prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — Den slutliga strategien skall enligt planerna utformasunder och syftar tiU att söka åstadkomma en samlad satsning och eneffektiv inbördes fördelning av forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsansträngningar mellan medlemsländerna fram till de tidpunkter dådessa behöver fatta beslut om eventuellt införande av nya tekniker. Regeringenhar uppdragit åt DFE att göra en sammanställning ochutvärdering av det hittillsvarande svenska deltagandet i IEA;sforskningssamarbete. I samband härmed kommer att redovisas en mer detaljeradlägesbeskrivning. Enligtriksdagens beslut (prop. 1975/76: 86, NU 1975/76: 29, rskr 1975/76:172)undertecknades ett avtal mellan och den europeiskaatomenergigemenskapen (Euratom) om samarbete inom områdena styrd termonukleärfusion och plasmafysik. De svenska forskningsinsatserna i fråga ommöjligheterna att utnyttja fusionsenergin sker väsentligen inom ramen för dettasamarbete. Euratomsfusionsforskningsprogram har för tidsperioden 19761980 fastställts att omfatta232 milj. s. k. kontoenheter, ca 1 275 milj. kr. Härav faller påSverige. Vadgäller det nordiska samarbetet är läget följande: anvisade 1 milj. norska kronor till Nordiskindustrifond med uppdrag att stödja förstudier och planering av gemensammaprojekt inom energiområdet. På gmndval av erfarenheterna från dennainledningsfas beslöt ministerrådet att ge fonden ansvaret fördet fortsatta nordiska samarbetet inom de områden som ingick i utredningen (NU1975: 30) Nordiskt samarbete inom forskning, utveckling ochteknologiförmedling på energiområdet. Samarbetet skall huvudsakUgen avseenergiproduktion, energidislribulion och energilagring samt energianvändninginom industrin. Påministerrådels uppdrag har även utarbetats en rapport (NU 1976: 28) om konkretanordiska samarbetsmöjligheter vad gäller kärnkraftens säkerhetsaspekter.Utvidgat nordiskt samarbete på kärnsäkerhetsområdet. Rapporten innehållerförslag till 35 gemensamma nordiska projekt. var vid möte inovember 1976 enigt om att rapporten upptar en rad viktiga projekt som kanbidra till värderingen och lösningen av aktuella frågor om kärnkraftenssäkerhet. Det beslöts att arbetet skulle upptas på försöksbasis iavsikt att få fram en fastare grundval för ställningslagande vad gälleromfattning, tidplan och finansiering av det vidare samarbetet. 1977/78:110 96 Deninternationella utvärdering av kärnbränslecykeln (I N F C E) som på initiativav president har påbörjats finns närmareredovisad i budgetpropositionen (prop. 1977/78: 100 bU. 17 s. 168). 3 Verksamheten vid AB Atomenergi 3.1 Inledning ABAtomenergi bildades med huvudsaklig uppgift att handha det målbundnaforsknings- och utvecklingsarbetet på kärnenergiområdet. Staten övertog år1969 samtliga aktier i (jfr prop. 1969:101, SU 1969: 99, rskr 1969:245). Aktiekapitalet ökades under /77 tUl 30 milj. kr.(prop. 1975/76:109, NU 1975/76: 43, rskr 1975/76: 261). Tillföljd av ett konsortialavtal meUan staten och dåvarande Allmännasvenska elektriska aktiebolaget, numera , överfördes Atomenergisresurser för tillverkning av bränsleelement och vissa pro-jekteringsresurserden tiU ett av staten och Asea samägt företag, AB Asea-Atom(prop. 1968: 160, SU 1968: 199, rskr 1968: 408). Enligt detta konsortialavtalåtar sig staten att verka för att forsknings- och utvecklingsresurserna hosAtomenergi kan stödja svensk industris kommersiella verksamhet påkärnenergiområdet. Ennärmare redogörelse för bolagets utveckling 1975 gavs i prop.1975/76: 109 (s. 25). Isamma proposition angavs (s. 1112) följande områden för Atomenergishuvudsakliga verksamhet: Forsknings- ochutvecklingsarbete inom kärnenergiområdet på uppdrag av myndigheter, företagoch organisationer. Forsknings- ochutvecklingsarbete inom energiområdet i övrigt med utnyttjande av inom bolagettiUgängliga personeUa resurser och i övrigt i den utsträckning som efterfråganpå bolagets tjänster gör sådana insatser motiverade. Kommersiell verksamhet