prop · G10350 · 1977-12-31 00:00:00 — För bosladshyresgäsl är besittningsskyddetdirekt, vilket innebär alt han i princip har rätl lill föriängning avhyresavtalet vid hyresvärdens uppsägning. Lokalhyresgäst har endast eltindirekt besittningsskydd. innebär alt hyresgästen visseriigen är skyldigatt fiytta men all hyresvärden kan bli skyldig all i skälig omfallning ersättahyresgästen dennes förlusl på gmnd av hyresförhållandets upphörande. 1 46S hyreslagen anges belräffande bostadslägenhet vissa undanlag från rällen lillförlängning av hyresavtalet. Undantaget i 46 S första styckel 5. alt lägenheteninte vidare skall användas för bostadsändamål ansluler lill undantagen ipunkterna 3 och 4, som avser rivning och siörre ombyggnad. I alla dessa fallkrävs all del inte är obilligl mol hyresgästen all hyresförhållandet upphör.Hänsyn måste alltså las lill hyresgästens möjligheter atl skaffa annan bostad.Normall behöver någon ulredning om behovel för faslighelsägaren alt genomföraomläggningen av brukningsändamålet inte förebringas, men sker omläggningenväsentligen i syfle atl sätta hyresgästens besittningsskydd ur spel bör denanses vara obillig mol hyresgästen. På så sätt kan skälen tillfastighetsägarens önskan all disponera lägenheten för annal ändamål fä vissbelydelse (se prop. 1968:91 Bihang A s. 92 och prop. Generalklausuleni 46 S försia styckel 10. innebär en allmän avvägning mellan hyresvärdens ochhyresgästens iniressen. Hyresvärden kan åberopa all han behöver lägenheten förfaslighelens skötsel och tillsyn (dvs. oftasi som boslad ål fastigheissköiare).Praxis ger vid handen att delta skäl ofta vid intresseavvägningen kommer altväga lätt gentemot svårigheten eller olägenheten för hyresgästen alt skaffaannan boslad (se F. , Den nya 1977/78:50 43 hyresrättenefter hyresregleringens avskaffande, 1976, s. 340 och 346). Enligtvår mening torde undantaget i 46 § försia siycket 5. göra det möjligt förhyresvärden atl efter uppsägning till hyrestidens uigång fä la i anspråk uthyrtbostadsutrymme eller del därav som soputrymme e. d. Hyresgästens möjlighel allfä annan lägenhet torde ibland påverka tidpunkten för hyresförhållandetsupphörande. I 57 § hyreslagen angesvissa undanlag från del indirekta besittningsskyddet för lokaler. Av särskiltinlresse är bestämmelserna i 57 S första stycket 3., vilka - liksom belräffandebostadslägenheter - innebär en allmän intresseavvägning mellan hyresvärd ochlokalhy resgäsl. Generalklausulen är emellertid någol annoriunda formulerad änmolsvarande klausul belräffande bostadslägenheter. Den i 57 S begagnadeformuleringen liknar den som används beträffande förutsättningarna för undantagfrån del direkta besittningsskyddet belräffande bostadslägenheter i en- ochtvåfamiljshus i 46 S försia slyckel 6., där siörre hänsyn skall tas tillhyresvärdens iniressen. Del förefaller därför som om en bakomliggande tanke harvarit all så också bör ske i fråga om lokalhyra (se a.a. s. 369). Åandra sidan har hyreslagslift-ningssakkunniga (SOU 1966:14 s. 333 0 anfört altvid prövningen "bör beaktas sådana omständigheter på hyresgästens sida somdennes behov av lägenheten och möjligheter atl erhålla annan lämplig lokal, denlid hyresgästen bedrivit sin verksamhet i lokalen och arten av dennaverksamhei, beroendet av viss kundkrets eller vissl läge osv." Somsakligt skäl för hyresförhållandets upphörande i förevarande fall har angetts,att hyresvärden behöver lokalen för fastighetens lillsyn eller skötsel,exempelvis till bostad åt fastighetsskötare. I dessa avseenden torde enligtLejman (a.a. s. 369 O siörre hänsyn las lill hyresvärdens intressen än då det gällerbesittningsskyddet vid bostadslägenheter. Vadsom har anförts i del föregående motsäger enligt vår mening inte antagandet altfastighetsägaren - utan efterräkningar i form av skadestånd -kan säga upphyresavtalet att upphöra vid hyrestidens uigång, däresl den uthyrda lokalenbehövs som soputrymme e. d. Om med stöd av BS har beslutats att en lokal måsletas i anspråk för all byggnaden skall