prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — SAF, , och gemensamt förordar att rundradioorganisationen byggs uppenligt principen om en organisatorisk åtskillnad mellan produktion och sändningav program. Organisationerna finner inle utredningens argument för attavvisa ett system med skilda sändande och programproducerande företag övertygande.En situation där de producerande bolagen söker skaffa sig garantier från desändande bolagen för att en försäljning verkligen kommer till stånd, skiljersig inte i princip från andra slag av produktioner där riskerna förfel-satsningar successivt behöver elimineras, framhåller organisationerna. Dekonkurrensbefrämjande fördelarna inom ett system med skilda enheter försändning och produktion går ändå att upprätthålla, eftersom den ekonomiskakonkurrensen kan göra sig gällande redan på ett förberedande stadium. Därförbör omorganiseras till ett enbart sändande företag varigenomdet skapas ett antal svenska programproducerande förelag som erbjudersändningsförelaget färdiga program. MUF föreslår atl det inrättas en rikstäckande radio- ochTV-kanal med ett statligt sändnings- och programansvar och att de nuvarandeövriga programenheterna och kanalerna ombildas till sändande enheter som äröppna för program som producerats av fristående produktionsbolag. Dessa programenheterbör enligl MUF verka under statligt sändningsansvar. En bred remissopinion ansluter sig lill utredningenssynpunkter och slutsatser rörande rundradions organisationsform. Således anserstatens kulturråd, länsstyrelserna i , , ,, , , och , , ochJämtlands län. , , , , , centralråd och frikyrkoråd, TCO, , , , , författarförbund.Svenska teaterförbundet och att rundradioverksamheten ävenfortsättningsvis bör hållas samlad i ett enda företag, . påpekar att fördelarna med en uppdelning avprogramverksamheten i flera fristående företag sammanhänger med alt de övergripandebesluten fallas av flera instanser som är oberoende av varandra. Företagelframhåller dock att en uppdelning av inte lär kunna resultera inågot stort antal självständiga företag. Det nuvarande är inteheller ett monolitiskt företag, utan utmärks av alt verksamheten bedrivs inomett stort antal självständiga enheter, distrikt och redaktioner. Del ärsåledes inte säkert atl ett syslem med självständiga förelag kan erbjudasärskilt myckel större fördelar än den nuvarande rundradioorganisationen,anser företaget. Dessutom talar en rad omständigheter för atl de teoretiskamöjligheter som en ordning med fristående programbolag rymmer kan bli svåraatt realisera. Prop.1977/78:91 48 För del är det avgörande skäl som talarmot en uppdelning av rundradion på självständiga förelag de effekter en sådanlösning skulle ha för verksamhetens integritet gentemot statsmakterna. Enuppdelning skulle nämligen innebära alt del ankom på statsmakterna alt fördelaresurser mellan de olika delarna av rundradioverksamheten, vilket skullemedföra oacceptabla risker för alt statsmakterna vid medelstilldelningen tarhänsyn till hur det enskilda företagel bedrivit sin programverksamhet. SverigesRadio delar således utredningens bedömning all rundradioverksamheten börhållas samman under en gemensam ledning. diskuterar också möjligheten att ombildadel nuvarande programföretaget till en koncern med moder- och dotterbolag ochframhåller därvid flera skäl som talar mot en sådan lösning. Företagetkonstaterar atl i en organisation med moderbolag och dotterbolag är del ettofrånkomligt krav att det finns en klart angiven ansvars- ochbefogenhelsfördelning mellan koncernledningen och ledningarna fördotterbolagen. Att genomföra en sådan fördelning kräver ingående övervägandenoch tar i anspråk. Förelaget befarar också att moderbolaget skullekomma på för långt avstånd från verksamheten i dotterbolagen för att kunnafullgöra koncernledningens mer övergripande uppgifter. När det gällermoderbolagets handläggande uppgifter i fråga om gemensam service finns detmöjligheter att åstadkomma ett mer direkt inflytande för