medanknytning tUl bolagets huvuduppgifter. Jaghar tidigare (jfr prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 290) anslutit mig tillbedömningen att detta borde vara bolagets huvudinriktning. Jag redovisadeemellertid att en viss ytterUgare förskjutning av bolagets verksamhet frånkärnenergiområdet mot energiområdet i övrigt måste fömtses. Dearbeten som utförs vid Atomenergi är av dels energipolitisk, delsindustripolilisk art. Den energipoUtiskt motiverade forsknings- och utvecklingsverksamhetenvid Atomenergi utgör en del av energiforsknmgs-programmet och medel härförutgår under anslaget Energiforskning. Bolaget tillförs också vissa medel frånanslaget Gmndläggande forskning för energiområdet. TiU den energipoUtisktmotiverade verksamheten vid Atomenergi hör också de delar av bolagetsomfattande arbeten 1977/78:110 97 inomkärnsäkerhetsområdet, vilka finansieras av och somgäller säkerheten hos sådana kärnkraftanläggningar för vilka koncessionbeviljats eller koncessionsansökan ingivits. För dessa arbeten disponerarinspektionen särskilda medel. Bolagetutför också arbete på uppdrag av programrådet för radioaktivt avfall. mellan staten och Asea åtar sig staten att verka för attforsknings- och utvecklingsresurserna hos Atomenergi kan stödja svenskindustris kommersiella verksamhet på kärnenergiområdet. Avtalet gäller intUlutgången av . TillAtomenergi utgår under /78 från anslaget Bidrag tillverksamheten vid AB Atomenergi medel enligt följande sammanställning (milj.kr. BidragtiU drift av R2-reaktorn 19,5 Bidrag till avfallshantering i Studsvik 4,25 Utvecklingsarbetenför hantering av radioaktivt avfall 1,5 Övrigverksamhet 10,0 Underhåll och upprustning av anläggningar och utrustning i Studsvik 9,5 Förbudgetåren 1975/76 och 1976/77 utgick ett särskih anslag till AB Atomenergi förstöd till svensk kärnkraftindustri. Detta har /78 ersatts avanslaget Energiteknisk forskning och utveckling vid AB Atomenergi. Från dettaanslag täcks statens andel av kostnaden för kollektiv energiteknisk forskningoch utveckling vid AB Atomenergi. Atomenergis kapitalbehovhar väsentligen tillgodosetts genom statliga anslag eller lån. Huvuddelen avanläggningarna i Studsvik finansierades bolaget var endast delvisstatsägt med statliga lån om sammanlagt 120 milj. kr. I takt med attAtomenergi har gjort avskrivningar på anläggningarna har lånebeloppetavskrivits. Efter utgången av /76 har kvarstående låneskuld, 26milj. kr., omvandlats tiU eget kapital i bolaget (jfr prop. 1975/76: 109). a. de anläggningar som uppfördes i har likasåanvisats särskilda statsmedel. Vid debitering avuppdragskostnader till vissa statliga uppdragsgivare och inom ramen församarbetsavtal med svensk kärnkraftindustri har AB Atomenergi till följd av dettidigare nämnda konsortialavtalet inte möjlighet att begära full täckning avsina kapitalkostnader. För att vidmakthålla forskningsstationen i Studsvik harAtomenergi budgetåren 1975/761977/78 över driftbudgeten tillförts medel förunderhåU och viss upprustning av anläggningar och för viss modernisering avutrustningen. Såsom redovisades i prop.1975/76: 109 (s. 9) tillkallades särskUda sakkunniga,(I 1975: 05), för att göra en översyn av Atomenergisverksamhet och arbetsformer. 7 1977/78.1 saml. 1977/78:110 98 ningenavgav delbetänkandet (Ds 1 1976: 3) forskning ochbibliotek i Studsvik. Utredningens arbete avbröts eftersom denansåg att förulsättningarna för arbetet hade ändrats på ett sådant sätt att detinte var möjligt atl ange konkreta långsiktiga handlingsprogram för ABAtomenergi. Utredningen redovisade det material som hade framtagils underutredningsarbetet samt vissa synpunkter på bolagets fortsatta verksamhet i enrapport till industridepartementet . 