uppfylla skäliga anspråk på godtagbaravfallshantering får faslighelsägaren anses ha befogad anledning alt inte föriängahyresavtalet beträffande lokalen. Till följd härav är hyresgasten i detla fallinte berättigad lill ersällning. Detkan emellertid länkas situationer då fastighetsägaren inte lorde kunna undgåersättningsskyldighet. För den händelse han hyr ul en lokal åt en ny hyresgäst,oaktat han känner lill all lokalen enligt föreläggande måsteanvändas lill sopulrymme,synes del vara rimliglalt han i skälig omfattning fårgottgöra hyresgästen för dennes eventuella förluster. annal fall då skyldighelatt utge ersättning kan förekomma föreligger när endasl en del av en lokalbehöver användas för avfallshanteringen. I delta läge måsle lill följd avhyreslagstiftningens konstruktion uppsägning av hela 1977/78:50 44 Om hyresgästen kan använda den förminskade lokalen men vägras all ingå etlnytt hyresavtal belräffande den del av lokalen som inte är berörd avavfallshanleringsfrågan och således måsle flytta, lorde fastighetsägaren bliskyldig alt ersätta hyresgästen dennes förlusl på grund av hyresförhållandetsupphörande. 5.3.2Vissa problem i samband med långtidskontrakt Vidremissbehandlingen påpekades från flera håll att AFS:s förslag om godtagbaravfallshantering i befintliga byggnader i åtskilliga fall inte skulle fä någonomedelbar verkan med hänsyn lill det inte ovanliga förhållandel att lokalerhyrdes ul med flerårskontrakt (prop. 1976/77:31 s. 41). Hyreslagensaknar bestämmelser om rätl för hyresvärden lill förtida uppsägning avhyresavtal. Med anledning av remissinstansernas påpekanden har vi övervägt atllägga fram elt förslag om en ny bestämmelse i hyreslagen som skulle göra delmöjligt all säga upp hyresavtal på grund av myndighels föreläggandeall vidta åtgärder med lokalen. Vi har i denna fråga gjort följandebedömningar. Omen lokalhyresgäst tvingas all flytta på grund av förtida uppsägning ärförhållandena jämförbara med atl han måsle flytta därför all faslighetenexproprieras. Lokalhyresgäslen bör därför erhålla full ersättning för sin skadaoch denna bör beslämmas enligt de principer som gäller vid expropriation. Detsaknas utrymme för alt i något avseende jämka denna ersättning eller all iersällningshänseende göra en avvägning mellan intresset av förbättradesophämtningsförhållanden och lokalhyresgäslens intresse av all rörelsen intedrabbas av ekonomisk skada. Sammanfattningsviskan sägas alt ersättningen lill lokalhyresgäslen kan bli belydande om man införell syslem med förlida uppsägning. I föregående avsnitt har framhållits alt enuppsägning till kontraktstidens utgång i allmänhet inte behöver medföra någonersättningsskyldighet för hyresvärden. Hyresvärdens ersättningsskyldighetskulle alltså vid en eventuell förtida uppsägning bli betungande ulan alt hanfår någon molsvarande ekonomisk nytta. Del är inte heller säkert atlförbättringsåtgärderna för sophämtningspersonalen påskyndas genom en möjlighettill förtida uppsägning. sådanl beslul måsle kunna överklagas ocheventuellt måsle särskilda prövningsgrunder tillskapas. Enligt vår bedömninglorde det dessutom vara relativt ovanligt med långtidskonlrakl som behöversägas upp på grund av problem med avfallshanteringen. Som framgår av vad vianför i del följande (avsnitt 5.8) är del också möjligt all i avbidan påkontraktstidens uigång vidla provisoriska ålgärder. Vihar mot denna bakgrund stannat för att inte föreslå någon beslämmelse omförtida uppsägning. Till della har också bidragit svårigheten alt utformalagtexten så, atl den inte leder lill oförutsedda eller oönskade konsekvenser ifråga om myndighets beslut om annat än del som rör avfallshanteringen. 