prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — I denfortsatta utredningen bör möjligheterna till samverkan med sådan utbildning ochforskning i belysas. Kostnaderna för samverkan med i med näringslivet bör beräknas. Jag avser attsenare återkomma tiU regeringen med förslag om att uppdra åt UHÄ att utreda defrågor jag här har berört. Ett viktigt inslagi förnyelsen av innehåll och verksamhetsformer i den grundläggandehögskoleutbildningen är kopplingen mellan denna och forskningen. I prop.1976/77: 59 har jag berört hithörande frågor. Jag har därvid pekat på att FUNfått till uppgift att pröva i vilken utsträckning åtgärder bör vidtas för attinom den nya högskolan säkerställa att övergång blir möjhg tUl utbildning övergrundexamensnivå från utbUdningshnje som inte har någon naturhg sådanfortsättning. Efter förslag i nämnda proposition har vid föregåenderiksmöte ställt medel tiU regionstyrelsemas förfogande för forskningsanknytning.Jag har i propositionen angett några villkor som jag anser bör vara förbundnamed styrelsemas användning av nämnda medel. Som jag har angivittidigare har FUN nu överlämnat sitt betänkande. I enhghet med sina direktivtar utredningen upp frågor kring forskningsanknytningen. Regionstyrelsernahar lämnat in redogörelser för hur de medel som de förfogar över har använts.De har därvid i allmänhet redovisat fördelningen på högskoleenheter ochändamål. Av redogörelserna framgår, att medel satts av i huvudsak förplanering av kommande verksamhet, projekt av forskningskaraktär och enskildalärares fortbildning i forskningsmetodik m. m. För att drivaarbetet med forskningsanknytning vidare i den del som avser regionstyrelsemasbefattning med frågan förordar jag att ytterligare medel anvisas förändamålet. De principer som jag redovisade i prop. 1976/77: 59 anser jagalltjämt bör gälla. Jag har vid beräkning och förslag till fördelning av dessamedel tagit hänsyn tiU det behov av resurser för konslnärhgt utvecklingsarbetesom förehgger vid de grundläggande utbildningarna för det konstnärligaområdet. Etl sätt attfrämja forskningsanknytningen är att, i det fall då praktiska förutsättningarhärför förehgger, länka samman grundläggande 1977/78:100 Bilaga 12 ;334 utbildningpå en eUer flera linjer som inte har en självklar forskningsfortsättningmed forskning inom angränsande områden. Jag kommer i det följande att förordavissa åtgärder med detta syfte, bl. a. att en professur i socialt arbeteinrättas vid i och attmedel anvisas för massmedieforskning med anknytning till journa-listutbUdning. Jag kommer i detföljande att redovisa min syn på framlagda förslag om en temaorienteradforskningsorganisation vid i . Jag begränsar mig härtUl att stryka under att etl av skälen till att jag förordar principbeslut omen sådan är att man därigenom också främjar forskningsanknytningen. En avbedömningsgrunderna vid valet av tema har varit den förväntade effekten av attknyta delar av den grundläggande utbildningen vid närmare denförordade forskningen. I december 1975tillkallades en särskild sakkunnig' för att utreda frågor ommassmedieforskningens organisation. Den sakkunnige har redovisat sinaöverväganden och förslag i betänkandet (SOU 1977: 11) Forskning om massmedier.Betänkandet har remissbehandlats. Jag har i det föregående kort redovisatutredningsförslagen och remissyttrandena. Utredningensallmänna utgångspunkt att massmedieforskningen bör förstärkas ansluter jag mighelt tiU. Den sakkunnige harställt upp fem mål för massmedieforskningen. Dessa innebär att mångfald iforskningen måste garanteras, att forskningens integritet måste säkerstäUas,att höga kvalitetskrav skaU uppfyllas, att kommunikationen mellan forskarnaoch mellan forskarna och avnämarna skall främjas samt att befintliga resurserskall utnyttjas effektivt. Dessa allmänna målhar remissinstanserna aUmänt kunnat ansluta sig till. Även jag anser att dessamål bör gälla för massmedieforskningen, liksom i princip för all forskning. Vissaremissinstanser har synpunkter på utredningens avgränsning