dotterbolagen, mensådana konstruktioner är så komplicerade att de bör få växa fram successivt pågrundval av vunna erfarenheter, framhåller . Radiobefarar att moderbolaget blir för svagt i förhållande till dotterbolagen föratt kunna uppfylla koncernledningens lagstadgade uppgifter rörandepersonalfrågor. Andra nackdelar med en koncernbildning är enligt företagetsvårigheter i fråga om långsiktig planering och ett mer tungrott arbete,problem atl utskilja programansvaret från ansvaret för övergripande frågorsamt svårigheter att upprätthålla de nuvarande distriktens självständigaställning. Avgörande för ställningstagande för ettsammanhållet rundradioföretag är bl. a. att den nuvarande organisationen gerstark integritet, möjligheter till samlat ansvar för programverksamheten,bättre förutsättningar för en övergripande planering samt ett bättreutnyttjande av befintliga resurser av skilda slag. 1 ett särskilt yttrande över remissvarbetonar tjänstemannakliihh eftertryckligt betydelsen av ensammanhållen rundradioorganisation. Motsvarande synpunkter framförs av enpersonalrepresentant i och personalrepresentanternai Lokalradio. TCO framhåller de stora fördelarna med ett sammanhålletföretag inom vilket en uppdelning på olika programenheter skapar stimulans ochkonkurrens, som ensamrätten förhindrar inflytande från kommersiellaintressen genom reklamfinansiering av programverksamheten. Prop.1977/78:91 49 vill allvariigt varna för en uppluckring av dessaprinciper för rundradioorganisationens utformning. understryker också utredningensuppfattning att en organisations förmåga att motstå olika slag av påtryckningarutifrån beror på dess samlade styrka, som är avhängig av organisationensstorlek och enhetlighet utåt. Synpunkten att ett syslem med självständiga programföretaginnebär risker för att de enskilda förelagen kan utsättas för påtryckningarfrån statsmakternas sida i samband med medelstilldelningen poängteras särskiltockså av bl. a. Klys och . i anser att en uppdelning avrundradioverksamheten på självständiga företag skulle innebära ett slöseri medde begränsade resurser som står till rundradions förfogande, med tanke på attrundradioverksamhetens teknologi är synnerligen kostnadskrävande. Länsstyrelsenpåpekar också atl en lösning med självständiga företag skulle medförasvårigheter att åstadkomma en önskvärd balans i programutbudet. En likartadsynpunkt framförs av och frikyrkoråd, somanser atl möjligheterna lill en övergripande planering och överblick av det totalautbudet så att skilda publikgruppers behov kan tillgodoses är ett avgörandeskäl för att bevara som ett sammanhållet företag. Länstyrelsen i och ABF anser att de krav somsamhällsansvarsideologin ställer på rundradion bäst tillgodoses omverksamheten bedrivs inom ett sammanhållet företag. i Kalmarlän, Klys och framhåller rundradions kulturpolitiskaansvar som ett skäl för atl hålla samman rundradioorganisationen i ett företag. delar utredningens uppfattning attrundradioverksamheten även fortsättningsvis skall bedrivas av Radiosom ett sammanhållet företag, men framhåller också att det närmare borde prövashuruvida det inte vore möjligt att bilda ett särskilt ljudradioföretag och ettTV-företag med viss gemensam teknisk och administrativ service. finns det nämligen uppenbara risker för att ljudradionmissgynnas ekonomiskt i förhållande lill TV, som är mer kostsam än ljudradion. Utredningens uppfattning att rundradioverksamheten medhänsyn till kraven på integritet och samlat ansvar för programverksamheten äveni fortsättningen bör bedrivas inom ett sammanhållet företag delas inte avlänsstyrelsen i län, SAF, , och gemensamt, , , FPU och CUF. i län uttalar sig till förmån för enuppdelning av ljudradio och TV på två skilda företag. föreslåratl den nuvarande ljudradioenheten resp. de två TV-enheterna ombildas lill tvådotterbolag inom en koncernbildning.