3.2Trcårsprogram för verksamheten i Studsvik arbete hade avslutats uppmanades AB Atomenergi att isamband med anslagsframställningen för /79 redovisa förslag tilltreårsprogram för verksamheten i Studsvik budgetåren 1978/791980/81. Inom ABAtomenergi har därefter tagits fram förslag tiU plan för bolagets verksamhetbudgetåren 1978/79 1980/81. I anslutning härtUI har särskilt belysts vissafrågor om dels energiteknisk försöksverksamhet, dels driften av R2-reaktorn,dels hanteringen av radioaktivt material i Studsvik. Atomenergi har också redovisatvisst material vad gäller överläggningar med kraftproducenterna om tillgångenlill kärntekniska basresurser i Studsvik. 3.2.1Alternativ för verksamheten i Studsvik ABAtomenergi har i sin planering utgått från alternativa marknadsbedömningar.För olika altemativ redovisas de ekonomiska konsekvenserna, personalbehov m.m., och häremot prövas sedan möjligheterna att uppnå acceptablaföretagsekonomiska målsättningar och behovet av statiiga medel. Inomdet energitekniska området utanför kärnkraftområdet har bolaget arbetat medtre altemativ benämnda A, B och C. Alternativ A karakteriseras av att bolagethar en låg aktivitet på området energiteknik, altemativ B av att bolagetfortsätter att öka sina satsningar på området energiteknik i nuvarande takt ochalternativ C av att bolaget i större utsträckning än nu övergår tillenergiteknisk verksamhet. Alla altemativen utgår från alt det växande intressetför forskning och utveckling inom detta område beslår och manifesteras i ökadeanslag till berörda myndigheter. Atomenergi anser att storleken på de marknaderbolaget kan erövra inom det energitekniska området i stor utsträckning äravhängig av hur bra bolaget lyckas övertyga såväl statsmakterna och de myndighetersom förvaltar satsningen på statlig forskning och utveckling inom energiområdetsom andra parter inom energiområdet om att Studsviks resurser bör utnyttjas.Bolaget anser att en snabbt ökande nationell sats- 1977/78:110 99 ningpå forskning och utveckling bäst betjänas genom att beställningar läggs ut istörre och långsiktigare block och alt Studsvik med sin tvärvetenskapligamiljö och erfarenhet av hantering av tunga projekt har speciellaförutsättningar i detta sammanhang. Bolaget anser vidare att det inteförefaller sannolikt att politiska beslut om storleken på den framtidakärnkraftproduktionen i högre grad skulle påverka ambitionsnivån beträffandeövrig energiteknik. Såväl hushållning med energi som breddning avutvecklingsarbetet till flera energikällor är målsättningar som allmäntomfattas. Inomkärnenergiområdet har Atomenergi arbetat med två alternativ som utgångspunktför planeringen. Ialternativ 1 sker ingen fortsatt kämkraftutbyggnad utöver färdigställande avde nu påbörjade aggregaten. Detta innebär enligt bolaget ett mindreutvecklingsbehov inom kärnenergiområdet, främst koncentrerat till säkerhets-och avfallsfrågor. I stället anser Atomenergi att det ställs krav på ett merbetydande utvecklingsprogram inom övrig energiteknik såväl för alternativenergiproduktion som för energibesparing. Atomenergi antar vidare atl bolagetstjänster efterfrågas i inte oväsentlig omfattning i fråga om serviceuppgifterm. m. för kärnkraftverken särskilt vad avser hanteringen av aktivt materialinkl. Atomenergi antar vidare i alternativ 1 attmaterialprogrammet minskar i omfattning och att den kommersiellainstrumentproduktionen avvecklas. Ialternativ 2 antar Atomenergi alt en försiktig kärnkraftutbyggnad äger rum ävenfortsättningsvis. Denna ställer enligt bolaget krav på ett fortsattutvecklingsarbete inom kärnenergiområdet. Bolaget bedömer attinstrumentproduktionen lever vidare, att reaktorteknikprogrammet utvecklasenligt ett högre alternativ och att marknadsföringen av fortsattaMarviken-experiment leder till projektverksamhet under hela planeringsperioden. båda altemativen antas materialforskningsreaktom R2 vara kvar underplaneringsperioden. Isitt treårsprogram har Atomenergi delat in sin verksamhet med hänsyn till desssyften, karaktär och marknad i följande programblock. Reaktorteknikoch allmän industriell teknik Isitt förslag till treårsprogram bar Atomenergi behandlat de energi- Prop.1977/78:110 lOO tekniskaalternativen A och B och kombinerat dessa med de två kärntekniska