prop · G103136 · 1977-12-31 00:00:00 — I fråga om skatletilläggvid taxering eller eftertaxering för eller tiUämpas däremotfortfarande äldre bestämmelser i 116 a och 116 d §, såvida inte tilläggetskall utgå på grand av felaktighet eller underiålenhet efter ikraftträdandet. Isistnämnda fall gäller de nya reglerna, oavsett vilket år taxeringen eller eftertaxeringenavser. De situationer som här är aktuella är i första hand då skallelill-läggskall påföras på grund av orUctig uppgift i laxeringsmål. Men ävenskattetillägg på grund av oriktig uppgift i deklaration behandlas enligl de nyareglerna, om deklaration lämnas efter ikraftträdandet, oavsett om deklarationenavser ett tidigare taxeringsår. Bestämmelseni 116 h § första stycket om eftergift av särskild avgift tUlämpas enligt punkt5 i vad avser förseningsavgift fr. o. m. Vid nyssnämnda årstaxering kan förseningsavgift även efterges med stöd av ringabeloppsregeln 1äldre 116 d § första slyckel andra ledet och andra stycket. Motsvarande regel inya 116 h § andra slycket är däremot begränsad till skattetillägg. Vid 1979eller senare års taxering kan eftergift av förseningsavgift därför meddelasmed stöd endasl av ursäktsgrunderna i 116 h § första stycket. Förseningsavgiftför eller följer heU äldre bestämmelser i 116 d §. Den nya bestämmelsen i 116n § första stycket tredje meningen, som ger taxeringsintendent rätt att, närhan kvittningsvis framställer invändning mot skattskyldigs yrkande omnedsättning av taxering även föra 1977/78:136 217 talan om särskUd avgift i samband därmed, har ansetts inteböra tUlämpas annal än då den skattskyldiges nedsätlningsyrkande harframställts efter ikraftträdandet. En bestämmelse härom har tagits in i punkt6. 5.8.2 Förslag lill lag om ändring i lagen (1968:430) ommervärdeskatt 38 och 40 §§ Beträffande ändringarna i dessa paragrafer hänvisas tillallmänna motiveringen (avsnitt 5.2.6.7 och 5.3). I paragrafens första stycke har orden "slutiigtbeslut enligt 36 § första stycket" ersatts med "meddelat slutiigt beslul".Ändringsförslaget innebär att även beslul enligl § andra stycket kanöverklagas den ordinarie besvärsvägen. De beslul som avses med den nämndaparagrafen är sådana som meddelas med anledning av hemställan om eftergiftfrån skattskyldig, som har påförts avgift. Beslut av nu förevarande slag ansesredan f. n. enUgt praxis som slutliga och kan överklagas. Ändringen innebärsåledes i detta avseende ett förtydligande som knyter an till nuvarande rältstUlämpning. Paragrafen motsvarar första och andra styckena i 64 a §enligt nuvarande lydelse och 64 a64 c §§ i uiredningens förslag. I paragrafens första stycke återfinns bestämmelsen om påföringav skattetillägg vid oriktig uppgift. I fråga om Innebörden av ullrycket"uppgift som befinnes oriktig" hänvisas till vad som anförs 1 specialmotiveringentill 116 a § TL. Uttrycket "vid fastställelse av skatt" har iförtydligande syfte ersatts med "beslul om skatt". Ändringen betingasnärmast av att "fastställelse" i viss mening endasl omfattar beslutenligt 3037 §§, dvs. beslut som meddelas i det ordinariebeskattningsförfarandet. Med den föreslagna lydelsen framgår del med störretydlighet all skattetillägg kan utgå även vid efterbeskattning. 1 likhetmed vad som föreslås i fråga om 116 a § TL har i lagförslaget definitionen avdel belopp som skall utgöra avgiftsunderlag förtydligats. Motiven härför är istort sett desamma som framgår av specialmoliveringen till den föreslagna 116a § TL. Andra meningen i första stycket innehåller en nybestämmelse. Enligl denna skall skattetiUägg utgå även när skattskyldig harlämnat oriktig uppgift först i mål om skatt. I fråga om förslaget i denna delhänvisas till specialmotiveringen till motsvarande bestämmelse i den föreslagna116a§TL. Prop.1977/78: 136 218 Paragrafensandra stycke motsvarar den del av bestämmelserna i det andra slycket avgällande 64 a § som anger villkoren för att påföra skattetillägg vid skönsmässigavvikelse från deklaration med stöd av 30 § tredje stycket eller 38 § tredjestycket