prop · G10324 · 1977-12-31 00:00:00 — Naturkunskapför bytas ut mot dels tre årskurser i fysik på naturvetenskaplig linje ellerfyraårig teknisk linje eller två årskurser på tvåårig teknisk Prop.1977/78:24 74 linje,dels tre årskurser i kemi på naturvetenskaplig linje eller två årskurser på fyraårigteknisk linje eller lägst en årskurs på tvåårig leknisk linje. Förpersonal vid flygvapnet för naturkunskap bytas ut mot två årskurser i fysik påtvåårig teknisk linje. Aspirantsom inte uppfyller fordringama går genom kompletterande utbildning vidförsvarels gymnasieskola eller-då det gäller personal i teknisk tiänst vidmarinen - vid marinens tekniska skola. Förblivande mästare är erforderlig undervisning i allmänna ämnen inarbetad i mästarkursen. vid flottan cal2-15 månader vid kustartilleriet ca12' månader Utbildningensmål är alt ge eleverna kompetens för krigsplacering på plutonchefsnivå och förfredsplacering som ställföreträdande plutonchef (motsvarande) vidutbildningspluton (motsvarande). vid flygvapnel ca iP månader Måletför utbildningen är kompetens för krigsplacering på plutonchefsnivå samtfredsplacering som lärare och arbetsledare i teknisk tjänst. Vidareutbildningenav det yrkesanställda befälet sker i viss utsträckning enligl olika principerinom försvarsgrenarna. Inom armén och marinen sker den främst genomobligatoriska kurser för all personal inom samma befälsgrupp.Vidareutbildningen inom flygvapnet sker i större omfattning somspecialutbildning inriktad mot en viss befattning och kan delas in i huvudgruppernamaterielutbildning och befattningsutbildning. Gemensamtför all vidareutbildning a v stambefälet är att den sker i form av kommenderingoch utan kostnad för den enskilde. Denobligatoriska vidareutbildningen av plutonsofficerare utgörs av truppslagsskolaför plutonsofficerare. Vid marinen kallas skolan vapenkurs 'För tekniker dock ca 15 mån. Uppdelad på två kurser medviss praktisk tjänstgöring mellan kurserna. 3 Uppdelad på två skedenmed nio mån. praktisk tjänstgöring mellan skedena. Prop.1977/78:24 75 Den följer normalt två till efter plutonsofficers-ulnämningen.Inom flygvapnet finns inle någon direkt motsvarighet till denna skola.Utbildningens längd är Måletför utbildningen är vid armén och kustartilleriet att ge eleverna kompetens förkrigsplacering som kompanikvariermästare och för fredsplacering som bl. a.plutonchefs ställföreträdare (moisvarande) vid gmndutbildning av värnpliktiga.Vid flottan är målel bl. a. att ge eleverna kompelens för alt tjänstgöra somplutonchefs ställföreträdare och instmktör vid allmänmilitär utbildning ochörlogsutbildning. De skall vidare bl. a. avlägga skeppar-examen och ges formellkompelens som bevakningsbålchef Dencivilmilitära leknikerpersonalen går inte genom någon motsvarande obligatoriskutbildning. Denobligatoriska vidareutbildningen av kompaniofficerare ulgörs av truppslagsskolaför kompaniofficerare. Vid marinen kallas skolan vapenkurs ellervapenslagsskola. Den följer normalt efter utnämningen till kompaniofficer.Flygvapnet saknar direkt motsvarighet till denna skola. Måletför utbildningen vid truppslagsskolan (motsvarande) är att ge eleverna formellkompetens för krigsplacering på kompanichefsnivå och för fredsplacering som pluionchef(motsvarande) vid grundutbildning av värnpliktiga m. m. Den civilmiliiäramästarpersonalen går inte genom någon utbildning som motsvarar truppslagsskolan. Denobligatoriska vidareutbildningen av regementsofficerare omfatiar truppslagsskolaoch allmän kurs vid . Flygvapnet saknar dock direktmotsvarighet till truppslagsskolan. Truppslagsskolan,som vid marinen kallas vapenregementsofficersskola, följer normalt vid arménoch kustartilleriet två och vid flottan efter regementsofficersutnämningen.Utbildningstiden ä vidarmén ca 7 eller ca 11' månader vid kustartilleriet ca4 månader ' Vid artilleriet, luftvärnet, ingenjör- ochsignaltrupperna. 