av områdetmassmedieforskning. I anslutning härtill vill jag betona att jag för min delbetraktar massmedieforskning som ett utpräglat mångve-tenskapligtforskningsfält. Massmedieforskningen måste beröra en rad ämnen inom humanistiskoch samhällsvetenskaplig forskning, teknik m. m. Härav följer att t. ex. mångaIraditioneHa universitetsämnen kan beröras. Del är därför också svårt, somutredningen konstaterar, att dra några skarpa gränser. Även om utredningen inteuttryckhgen tagit upp 1977/78:100 Bilaga 12 335 t. ex. film- ochtelevisionsmedierna, ingår givelvis forskning om dessa i massmedieforskningen.När det gäller att konkret välja forskningsobjekt och tema är detta något somankommer på forskare resp. finansiärer och eventuella beställare. Av vad jag nuhar anfört följer också att jag helt ansluter mig till utredningens bedömningatt man inte bör upprätta ett särskUt massmedieforskningsinstitut eller införaett särskilt forskningsområde inom högskolan. Det är tvärtom väsentligt attforskningsprojekt om massmedierna fritt kan väljas och anknytas till det organeUer ämne som är lämpligt i varje enskilt fall. Jag tror dessutom att en sådanordning bäst främjar rekrytering av forskare som arbetar inom detta fält. Huvuddelen avutredningens förslag gäller organisation och finansiering avmassmedieforskning. Enligt förslagen skall merparten av forskningen knytas tiUhögskolan. Fyra tvärvetenskapliga seminarier, vart och ett lett av enprofessor, skall inrättas vid olika högskolor. Mångaremissinstanser har tillstyrkt dessa förslag men invändningar mot dem har ocksåframförts, bl. a. av FRN, FUN och /SR. För egen del ställer jag mig tveksam tiU förslagen. Som jag har anfört idet föregående bör forskning om och med anknytning tUl massmedier, föratt stor bredd skall nås, kunna bedrivas vid olika institutioner och inom mängaolika ämnen. Utredningens förslag innebär enligt min mening en viss risk föratt massmedieforskningen koncentreras till seminarierna och därmed kanske också tUl de ämnen som genom professurernas inriktningkan vara dominerande där. Vidare bör, anserjag, beslul om att inrätta nya tjänster som professor normalt föregås avförslag som har taigts upp inom högskolan och där kunnat vägas och prioriterasmot andra vetenskapsområden. Ytterligare enprincipiell fråga bör tas upp i detta sammanhang. FUN liar i sitt nyligenframlagda betänkande fört fram förslag om bl. a. ledningen av forskning ochforskamtbildning inom högskolan. Den organisation för massmedieforskning sommassmedieforskningsutredningen föreslår inom en högskola bör bedömas motbakgrund av ställningstagandena till FUN:s förslag. Utredningenföreslår vidare att en särskild massmediedelegation inrättas, knuten till FRN.Vissa medel skall stå till delegationens förfogande för fördelning tillforskningsprojekt inom området. Remissinstansernahar haft olika uppfattning om detta förslag. För egen del ansluter jag mig tUlbedömningen alt det inte är lämpligt att inrätta ett nytt organ avforskningsrådskaraktär för ett jämförelsevis snävt avgränsat område. En avutgångspunktema för den genomförda förändringen avforskningsrådsorganisationen har tvärtom varit att få organ med bred kompetens,vilket bl. a. ger möjlighet att väga olika områden mot varandra. Av de instanser som har avstyrktutredningsförslaget har några för- 25 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 386 ordat att ansvaret för att stödjamassmedieforskning läggs på FRN. Andra, däribland UHÄ och FRN, har menat attmassmedieforskningen sakhgt främst hör hemma hoshumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (), som f. ö. redan i daglämnar ett betydande stöd till massmedieforskning. För egen del ansluter jagmig tUl denna senare bedömning. Det bör följaktligen vara ett ansvar för HSFRatt städja massmedieforskning. Även FRN torde haett intresse av denna forskning. Jag utgår från att vid behov samråd äger rummellan t. ex. och . Det bör också ankomma på att avgöra om någonsärskild expert- eller referensgrupp för massmedieforskning