- Prop.1977/78: 91 50 Även CUF förkastar utredningens slutsals atlrundradioverksamhelen bör bedrivas i ett sammanhållet företag. I ställetföreslår CUF att rundradioverksamheten organiseras så atl de nuvarandeprogramenheterna blir fristående enheter inom . Enheterna börledas av särskilda enhetsstyrelser, med ledamöter som representerar ägarna,folkrörelser och personal, MUF anser att rundradioverksamheten bör organiseras i heltfristående och av statsmakterna oberoende företag. I samma riktning uttalar sigModerata kvinnoförbundet. FPU föreslår att programföretaget delas uppi flera självständiga företag på ett sådant sätt att de nuvarandeprogramenheterna ombildas till tre programföretag. FPU föreslår också att detbildas ett särskilt serviceföretag som ska ha till uppgift att handha dettekniska sändamätet och att förvalta lokaler. Ett sådant system skulle enliglFPU:s bedömning ge bättre ljudradio- och TV-program, än vad som åstadkoms inomden nuvarande rundradioorganisationen. Utredningens åsikt atl lokalradion även i forlsällningenbör vara ett dotterbolag till delas av länsstyrelserna iÖstergötlands, , , och . , , Lokalradio, Folkets husföreningarnasriksorganisation, KF, LO, LRF, och frikyrkoråd,nykterhetssällskaps representantförsamling, TCO, , , ,, , , , och vid RadiolRadio Malmöhusi . Bland de remissinstanser som tillstyrker förslaget attlåta lokalradion fortsättningsvis organisatoriskt höra ihop med ,anser ve-riges Lokalradio, KF, nykterhetssällskaps representantförsamling.Svenska handelskammarförbundet och vid i att lokalradion bör bli ett självständigt företag. Lokalradio framhåller att förelaget i egenskap avdotterbolag har en stor självständighet gentemot och anser atldenna företagsform är den riktiga under lokalradions uppbyggnadsskede. SverigesLokalradio anser emellertid att statsmakterna bör överväga att gelokalradion en självständig ställning gentemot som ett heltfristående företag. Företaget framhåller alt en stor självständighet ärnödvändig för att lokalradions målsättning skall kunna uppfyllas och att företagetredan nu har arbetsuppgifter som vore naturiiga för ett fristående företag.Sveriges Lokalradio påpekar att de gemensamma intressen som finns förrundradioorganisationen som helhet och som förutsätter samverkan med SverigesRadio kan tillgodoses, t. ex. genom samarbetsavtal, oavsett organisationsformför lokalradion. Prop.1977/78:91 51 Personalrepresentanterna i Lokalradio framhålleri ett särskilt yttrande att Lokalradio i egenskap av dotterbolag haren stor självständighet gentemot . Bland skälen för att bevaralokalradion som dotterföretag till framhålls vikten av en sammanhållenrundradioorganisation och möjligheterna lill samverkan i fråga om lokaler,teknik och specialarkiv samt i fråga om personalutbildning ochutvecklingsarbete. Ett starkt krav från de anställdas sida är också att SverigesRadio och lokalradion ska ses som en enhet i personalpolitiskt hänseende,vilket förutsätter samordnade förhandlingar. Enligt KF:s mening kan lokalradions ställning somdotterföretag inom innebära svårigheter att hävda en sådanprioritering av lokala radioresurser som en fri och obunden journalistikförutsätter. En önskad utveckling av lokalradion skulle i stället främjas avden självständighet som tillkommer ett fristående aktiebolag, framhållerförbundet. KF vill emellertid för dagen inte föreslå en sådan förändring av tvåskäl. En självständig ställning för lokalradion skulle försvåra sådanaeventuella framtida organisatoriska förändringar av , som kanpåkallas av den tekniska utvecklingen i form av videogram och satelliter. skulle dessutom öka risken för alt tillgängligaresurser inle utnyttjas effektivt. Möjligheten att inom byggaut en stark och slagkraftig lokalradio bör enligt KF:s mening först prövas,innan frågan om bildandet av ett fristående lokalradioföretag åter tas upp. Länsstyrelserna i och län, SAF,, och , , CUF ochNykterhetsrörelsens landsförbund föreslår atl lokalradion redan nu gesställning som ett från helt fristående företag. I ställer sig tveksam tillden närmare knytning till som en dotterbolagsställning förlokalradion innebär. framhåller vikten av att lokalradion kanutveckla och forma sin särart, varför den bör ges så stor självständighet sommöjligt. Det nödvändiga och önskvärda samarbetet mellan eiermedieförelagen kanske genom samarbetsavtal och förutsätter inle att ochlokalradion utgör en koncern. förordar därför att lokalradionges ställningen som ett helt självständigt företag med egen sändningsrätt. SAF, , och framhåller i sitt gemensamma remissyttrande, att landstingenbör kunna anförtros rätten att besluta om koncession och finansieringsformerför en lokalradioorganisation som är helt fristående från . 