prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Bidrag kan utgå för avgränsade projekt som antingen kanantas få betydelse för utvecklingen inom det aktuella konstområdet eller somutgör försök att vidga användningen av konstnärlig verksamhet till nya områdeni samhället. Konstnärsbidrag ochprojektbidrag utdelas av styrelsen för i fråga omförfattare, översättare och kulturjournalister och av konstnärsnämnden i frågaom övriga konstnärer. Enligt sin instruktion (1976:531)skall nämnden vid sidan av sin uppgift att handha ärenden om bidrag tillkonstnärer hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och socialaförhållanden. Nämnden skall också avge förslag till innehavare avinkomstgaranti för konstnärer. består av ordförande och elvaandra ledamöter samt åtta suppleanter, vilka alla utses av regeringen. Åtta avledamöterna samt suppleanterna utses efter förslag av Konstnärliga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys). Inom nämndenfinns tre arbetsgrupper, nämligen en för ärenden rörande bild- ochformkonstnärer, en för ärenden rörande tonkonstnärer och en för ärendenrörande scen- och fUmkonstnärer. Arbetsgruppernas huvuduppgift är att fattabeslut om bidrag till konstnärer inom resp. verksamhetsområde. Varjearbetsgrupp består av ordförande och fem andra ledamöter samt fem suppleanter,vilka alla utses av regeringen. Samtliga ledamöter och suppleanter utomordföranden utses efter förslag av Klys bland företrädare för yrkesutövarnainom arbetsgruppens verksamhetsområde. Innevarandebudgetår har för bidrag till författare, översättare, kulturjournalister m.fl. anvisats . För bidrag till andra konstnärer har anvisatssammanlagt , varav . avser projektbidrag och . Avbeloppet tiU konstnärsbidrag får högst . användas förkonstnärsnämndens förvaltningskostnader. 1977/78:100 Bilaga 12 35 Genom attanslagsbeloppet /77 höjdes till . kunde antalet bidragtill författare, översättare och kulturjournalister ökas från 53 till 60. Däremot har bidragensstorlek legat oförändrad på . För /79 villstyrelsen öka bidragsbeloppet tiU . (+180 000 kr.) redovisaranvändningen av anslaget för konst närsbidrag och projektbidrag till andra /77. Konstnärsbidragen har fördelats på följande sätt. TUl bild- och formkonstnärer har delats ut 996 bidrag om sammanlagt . Tonkonstnärerna har erhåUit 321 bidrag om tillsammans . Inom gruppen scen- och filmkonstnärer har 181 bidrag tUl ett samman lagt belopp av . Av konstnärsbidragtiU aktiva konstnärer har 863 delats ut , 28 och ett . 29 bidrag har delats ut för den längsta möjliga tiden, . Dethögsta möjliga bidragsbeloppet, , har utnyttjats i 51 fall. 87resebidrag har beviljats. Antalet bidrag av pensionskaraktär är 337. När det gällerprojektbidragen har 66 bidrag om sammanlagt . tUlfaUit bUd- ochformkonstnärer, 15 bidrag om tiUsammans . har tilldelats tonkonstnäreroch två bidrag om sammantaget . har delats ut till scen- ochfilmkonstnärer. avser att inleda en undersökning av kulturarbetarnas arbetsmarknads- och inkomstförhållanden. föreslår en ökning av anslaget till konstnärsbidragoch projektbidrag för andra konstnärer samt till nämndens administrationskostnadermed med hänsyn tUl penningvärdets utveckling. Detta för med sig attmaximibeloppet för konstnärsbidrag måste höjas. (kr.) För att tillgängliga medel bättre skaU svara mot behoven föreslårkonstnärsnämnden vidare att medlen tUl konstnärsbidrag och projektbidrag skallökas med ytteriigare ( + . Som jag angettinledningsvis under avsnittet B. Kulturändamål bör särskilda medel ställas tUlkonstnärsnämndens förfogande för projektbidrag till produktion av fUm som äravsedd att distribueras på annat sätt än genom vanliga biografer. En meringående redogörelse för förslagen och för mina ställningstaganden kommer attlämnas i det följande under anslaget FUmstöd. 1977/78:100 Bilaga 12 35 Anslaget börhöjas med 1 milj. kr. för projektbidrag tUl filmproduktion. För övriga ändamålräknar jag med en höjning av anslaget med . Maximibeloppet förkonstnärsbidrag bör höjas tiU . för år och mottagare. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. godkänna vad jag förordat om konstnärsbidragets maximibelopp, 2. till Bidrag till konstnärer m. tn. för /79 anvisaett reservationsanslag av . 1976/77 Utgift 3 102 850 1977/78 Anslag 3475 000 1978/79 Förslag 3 775 000 Enligtförordningen (1976: 504) om inkomstgarantier för konstnärer kan inkomstgarantibeviljas konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet ochstor betydelse för svenskt kulturliv. Beslut om innehavare av inkomstgarantifattas av regeringen efter förslag från eller yttrande av konstnärsnämnden ochskall avse kalenderår eller del därav. Den som innehar inkomstgaranti skallårligen under sin återstående livstid åter utses till innehavare avinkomstgaranti, om inte synnerliga skäl föranleder annat. Inkomstgaranti kanuppgå tUl högst fem gånger det basbelopp som enligt lagen (1962: 381, omtrycktsenast 1977: 630) om allmän försäkring gällde vid kalenderårets ingång. Detför fastställda basbeloppet är . Garantins maximibeloppför uppgår således till . Detta maximibelopp minskas medinnehavarens årsinkomst upp till ett basbelopp och av årsinkomsten iövrigt. Antalet garantirum är innevarandebudgetår 120. Konstnärsnämndenföreslår oförändrat antal garantirum /79. För ökad belastning av anslaget undernästa budgetår, främst till följd av basbeloppets höjning, beräknar jag ettökat medelsbehov av . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillInkomstgarantier för konstnärer för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 37 Ersättning åt författarem.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. 1976/77 Utgift 23 113 000 1977/78Anslag 25 180 000 1978/79 Förslag 28 320 000 Från anslagetutgår innevarande budgetår ersättning åt författare m. fl. för utlåning avderas verk genom bibliotek med . samt åt författare ochöversättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker och taltidningarmed . Gällande bestämmelser om biblioteksersättning finns i förordningen (1962: 652) om (omtryckt 1975: 1210, ändrad : 460). Ersättning utgår för utiåninggenom folkbibUotek och skolbibliotek av litterärt verk i original av svenskupphovsman och litterärt verk i svensk översättning. Ersättning utgår även förmotsvarande verk vUka ingår i bibliotekens referenssamlingar. Från dettaanslag överförs tiU medel motsvarande vissa grundbeloppför biblioteksersättningen. Iimevarande budgetår uppgår grundbeloppen i frågaom originalverk tUl för hemlån och till 104 Öre för referensexemplarsamt i fråga om översatt verk till för hemlån och tUl förreferensexemplar. Av fondens medel utbetalas individueU författarpenning tillsvenska författare av originalverk med för hemlån och med förreferens-exemplar av originalverk. För författare med höga utlåningssiffror gällervissa begränsningar. Styrelsen för kan bestämma attförfattarpenning tUl viss upphovsman skall utgå med högre. belopp än detstatistiskt beräknade. Denna möjlighet tillämpas för att ge ca 135 upphovsmäns. k. garanterad författarpenning, vilken för uppgår till 33 000 kr.Återstoden av fondens medel, den s. k. fria delen, används efter styrelsensbestämmande tUl stipendier, pensioner, understöd och andra för författare,översättare m. fl. Ersättning åtförfattare och översättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker och taltidningar fördelas av författarförbundenligt vissa av förbundet . En beräknad ökning av biblioteksutlåningentill 102,5 miljoner lån och av handbokssamlingarna till 5,9 miljonervolymer medför vid oförändrade grundbelopp att medelsbehovet ökar med530 . Styrelsen anser att biblioteksersättningens grundbelopp bör anknytas tiU den allmänna löne-och inkomstutvecklingen i samhället. Styrelsen pekar också på att oUkaegenavgifter har höjts för 1977/78:100 Bilaga 12 de fria yrkesutövarna samt hänvisartUl de regler som gäller fr. o. m. för inbetalning avsociala avgifter för uppdragstagare som inte är rörelseidkare. Styrelsen anserinte att