1977/78:50 45 5.3.3Möjligheterna atl utföra åtgärder då uppsägning av hyresavtal har förklaratsogiltig X AFS:s promemoriabehandlades det problem som kan uppstå när fastighetsägaren inte kan uppfyllaföreläggande alt ordna godtagbar avfallshantering med hänsyn till att detutrymme föreläggandet avser är uthyrt och uppsägning av hyresgästen harogillats av hyresnämnden. Enligt arbetsgruppens mening skulle i dennasilualion ell eventuellt förelagt vite inte komma all dömas ut (prop.1976/77:31 s. 28). Vidremissbehandlingen ifrågasatte och iSlockholms län om AFS:s uppfattning i denna fråga var riklig. kommunpåpekade att i kommunen i ärenden rörande olovlig konloriseringhävdade den uppfattningen all ell föreläggande inte förfaller på grund avogilligförklarad uppsägning. Länsslyrelsen framhöll alt en ogilligförklaraduppsägning i regel inte ugjorde någol hinder för hyresvärden all med åberopandeav elt myndighetsbeslul frånträda ell hyresavtal och genomföra den erforderiigaålgärden (se R. Lavin, Viiesföreläggandels adressat, s. 106 f med där anmärktarättsfall). Somframgår av redogörelsen i avsnitt 4.4 rörande vissa bestämmelser i hyreslagen -10 § andra stycket, 12 S och 16! ; försia styckel 4. - kan hyresvärden medåberopande av etl myndighetsbeslul frånträda hyresavtalet utan uppsägning,oavsell om hyresnämnd skulle ha föriängt avtalel. Det vanligaste fallet då dessabestämmelser träder i lillämpning torde avse beslul av hälsovårdsnämnd ellerbyggnadsnämnd alt på grund av lägenhetens beskaffenhel förbjuda hyresvärden allanvända lägenheien för bostadsändamål. Ett beslul av dessa myndigheter kanäven innefatta etl föreläggande för hyresvärden all vidla sådan ändring avlägenhet, som fömtsätter alt hyresgästen flyttar. Också här måsle kravel påändring av lägenheten bero på atl denna inte är i godtagbart skick eller altanvändningen av lägenheten på elt olagligt sätt har ändrats, t. ex. genom s. k.smygkonlorisering. Förevaranderegler i hyreslagen lar sikte på de fall då exempelvis lägenhetens hygieniskaeller byggnadslekniska brister är sådana all myndighei anser sig böra ingripa.Bristerna kan ibland bero på försummelse av hyresvärden, vilket medför allhyresgästen har rätt till ersättning för skada. Förhållandenadå fastighetsägare föreläggs all förbättra avfallshanteringen så all lägenhetbehöver tas i anspråk för sopulrymme är enligt vår mening inte desamma som dåbeslutet om föreläggande eller förbud grundas på omständigheter som rörlägenhetens skick eller användning. Alt lägenhet måsle användas för attförbättra sophämlningspersonalens arbetsmiljö kan inte anses jämförbart med atllägenhet på grund av t. ex. hälsorisk inte längre fär användas för sitländamål. På grund av alt hyreslagens bestämmelser om lägenhetens skick m. m. äravsedda för hell andra situationer kan de inte tillämpas i de fall lägenheienbehöver las i anspråk för alt uppnå en godtagbar Prop.1977/78:50 46 avfallshantering.I sislnämnda fall har hyresgästen rält all sitta kvar i lägenheten till dessfaslighelsägaren genom uppsägning av hyresavtalet önskar få förfoga överlägenheien för all antingen frivilligt eller efler föreläggande förbättraavfallshanteringen. Om uppsägningen ogillas av hyresnämnden har, såsom AFSkonstaterade, fastighetsägaren gjort vad på honom ankommer för atl följaföreläggandel, om sådant har utfärdats, varför eventuellt förelagt vite intekommer atl dömas ul. Sislnämnda slutsatser avser bostadslägenheter. Uppsägningav ell hyresavtal angående en lokal leder alllid lill all hyresförhållandetupphör. Molsvarandebedömning belräffande bostadslägenheter bör göras då handräckning har begärtseller då del är fråga om alt åtgärd skall utföras genom byggnadsnämndensförsorg på fastighetsägarens bekostnad. Orsaken härtill är atl möjlighel attingripa med handräckning och utförande genom försorgföreligger endast vid underlåtenhet från faslig-helsägarens sida. Föreliggerdel hinder för åtgärdens utförande som faslig-hetsägaren inte råder överföreligger inte någon underlåtenhet. Om uppsägning av hyresavtalet ogillas kansåledes nämnda tvångsåtgärder inte verkställas beträffande den hyrdalägenheien. Om del visar sig altfastighetsägaren inte inom behörig tid har sagt upp hyresgästen så atlföreläggandet kan ållydas lorde man kunna konstatera atl det föreligger enunderlåtenhet från fastighetsägarens sida varför förelagt vite skall dömas ul.I dessa situationer lorde del däremol inte vara möjligt all använda sig avhandräckning eller tvångsgenomförande, efiersom man därigenom skulle trädairedje mans rätl förnär. Om den önskvärda ålgärden berör uihyrda ulrymmen vara lämpligl all använda vite som påtryckningsmedel. Ordnandeav förbättrad avfallshantering kan i några fall påverka hyressättningen.Enligt vår bedömning kan en sådan förbättring inte i någol fall medföra enbetydande förändring av hyrans storiek. 