bör tillskapas. Vid min anmälan idet följande av frågan om anslag till kommer jag vid anslagsberäkningenatt beakta visst ökat resursbehov föranlett av att bör ha ett direktansvar för denna forskning. Massmedieforskningenhar emellertid, som jag har varit inne på tidigare, en sådan karaktär att denberör många områden. Jag förutsätter därför att de ställningstaganden som jaghar angett inte medför att andra organ, som stöder massmedieforskning,minskar detta stöd. Här vill jag också erinra om att utredningen sett sinaförslag som en utbyggnad av och ett komplement till den massmedieforskning sombedrivs . Den forskning somHSFR stöder har närmast grundforskningskaraktär. Inom området finns även, somutredningen betonar, behov av en mer åtgärdsinriktad, tillämpad forskning.Detta har också bestyrkts av flera remissinstanser. a. har man efterlystutökad forskning om pressens viUkor ochadministrativ, ekonomiska och teknisk massmedieforskning. Fleraremissinstanser har också anfört att utredningen inte behandlat sambandetmellan forskning och utbildning. Det är enligt dessa instanser viktigt med enkoppling tUl grundutbildning, framför allt' då journalistutbildningen. Det är enligt min mening väsentligt atttillgodose dessa behov. En av riktpunkterna inom den nya högskolan äratt all grundläggande högskoleutbildning bör ha forskningsanknytning. Ett ledi att uppfylla detta mål är att bygga ut forskning med anknytning till sådanutbildning som hittUls inte har haft en naturlig fortsättning iforskarutbildning och forskning. Detta gäller bland annatjournahstutbildningen. En forskning som anknyter till denna bör till stor delha den tillämpade inriktning som enligt vad jag anförde: har efterlysts ianslutning tiU utredningen. Vid min anmälan i det följande av anslagetSamhäUsvetenskapliga fakultetema kommer jag därför att förorda attsärskilda, medel (.) anvisas för forskning med den inriktning som jaghar angivit. Medlen bör tUl en början anvisas under en särskild, anslagspostoch fördelas. 1977/78:100 Bilaga 12 337 Jag förutsätter att UHÄ vidfördelningen särskilt beaktar projekt m.m. som kan ha praktisk betydelse förpressen. Härigenom får man också en anknytning tiU den strävan atl genoin ökatstöd förbättra pressens villkor som kommit till tittryck bl. a. i riksdagensbeslul om ökat presstöd (jfr prop. 1977/78: 58). Utredningen haräven enligt sina direktiv berört () avdelning för publik- ochprogramforskning PUB). Jag avser att gå in närmarepå denna fråga i samband med den proposition om vissa radiofrågor somjag ämnar föreslå regeringen att lägga fram vid pågående . Utredningenbehandlar även vissa servicefunktioner, t. ex. information och dokumentation.Delta är viktiga frågor. Det ankommer i första hand på berörda organ att vidtaåtgärder i dessa hänseenden. Även frågan om ettmassmediearkiv har tagits upp. Jag vill i detta sammanhang anmäla att jagsenare ämnar återkomma till regeringen med förslag i anslulning till delsdataarkiveringskommitténs förslag, dels tidningsfilmningskommittns förslag.Förslag i desa frågor bör föreläggas vid pågående . Utredningen tarslutligen även upp frågan om den nordiska dokumen tationscentralen för massmedieforskning, NORDICOM. Enligt utred ningen skulle NORDICOM:s svenska del kunna finansieras inom ramen för anslag till massmedieforskningsdelegationen. Frågan om NORDI- COM:s framtida ställning övervägs f. n. inom . Jag utgår för egen del, i anslutning till mina ställningstaganden i det föregående, från att frågan om anslag till NORDICOM:s svenska del bör prövas av . Förutsättningen härför bör givetvis vara att mi nisterrådet uttalar att NORDICOM fortsatt bör få stöd och att finan sieringen helt eller delvis bör skenationellt. 