den höjning av bibUo-teksersättningensgrimdbelopp som skedde är tiUräcklig för attkompensera författarna för utvecklingen på dessa områden. I första hand föreslårstyrelsen att ersättningen för hemlån av originalverk höjs till och förhemlån av översatt verk till . Ersättningen för originalverk som ingår ireferenssamling bör höjas till och för översatt verk i sådan samlingtiU . ( + .) Om en höjningav den föreslagna storleksordningen inte skulle vara möjlig att genomföra /79 yrkar styrelsen i andra hand att ersättningen för hemlån avoriginalverk skaU höjas tUl , för hemlån av översatt verk till ,för referensexemplar av originalverk tUl120 öre och för referensexemplar av översatt verk tiU . Kostnadenför en sådan höjning skulle uppgå till . Styrelsenförutsätter att överläggningar, i Ukhet med vad som har förekommit tidigareår, kommer tiU stånd meUan ochutbildningsdepartementet rörande fördelningen av biblioteksersättningen mellanförfattarpenning och den del som skall gå tiU fondens s. k. fria del.Preliminärt räknar styrelsen med att grundbeloppet om för hemlån avoriginalverk fördelas så att förs till fondens fria del och utgåri författarpenning med samma procentuella avtrappning vid högautlåningssiffror som f. n. tillämpas. Styrelsensberäknade användning av fondens medel under nästa budgetår samt tidigareanvändning framgår av följande sammanställning. nade utgifter vid bifall till styrelsens förslag Bidrag till särsk. ändamål anser att biblioteksersättningen skallvärdesäkras, att författarfonden bör ges möjlighet att sluta likstäl- 1977/78:100 Bilaga 12 39 lighetsavtal i fråga om de socialaavgifter som hänförs till författarpenningar och långtidsstipendier samt attförfattarna skall erhålla lagfäst förhandlingsrätt i fråga ombibliotekséfsättningen. iFörbiihdet yrkar att biblioteksersättningensgrundbelopp höjs till de tal som författarfondens styrelse föreslagit i detförsta alternativet. För ersättning åtförfattare och översättare för utnyttjande av deras verk i form av talböcker och taltidningar beräknas medelsbehovet på grundval avuppgifter från talboks- och taltidningsprodu-centerna under nästa budgetår till1 milj. kr., vilket innebär en ökning med . jämfört med innevarandebudgetår. Ökningen medger i fråga om talböcker en höjning av den ersättning somförbundet till-lämpar för inspelad halvtimme från . 25 öre.Denna ersättning höjdes . Vidare räknar förbundet medatt ersättningen för taltidningar, som har varit oförändrad sedan den /67, härigenom skaU kunna höjas med . Den sammanlagdakostnaden för föreslagna höjda ersättningar kan uppskattas tUl ca . Författarförbundetföreslår vidare att förbundet skall ges rätt att i fråga om de socialaavgifterna träffa ett s. k. likstäUighetsavtal med mottagare av talboksmedel.För att detta skall kunna genomföras krävs enligt förbundet en höjning medytterligare per inspelad timme. Vidare bör då bidraget tiU förbundetsadministrationskostnader höjas med . I en särskildskrivelse har författarförbundet begärt att vad som gäller för svenskaupphovsmän i fråga om biblioteksersättning och talboksersättning skallutvidgas tiU att avse även utländska medborgare som har sin vanliga vistelseorti . Styrelsen för tillstyrker förslaget i frågaom biblioteksersättningen. Enligt vad styrelsen uppger medför den föreslagnaförändringen inga nämnvärda ekonomiska konsekvenser för författarfonden. De belopp somöverförs av statsmedel till författarfonden bör höjas med verkan fr. o. m. den1 . Beloppen fÖr originalverk bör vara för hemlån och 112öre för referensexemplar. För översatta verk bör beloppet vara förhemlån och för referensexemplar. Det ankommer på regeringen att efteröverläggningar med berörda upphovsmannaorganisationer besluta om reglerna förbestämning av författarpenning. har föreslagit att utländska medborgare som har sin vanliga vistelseort i skallbli likställda med svenska upphovsmän i fråga om biblioteksersättningoch ersättning för utnyttjande av deras verk i form av talböcker ochtaltidningar. 