1yttrandet förordas också att lokalradion inleder någon form av samverkan medlokalpressen, vilket skulle tillföra lokalradion journalistiska resurser ochöppna möjligheterna till reklamfinansiering av lokalradions verksamhet, utanatt negativa effekter på tidningarnas finansiering skulle bli följden. En överväldigande majoritet av remissinstansernatillstyrker förslaget 1977/78:91 .S2 att ges ställning som ett heltsjälv ständigt företag, nämligen statens industriverk, länsstyrelserna iStockholms. , , , . , Göteborgsoch , och . , , , Folkets husföreningarnas riksorganisation,KF, LO, och frikyrkoråd, , , , , . lOGT-NTO och och vid RadiolRadio i . FPU framhåller i likhet med i länsom ett skäl till att ge ställningen som ettsjälvständigt förelag, att dess verksamhet skall finansieras överstatsbudgeten. FPU påpekar alt den prioritering beslutat i fråga omprogram för eftersatta grupper är betydelsefull. FPU uppger sig vidare kunnaacceptera Utbildningsradios uppgifter inom den statliga produktionenav undervisningsmaterial, endast under den förutsättningen att även andraföretag ges möjligheter att göra liknande program för undervisningsändamål. Likartade synpunkter framförs av TBV, som betonar viktenav alt hänsyn tas till folkbildningens och studieförbundens behov och önskemålom samverkan med utbildningsradions verksamhet. Ett sådant samarbete ärpåkallat oavsett om förblir ett dotterbolag tillSveriges Radio eller får ställning som ett självständigt förelag, framhållerTBV. Ett flertal remissinstanser, som tillstyrker förslaget attSveriges Utbildningsradio ska ges ställning som ett självständigt företag,understryker emellertid att utbildningsradion måste ges samma självständigaställning och integritet som och Lokalradio. framhåller att, i det fall SverigesUtbildningsradio blir ett självständigt företag, dess integritet inte fåräventyras av en sådan särställning. Samma regler beträffande utrymme för olikaåsiktsriktningar och intressen bör tillämpas för utbildningsradion som förSveriges Radio. vänder sig med eftertryck mot utredningensuppfattning att utbildningsradion inte kan få samma slag av integritet somrundradion i övrigt. Enligt uppfattning finns det inga skäl somtalar för att utbildningsradion skulle ha en särställning i detta avseende. Deskillnader som finns mellan den allmänna programverksamheten och utbildningsprogrammensverksamhet är endast skillnader i arbetsformer och kontaktytor och är direktavhängiga av verksamhetens inriktning. anser det ocksåmissvisande att som utredningen beteckna utbildningsradion som ett instrumentför samhällets utbildningspolitik. anser i stället att SverigesUtbildningsradio måste garanteras en fri och obunden ställning som producentav utbildningsprogram. Utbildningsradions uppgift bör vara att självständigtbidra till den fortsatta utvecklingen av utbildningsverksamheten i samhället. Prop.1977/78: 91 53 Även tillstyrker förslaget attutbildningsradion ges ställning som ett självständigt förelag, men underkännerutredningens motiveringar för förslaget. instämmer iutredningens synpunkt att dess verksamhet måste anpassas till samhälletsutbildningspolitik. framhåller att det är en väsentligskillnad om dessa uppgifter fullgörs på grundval av uttalade direktiv ochålägganden från utbildningsmyndigheter och organisationer inom utbildningsväsendeteller om de förverkligas på utbildningsradions eget ansvar. Ett antal remissinstanser ställer sig tveksamma lillförslaget att utbildningsradion ges ställning som ett helt självständigtföretag. Utbildningsradion bör arbeta på samma villkor som övrigprogramverksamhet och ha tillgång till rundradioorganisationens gemensammaresurser och bör därför bestå som dotterbolag till , framhållerbl. 