samt reglerar hur avgiften skall beräknas i sådana fall. Den föreslagnalydelsen innehåller följande ändringar i förhållnade till den gällande. Förutomen redaktionell ändring i paragrafens början har definitionen av det beloppvarpå skaltellllägget skall beräknas ändrats. Ändringen innebär atl skattelilläggskall ulgå även vid sådan avvikelse varigenom överskjutande ingående skatt skönsmässigttillgodoräknas den skattskyldige med lägre belopp än vad denne har uppgett ideklaration eller annat skriftligt meddelande. Huravgiften skall beräknas i de skilda typer av fall som kan förekomma framgår avföljande exempel. Exempel1 (såväl deklarerad som uppskattad skall är positiv) Deklarerad skatt . Skallenligt beslut 15 000 Avgiftsunderlag 5 000 ,,(15 00010 000) Exempel2 (deklarerad negativ skatt ändras till positiv) Deklarerad skatt . Skattenligt beslut 15 000,, Avgiftsunderlag 20 000 ,(15 000 (-5 000)) Exempel3 (såväl deklarerad som uppskattad skatt är negaliv) Deklarerad skatt . Skattenligt beslul 10 000 Avgifisunderiag 15 000 ( -10 000 (- 25 000)) Vidareföreslås i ett tillägg till den nuvarande lagtexten atl, lill den del uppskatmingenvid skönsmässig avvikelse från deklaration innefattar rättelse av oriktig uppgiftfrån den skattskyldige, skattetiUägg skall utgå enligt första stycket. Blandskälen till detla förslag kan pekas på att förutsättningarna för alt tillämpabestämmelserna 1 64 d och 64 f §§ är olika, beroende på om skattetilläggpåförts enligl 64 a § första stycket eller 64 a § andra eller tredje stycket.En förutsättning för att påföra avgift enligt första slycket i sådant fall äratt en klart definierbar och beloppsmässigt bestämd oriktig uppgift föreligger.Det kan därvid t. ex. röra sig om viss skattepliktig omsättning som har sketlmed för lågt skatteuttag eller ett felaktigt avdrag för ingående skatt som harrättats som andra bristfälligheter i redovisningen har föranlettatt Prop.1977/78:136 219 I beslutet anges hur tillägget fördelar sig på oriktiguppgift och skönsmässigt påslag. Paragrafenstredje stycke motsvarar bestämmelserna i nuvarande andra stycket av 64 a § om atlskattelillägg skall påföras då skatt har fastställts i avsaknad av deklaration.1 den föreslagna lydelsen är följande ändringar sakligt betingade. Bestämningenav vad som skaU utgöra avgiftsunderlag har ändrats av samma skäl och eftersamma förebild som motsvarande bestämmelse i andra stycket. Vidareföreslås i sista meningen, all lill den del uppskattningen i avsaknad avdeklaration innefattar rättelse av oriklig uppgift skall skattelillägg utgå enliglförsta stycket. Skälet lUl denna ändring har redovisats i specialmotiveringentill 64 a § andra slyckel. Dennu föreslagna regeln får emellertid betydelse även i de fall då undanröjandemed stöd av 64 b § aktualiseras. Enligl denna skall skatletillägg, som harpåförts med stöd av 64 a § tredje stycket under vissa förutsättningarundanröjas om deklaration sedermera avges. Undanröjande kan däremot inteomfatta den del av höjningen som avser rättelse av oriktig uppgift. Ilikhet med vad som f.n. gäller skall tillägget enligl förslaget beräknas påden skatt som utgår utöver skatt som den skattskyldige har uppgett i skriftiigtmeddelande till ledning för beslut om skatten. Hurbestämmelserna i den föreslagna lydelsen av tredje stycket skall tillämpas iUuslrerasmed följande exempel. Enskallskyldig har kommit in med en Ifylld deklarationsblankett som dock inte harundertecknats. Den ingivna handlingen utgör därför inte någon behörigdeklaration. Den skattskyldige underlåter trots anmodan atl undertecknadeklarationsblanketten. Skatten skall då enligl 30 § tredje stycket fastställasefter skälig grund (skönsmässigt). Skall all betala enligt den skattskyldigesuppgifter i den ej undertecknade deklarationsblanketten uppgår till 4 000 kr.Vid utredning kommer del fram, alt den skaltskyldige har dragit av ingåendeskall med . för anskaffning av en personbil, som används iverksamheten men som enligl bestämmelserna i 18 § första stycket 3 inte