1975:9(s. 428) presenterade dåvarande chefen,:för frågan omen forskningsorganisation inom den filosofiska fakulteten i . Hanansåg att en modell för forskningsorganisationen som i motsats till dentraditioneUa inte bygger på en strikt indelning i ämnesområden och på fastaämnesariknutna lärartjänster skulle vara intressant. Sedermera uppdrogregeringen åt i att utreda frågan om en tematiskt;orienterad forsknings- och forskarutbildningsorganisation inom främst denfilosofiska fakultetens område i . lade en arbetsgrupptillkallad av konsistorium fram rapporten . Ny väg förforskning. Pä grundval av förslag;.föreslår.UHÄ att. 1978 fattar prineipbesltit. inrättande av en temaorienterad forskningsorganisation i 1977/78:100 Bilaga 12 388 UHÄ:s förslag innebär att tvåteman Teknik och social förändring samt Vatten i natur och samhälle skullestarta /80 och två det därpå följande budgetåret. Vidare skuhebeslutet innebära att två professurer /80 knyts tUl vart och ettav de teman som då startar. UHÄ:s förslag följer bedömning avde praktiska förutsättningama. iLinköping har enligt min mening genom sin utredning om temaorienterad forskningvisat att det är möjligl att bygga upp forskningsanknytning ochforskningsverksamhet enligt för svenska förhållanden nya principer. Den modellsom föreslår bör kunna främja den rörlighet inomforskningsverksamheten som jag inledningsvis har talat om. Jag är övertygad omvärdet av denna modell och anser sålunda att den bör prövas. På några punkterbör den dock studeras ytterligare innan försök med den görs. Enligt min mening innehåUer förslaget inte entiUräcklig analys av möjligheterna och formerna för en avveckling av etttema eller en övergång från ett tema till ett annat. De frågor som därvid ännuinte besvarats rör t. ex. anställningsförhållanden för forskningsledandepersonal inom ett tema. De rör också hur forskarutbUdningen skaU fuUföljas förforskarstuderande inom ett tema som kommer att avvecklas. Jag vUl i dettasammanhang erinra om att ett av syftena med regeringens uppdrag var att finnaandra former för en uppbyggnad av forskningsverksamhet än inrättande av fastaämnesanknutna lärartjänster. Jag är därför inte beredd att förorda attordinarie tjänster som professor inrättas för den temaorienterade forskningen.Emellertid anser jag att det bör vara möjligt att i det fortsatta utrednings-och planeringsarbetet tillfredsställande lösa de problem jag har nämnt.Jag avser att senare återkomma till regeringen med förslag om att uppdra ålUHÄ att i samråd med i utreda dessa frågor. Det bör vara möjligtatt slutföra detta arbete i sådan tid att den te-maorganiserade forskningen kanbörja byggas upp med start /80. Det fortsatta planeringsarbetetbör utgå ifrån att i vart fall temat Teknik och social förändring kan påbörjasden 1 juh 1979. a. förberedelsearbete räknar jäg i det följande medelunder anslagen SamhällsvetenskapUga fakulteterna. Tekniska fakulteterna ochVissa särskUda utgifter inom högskolan. Jag utgår från att den temaorienteradeforskningen under /80 skall kunna påbörjas inom dennaresursram. Försöksverksamhet mednäringslivskontakt för forskare Tjänster som adjungerad professor ärett värdefullt inslag i kontak- 1977/78:100 Bilaga 12 339 terna mellan industrin och denoffentliga sektorn å ena sidan och universiteten och högskolorna å andrasidan. Av naturliga skäl har innehavarna av dessa tjänster i huvudsak kommitfrån stora företag och myndigheter med betydande resurser för forskning,utveckling och planering. Medelstora och små företag och myndigheter har iallmänhet inte de ekonomiska och personeUa resurser som fordras för att kunnadelta i verksamheten. finns sannolikt många problem inom derasområden som är forskningsbara.eller som skuhe kunna lösas om de blevanalyserade av forskare och personal vid företagen och myn-diglietematillsammans. Forskarnas medverkan i en sådan analys skulle kunna tillföra andrakunskaper och infallsvinklar som kunde bli befruktade på de erfarenheter somde praktiskt verksamma har. skuUe forskarna också få erfarenheter avvad som händer utanför högskolan, vUka problemen är och hur de skah kunnabemästras. Dessa kunskaper skulle kunna bli av stor betydelse för forskarnasval av projekt och i imdervisningen på såväl gmndutbildnings- som forskarutbildningsnivå.Jag räknar även med att de erfarenheter som