alternativen1 och 2 tiU de fyra resulterande alternativen lA, IB, 2A och 2B. Kostnaderoch intäkter är där inte annat särskilt anges beräknade i prisnivån /78års budget, vilken har utnyttjats som jämförelsematerial. Bolagetbetonar i treårsplanen expansionen inom vissa utvalda delar av detenergitekniska området, inom avfaUshanteringen och beträffande service tillkämkraftindustrin. Beträffande kärnkraftens säkerhet och miljö samtbränsleutveckling avser bolaget att bibehålla de positioner som redan nu äretablerade och eftersträva en ökad efterfrågan på bl. a. R2-tjänsler.Reaktorteknik och allmän industriell teknik antas av Atomenergi i alternativ 1minska i omfattning. Av Atomenergi bedömda intäkter per programblocksammanfattas i följande tabell (milj. Verksamheten i ingår intei programmet. Service m. m. Atomenergi angeratt huvuddelen av bolagets statsanslag avser finansiering av specifikuppdragsverksamhet vid bolaget, dvs. att mot resp. anslagspost svarar enverksamhet som upphör eller måste söka sig en annan finansiering om anslagetutgår. Dessa anslagsposter har av bolaget hänförts till programintäkterna påsamma sätt som intäkter från andra marknader. Följande tabell redovisarberäknade intäkter per marknad (milj. 162 178 198 203 223 Uppdragsintäkternabedöms av bolaget vara ungefär oförändrade beroende av denförväntade ökningen för den kollektiv-forslcningsverksamhet som bedrivs vidAtomenergi. Prop.1977/78:110 101 statligamyndigheter antas öka kraftigt. Ökningen beror helt av expansionen inomsektorn Energiteknik. Atomenergianser att bolagets mest betydelsefulla samarbetspartner inom svensk industri ärkraftföretagen. Atomenergi antar att kraftföretagen i alternativ 2B skullekomma att mer än fördubbla sin finansiering av bolagets verksamhet jämfört meddagsläget. Asea-Atom och övrig svensk industri antas enligt Atomenergi visamindre betydelsefuUa förskjutningar runt nuläget i samtliga skisseradeallernativ. Bolaget poängterar särskilt att uppdragen vad gäller icke-nukleärenergiteknik f. n. ökar kraftigt. Bolagetär i sin plan mycket försiktigt i sin bedömning av exporten men markerar attexpansionsmöjUgheter föreligger inom vissa verksamhetsområden. Marknadenhänför sig främst tUl vissa länder med mindre utvecklad men snabbt expanderandeindustri. Personal.Samtliga de föreslagna alternativen innebär enligt Atomenergi i stortoförändrat personalbehov. Anpassning av personalen till en omorientering iverksamheten beräknas kunna genomföras genom inlem utbildning och omplaceringparad med naturUg avgång och nyrekrytering. Bolageträknar med följande investeringar för de olika alternativen (milj. kr. förtreårsperioden 1 juU ). Bränslecykeln (inkl. avfalls- Detkalkylmässiga avskrivningsbehovet uppgår enligt bolaget f. n. till ca 15 milj.kr. Av bolaget beräknat avskrivningsbehov resp. förutsatt anslag förkapitalkostnadstäckning i de olika alternativen framgår av följandesammanställning (milj. Kalkylmässiga avskrivningar Statens kapitalkostnadsersättning 14 15 9,8 11 Prop.1977/78:110 102 Vidupprättande av beräknad resultaträkning /81 har bolaget utgått från deni tabellen angivna kapitalkoslnadsersättningen för de olika alternativen. Föratt underlätta en jämförelse med 1977/78 har Atomenergi /81 i allaalternativ ansatt samma statiiga stödbelopp som 1977/78. Bolaget betonar dockatt detta inte utgör något ställningstagande till anslagsnivån. Ett möjligtsätt att disponera en resultatförbättring är således att minska stödanslagen. Detav Atomenergi beräknade rörelseresultatet före avskrivningar framgår avföljande sammanställning (milj. 1977/78 1980/81 Budget lA IB 2A 2B Intäkter 180,0 196,3 217,5 222,5 242,7 ProgramintäkterKapitalkostnadsersättning Anslag med stödkaraktär Rörelseresultatföre avskrivningar 6,6 17,3 20,4 22,9 29,8 Atomenergiberäknar således att rörelseresultatet kommer att förbättras från 6,6 milj.kr. 1977/78 tUl 17,3 milj. kr. 1980/81 i alternativ lA och 29,8 milj. kr. ialternativ 2B. Med den art av verksamhet som