prop · G10399 · 1977-12-31 00:00:00 — Produktionsstödet är direkt relaterat tillframställningskostnaden och fastställer förlagsnettopriset förutgåva, som har erhållit stöd. I enlighet med bestämmelserna i förordningen harstatens kulturråd föreskrivit att utgivare, som har erhållit produktionsstöd,är skyldig att efter det att titeln har utkommitunderrätta när lagerhållningen sjunkit lill 200 exemplar och, närså har skett, på rådels anmodan ta upp förhandlingar om nytryckning. Omuppsatta villkor ej uppfylls är utgivaren återbetalningsskyldig. Av titel somhar erhållit produktionsstöd skall förlaget utan kostnad överlämna 1 000exemplar tiU staten. Dessa böcker används i en försöksverksamhet med läsfrämjandeinsatser bland barn och ungdom. Vid urvalet av boktitlar för stödköp skall hänsyn tas tillsåväl kvalitet som stödbehov. TUlar som i förhållande till omfång och utförandeligger under genomsnittspriset skall uppmärksammas särskilt. Stödköp fårendast avse titel, som har givils ut innan beslut om slödköp har fattats, ochskall ske till del av förlagsnettoprisel enligt bestämmande av statenskulturråd. Enligt överenskommelse mellan och förlagen uppgår dettapris till förlagsnettopriset minus plus moms. Prop.1977/78: 99 köpet omfattar 1 000 exemplar av varje titel. För att entitel skall kunna komma i fråga för stödköp måste förlaget således ha minst 1 000exemplar i lager vid ansökningstillfället och då beslut om stöd tas. De stödköptaböckerna används i en försöksverksamhet med läsfrämjande insatser bland barnoch ungdom. Enligt av fastställda bestämmelser skallupplagan av titel som beviljas produktionsstöd eller blir föremål för stödköpuppgå tUl minst 4 000 exemplar. Arbetsgruppen för barn- och ungdomslitteratur består avsex ledamöter jämte ordföranden. Under /77 sammanträdde gruppentio gånger. Antalet förlag som ansökte om produktionsstöd var 20, och antaletansökningar uppgick till 109, varav 13 erhöll stöd och 88 avslogs medan 8bordlades. Antalet förlag som sökte stödköp var 28, och antaletansökningar uppgick till 282. 81 titiar stödköptes och 201 ansökningar avslogs. Det genomsnittliga antalet volymer som Bibliotekstjänstinköpte av barn- och ungdomsböcker, som stödköptes och erhöll produktionsstödunder /76, uppgick till drygt 2 000. (Jämför tabell 2.11) Det genomsnitdigaantalet sålda exemplar per titel av bam- och ungdomsböcker i Bibliotekstjänstssambindningsförsäljning uppgick tUl 1 026. Tabell 2.11 Bibliotekstjänsts inköp av barn- ochungdomsböcker som /76 stödköpts och erhållit projektstöd. (Kategorier enligt Bibliotekstjänsts bibliografering) antal volymer per titel Litteratur på invandrar- och minoritetsspråk Innevarande budgetår infördes ett stöd till utgivning avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk. För stöd har anvisats . Stödet kan utgå dels som projektbidrag tillproduktionskostnader, aUmänna förlagskostnader och kostnader för distributionav böcker, dels som särskilt produktionsstöd lill sådana kostnader som beror påatt utgivningen sker på annat språk än svenska. Projektbidrag kan utgå tillsvenskt förlag som huvudsakligen ger ut Utteratur på invandrar- ochminoritetsspråk. Företräde skall ges åt förlag som är verksamt bland Prop,1977/78: 99 17 invandrar- och minoritetsgrupper. Det särskildaproduktionsstödet kan utgå till annat svenskt förlag som vid utgivningen skallsamverka med företrädare för den språkgrupp som berörs. 2.1.2.2 Stöd till utgivning av lättlästlitteratur och böcker med stor stil SÖ bedriver en försöksverksamhetmed stöd till utgivning av lättlästa böcker för vuxna. Stöd har även utgåtttill utgivning av böcker med stor stil. En redogörelse för hittillsvarandeverksamhet lämnas i anslutning till redovisningen av SÖ:s förslag till framtidautformning av stödet (3.4). 2.1.2.3 Stöd till utgivning av grannlandslitteralur beslöt att med början år1975 genomföra en fyraårig försöksverksamhet med stöd till översättning/utgivningav nordisk grannlandslitteralur. är anvisat I 050 000 Dkr. Stödet skall i första hand gå till översätlningskostnaderna.I princip kan stöd utgå lill all litteratur, dock ej tidningar och lidskrifter,men klassisk och modern skönlitteratur skall prioriteras. I fråga om mindrespråk skall även facklitteratur och barnböcker uppmärksammas. Stödet beviljaspå förhand men utbetalas först när boken har utkommit. För att få slöd börboken redan vara utgiven eller ha blivit antagen till utgivning i hemlandet.Stöd skall inte utgå lill böcker med en förväntad god försäljning. Det totalastödbeloppet är kvoterat mellan de olika länderna. Stödet fördelas av ensärskild kommitté med representanter för de olika språken i . Är 1976 söktes stöd lill 191 titlar, varav 122 beviljadesstöd med ett totalt belopp om 730 000 Dkr. Klassisk och modern skönlitteraturhar dominerat i ansökningarna. Även antalet barn- och ungdomsböcker har varitstort. Däremot har facklitteraturen utgjort en mindre andel än väntat. 