1977/78:100 Bilaga 12 40 mening finns det starka skäl att pådetta område behandla invandrade författare och andra upphovsmän på samma sättsom svenska medborgare. förslag bör därför genomföras.Samma regler som gäller för svenska upphovsmän i fråga om beräkning avbiblioteksersättning och författarpenning bör fr. o. m. den 1 januari 1978gälla för utländska medborgare som har sin vanliga vistelseort i . Äveni fråga om ersättningen till författare och översättare för utnyttjande avderas verk i form av talböcker och taltidningar bör det vara möjligt förSveriges författarförbund att fördela ersättning till i bosattautländska upphovsmän. Det ankommer på regeringen att meddela de bestämmelsersom behövs. För ersättning åtförfattare och översättare för utnyttjande av deras verk i form av talböckeroch taltidningar beräknar jag i enlighet med författarförbunds förslagett belopp av 1 mUj. kr., vUket utgör en höjning med . i förhållandetiU innevarande budgetår. Inom ramen för det höjda anslaget bör det finnasmöjlighet att höja den ersättning som författarförbundet tillämpar från 2 kr.till . per inspelad halvtimme. För taltidningarnas del medger höjningenen ökning av ersättningsbeloppen med . Jag beräknarmedelsbehovet för biblioteksersättningen tUl , vUket är 2 490 000kr. mer än anslaget för innevarande budgetår. Jag har då räknat med sammaökning av biblioteksutlåningen och beståndet av referenslitteratur somförfattarfondens styrelse. Anslaget bör föras upp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. godkänna vad jag anfört om biblioteksersättningens grundbelopp, 2. godkänna vad jag anfört om reglerna för biblioteksersättning ochförfattarpenning i fråga om till invandrade, utländska upphovsmän, 3. till Ersättning åt författarem. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 41 Teater,dans och musik utredning om siödet till Skådebanan Regeringenuppdrog åt att överväga formerna för detstatliga stödet till Stiftelsen och de regionala och lokalaskådebaneenheterna. Utredningen skulle bedrivas utifrån de riktlinjer somredovisades i en till beslutet fogad, inom utarbetadpromemoria. harbedrivit utredningsarbetet i en av styrelse utsedd arbetsgrupp. TiU denna har en likaså av styrelsen utseddreferensgrupp med företrädare för Skådebanan, finansiärerna och producenterna varit knuten. har ijuni 1977 lagt fram förslag angående stödet till Skådebanan (Rapport frånkulturrådet 1977: 1). Efter remiss har yttrandenöver förslaget avgivits av Svenska arbetsgivareföreiungen (SAF),i (LO), (),Svenska . , Landstingen i , ,län, , , , län.Älvsborgs län och , , ,kommun, kommun, , , Uppsalakommun. (), Tjänstemännens bUdningsverksamhet(TBV), (), . , Teatercentmm, Riksskådebanan och förrikskonserter. och sju regionala skådebanor, nämligenStiftelsen i , Skådebanan i ,Stiftelsen i . SkådebananSödra regionen (de bådaSkånelänen), Skådebanan i län. Skådebanan i ochSkådebanan i . Totalt omfattar skådebaneregionerna 11län. Tre skådebanorär organiserade som stiftelser och fem som ideella föreningar. Varje skådebanaär självständig med egna stadgar, egen styrelse m. m. StiftelsenRiksskådebanan tillkom och har övergripande och samordnande funktionersom tidigare skötts av Stiftelsen i . Riksskådebananbestår av följande stiftare: SAF, LO, TCO, . , , TBV och KF. Riksskådebananleds av en styrelse bestående av en ordförande, som utses av statenskulturråd, stiftelsens verkställande direktör 1977/78:100 Bilaga 12 42 samt ytterligare minst tre och högstelva ledamöter. 1975/76 hade styrelsen 13 ledamöter. Förutom stiftarna hadeSvenska kommunförbundet och vardera en ledamot samt deregionala skådebanorna en ledamot. Totala antaletanställda i skådebaneverksamheten är 80 varav 20 på deltid. 