fårdras av. Med hänsyn lill att redovisningen enligl det skriftliga meddelandetäven har visat sig vara behäftad med andra brister, fastställs skatten skönsmässigttill . SkattetiUägg skall i detta fall påföras enligt första stycketmed . (av 4 500) och enligt tredje stycket med . (av 10000 (4 000 + 4 500). Dendel av tillägget som har påförts med slöd av 64 a § tredje slyckel skall enliglden föreslagna 64 b § undanröjas om behörig deklaration kommer In inom den iparagrafen angivna tidrymden. Dessutom kan givetvis någon av eflergiftsgrunderna1 den föreslagna 64 f § med undanlag av "den oriktiga uppgiftensbeskaffenhet" vara tillämplig. Prop.1977/78:136 220 (I exemplet förutsätts att inte någon av undantagsreglernai 64 b § andra stycket äger tiUämpning.) Vid beräkning av avgiftsunderlaget skall hänsyn kunna las inlebara till exakt angivna skattebelopp i ett skriftligt meddelande. Har en skattskyldigi särskild skrivelse lämnai uppgifter om t. ex. storleken av omsättning ochvaruinköp etc. men inte räknat fram skattebeloppet, bör beräknaskatten med ledning av den skattskyldiges uppgifter och i förekommande fallminska avgiftsunderlaget med detta belopp. Bestämmelsen 1 paragrafens nuvarande fjärde stycke harförts över tiU den föreslagna 64 c §. Paragrafen svarar närmast mot tredje stycket i gällande 64a § och mot 64 d § i utredningens förslag. Den anger viUkoren för atl undanröjaskattetillägg som har påförts enUgt den föreslagna 64 a § tredje stycket vidskönsbeskattning på grund av utebliven deklaration, när sådan handling harlämnats inom viss tidsfrist. Bestämmelserna motsvarar, bortsett från vissa mindre avvUcelser,vad som f. n. gäller i de fall deklaration kommer in inom viss angiven tidrymd.I motsats till vad som föreslås i fråga om TL anges endast en tidsfrist,nämligen efter utgången av den månad då den skaltskyldige har fått delav beslutet om skattetillägg. Kommer deklarationen in inom respittiden,undanröjs skattetiUägget helt. Den föreslagna utformningen av paragrafen innebär vissförlängning av den nuvarande respittiden. Det blir också betydUgt enklare attavgöra om deklaration har kommit in inom någon av tidsfristerna. Den nuvarandetidsberäkningen har sin utgångspunkt i den dag då den skattskyldige har fåttdel av beslutet om tillägg. Den förutsätter alt i tveksamma fallregelmässigt måste undersöka vilken dag den skattskyldige har löst utförsändelsen med beslutet från poslanstalt. Med den föreslagna utformningen,som innebär att tvåmånadersfristen börjar löpa från utgången av den månad dåden skattskyldige har fått del av beslutet, bör detla i normalfallet inte bli erforderUgt. Bortsett från en redaktionell ändring stämmer paragrafensinnehåll helt överens med 64 a § fjärde slyckel enligt gällande lydelse och med64 e § 1 utredningens förslag. Första och tredje styckena svarar mot den nuvarandelydelsen av 64 c § första slycket. För att felräkning eller misskrivning skallomfattas av bestämmelsen i första stycket krävs att det uppenbart framgår av 1977/78:136 221 deklaration eller annal skriftligt meddelande från den skaltskyldige. Detta har tidigare ej uttryckligen angetts i lagtexten. Enligt andra stycket utgår skattelillägg inte vidavvikelse från yrkat avdrag eller värdering av uttag, om avvikelsen inte gälleroriktig uppgift i sak. Bestämmelser härom finns f. n. ej 1 ML, men RSV:s anvisningarhar haft denna innebörd. 1 praktiken sker aUtså inle någon saklig ändring. Innehållet i paragrafen har i sak oförändrat flyttals överfrån gällande 64 b §. Den anger viUkoren för atl påföra förseningsavgift.Andra stycket innehåller ett förtydUgande beträffande förutsättningama för attdubbel förseningsavgift skall påföras och den tidpunkt efler vilken sådanavgift skall påföras. Paragrafen svarar närmast mot gällande lydelse av 64 c §andra och tredje styckena och mot 64 h § första och andra styckena samt tredjestycket andra punkten i utredningens förslag. Den anger villkoren för eftergiftav särskUd avgift på grund av ursäktlighet och ringa belopp