1977/78:24 76 Denallmänna kursen vid följer normalt tre till efter truppslagsskolan.Utbildningstiden är Måletför utbildningen vid truppslagsskolan (moisvarande) är i huvudsak detsamma somgäller för utbildningen vid truppslagsskola (motsvarande) för kompaniofficerare. Målet för utbildningen vidmilitärhögskolans allmänna kurs är alt ge eleverna formell kompetens förkrigsplacering på bataljonschefsnivå och för fredsplacering som bl.a.kompanichef (motsvarande). Full kompetens för dessa uppgifter nås efter någraårs praktisk tjänstgöring och senast vid . Regementsofficeraresom under allmän kurs vid har kvalificerat sig för högreutbildning går genom högre kurs vid under ca två till två ochett halvt år. Delta kan f n. ske i nära anslutning till eller eftergenomgång av allmän kurs. Vid den högre kursen utbildas eleverna för sådanachefs-, stabs- och lärarbefattningar som kräver ingående kvalificeradekunskaper om operativ och taktisk verksamhet. Särskiltkvalificerade regementsofficerare kan gå genom försvarshögskolan. Vid dennabedrivs undervisning som främst avser studier av totalförsvarsfrågor. Övrig vidareutbildning kanschematiskt delas upp i specialutbildning för särskilda uppgifter ochövergångsutbildning som är avsedd att allt efter organisatoriska behovförbereda personal som lämnar de fysiskt sett mera krävande uppgifterna förandra uppgifter. Specialutbildningen kanavse att ge eleverna den utbildning som behövs för krigsplacering i viss beföttningeller för att öka eller vidmakthålla elevens användbarhet i t. ex.utbildningsarbete i fredsorganisationen. Flygvapnets vidareutbildningav plulonsofficerarelill flottiljpoliserären specialutbildning för uppgifter i såväl krigs- somfredsorganisationen. Övergångsutbildningenavser främsl utbildning för olika typer av befattningar inom stabs-,förvaltnings- och expeditionstiänst. Till denna kan också räknas den utbildningav regements- och kompaniofficerare som sker före övergång lill försvarets iniendenlkåreller lill forlifikaiionskåren. Prop.1977/78:24 77 föregående har redovisats den övergång från en befälsgrupp till en annansom sker genom att kompaniofficerare och civilmilitär mästarpersonal rekryterasfrån plutonsofficerare resp. civilmilitära tekniker. Urvalet av kompaniofficersaspirantersker redan någol eller efter plutonsoffi-cersutnämningen. Plutonsofficersom då inte kommer i fråga för vidareutbildning till kompaniofficer fårnormall inte någon ytteriigare möjlighet härtill under senare skede av sin tiänstgöring. Urvaletav civilmilitära tekniker till mäsiarulbildning sker f n. efterutnämningen till tekniker och efter ansökan av den enskilde. Den civilmilitäre teknikernharf n. möjlighetatt i vissa fall uppemot 40-årsåldern få en ansökan om mäsiarulbildningprövad och beviljad. Plutonsofficerare,fältflygare och kompaniofficerare kan också vidareutbildas tillregementsofficer. Vederbörande skall före övergången till regementsofficersutbildningha inhämtat erforderliga förkunskaper i allmänna ämnen. Detta äger normalt rumvid försvarets gymnasieskola. Plutons- och kompaniofficerare i teknisk ijänst vidmarinen kan vidareutbildas till mariningenjör linje G (gymnasieingenjör). Föreövergången inhämtas erforderliga kunskaper i allmänna ämnen på så sätt attvederbörande kommenderas lill fyraårig teknisk linje vid gymnasium inom detallmänna skolväsendet. Plutonsofficerskall gå genom a v den grundläggande utbildningen till regementsofficer.Kompaniofficer skall efter kompaniofficerskursen gå