17 heltids- och 4deltidstjänster betalas helt av . Riksskådebanan haringen egen personal utan köper tjänster från Skådebanan i län.Stockholmsskådebanans verkstäUan-de direktör är också verkstäUande direktör förRiksskådebanan. De regionala skådebanornahade /76 tUlsammans ca 3 000 ombud. Arbetsplatsombudenutgör av det totala antalet. TCO-arbetsplatser har ochLO-arbetsplatser . Ombudens arbetsuppgifter består i stort avmedlemsvärvning, information och biljettförmedling. Inom Skådebananfinns både gruppanslutna och individuellt anslutna medlemmar. De regionalaskådebanorna hade /76 totalt ca 57 000 gruppanslutna medlemmaroch ca 5 000 individuellt anslutna medlemmar. TUl medlemsförmånerna hör att fåinformation genom ombudet eller direkt hem, biljetter till rabatterat pris somförmedlas via ombudet eller genom posten samt möjlighet att delta ikulturarrangemang och resor. Skådebanans verksamhet är mångskiftande. Sex av desju skådebanorna sysslar med biljettförmedling. omfattar försäljningav grammofonskivor, konst och litteratur. Fem skådebanor arbetar med sådanverksamhet. Fyra skådebanor arbetar med förmedling av uppsökande program(teater, musik). Kulturresor inom resp. region och inom landet ingår i femskådebanors verksamhet. Kulturresor utomlands arrangeras av fyra skådebanor.Allmänna kulturarrangemang anordnas av samtliga skådebanor. Biljettförmedlingenär den helt dominerande verksamheten och omfattade 1975/76 ca 440 000 bUjettervarav teater- och musikteaterbiljetter utgjorde av den totalaförmedlingen. De statsunderstödda teatrarnas publik uppgick tUl ca 2 040 200besök inom skådebanornas verksamhetsområde. Skådebanans andel härav utgjorde ca7 %. Försäljning avgrammofonskivor och litteratur ligger under 500 ex. vardera för resp. region.Undantag är som sålde ca 2 500 grammofonskivor och ca 1 000böcker. Det totala antalet försålda konstverk uppgick tiU 195. Totalt förmedlades ca 2 000uppsökande program. Ca 14 000 personer deltog i arrangerade resor inom landet.I utlandresorna deltog ungefär 4 000 personer. Samtligaskådebanor bedriver verksamhet bland olika slag av handikappgrupper. Blanddessa grupper verkar specialombud. Totala antalet teaterbesök för handikappadeuppgick till ca 15 000. För pensionärer var besöksantalet ca 30 000. 1977/78:100 Bilaga 12 43 Utbildning ochinformationsverksamhet är starkt eftersatta på gruni av brist på medel. Verksamhetsåret1975/76 hade de sju regionala skådebanorna en kostnad på ca 5,6 milj. kr. Detstatliga bidraget var 1,2 mUj. kr., landstingsbidraget 0,6 milj. kr. och detkommunala bidraget 1,3 milj. kr. När det gäller intäkter i övrigt för verksamhetensvarade medlemsavgifterna för 0,7 milj. kr. och biljetter, övrig försäljiungoch resor för 1,6 milj. kr. konstaterar att beroendet av egnaintäkter har ökat /70. Kulturrådetframhåller att rådets förslag rörande Skådebanan skall ses mot bakgrund avmålen för den statliga kulturpolitiken och de uttalanden om den allmännainriktningen av publikarbetet som gjorts i anslutning till dessa. Vidare utgår rådetfrån det betydande ansvar som stat, landsting och kommuner tagit förkulturinstitutionerna och i ökad utsträckning håller på att ta för de friagrupperna. Det innefattar ett ansvar för publikarbete i ändamålsenliga former. En analys av deinstrument som Skådebanan använder i publikarbetet rabatter,abonnemang, information, ombudsarbete och biljettservice visar att dessainstmment inte har några inbyggda entydiga effekter. Det är sättet att användadem som avgör om de fungerar konserverande eller förnyande. anseratt Skådebanan genom sin förankring i organisationer, som representerar bredamedborgargrupper (LO, TCO m. ), genomsin kulturpoUtiska måliiuriktning och genom sin service till i principalla producenter har sådana förutsättningar att den bör ges bättre möjligheter tillvidareutveckling. är det nära samarbetet med producenterna enförutsättning för ett framgångsrikt arbete. Kulturrådetssummering av Skådebanans verksamhet är delvis kritisk. Det betyder inteatt anser att verksamheten bedrivs felaktigt. Bristema beror mycketpå dåliga resurser. Samhällsstödets andel av Skådebanans ekonomi har mellanverksamhetsåren 1969/70 och 1975/76 sjunkit från 63 tUl . Då ävenmedlemsavgiftemas andel sjunkit har biljettprovisionernas andel ökat från 10tiU . Personalen på skådebanekontoren är för liten i förhållande tillverksamheten. Rekrytering och utbildning av ombud är otillräcklig i förhållandetill deras viktiga uppgifter liksom den kontmuerliga informationen till ochkontakten med ombuden. Om samhället ställer ökade resurser till förfogande börSkådebanans speciella förutsättningar för ett brett och aktivt publikarbetekunna tas tUlvara fuUt ut anser . 