrupper har vidare tillsatts för att utarbeta förslag tUl nya samarbetsprojektvad gäller industriella processer, materialteknik och energUagring. Arbetet iden förstnämnda gmppen sker under svensk ledning. Kolteknik.Samarbetsavtal har ingåtts inom fem områden, nämligen teknisk informationsservice, ekonomiska bedömningar och analyser, Prop.1977/78:110 93 gruvteknik,databank för reserver och resurser samt fluidiserad bädd för kolförbränning.Sverige deltar i de två förstnämnda projekten. Samarbetet har fokuserats kring redan etablerade nationella projekt,i vilka lEA-länderna har inbjudits att delta. Ett avtal har träffats ominformationsutbyte inom området reaktorers säkerhet och utveckling. Hanteringav radioaktivt avfall. Arbetet inom detta område sker i direkt samverkan medOECD:s kärnenergiorgan, . Förslag tUl samarbetsprojekt har väcktsbeträffande bl. a. slutförvaring av radioaktivt avfall i geologiska formationeroch överföring av avfall tUl fast form. Högtemperaturreaktorerför framställning av processvärme. Intresse för detta område finns f. n. hosett fåtal länder. Inga konkreta samar-betsförslag föreligger . Ett avtal om samarbete Icring artificiella geotermiska energisystemhar träffats. deltar i detta projekt. Projektet syftar tUl attidentifiera tekniska system, som utnyttjar existerande och ny teknik för attutvinna geotermisk energi. Vidare avses de tekniska och ekonomiska aspekternapå geotermisk energi belysas genom att ett antal problemområdenspecialstuderas. Solenergi.lEA-samarbetet på solenergiområdet är uppdelat i två delområden, solenergi föruppvärmning och kylning samt små solkraftsystem. På det förstnämnda delområdethar uppgörelse träffals om utveckling av solenergisystem för värme, varmvattenoch kylning, om utveckling av komponenter för solenergisystem, omfunktionsprovning av solfångare, om användning av meteorologisk information försolenergitillämpningar och om utveckling av normer för isolering och val avinstrumentering för solenergisystem. medverkar i de fyra förstnämnda avdessa uppgifter. Inom området små solkraftsyslem har överenskommelse träffatsom uppförande av ett mindre solkraftverk i något av IEA:s medlemsländer.Sverige deltar i den första fasen av detta projekt, som behandlardriftegenskaper samt kostnader för ett solkraftverk i storleksordningen 100 kW. En expertpanel för minirotationsskogsbruk under svensk ledninghar föreslagit insatser inom följande områden: utvärdering av processer förutnyttjande av biomassa som energiråvara, odling och annan produktion avbiomassa, skörd, hantering och transport av biomassa samt omvandUng avbiomassa. Ett samarbetsavtal beräknas kunna undertecknas . Vindkraft.Under hösten 1977 undertecknades av bl. a. två avtal omvindenergisystem. Det ena avser omgivningsmässiga och meteorologiska aspekterpå vindkraftsystem, utveckling av modeller för lokalisering avvindkraftanläggningar, integrering av vindkraftsystem i existerande kraftsystemoch undersökning av påfrestningar på rotorema Prop.1977/78:110 94 Det andra avtalet omfattar uppförande av vindkraftverki storleksordningen 1 MW eller däröver. , ,och har anslutit sig till detta avtal. Fusionsenergi.Avtal har slutits om ett gemensamt forskningsprogram kring byggandet av enhögintensiv neutronkälla vid i Förenta statema.Sverige har anslutit sig till detta avtal. Vätgasproduktion.Ett samarbetsavtal har genom Euratom träffats om närmare studier avtermokemiska cykler för vätgasproduktion. deltar i detta projekt. Energisyslemanalys.Under våren 1976 påbörjades en systemanalytisk studie med syfte att utgöraunderlag vid utformandet av strategi för forskning och utveckling påenergiområdet. Arbetet bedrivs i två systemanalysgrupper förlagda tillBrookhaven i och Julich i Förbimdsrepubliken . Sverigedeltar i gmppen i Brookhaven. Den första fasen avslutades ochresulterade i bl. a. en omfattande sammanställning rörande deltagarländernasenergisystem fram tUl samt kvantitativa beskrivningar av ett antal nyaenergitekniker. Resultatenfrån den första fasen utgjorde också underlag för en första preliminärstrategirapport, "Towards an International Strategy for EnergyR&D", vUken publicerades . I rapporten konstaterasbl. a. att deltagarländerna behöver öka sina ansträngningar för att påskyndaden tekniska utvecklingen om negativa effekter på den ekonomiska tillväxten ochinternationella störningar till följd av obalans mellan tiUgång och efterfråganpå olja skall kunna undvikas. Vidare föreslås en preliminär prioritering avolika områden för internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete. Denandra fasen påbörjades planenligt och väntas pågå i två år.Arbetet har omfattat framtagning av en för deltagarländernagemensam energimodell. Arbetet på beskrivning av energitekniker har fortsattoch utvidgats. Undervåren 1978 kommer de första större studierna över olika scenarier förenergisystemet , 1990, 2000, 2010 och 2020 att påbörjas. Arbetet harhittills bestått i att ta fram ett urval av scenarier och nya tekniker somskall undersökas av systemanalysgrupperna. Studierna beräknas vara helt klarai . I scenariestudiernaundersöks hur energisystemet, dess kostnader och mUjöeffekter m. m. samt vissaandra viktiga förhållanden i samhället påverkas av införandet av oUkatekniker. Härigenom erhålls underlag för att bedöma vUka forsknings- ochutvecklingsinsatser som är vikliga för att förverkliga önskvärda scenariereller förebygga icke önskvärda utvecklingar. Frågor som kommer att belysas ärt. ex. hur lEA som grupp skall kunna optimera sina utvecklingsansträngningar. Prop.1977/78:110 95 hurlEA genom arbetsfördelning skall kunna skapa ett skydd mot en oväntad ellerosannolik utveckling av den globala energisituationen etc. Scenariestudiemaavses ligga till grund för formulering av en forsknings- ochutvecklingsstrategi för lEA. För detta arbete har IEA:s forsknings- ochutvecklingskommitté tillsatt en mindre ad hoc-grupp i vilken bl. a. Sverigeregelbundet deltar.