genom av dengrundläggande utbildningen till regementsofficer. Har han efterkompaniofficerskursen också gått genom truppslagsskola vid armén omfattarutbildningen till regementsofficer endast en ca lång kurs isociologi och pedagogik. m. , när gällande tjänsteställnin:gssyslem infördes, innebär begreppetbefordran två från varandra skilda åtgärder- tillsättning av högre tiänst (tiänstetillsättning)och tilldelande av högre tiänstegrad (tiänsteställ-ningsbefordran). Förbefordran genom tjänstetillsättning finns särskilda föreskrifler beträffandekrav på utbildning, praktisk tiänstgöring, vitsord m. m. Till vissa tjänstersker urvalsbefordran. Sådana tiänster finns för alla gmpper av yrkesanslälltbefäl. De tillsätts först sedan beford ringsberedning har granskat ochvärdesalt lämpligheten för urvalsbefordran till tiänst hos dem som är aktuellaför befordran. Tjänstesiällningsbefordransker när den enskilde har gått genom föreskriven uibildningoch därigenomuppnått kompetens för krigsplacering i den typbefattning som svarar mot tiänstegraden.Tjänstesiällningsbefordran till fredsbataljonschefsnivån och högre nivåer skergenom urval. Prop.1977/78:24 78 Huvuddelenav den yrkesanställda militära och civilmiliiära lekniska personalen har 60 årspensionsålder. Pensionsåldern för generaler och amiraler är . Förarméingenjörer och arméverkmäslare samt för förste flygverkmäslare i verksladsbefaltninggäller pensionsålder. Medhänsyn till kraven i fysiskt och psykiskt hänseende på personalen i krigsorganisationentillämpas för flertalet en högsla placeringsålder av . 1fredsorganisationen gäller en högsta åldersgräns vid för personal vid utbildningsplulon(motsvarande). Personal placeras om från fysiskt mera krävande tiänst tillfysiskt mindre krävande tiänst vid . Personaleni försvarsmaktens reserver utgörs av pensionsavgången, förtidsavgången,reservanställd och värnpliktsavgången personal. Den till antalet största ochäven i övrigt mest betydelsefulla av de nämnda grupperna är de reservanställda. Gällandeordning för reservanställl befäl bygger i flera hänseenden - bl. a. i fråga om anslällningsvillkoroch tiänslgöringsskyldighet i fredstid - på principer som fastställdes genom1960 års befölsordningsbeslut för armén och kom till uttryck bl. a. reservbefälskungörelse.Nu gällande bestämmelser fastställdes till sina huvuddrag genom reservbefälskungörelsen(1972:464, ändrad 1974:739) för krigsi-nakten. För ulbildningtill reservofficerare (kompanibefäl) rekryteras och antas reservofficersaspiranterinom försvarsgrenarna och försvarets iniendenlkår antingen i huvudsak enligtsamma principer som gäller för rekrytering och antagning av direklrekryterade regementsofficersaspirantereller genom antagning av reservofficersaspiranter bland värnpliktigt kompanibefäl. Kravenför antagning som reservofficersaspirant för utbildning till reservofficer (kompanibeföl)är vid armén att vederbörande skall vara uttagen för lägst pluionsbefälsutbildning.Den som vill bli reservofficer måste vidare ha goda betyg från kadettskola ochbedömas ha förulsättningar att kunna tillgodogöra sig utbildning tillreservofficer. Vidare krävs allmän behörighet till grundläggandehögskoleutbildning enligl högskoleförordningen (1977:263). Om särskilda skälföreligger får dock, enligl chefens för armén beslämrnande, även den som inleinnehar sådan behörighet antas under förutsättning att han bedöms kunnatillgodogöra sig utbildningen lill reservofficer. Prop.1977/78:24 79 Vid armén kan reservanställas värnpliktigt plutonsbefälsom har fullgjort krigsförbandsövning och efler frivillig befordringsutbildninginom Frivilliga befölsutbildningsrörelsen erhållit fanjunkares grad och uppnåttlägst 27 