samt fall dåsärskild avgift ej skall påföras. Paragrafen har fyra stycken. Det första ochdet fjärde avser både skattetillägg och förseningsavgift medan det andra ochdet tredje gäller endast i fråga om skattetillägg. Första stycket anger föratsältningarna för eftergift avskattetill-lägg och förseningsavgift. Det innehåller förutom redaktionellt betingadeändringar även motsvarande sakliga ändringar som i den föreslagna 116 h § TL.Dessa har kommenterats utförligt i specialmotiveringen tUl 116 h § TL. I frågaom hur eftergiftsgrunderna bör tillämpas mera allmänt hänvisas i första handdit. I det följande skall behandlas vissa speciella förhållanden som råder inommervärdeskattens område och i vissa fall bör påverka tillämpningen av förevarandebestämmelser när det gäller skattetillägg på grund av oriktig uppgift. Prövningenav eftergiftsfrågan bör innefatta en samlad bedömning av den skatlskyldigespersonliga förutsättningar att rätt fullgöra sin deklarationsskyldighet medhänsyn till uppgiftens beskaffenhet och de särskilda omständigheter som kan haförelegat i det enskilda fallet. Inom vissadelar av mervärdebeskattningen styrs tillämpningen av förhåUandeviskomplicerade detaljbestämmelser. Det kan i vissa fall vara svårt för de skallskyldigaatt håUa sig helt informerade om dessa. Flertalet skattskyldiga är utprägladesmåföretagare. Inte alla har själva eUer genom medhjälpare tUlräcklig kompetenspå mervärdeskattens område. Riskema för oavsiktliga tillämpningsfel, såväl medhänsyn lill uppgifternas beskaffenhet som till mångfalden av bestämmelser somskall liU-lämpas i en viss verksamhet, kan tiUsammans med den skattskyldiges 1977/78: 136 222 personliga förutsättningar i sådana fall utgöra grund föratt efterge särskild avgift. S. k. periodiseringsfelär vanligt förekommande inom mervärdebeskattningen. Detta hänger samman med dekorta redovisningsperioder som gäller för flertalet av de skattskyldiga. Sådanaperiodiseringsfel som har rättats eller automatiskt skulle ha rätlats ideklarationen för en senare redovisningsperiod bör regelmässigt kunna medföraeftergift av skatletillägg, om någon av eftergiftsgrunderna enligt lagrummet ärför handen. Det skall således vara fråga om ett fel som kan anses ur-säktUgt. I vissa fall kan sådana fel upptäckas vid länsstyrelsensdeklarations-granskning eller vid skallerevision på ett så tidigt stadium attfelet inte har hunnit rättas eller utjämnas 1 den skattskyldiges kommanderedovisning. På grund av felels art och omständigheterna 1 övrigt kan det docki det enskUda fallet framstå som uppenbart atl det inle förelegat någonegentlig risk för att felet inte skulle komma att rättas till. Även i sådanafall bör eftergift av tillägget kunna ske. Har den skattskyldige uppenbarligen periodiserat skattenfelaktigt för att vinna likviditets- eller andra fördelar saknas grund föreftergift. Felaktigheter som begås vid transaktioner mellanskattskyldiga medför i likhet med periodiseringsfelen inte någon definitivskatteförlust för det allmänna. En skattskyldig köpare har ju rätt att dra avingående skatt som belöper på förvärv för den verksamhet som medför skattskyldighet.Under förutsättning atl köparen skulle ha haft avdragsrätt för den skatt somrätteligen skulle ha utgått och att felen i sådana fall kan antas bero på enursäktlig feltolkning av bestämmelsema eller annat misslag, bör frågan omeftergift bedömas välvilligt. Undantagsvis kan hel eftergift medges ex officio, t. ex.då det är fråga om uppenbara tolkningsfel. Det kan t. ex. redan i samband medskatterevision eller annan utredning ha kommit fram sådana omständigheter sombör föranleda alt tillägget efterges. Enligl andra stycket, som är nytt, kan skattetilläggefterges om det avser oriktig uppgift som beror på uppenbart förbiseende i ejavslutade räkenskaper. Bestämmelsenär tillämplig endast i fråga om sådana oriktiga uppgifter, som beror påfelaktigheter i den skattskyldiges löpande bokföring, s. k. räkenskapsfel Detskall vara fråga om fel av sådant slag att de kan uppslå