bolaget bedriver anger bolagetatt omkostnaderna inom ramen för treårsperspektivet kommer att vara relativtfasta och en ökad verksamhetsvolym leda till kraftigt förbättraderörelseresultat. Bolagethar antagit att resultatutvecklingen från läget 1977/78 till 1980/81 skerungefär linjärt. Detta leder till följande behov av lån resp. år(milj. 1977 1978 1979 1980 1981 AlternativlA Alternativ IB Alternativ 2A Alternativ 2B AvAtomenergi beräknat rörelseresultat för de olika verksamhetsalternativen förebokslutdispositioner men efter fastighetsskatt framgår av följandesammanställning (milj. Prop.1977/78:110 103 1977/78 Budget 1980/81 lA IB Rörelseresultat netto ( = bokslutsdisposition) -10,9 -0,9 0,7 Bolagetsmålsättning att /81 förbättra rörelseresultatet så alt allakostnader kan täckas uppnås i alla alternativ utom i lA. Även i de alternativdär rörelseresultatet är positivt räknar bolaget med atl /79 och1979/80 få ett negativt resultat. De negativa rörelseresultaten leder enligtbolaget i alla alternativ utom i 2B till att en ackumulerad förlust byggs upp.Soliditeten urholkas därför. De beräknade resultatförbättringarna leder docktill att soliditeten återigen förbättras efter 1980/81 för att nå1977/nivå. Totaltanger Atomenergi följande behov av statsanslag 1980/81 i löpande penningvärde(milj. KapitalkostnadsersättningAvfallshantering i Studsvik Övrig verksamhet 60,0 59,6 59,6 51,6 Bolagetframhåller slutligen att beställningarna från de statliga myndigheterna böromfatta större programblock och också ge möjligheter till system- ochproduktutveckling m. m. En statlig anslagspost av den art som f. n. erhålls förinnovations- och forskningsverksamhet och med minst samma omfattning ärnödvändig om inte medel av sådan karaktär kanaliseras via statligamyndigheter. 3.2.3Energiteknisk försöksverksamhet i Studsvik Iförslaget tUl verksamhetsplan för perioden /791980/81 har Atomenergi ävenberört förutsättningarna för att förlägga en energiteknisk försöksstation tillStudsvik. Atomenergiframhåller att den omstrukturering mot icke-kärnteknisk verksamhet som bolageteftersträvar har gått långsamt framför allt på grund av att bolaget harerhållit små beställningar av kortsiktig natur. En snabbt ökande nationellforsknings- och utvecklingssatsning inom energiområdet betjänas enligt bolagetbäst genom att beställningar läggs ut i större och långsiktigare block.Atomenergi har med sina erfarenheter speciella förutsättningar i dettasammanhang. Att utgå från resurserna i Studsvik vid en uppbyggnad avforsknings- och utvecklingsresurser Prop.1977/78:110 104 förenergiteknisk forskning ger enligt Atomenergi många samhällsekonomiskafördelar. Bolagets tvärvetenskapliga kompetens framhålls ha mycket storbetydelse vid genomförandet av större energiforskningsprojekt. Denna kompetensär också ett starkt skäl för att lokalisera en energiteknisk försöksstationtill Studsvik. Bolaget betonar särskilt att dubblering av kapaciteten iexperiment- och pilotskaleverksamhet måste undvikas med den snäva totalaresursbild som präglar . Atomenergiframhåller att den typ av verksamhet som bolaget främst är lämpat för äruppdragsforskning, utveckling och exploatering av produkter i andras elleregen regi samt konsultuppdrag. Atomenergi markerar emellertid att bolaget intehar möjligheter att bli framgångsrikt på alla sektorer inom det energitekniskaområdet och framhåller betydelsen av att välja ul vissa sektorer med godatillväxtmöjligheter för vilka bolagets materiella och personella resurser ärlämpliga eller på vilka Atomenergi redan har skapat marknadsandelar. Bolagetanger särskUt de gynnsamma förutsättningarna för att förläggaförbrännings-teknisk och energiproduktionsteknisk verksamhet tUl Studsvik. TUltreårsplanen för Sludsvik har fogats en redovisning av den framlidaverksamheten vid R2-reaktorn. Reaktoranläggningenhar varit i drift . Reaktorn har körts ca 90 000timmar. Drifterfarenheterna har varit goda. Inga störningar eller händelser somhar inneburit allvarligt hot mot