och högst . Vid marinen och flygvapnel var antagningskraven tidigarealt aspiranten skulle ha gått genom treårig gymnasieskola. På vissa reservofficerslinjerställdes härulöver i huvudsak samma krav på gymnasielinjer eller ämnen som för närmaslmotsvarande linje i regementsofficersutbildningen. Fr. o. m. den 1 juli 1977gäller för antagning av reservofficersaspirant vid flygvapnet samma krav påallmän behörighet till grundläggande högskoleutbildning enligthögskoleförordningen (1977:263) och särskilda förkunskaper enligt läroplan förgymnasieskolan som de som gäller för antagning av regementsofficersaspirant. Blivande reservofficersaspiranter vid marinen ochflygvapnet antagnings-prövas enligl samma principer som blivande regementsofficersaspiranterinom dessa försvarsgrenar. Utbildning till reservofficer ( kom pa n i be fä 1) Utbildningen till reservofficer(kompanibeföl)omfattar(tidenför grundutbildning som värnpliktig inräknad) vid armén 22 eller 24' månader vid flottan 15 eller 26 månader vid kustartilleriet 24 månader vid flygvapnet 19 eller ca 26-' månader Efter denna utbildning sker utnämnning till reservofficermed löjtnants grad vid armén och kustartilleriet samt med fänriks grad vidflottan och flygvapnet. Vid armén utbildas de blivande reservofficetarna försttill värnpliktigt kompanibefäl. Efter detta följer två reservofficerskurser omvardera med en mellanliggande krigsförbandsövning om ca en månadvarunder reservofficersaspiranten är placerad som plutonchef äruppdelad på tre skilda kalenderår med den första reservofficerskursen sommarenefter del att kadettskolan genomgåtls. För att söka nå en förbättrad reservofficersrekryteringinförs fr. o. rn. /78 en alternativ utbildningsgång tillreservofficer vid armén. Denna innebär att hela utbildningen genomförs ianslutning lill kompanibefölsutbildningen ' Gäller vid alternativ ny utbildningsgång och underförutsättning att reservofficersaspiranten åtar sig viss frivilligtjänstgöring. 2 Gällerför linje A tillräiialagd för sjökaptener. 3 Gällerför ny linje till reservofficer i fiygtiänst inkl. komplettering i förm av civilt inriktad fiygutbildning. Prop.1977/78:24 80 och,med undanlag uppehåll på ivå månader mellan reservofficerskur-serna, ien följd. Denna utbildningsgång blir sammanhängande om reservofficersaspirantenfullgör viss frivillig tiänstgöring mellan reservofficerskur-serna. Flottansreservofficersulbildning bedrivs i en följd och på två linjer, linje A försjökaptener och linje B för övriga elever (med minst treårig gymnasieskola).Utbildningen på linje Bär identisk med stambefälsaspiranternasutbildning. På denna linje ingår ytteriigare drygt fyra och en halv månaderspraktisk sjötiänstgöring mellan skeden av skolmässig utbildning. I utbildningenpå båda linjerna ingår även dets. k. fönriksåretsom formellt är en del avförsta reservtiänstgöringen (jfr följande avsnitt om tiänslgöringsskyldighet). Inomkustartilleriet fullgör de blivande reservofficerarna kompanibefälsulbildningsom vämpliktiga och därefter en första, ca lång reservofficerskurs.Den andra reservofficerskursen följer drygl . Denna kurs avslutasmed övning i krigsbefaitning som plutonchef (motsvarande). Flygvapnetsreservofficersutbildning bedrivs - liksom flottans - i en följd och har hittillsskett på två marklinjer inriktade på uppgifter på plutonchefsnivå i lufibevaknings-resp. sambandstiänst. Ulbildningpå en ny linje till reservofficer i flygtjänst började . Målet förutbildningen på denna linje är att bli flygförare vid lätt altackdivi-sion.Utbildningen är planerad att avslutas med en civil kompletteringsutbildningför den kommersiella luftfartens behov. Denna del av utbildningen beräknaskomma att ske