forskarna gör vid små ochmedelstora företag kan spridas genom information tUl andra typer av företag. Enligt min meningbör man starta en försöksverksamhet för att finna lämpliga former för enforskarkontakt med medelstora och små företag och myndigheter. Den skuUe kunnautformas enligt följande. Anvisade medel används tiU att frigöra forskare frånderas arbetsuppgifter inom högskolan under ett halvt tUl för att de medbibehållen lön skall kunna gå ut tiU medelstora eller små industrier och förvaltningar.Syftet är att de där skall studera produktionsprocesser, tänkbarutvecklingspotential, arbetsorganisation, företagsekonomiska kalkyler,marknadsföring m. m. alltefter den forskningsinriktning forskaren har.Företagen eller myndigheterna skall inte behöva bekosta forskarnas lön utanendast ge dem möjhghet att vistas på arbetsplatsen för att studeraverksamheten och delta i problemlösning och planering på skilda områden. Deanslagna medlen används således i huvudsak till vikariatskostnader vid högskolan. Försöksverksamhetenbör ledas av en särskild kommitté. Till kommittén bör knytas regionalaarbetsgrupper. Kommittén bör utforma de närmare riktiinjerna forförsöksverksamheten och i samverkan med arbetsgrupperna göra urval av forskarefrån lämpliga forskningsområden samt välja lämpliga förelag oeh myndigheter förforskarnas verksamhet. Främst bör väljas sådana forskare som har avlagtdoktorsexamen och bedöms ha förmåga att göra betydelsefulla forskningsinsatseroch bli goda forskningshandledare. Verksamheten bör begränsas till förslagsvisfyra regioner och ett fåtal orter och fakidteter inoin varje region. Jag harberäknat medel för denna verksamhet urider anslaget Vissa särskilda kostoaderinom högskolan. 1977/78:100 Bilaga 12 390 Organisationför konstnärlig högskoleutbUdning i UHÄ, som har haft iuppdrag att i saihråd med berörda skolor och myndigheter övervägaorganisationen inom högskolan för utbildningarna inom kulturområdet iStockholm, har efter en omfattande diskussion föreslagit att de nuvarande åttakonstnärtiga skolorna i skaU bestå som självständigahögskoleenheter. UHÄ använder i sitt förslag genomgående beteckningen dékonstnärhga utbildningarna. I det följande använder jag samma beteckning. Jag har med hänsyntUl de särskUda förutsättningarna för organisationen för de konstnärligautbildninéama i i prop. 1976/ 77: 59 om utbildning och forskning inomhögskolan förordat ytterligare överväganden i frågan. UHA:s uppdrag har varitatt finna en organisatorisk lösning som tar hänsyn till isåväl den nyahögskoleorganisationens principer som de konstnärliga utbUdningarnas särartoch de önskemål som har förts fram från de berörda skolorna. UHÄ föreslogursprungligen en gemeiisam högskola för de konstnärliga utbildningarna iStockholm. Syftet med den gemensamma organisationen var att ge en ram förutveckling av utbildningarna, att ge stöd och administrativ service ätenheterna samt att skapa elt organ som kunde företräda de konstnärligautbildningarna i inom högskolan och i kulturpolitiken.Organisationens funktionsduglighet är dock enligt UHÄ beroende av attarbetsenheterna utnyttjar den och fyller den med innehåll. I annat fall ärrisken stor att organisationen enbart blir en administrativ överbyggnad på debefintiiga enheterna. Diskussionen med deberörda skolorna visade att frärslagel öm en gemensam organisation inte harvunnit stöd hos flertalel av dem. UHÄ har därför gjort den bedömningen attförutsättningen för att bilda en för de konstnärliga utbUdningarna i Stockholmgemensam högskoleenhet f. n. saknas och betonar att de berörda skolorna nu börfå arbetsro för att ägna sig åt utbildningen och utvecklingsarbetet. De konstnärligautbildningarna i /och har fr. o. m. innevarande budgetårinordnats i universiteten på resp. ort. Denna lösning har inte varit aktuellfor del, eftersom en organisation med flera högskoleenheter redanhar skapats där, bl. a. högskolan för lärarutbildning. De konstnärhga skolornai är vidare så många att de kan bilda underlag för en egenhögskoleenhet. Jag