1 avsnitt 4.4 har redovisats reglernaom den s. k. bruksvärdeprincipen i 48 S hyreslagen. Vad vi har kunnatkonstalera kan bruksvärdehyrorna påverkas dels när sopnedkast stängs ochersätts med soplunna på gården, dels när koslnader för förbättradavfallshantering läggs ned på faslighelen. Belräffande del förstnämnda falletkan utan vidare slås fast all föriuslen av sopnedkast minskar lägenhetensbruksvärde och kan medföra en sänkning av hyra som bestäms enligtbruksvärdeprincipen. Koslnaderför förbättrad sophantering som läggs ned på fastighelen påverkar intebostadslägenheternas bruksvärde och motiverar alltså inte i och för sig någonhöjning av hyra som bestäms enligt bruksvärdeprincipen. Vidbruksvärdeprövningen skall emellertid främsl beakias hyran för lägenheter i hussom ägs och förvaltas av allmännyttigt bostadsföretag. husbestäms i princip med hänsyn lill bostadsföretagens självkostnad. Koslnader förförbättrad sophanlering kan alltså beakias vid hyressättningen i allmännyttigtbostadsförelags hus. Härigenom kan även hyresnivån vid bruksvärdeprövningenpåverkas. Denna indirekta effekl lorde bli myckel obetydlig, särskill som deallmännyttiga bostadsföretagen har en förhållandevis liten andel av de hus därålgärder för förbättrad sophantering kan aktualiseras. Hyressättningenför lokaler är i princip fri. Koslnader för förbättrad sophanlering kan alltsåpåverka hyrans storiek. Del äremellertid alt märka alt hyresvärden kan fäkostnadstäckning endast om den högre hyran är marknadsmässig. 5.3.5Behov av ändringar i hyreslagen Dei föregående avsnitt 5.3.1-5.3.4 gjorda övervägandena leder lill alt vi för vårdel inte anser det nödvändigt eller lämpligt att föreslå några ändringar ihyreslagstiftningen. De ölägenheter som uppstår av ekonomisk natur börmotverkas genom atl elt speciellt statligt stöd införs för att stimulera lillförbättringar på avfallshanteringsområdet. Enviktig fråga som ingår i vårt uppdrag är att utreda hur myckel en förbättradavfallshantering kan kosta såväl beträffande enstaka slag av fastigheler som ifråga om alla fastigheter i landet där förbättringar behövs. Kosinaderna kanbetraktas från samhällsekonomiska och faslighetsekonomiska synpunkler. Del ären samhällsekonomisk fråga att uppskatta de totala kostnaderna för att ordna engodtagbar avfallshantering i riket. Här kommer den statliga finansieringen in ibilden. Även kostnader för förbättringar av en fastighel kan i vissa fallbedömas på samhällsekonomiska grunder. Del kan t. ex. i det enskilda fallelvara samhällsekonomiskt betänkligt atl helt söka uppfylla kravel på engodtagbar avfallshantering i en byggnad som skall rivas. Vihar bedömt all del inte är möjligt atl ulan belydande arbetsinsatser klariäggakosinaderna för all iordningsställa sopmm och iransportleder föravfallstransport inom byggnader. En tillföriiilig kostnadsberäkning skullebehöva baseras på en omfallande inventering rörande beskaffenheten hos Utrymmenför avfallshantering. Vi har därför sökl atl på annal säll bilda oss enuppfattning om storleksordningen av kosinaderna. I försia hand har vi Utnyttjatde undersökningar som har utförts inom vissa kommuvAer. AIRi gjorde i samband med sin kartläggning avsophämtningsställena inom kommunen en uppställning av olika typfall med förslaglill förbättringsåtgärder. De föreslagna åtgärderna i dessa typfall har på vårtuppdrag koslnadsbedömts av K-konsull. Vi har också fäll la del av en Prop.1977/78:50 48 ulredningrörande beräknade kostnader för förbättrad avfallshantering i några