under medverkan av luftfartsverket och flygbolagen () och . Utbildningtill reservofficer (plutonsbefäl) Värnpliktigtplutonsbefäl som har fullgjort minsl en krigsförbandsövning kan gå genomutbildning till reservanställd reservofficer (plutonsbefäl). Denna utbildningomfattar två samt inneföttar dels kurser i Frivilligabefälsutbildningsrörelsens regi, dels genomförande av en krigsförbandsövning iegen krigsbefallning. Utbildningen genomförs under loppet av högsl fyra år.Utbildningsmålet är kompetens för krigsplacering som kompanikvartermästare, sambandslroppchef(motsvarande)eller stabsassisteni (motsvarande). De reservanställdaofficerarna är med vissa undantag skyldiga att i reserv fullgöra en första tiänstgöringsperiodom före utgången av det år de fyller och en andratjänstgöringsperiod fr.o.m. nyssnämnda år intill utgången av detär de fyller . Prop.1977/78:24 81 marktiänsti flygvapnets reserv omfatiar första tiänstgöringsperioden dock . Vatietiänstgöringsperiod delas upp i krigsförbandsövningar, särskilda övningar,mobiliseringsövningar, befälskurser och annan tiänstgöring. Antalet tjänslgöringsomgångarfår vara högst 20. Reservanställdfänrik i flottans reserv är skyldig att uiöver och före nyssnämnda tiänstgöringsperioderfullgöra ytteriigare en tiänstgöringsperiod - första reservtiänstgöringen - somomfatiar . Denna fullgörs i en omgång och omföttar delsen vapenofflcerskurs , dels sjötjänstgöring . Personaleni försvarsmaktens reserver är också skyldig att tiänstgöra i krig och när värnpliktigai annat fall tas i anspråk för rikets försvar eller säkerhel eller för attfullgöra beredskapsövning. Anställningeni reserv upphör vid utgången av det år den reservansiällde fyller 52 år.Tillstånd alt kvarstå i reserv kan dock beviljas den som visat särskildlämplighet för fortsatt tjänstgöring vid försvarsmakten. Tjänstgöringsskyldigheti fredstid föreligger dock i princip till högst . Visspersonal i de olika reserverna är fortfarande underkastad äldre bestämmelser ifråga om tjänstgöringsskyldighet. Denna kategori har också rätt till s. k.reservpension i stället för . Pensions-,förtids- och värnpliktsavgången personal i reserv Tillpensionsavgångna hänförs regements-, kompani- och plulonsofficerare samt civilmililärpersonal som har avgått med ålders- eller förtidspension från tiänst på aktivstat eller reservstat och har skyldighet att efter avgången inträda i reserv. Tillförtidsavgången hänförs regements-, kompani- och plutonsofficerare samt civilmilitärpersonal som har avgått ulan rätt till ålders- eller förtidspension från tiänstpå aktiv stat eller reservslat. Tjänstgöringsskyldigheten för förtidsavgångenpersonal i reserv är i princip densamma som för reservanställd personal.Anställningstid på aktiv stat fr. o. m. det år den förtidsavgångne fylll 27 årräknas härvid till godo enligt särskilda regler. Somvärnpliktsavgången för i reserv anställas värnpliktig kapten eller vämpliktigfanjunkare som vid värnpliklsiidens slut är särskill lämplig för fortsatt tiänstgöringvid försvarsmakten. Denvägledande principen tjänsteställningsreform var all åsladkomma ettlogiskt samband mellan uppgifterna i krigsorganisationen och tiänsteslällningen.Därvid fastslogs bl. a. följande. skall ge uttryck för varjekrigsmans relativa förmåga - kon-ipetens-att utöva Prop.1977/78:24 82 befäl.Mot vatie typbefattning i främst krigsorganisationen svararen bestämd tiänstegrad.Tjänstegraden erhålls när genom föreskriven utbildning kompetens har uppnåttsför krigsplacering i den typbefattning som svarar mot tiänstegraden eller -främst beträffande fredsbataljonschefsnivån och högre nivåer - när eftersärskild lämpligförklaring placering sker i