anser dock, liksom UHÄ, att det är viktigt att dénorganisatoriska lösnmg som kommer tih stånd För dessa utbildningar har stödfrån de berörda skolorna själva. Jag vill därför inte gå eiiiot förslaget ochförordar alltså att i fr. o. m. den 1 juh 1978 skall finnas, förutomde fyra redan befintiiga statliga högskoleehheterna, följande åtta enheter:dramatiska institutet, grafiska institutet otih reklam-och kommunikationsutbUdning, , konst- Prop.1977/78:100 Bilaga 12 391 högskolan, , statensdansskola, statens musikdramatiska skola och statens scenskola. Det ankommerpå regeringen att slutiigt fastställa högskoleenheternas benämningar. I likhet med UHÄanser jag att det är angeläget att följa situationen för dekonstnärliga utbildningarna. Jag förutsätter också att de konstnärligahögskoleenheterna i själva söker former för att bl. a. samordna deadministrativa funktionerna i syfte att frigöra resurser för pedagogisk ochkonstnärlig utveckling. Jag vill i dettasammanhang erinra om vad jag har anfört i det föregående omforskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning och om resurser förkonstnärligt utvecklingsarbete. För de nya högskoleenheterna bör så långt möjligtgälla samma bestämmelser som för övriga högskoleenheter. Några undantagkan dock behöva göras. UHÄ har föreslagit att rektorsämbete inte skall finnasvid dessa enheter saml att företrädare för yrkeslivet skall kunna ingå istyrelsen. För egen del anser jag det inte motiverat att göra undantag från ordningenmed en rektor utsedd pä samma sätt som vid andra högskoleenheter eller från debestämmelser som rör rektors ställning och arbetsuppgifter. Påmusikhögskolan och eventuellt även bör finnas linjenämnder.Vid övriga skolor bör styrelsen kunna fullgöra dessa arbetsuppgifter.Musiklärarlinjen bör, i enlighel med UHÄ:s förslag, knytas till högskolan förlärarutbildning i . Jag förutsätter att en gemensam linjenämnd för.denna högskola och kommer att inrättas. Till frågan omorganisation för teckningslärarlinjen i avser jag att återkomma iannat sammanhang, när UHÄ har kommit in med förslag härom. Regeringen bör dockredan nu inhämta bemyndigande att utfärda de bestämmelser som behövsför inordnande i högskoleorganisationen. Enligt 18 § högskolelagen skall i styrelse förhögskoleenhet ingå företrädare för allmänna intressen och företrädareför verksamheten inom styrelsens verksamhetsområde. Vidare har de anställda ochde studerande rätt att vara representerade i styrelsen. förkonstnärlig högskola i skall fylla också linjenämnds uppgifter bör istyrelsen ingå även företrädare för yrkeslivet. Detta kräver att högskolelagenändras. Genom en sådan ändring bör regeringen få rätt att i fråga om sådankonstnärlig högskola ge föreskrifter om styrelsens sammansättning som avvikerfrån nuvarande bestämmelser. Studerande vidkonsthögskolan och i är f. n. skyldig att tUlhöra studerandesammanslutning vid resp. skola. De föreskriftersom bestämmer skyldigheten bör upphävas i och med att läroanstalterna bhrhögskoleenheter. 1 stället skah föreskrifterna i lagen om obligatoriskastuderandcsammanslutningar reglera skyldigheten att tillhöra elevsammanslutning även för ifrågavarande studerande. 1977/78:100 Bilaga 12 392 I fråga om de äldre föreskrifternabör regeringen i en särskUd lag bemyndigas att upphäva dessa föreskrifter. Förslagtill dels ändringar i högskolelagen och lagen om obligatoriskastuderandesammanslutningar, dels lag med bemyndigande att upphäva föreskrifterom skyldighet att tillhöra särskUd studerandesammanslutning bör fogas tiU detta prolokoll som bilaga 12.24. Jag anmälde i prop.1976/77: 59 att sjöbefälsutbildningen borde inordnas i högskolan men att dettaborde ske först sedan sambanden hade klarlagts med utbildningen av annansjöpersonal och utbildningen av högre driftteknikerpersonal. SÖ:s förslaggrundat på en utredning verkställd av en särskild arbetsgrupp (UTSJÖ) harremissbehandlats. Överstyrelsen har även utrett driftteknikerpersonalensutbUdning. Förslag kommer att överlämnas till regeringen.