ABFamiljebostäder tillhöriga fastigheter i . Slutligen har från som innehålleruppskattningar av kosinaderna för förbättrad avfallshantering i åtskilligafastigheler i bl. a. och Slockholm. Delför oss tillgängliga utredningsmaterialet ger exempel på en hel del olikalösningar och åtgärder för alt åsladkomma en godtagbar avfallshantering. Vi harövervägt att ta med några typfall i vårt förslag för att ge en bild av vadgenomförandet av vissa lösningar skulle kosta. Av följande skäl har viemellertid inte tagit med några exempel i promemorian. Demöjliga åtgärder som skall vidtas för all förbättra avfallshanteringenbeträffande en faslighet kan vara helt olika de ålgärder som erfordras i frågaom en annan faslighel. De byggnadslekniska och planiekniska förutsällningarnakan variera inom vida gränser. Godtagbar avfallshantering inrymmer mänga olikaoch komplicerade moment. Vi har bedömt att några enstaka exempel på lösningarinte kan ge en rättvisande bild av kostnaderna. Del finns också skäl att befaraatt en exempelsamling kan få alltför stor genomslagskrafl och åberopas itillämpningen på ell olämpligt säll. Den lid som har stått till vårt förfogandehar inte heller räckt till för atl närmare analysera utredningsmaterialet samlbearbeta och sammanställa uppgifterna. Ävenom det enligt vår uppfattning är mycket svårt all fä fram några typfall avålgärder som kan kostnadsberäknas med en någoriunda grad av tillföriitlighetär det inte osannolikt att etl fortsatt arbete med dessa frågor skulle kunnaleda till ell användbart resultat. Enligt vad vi har inhämtat avser planverketalt i kommenlarlexl lill SBN ta in några exempel på godtagbara lösningar av avfallshanleringsfrågan.Därvid lorde koslnadskonsekvenserna av dessa lösningar komma atl bedömas.Synpunkter på olika förbättringsåtgärders koslnadskonsekvenser kan ocksåförväntas vid remissbehandlingen av vårt förslag. Med del nu sagda vill viframhålla all del under innevarande år bör vara möjligt atl komplettera delutredningsmaterial som finns samt göra en så långl möjligt tillföriitligsammanställning av uppgifterna med på enhetligt sätt gjordakoslnadsbedömningar. Oavsett om man lyckas göra en sådan sammanställning ärdenna enligt vår mening inte i vart fall nödvändig för att vårt förslag skallkunna genomföras. Avdel tillgängliga utredningsmaterialet kan följande slutsatser göras belräffandestorieken av kostnaderna för de olika ålgärder som kan erfordras. På grund avall del i många fall kan röra sig om ganska omfattande ombyggnadsålgärder samltekniska installationer visar utredningarna alt del kan bli fråga omförhållandevis höga koslnader. Av typfallen framgår atl en del lösningar föratt förbättra avfallshanteringen kan medföra en total kostnad istorieksordningen förenstaka fastigheter. Om förbättringarskall ordnas för flera fastigheter gemensamt kan kostnaderna uppgå lillväsentligt högre belopp. Del bör emellertid framhållas atl del i ovannämnda Prop.1977/78:50 49 beräkningarfinns kostnadsposter för bl.a. utrustning inbyggda, vilka inte alllid ärnödvändiga för den förbättrade avfallshanteringen, utan snarare eventuellt kaninnebära en rationaliseringsvinst för faslighelsägaren. Del bör vidareframhållas alt det i flertalet fall inte torde behövas åtgärder som kräverkoslnader av någon större omfattning. Återstårså frågan om del är möjligt alt uppskatta de totala kosinaderna för altuppnåengodlagbaravfallshanlering i landet. Vi haremellertid inte lyckats tafram erforderiigt underiag för en uppskattning som uppfyller rimliga anspråk påtillföriitlighet. Med ledning av vissa uppgiftersom har lämnais av någrarenhållningsverk kan följande grova bedömning av den totala kostnadskonsekvensengöras. Omman jämför de beräknade kosinaderna för att utföra de ålgärder i Stockholmskommun som föreslogs av AIR med riket i övrigt kan de totala kosinaderna grovtuppskattas till ca 250 milj. kr. Också inom kommun har man utfört undersökningarrörande sophämtningsförhållandena. Om de i denna kommun gjorda beräkningarnaläggs till