befattning. Krigsorganisationenstypbefallningar placeras med hänsyn lill kompetenskravet på åtta olika nivåer- kompetensnivåer. En närmare redogörelse för dessa nivåer har redan lämnats iavsnillet 2 ("Befälsuppgifterna i krigsorganisationen"). Genorii att varjetypbefallning svarar mot en bestämd tjänstegrad erhålls ett klart sambandmellan befälsrätt och tiänsteslällning. Den som exempelvis har kompetens föruppgift i krigsorganisationen på kompanichefsnivå för kaptens tiänstegrad ochdet blir utan betydelse i tiänsteställningshänseende från vilken befölsgruppbefattningshavaren kommer. Prop.1977/78:24 83 1 Inledning..................................................... 3 1.1 1973års principbeslut om en enhetlig befälsordning inom detmilitära försvaret.............................. 3 1.2 Befälsordningsarbeteiefler principbeslut 6 2 Visst underiag principuikasttill en ny befälsordning 7 3 principuikast till enny befälsordning..... 10 4 Personalorganisationernasyttranden över principutkastet 12 5 Överbefölhavarenspersonalutredning ......... 16 6 Personalorganisationernas yttranden över överbefälhavarens personalutredning 25 7 Föredraganden............................................. .... 30 7.1 Inledning............................................... 30 7.2 Befälspersonalens uppgifter ikrigs- och fredsorganisationen 34 7.3 Yrkesbefäl............................................. 36 7.3.1 Bakgrund...................................................... 36 7.3.2 Rekrytering................................... .... 39 7.3.3 Värnpliktsutbildning........................ .... 41 7.3.4 Antagning som aspirant................... .... 42 7.3.5 Behörighel.................................... .... 42 7.3.6 Grundläggandeofficersutbildning....... .... 43 7.3.7 Anställningsförmåner m. m.under grundläggande officersutbildning m.m 46 7.3.8 Urval .......................................... .... 48 7.3.9 Vidareutbildning............................. .... 50 7.3.10 Övrig utbildning............................. .... 53 7.3.11 Komplettering av förkunskaper i allmänna ämnen 54 7.3.12 Åldersgränser................................ .... 54 7.4 Reservbefäl........................................... 55 7.5 Värnpliktsbeföl....................................... 57 7.6 Tjänsteställningsfrågor............................ 57 7.7 Övergång till en ny befölsordning........... 59 7.8 Kostnader för en nybefälsordning.............. 61 8 Hemställan.................................................. 62 9 Beslut.................................................... 62 BilagaNuvarande ordning i fråga om befälspersonalen inom försvars makten.................................................... .... 63 1 Inledning..................................................... .... 63 2 Befälsuppgifterna ikrigsorganisationen.......... ,,.. 63 3 Befälsuppgiftema ifredsorganisationen.............. .... 64 Prop.1977/78:24 84 4 Värnpliktsbefäl............................................. 65 5 Yrkesanställt befäl........................................ 67 Rekryteringoch antagningskrav....................... 67 Övergångtill annan befälsgrupp....................... 77 Urvaloch befordran...................................... .... 77 6 Reservbeföl................................................. 78 Allmänt....................................................... .... 78 Rekryteringoch antagningskrav....................... .... 78 Utbildninglill reservofficer (kompanibefäl).......... 79 Utbildningtill reservofficer (plutonsbefäl)........... .... 80 Pensions-,förtids- och värnpliktsavgången personal i reserv... 81 7 Tjänsteställningssystemet.............................. 81 GOTAB Sloclholm 197B 56312