5vf'/-(gé'5 Radios tjänstemunnaklubb, en personalrepresentant i SverigesUtbildningsradio, LRF, TCO, , Klys och . SÖ anser att det inte finns någon anledning all avintegritetsskäl utskilja uibildningsprogramverksamhelen från Radio.Styrelsen påpekar att utbildningsprogram under en lång följd av år enligtgällande läroplaner producerats inom företaget utan att detta utgjort något hotmot integritet. Såväl tjänstemannaklubb som enpersonalrepresentant i understryker behovet avsamverkan mellan utbildningsradion och saml betonar vikten avalt utbildningsradion får det integritetsskydd som endast en sammanhållenrundradioorganisation kan ge. LRF föreslår att utbildningsradion ingår som enprogramenhet eller möjligen som ett dotterbolag inom . EnligtLRF:s uppfattning får utbildningsradion den bästa kapaciteten om dessverksamhet så långt möjligt samordnas med . Enligt TCO:s uppfattning bör utbildningsradion ingå iSveriges Radio för att möjliggöra ett effektivt resursutnyttjande. TCOframhåller emellertid atl utbildningsradions särart i förening med densärskilda finansieringsformen innebär atl särskild uppmärksamhet måste ägnasåt frågan om formerna för utbildningsradions anknytning som dotterförelag tillSveriges Radio. 3.2.1 Bedömning av den nuvarande verksamheten Utredningen Utredningen gör en genomgång av med utgångspunkt från de krav som statsmakterna formulerat förverksamheten. Utredningen finner atl nära följt de riktlinjerför verksamheten och organisationen som statsmakterna har dragit upp. Prop.1977/78:91 54 Utredningens genomgång koncentreras till ett antalproblemområden, främst kompetensfördelningen i programfrågor mellan distriktenoch programenheterna i , kompetensfördelningen i personalfrågor mellanprogramenheterna och företagsledningen, förhållandet mellan teknikavdelningenoch programenheterna, ljudradions ställning och begränsningar iplaneringsverksamheten med nuvarande ordning. Enligt utredningen kan i fråga om flertalet punkterförbättringar nås genom atl nuvarande organisation justeras något, I ett parfall, nämligen beträffande planeringsverksamheten och distriktens ställning,är mera djupgående förändringar motiverade, 3.2.2 Programenheternas självständighet Utredningen Utredningen finner alt de nuvarande programenheterna dvs.ljudradion, TV I och TV2, organisationsmässigt har en för svag ställning inomSveriges Radio. a. beträffande personalpolitiken har, till följd av lagaroch avtal på arbetsmarknaden , det företagsgemensamma ansvaretökat hos företagsledningen på ett sätt som inte kunde förutses när riktlinjernadrogs upp . 1 förhållande till teknikenhelen har programenheternavidare tvingats binda sig genom åtaganden som inskränker handlingsfriheten. Iplaneringshänseende är programenheterna även rent allmänt bundna av de ramarsom företagsledningen drar upp. Enligt utredningens mening har vidare distriktoch programenheter inte fått den självständighet gentemot varandra somriktlinjerna förutsåg. Utredningen skisserar en rad åtgärder för attprogramenheternas ställning skall stärkas såväl organisatoriskt somekonomiskt. Programenheterna bör få förstärkta administrativa resurseroch ett vidgat budgelansvar. Vidare bör enheternas ansvar förprogramanskaffning vidgas. Programenheterna bör också ges en egendistriktsorganisation och egna nyhetsredaktioner samt rätt att själva beslutahur nyhetsmaterialet skall anskaffas. Som en konsekvens härav börcentralredaktionen upphöra. Slutligen bör programenheterna få ett direktansvar för de tekniska sändnings- och produktionsresurser som f. n. finnssamlade i teknikenhet. Utredningens förslag att programenheterna bör ges en ökadsjälvständighet tillstyrks av en rad remissinstanser, däribland statenskulturråd, länsstyrelserna i och