gmnd för en bedömning av storleken av ombyggnadskoslnaderna församtliga kommuner skulle totalkostnaderna uppgå lill omkring 200 milj. kr.Förbättrade avfallshanteringsförhållanden skulle kunna medföra enminskning av sophämtningskoslnaderna i landet med ungefär 17 milj. kr. ,därest landets samtliga taxor vore differentierade på samma säll som taxan iMalmö. Somframgår av vad som har anförts i avsnittet 5.3.4 kan ingrepp för att förbättraavfallshanteringen i befintliga hus påverka faslighelens ekonomi på tre sätldels genom alt hyrorna eventuellt sänks i och med alt förmånen av sopnedkastfaller bort, dels genom alt vissa hyresintäkter faller bort på grund av allutrymme måsle tas i anspråk för sopulrymme eller transportväg, dels slutligengenom alt kostnader uppkommer för atl ulföra byggnads- ochinslallalionsålgärder. I del senare fallet har konstaterats atl den nuvarandeutformningen av hyresreglerna endasl i obetydlig utsträckning ger utrymme förfastighetsägarna alt ta ut kostnaderna från hyresgästerna. Av avsnitt 5.4framgår alt kostnaderna för erforderliga åtgärder i många fall kommer atl uppgåtill belydande belopp. Många av de hus som behöver åtgärdas har uppförts eftervederböriig granskning och godkännande av ansvariga myndigheter. harbyggnadslagstiftningen med vissa smärre undantag inte hafl den innebörden allfastighetsägare i efterhand varit skyldig att vidla förbättringar avseendeuppförda byggnader. Sedan byggnaden har kommil lill stånd har del endaslförelegat viss underhållsplikt. Fastighetsägaren har därför inte heller haftanledning atl avsätta medel för de investeringar som aktualiseras. Oftalorde det därför vara omöjligt för fastighetsägare atl ordna fram erforderligtkapital härför utan atl fastighetsförvaltningen i övrigt blir 4 1977/78. 1977/78:50 50 lidande.Någon möjlighel atl hos vanliga kreditinstitut låna pengar för delta ändamålfinns inte annal än i sällsynta undantagsfall. För att önskvärda förbättringarverkligen skall komma till stånd utan atl det uppslår oönskade följdeffekterför fastighetsförvaltningen och för de boende bör det bli möjligt allfinansiera åtgärderna med statliga medel. De statliga medlen bör utgå i sådanomfallning atl hela kostnaden blir täckt i de fall statligt stöd anses befogal.Stöd kan nämligen enligt vår mening inte vara erforderiigl i alla de fall då detföreligger missförhållanden. Då del gäller atl avgränsaunder vilka omständigheter statligt stöd bör ulgå har vi funnit att stöd intebör ulgå i de fall då missförhållandena beror på bristande underhåll avbyggnaden och befintliga installationer eller på allmänt undermåligfastigheisskölsel, exempelvis genom atl befintliga trappor är nedslitna ochbehöver repareras eller befintligt belysningssystem eller soputrymme behöverunderhållas. Stöd bör vidare inte ulgå för sådant hyresborlfall som blirföljden av alt sopnedkast slängs eller att uthyrt utrymme las i anspråk förålgärd i syfle atl åsladkomma förbättrade avfallshanieringsförhållanden. Vianser nämligen alt statligt stöd endast bör komma i fråga för att stödjaålgärder som medför en påtaglig och beslående förbättring av förhållandena ibyggnaden. Som en allmän förutsättning för stöd anser vi därför alt del börföreskrivas alt stöd skall utgå till byggnads- och inslallalionsålgärder som -utan alt innebära underhåll eller ersättningsanskaffning - medför attbefintlig byggnad kommer alt uppfylla de krav på avfallshantering som kanställas med stöd av de här föreslagna bestämmelserna i . Enligt vår meningbör inte förbättringsåtgärder som drar endast en obetydlig kostnad föranledaatl statligt stöd utgår. Vi föreslår därför att stöd endast skall utgå, omkostnaden för de aktuella åtgärderna uppgår till . per faslighel.Härmed avses summan av alla nödvändiga koslnader för t. ex. nya dörrar,transportramper, ny belysning i soprum och transportväg. Genomden föreslagna kosinadsgränsen torde de flesta fall där det erfordrasinslallalion av ny belysning som enda ålgärd falla utanför slödels tillämpningsområde.