även i en välordnadbokföring. De bör vidare karakteriseras av atl de med stor sannolikhet skulleha upptäckts av den skattskyldige senast i samband med bokslut. Härvid bör enbedömning göras av säkerheten i den skattskyldiges bokföringssystem ochinterna kontrollrutiner. I det särskilda fallet ankommer det på den skatlskyldigeatt visa atl denna säkerhet är tUlfredsställande. Räkenskapsfelen kan bestå av konteringsfel, t. ex. att ettvaruinköp 1977/78: 136 223 bokförtsmed varukostnaden på kontot för ingående skatt och den ingående skatten på varukontol,felaktig avläsning av datalistor, fel vid omräkning eller överföring av postero. Engrundläggande förutsättning för att tillämpa denna regel är all den skaltskyldigeännu inte har avslutat sin bokföring för det aktuella räkenskapsåret medbokslut, när den oriktiga uppgiften lämnades. Har felaktigheten inte upptäcktsoch rätlats i anslutning till bokslutet, är bestämmelsen inte tillämplig. Ytterligareen förutsättning måste vara uppfylld för att det skall bli aktuellt att eftergetillägget på denna grund. Avgiften skall framstå som uppenbart obillig omeftergift inte medges. Del skall således vara fråga om tlUäggsbelopp som intestår i rimligt förhållande till det fel som har orsakat den oriktiga uppgiften. Imånga fall kan omständigheterna vara sådana atl det med hänsyn till denskattskyldiges räkenskaper och tidigare skatteredovisning kan finnas anledningalt tillämpa bestämmelsen ex officio. Detta kan också vara fallet om denskattskyldige med anledning av en mera allmänt hållen förfrågan frånlänsstyrelse har gjort en sådan utredning för atl klarlägga och rätta felet atlhans åtgärder i detta hänseende gränsar till frivillig rättelse. Eftergift av helatillägget bör kunna medges den skattskyldige efter ansökan om det med hänsyntill angivna omständigheter och felets art framstår som uppenbart attfelet skulle ha upptäckts och frivilligt ha rätlats i samband med bokslut. Tredjestycket behandlar förutsättningarna för eftergift när det belopp som kunde hadragits undan genom felaktigheten eller underlåtenheten är att anse som ringa.Bestämmelsen avser i motsats till gäUande lydelse av 64 c § tredje stycketendast skattetiUägg. Enligtfjärde stycket får särskild avgift icke påföras dödsbo på grund av fel ellerunderlåtenhet av den avlidne. ParagrafeninnehåUer tre stycken. Bortsett från redaktionella ändringar motsvarar de tvåförsta styckena bestämmelsema i 64 e § enligt gällande lydelse om behörighetenatt besluta om särskild avgift. Dessa stycken motsvarar 64 i § 1 utredningensförslag. Dessutom Innehåller första stycket bestämmelser om rätt för allmäntombud att föra talan med anledning av oriklig uppgift i mål om skatt. Det tredjestycket innehåUer en besvärsregel som är ny. EnUgt paragrafens förstastycke skall fråga om särskild avgift prövas av länsstyrelse, dvs. av sammamyndighet som har att i första instans besluta om skall. I den föreslagna 64 k§ anges alt lagens bestämmelser om skatt gäller i tillämpliga delar även ifråga om särskild avgift. Hänvisningen innebär bl. a. att sådana frågor handläggsinom ramen för det Prop.1977/78:136 224 Avgift påföres såledesnormalt genom preliminärt beslut. Vill den skaltskyldige anföra besvär överbeslutet enligt de ordinära besvärsreglerna i 51 § första stycket, måste hanförst begära slutligt beslul. Det är emellertid också möjligt för honom all hoslänsstyrelse framstäUa yrkande om att påförd avgift skall efterges. Länsstyrelseskall 1 sådant fall enligt de allmänna bestämmelsema om skatt i 33 § meddelanytt preliminärt beslul och därvid beakta de omständigheter som har kommitfram i den skattskyldiges yrkande. Atl nytt beslut skall meddelas även om yrkandet avslås ochdel nya beslutet således inte innebär någon ändring i förhållande till deltidigare meddelade beslutet framgår av paragrafens andra stycke. Inom den tidsram som anges i 35 § är det såledeslänsstyrelse som prövar yrkande om undanröjande eller eftergift av avgiften.Förutsättning härför är i regel att framställning