1977/78:100 Bilaga 12 44 Kulturrådetföreslår att Skådebanans verksamhet utvecklas i tre steg. Det första stegetinnebär att Skådebanan ges möjlighet att förstärka verksamheten inom ramen förnuvarande uppläggning, framför allt på utbildnings- och informationsområdetsamt i det pedagogiska utvecklingsarbetet riktat mot svårbearbetade grupper.Det andra steget ger Skådebanan reella möjligheter att vidga verksamheten motfler konstområden än teater och musik, vidare resurser för etablering i nyaregioner och breddning av målgruppsarbetet. Det tredje steget innebär enförsöksverksamhet där Skådebanan får ett vidgat ansvar för publikarbetet somunderlag för en diskussion om en mera genomgripande ändring av publikarbetetvid kulturinstitutionerna. I samtliga tre steg ställs också krav på ettfördjupat samarbete mellan Skådebanan och producenterna. förordaratt staten tar ansvaret för samhällsstödet till de för alla regioner gemensammafunktionerna i Riksskådebanan. Stat, landsting och kommuner bör dela ansvaretför den regionala verksamheten på samma sätt som för institutionernaspublikarbete. Landsting och kommuner bör ta det direkta ansvaret för att de avdem "ägda" institutionerna medverkar i ett rationellt samarbete medSkådebanan och att man i varje region diskuterar kulturförmedling utifrån etthelhetsperspektiv. Den skisseradeutvecklingen av skådebaneverksamheten kräver ett statsbidrag som kan fungerasåväl för Skådebanans nuvarande verksamhet som vid en utökning inomnuvarande verksamhetsramar som vid en annan uppgiftsfördelning mellanSkådebanan och producenterna. För de regionalaskådebanoma föreslår samma bidragssystem som under de senaste åreninförts för bl. a. de regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutionerna. Grundbeloppets storlek föreslås preliminärt bli 82 300kr. Fördelningen av statsbidraget mellan de regionala enheterna skall enligtförslaget göras av Riksskådebanan. För /79 beräknar rådet 63 s.k. grundbelopp eller tiUsammans . Det innebär en ökning med . i förhållande tiU /78. Kulturrådetberäknar 6 grundbelopp eller totalt . för etablering avskådebanor i två nya regioner. En förutsättning för nyetablering är dock attinitiativ kommer från regionerna och att kommuner och landsting i dessa ärberedda att svara för kompletterande finansiering. Riksskådebananföreslås få ett ökat ansvar och ökade uppgifter i fråga om personal- ochombudsutbildning, information och metodutveckling för helaskådebaneverksamheten och därtUl uppgiften att fördela statsbidrag mellan deregionala enhetema. Staten bör ta ansvar för hela samhällsstödet tillRiksskådebanan. beräknar 1 000 000 1977/78:100 Bilaga 12 45 kr.i statsbidrag till Riksskådebanan för /79 vUket är en ökningmed . jämfört med /78. Totalt föreslår 4 124 OÖO kr. istatsbidrag till den samlade skådebaneverksamhetenför /79 vUket innebär en ökning med . jämförtmed /78. Det nyastatsbidragssystemet för de regionala skådebanorna kan till-lämpas oberoende av verksamhetens omfång ochim"iktning. Det ger betydligt bättre planeringsunderlag och planeringsförutsättningarän dagens system. Det bör därför enligt införas oberoende avexpansionstakten för skådebaneverksamheten. Flertaletremissinstanser är positiva till en ökad satsning på Skådebanan. När det gällerSkådebanans organisation tillstyrkerbl. a. Riksskådebanan, TCO, SAF, LO, förslagetatt en intern översyn av organisationen bör göras. Landstingsförbundetframhåller att Skådebanans organisation är otillfredsställande. De regionala Skådebanornabör enligt ges större inflytande i organisationen.