personers hälsa eller mot miljön harförekommit. TiUskillnad från kraflreaktorerna använder forskningsreaktorerna R2 och R2-0 höganrikaturan som bränsle. Atomenergi räknar med att inneliggande uranlager ochbeställningar skall räcka för fortsatt drift av R2-reaktorn fram tiU den 30juni 1979. Atomenergi konstaterar attreaktorn på många håll uppfattas som en mycket värdefull nationell resurs avstor betydelse för såväl den industriella forskningen och utvecklingen som förden autonoma forskningen och forskarutbildningen i . R2-reaktornbetraktas av bolagets internationella kunder och av dess egna experter varamycket värdefull för bränslestudier och den f. n. lämpligaste och bästutrustade reaktorn i världen för vissa ändamål. Bränsleelement kan numeraprovas direkt i kraftreaktorer och behovet av särskilda forskningsreaktorer förbränsleprov har minskat väsentligt. Atomenergi betonar dock attforskningsreaktorer erbjuder avgörande fördelar jämfört med kraftreaktorer förbränsletester. Provning och undersökning av olika typer av bränsle för kärnkraftreaktorerdominerar såväl resursmässigt som inkomstmässigt verksamheten vid reaktorn.Större delen av den kärntekniska provnings- Prop, 1977/78:110 verksamhetsom har bedrivits vid R2 har utförts inom ramen för samarbetsavtalet mellanAtomenergi och Asea-Atom. Is o t o p-verksamheten inom Atomenergi sysselsätter ca sex personer ochomsättningen ligger på ca 2 mUj. Den industriella isotopmarknaden kännetecknasav ett stort produktsortiment och en vid kundkrets. Detta i kombination med attde flesta produkterna kan köpas tiU starkt subventionerade priser, t. ex. frånvåra grannländer, innebär svårigheter att uppnå lönsamhet fÖr verksamheten. Denstörsta delen av isotopverksamheten i Studsvik ligger inom Kabi-Diagnostica,ett av Atomenergi och AB Kabi gemensamt ägt företag, som sysselsätter ca 35personer. Dengrundläggande forskningen vidR2 har koncentrerats till tre områden, nämligen kärnfysikaliskaundersökningar av neu-troninfångningsprodukter, materialfysik i vid bemärkelsesamt strålningsbiologiska undersökningar. Vid R2 och R2-0 är ett tjugotal forskareoch doktorander verksamma. Atomenergi har studerat ett antal olika alternativ förfortsatt drift av R2-reaktorn. Bolaget har dels studerat fulleffektdrift på 50MW i nuvarande omfattning, dels ett antal alternativ där reaktorn drivs medreducerad effekt. Som utgångspunkt för sina studier har Atomenergi förutsattatt någon ändring i driftförhållandena vid R2-reaktorn ej sker förrän /80. Atomenergibedömer att de två mest intressanta driftallernativen för R2-reaktorn är drifti nuvarande omfattning samt inlermittent fulleffektdrift . Iföljande tabell redovisas de direkta R2-kost-naderna och de till R2-verksamhetenfördelade baskostnaderna för dessa två driftalternativ (milj. kr. i 1977/78 årsprisnivå). Kontinuerlig fulleffektdrift 1977/78 Fulleffektdrift 1980/81 Rörliga kostnader därav lönekostnader Fördelade baskostnader därav kvarstående" 14,1 (behov) -0,8 'Innefattar reaktordrift, drift av experimentfaciliteter samt projektkostnader.- Kostnader som kvarstår även om reaktorn tas ur drift. Prop.1977/78:110 106 Eneventuell nedläggning av R2 innebär enligt bolaget alt anläggningen ävenfortsättningsvis kräver en övervakningskostnad på ca 1 milj. kr. Vidarekvarstår en fast baskostnad på ungefär 6 milj. kr. , huvudsakligen knutentill den radioaktiva hantering som inle anses kunna bekostas av kvarblivandekärnteknisk verksamhet utan även fortsättningsvis beräknas kräva särskildastatsanslag. Atomenergianför vidare att en nedläggning av R2-anläggningen tar avsevärd tid. Bolagetbedömer det rimligt att anta att verksamheten helt upphör tidigast efterdel att reaktorn har stängts av. 3.2.5Hantering av radioaktivt avfall i Studsvik Ianslutning till treårsplanen har bolaget lämnat en redogörelse för nuvarandeoch framtida hantering av radioaktivt avfall i Studsvik. Deursprungliga anläggningarna för radioaktivt avfall i Studsvik byggdes underåren 19581964.