härom har kommit in tilllänsstyrelse tredje året efter utgången av det kalenderårunder vilket redovisningsperioden i fråga har gått till ända (35 § förstastycket), och all slutligt beslut enligt 36 § första slycket om skatt elleravgift inte har meddelats . I första stycket regleras även det allmänna ombudels rättatt föra talan om skattetUlägg enligt 64 a § första stycket då oriklig uppgifthar lämnats först i mål om skatt. Sådan talan skall prövas av skatterätten. Bestämmelsemahärom har utformats efter förebild av motsvarande bestämmelse i den föreslagna116 n § tredje stycket TL. Vad som skall gälla i de nu avsedda fallen framgårnärmare av specialmotiveringen lill paragrafen i TL. Beslut om särskild avgift är i besvärsförfarandet ettsärskilt avgörande i förhållande till beslutet om skatten. Detla innebär, atttalan mot avgifIsbeslutet normalt skall föras enligt 51 § första stycket hosläns-skatterätt. Fullföljd av talan kan vidare ske enligt hänvisningsbestämmelseni 54 § till 96 och 98 §§ TL. Bestämmelsen i tredje stycket gör det möjligt atl ompröva avgiflsbesluläven om den skatlskyldige framställer yrkande härom efter besvärs-tidensutgång. Förutsättningen härför är att beslutet om skatten för denredovisningsperiod avgiften avser inte har vunnit laga kraft. I principföreligger alltså lalerätt enligt lagrummet så länge skalleprocessen pågår. Detsaknar betydelse vem som för talan. Även allmänt ombud kan utnyttjabestämmelsen till förmån för den skattskyldige. Om yrkande, som avses, framställs först iregeringsrätten eller kammarrätt, får domstolen förordna att det därmeduppkomna målet om särskild avgift skall upptas och vidare handläggas avskatterätt. 64 h§ Paragrafen anger de fall då länsstyrelse och skattedomslolskall ex of- 1977/78:136 225 ficio beakta vissa regler om särskild avgift. Denmotsvarar 64 1 § i utredningens förslag. Enligt första slycket, som är helt nytt, skallbestämmelserna om eftergift beaktas även om yrkande härom inle harframställts, i den mån det föranleds av vad som förekommit i ärendet ellermålet om särskild avgift. I fråga om länsstyrelses handläggning av avgiflsfräganinnebär delta att eftergiflsgrunderna skall prövas ex officio redan då fråganom påföring av avgift prövas, om det i samband med utredning i beskattningsärendethar kommit fram omständigheter som kan anses ursäktliga i det enskilda fallet. Ursäkllighetenbehandlas mera utförligt i special-motiveringen lill 64 f §. Andra stycket innehåller bestämmelsen i gällande 64 f § omatt skattetillägg skall sättas ned i den mån det föranleds av atl den skattsom utgör underlag för tillägget eller på annat sätt påverkal detta sätts neddå beslut om skatten prövas. Eftersom något kvarstående avgiftsbelopp inte kommer attfinnas vid undanröjande enligt 64 b § behövs inle del av utredningen föreslagnaundantaget från nedsättning enligt denna paragraf. Paragrafen svarar mot § enligl dess gällande lydelseoch 64 n § i utredningens förslag. Den innehåller bestämmelser om att särskildavgift skall anges i krontal så att öretal faller bort och att avgift ellerför en och samma redovisningsperiod utgående avgifter, som ej uppgår till 100kr., ej skall påföras. Beloppsgränsen har således i lagförslaget höjts från 50till . Paragrafens innehåll är helt nytt och föreskriver, attbestämmelserna om särskild avgift i 64 a64 i §§ i tillämpliga delar skallgälla även den som oriktigt har uppgett sig driva verksamhet som medförskattskyldighet för mervärdeskatt. Paragrafen motsvarar 64 o § i uiredningensförslag. Paragrafentar i första hand sikte på de fall dä någon i registreringsanmälan oriktigthar utgett sig för att driva verksamhet som medför s. k. tekniskskallskyldighet enligt bestämmelser i 2 § första stycket 2 eller andra stycketför att därigenom erhålla återbetalning av skatt. Avger han deklaration medoriktig uppgift, skall skattetUlägg påföras även sedan det visat sig att haninte är skattskyldig för verksamheten eller över huvud taget Inte driver någonverksamhet i lagens mening.