län, , ,och . i län finner att utredningens förslagatt beslut om produktion och sändning av program ska fattas inom den enskildapro- Prop.1977/78:91 55 gramenheten ökar de regionalt producerade programmensmöjligheter att göra sig gällande i programutbudet. ställer sig allmänt positivt tillutredningens tankegångar om en ökad självständighet för programenheterna ochfinner anledning att pröva några av de åtgärder utredningen föreslagit.Sveriges Radio nämner i detta sammanhang bl. a. personalfrågor,programkoordination och evenemangsbevakning som områden där programenheternassjälvständighet kan ökas. Genom upplösningen av centralredaktionen stärksdessutom programenheternas ställning på nyhetsområdet. Företaget är ocksåberett att pröva möjligheterna att överlåta bl. a. prisförhandlingar vid inköpav program och engagemang av medverkande på programenheterna. Utredningens förslag atl drifttekniken överförs tillprogramenheterna tillstyrks av . centralrådoch frikyrkoråd saml som anser allavgörande skäl talar för en omorganisation som skulle föra driftteknik ochprogramenheter närmare varandra. RRV och ställer sig däremot tveksamma uppdelning av drifttekniken på programenheterna. RRV understryker angelägenhetenav att den tekniska utrustningen även sambrukas och användsekonomiskt och rationellt. befarar atl en omorganisation skulle medföra att de nuvarande teknikresursernasplittras, vilket skulle minska programenheternas möjligheter atl samnyttja dentekniska utrustningen. Gentemot åsikten atl programenheterna inte hafttillräckliga möjligheter att påverka investeringarna framhåller Radioatt programsidan redan nu har ett avgörande inflytande på de tekniskainvesteringarna genom den särskilda beredningsgrupp som inrättats förändamålet. Angående utredningens uppfattning att programenheterna haft förlitet inflytande på teknikens dimensionering anför företaget att denna bestämsav de önskemål som programenheterna för fram under budgetarbetet.Sveriges Radio framhåller att centrala beslut är nödvändiga eftersom teknikenskall ge service åt flera avnämare. Det väsentliga är enligl Radiosmening att tekniken anpassats till programsidans behov, i enlighet medriktlinjerna beslut. finner skäl tala för utredningensuppfattning atl TV-tek-nikens driftsavdelningar i borde delas upp idet fall del nuvarande kanalsystemet skulle omorganiseras som utredningen harföreslagit. Inom den nuvarande organisationen för TV vore del dock otänkbartatt föra över tekniken till den ena av kanalerna, eftersom det skulle skapahelt olika förutsättningar för de två programenheterna betonar delar utredningens uppfattning att det vore värdefullt med en störremedverkan av tekniker i programarbetet. En sådan medverkan kan uppnås medbibehållandet av en särskild enhet för driftteknik. En analys av dessa frågorbör enligl företagets mening inriktas på att pröva fördelar Prop.1977/78:91 56 och nackdelar av att överföra olika teknikergrupper tillprogramenheterna och på möjligheterna att öka teknikernas medverkan iprogramarbetet. Andra aktuella frågeställningar är fördelar och nackdelar medöverföring av ljudradiotekniken till ljudradioenheten samt möjligheterna attfinna bättre administrativa rutiner för samarbetet mellan teknik och programenheter, har inget att invända motutredningens uppfattning alt programenheterna inom bör få enökad självständighet. framhåller emellertid rörandemöjligheterna att få utnyttja rundradions samlade resurser atl de principersom föreslås gälla sändningsrätten kan tillämpas även i detla sammanhang. SverigesUtbildningsradio konstaterar att av staten fått i uppdrag attmed ensamrätt bedriva rundradioverksamheten och att unika resurser i form av enteknisk produktionsapparat och samlingar av programkällor uppstått som ettresultat av rundradioverksamheten. Dessa resurser bör enligt SverigesUtbildningsradio betraktas som en gemensam tillgång för den samladerundradioorganisationen och i lika mån vara tillgängliga för samtliga företagsom bedriver rundradioverksamhet.