2.1.2.4 Stöd tiU utgivning av u-landslitteratur Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) inträttadeinnevarande budgetår ett stöd om sammanlagt . lill utgivning avlitteratur om utvecklings- och u-landsfrågor. Stödet avser dels verk av u-landsför-fattarei översättning, dels svenska originalböcker. Såväl skönlitteratur somfacklitteratur kan få stöd. Syftet med stödet är atl uppmuntra förlagen atl geut god u-landslitleralur i . Urvalet av de verk som skall få stöd görsav en jury på sex ledamöter. Urvalet underställs sedan SIDA för beslut. Stödetavses täcka litteraturkalegorier som i regel inte omfattas av det litleralurstödsom handhar. Vid gränsdragningsproblem äger samråd rum medkulturrådet. Stödet är ett förhandsstöd. Det baseras på förläggarensförhandskal- 2 1977/78. Prop.1977/78: 99 18 kyl avseende de tekniska produktionskostnaderna. Normaltavses stödet motsvara en tredjedel av dessa kostnader. I samband med beräkningav stödet ges förslag lill föriagsnetlopris. Vid en första fördelning har åtta titiarfått slöd. 2.2 Kreditstöd tUl förlag Vid inrättandet av det statliga litteraturstödet infördesäven möjligheter att lämna statlig kreditgaranti lill förlag. Bestämmelsernaom stadig kreditgaranti återfinns i förordningen (1975:493) om statiigt litteraturstöd(ändrad 1977: 394). Kreditgaranti kan lämnas för att stödja mindre förlag ochför att göra det möjligt att etablera nya förlag. Vid beviljandet avkreditgaranti skall beaktas dels behovet av alt främja tillkomsten av olikaförlagstyper och etablering av regionala förlag, dels behovet av all underlättabokutgivning på eget förlag till självkostnadspris och att förbättra de språkligaminoriteternas villkor i förlagshänseende. Garanti får inte beviljas om ensökande själv kan erbjuda sådan säkerhet atl lån bör kunna beviljas avkreditinrättning enligl vedertagna bankmässiga grunder. Garantin får beviljas endast för lån som regelbundet skallavbetalas inom högst från första dag för lånet. Garantin får avse högst75 % av lånebehovet. Om synnerliga skäl föreligger kan regeringen besluta attgarantin skall avse hela lånebehovet. Regeringen beslutar även i fråga omåtagande som medför, att staten tar ansvar för belopp . för enoch samma låntagare. Ansökningar om garanti för lån . och somavser högst av lånebehovet avgörs av statens industriverk efter samråd medstatens kulturråd. beslut kan inte överklagas. Under /78 får garantier sammanlagt lämnasupp till en nivå av 2 mUj. Sedan möjligheten all lämna kreditgaranti tillförlagsverksamhet infördes har lill utgången av gjorts 46 ansökningarom garantier. Av dessa har 13 beviljats med garantier om totalt 3,4 milj. kr.Av de 22 ansökningar som har avslagits eller avstyrkts har 4 avslagils (elleravstyrkts) av kreditvärdighetsskäl och resterande 18 på grund av avstyrkanfrån . Av de beviljade garantierna har 5 beviljats tillnystartade förlag eller förlag som har varit verksamma . De övrigahar beviljats redan etablerade förlag. Något infriande av statlig garanti harännu inle skett. Den påbörjades en försöksverksamhet under treår med statiigt kreditstöd till bokhandeln (prop. 1976/77: 81, KrU 1976/77: 39, Prop.1977/78: 99 19 rskr 1976/77: 239). Bestämmelserna återfinns iförordningen (1977: 395) om försöksverksamhet med statiigt kreditstöd tillbokhandel. Frågor rörande kreditstöd prövas av styrelsen för som skall höra . In.stitutels beslutkan ej överklagas. bildades ochsamtliga aktier i bolaget ägs av . Institutethar till uppgift atl medverka lill att bokhandlare och andra återförsäljare avböcker får långsiktiga krediter för nyetablering, övertagande och moderniseringav sina butiksrörelser. Institutets medverkan sker genom dels borgensåtaganden,dels direkta lån. Som säkerhet för borgensåtaganden finns reverser frånmedverkande förlag tUl ett totalt belopp av 1,8 milj. kr. Den direkta lånekapaciletenuppgår lill ca 1 milj. kr. vilken var nästan helt utnyttjad vid årsskiftet1977/78. Vid sidan av kreditverksamheten bistår finansieringsinstitutetbokhandeln med rådgivning i frågor rörande lönsamhet, rationalisering etc.Enligt avtalet mellan staten och ominstitutets handhavande av det statliga kreditslödet till bokhandeln åtar siginstitutet alt fortsätta den med egna medel finansierade verksamheten medutlåning och borgensåtaganden i väsentligen samma omfattning som . Det statliga kreditslödet kan utgå till den som behöverstöd för alt kunna fortsätta atl driva fullsorterad bokhandel på en mindreeller medelstor ort. Stöd kan även, om särskilda skäl föreligger, utgå för altöppna fullsorterad bokhandel på en mindre eller medelstor ort, fortsätta attdriva bokhandel med brett sortiment av svensk aUmänlitteratur på ort som saknarfullsorterad bokhandel eller för all fortsätta att driva antikvariatsbokhandelmed postorderförsäljning lill olika delar av landet. Med fullsorteradbokhandel förstås i detla sammanhang bokhandel som är ansluten till det s. k.fackbokhandelsavtalet mellan och . Kreditslödet utgår i form av avskrivningslån,investeringslån och kreditgaranti och skall avse ny-, till- eller ombyggnad avaffärslokal, inredning eller lagerinvestering. Avskrivnings- ochinvesteringslån får utgå med högst två tredjedelar av de sammanlagdakostnaderna för nyssnämnda åtgärder. Den statliga kreditgarantin får omfattahögst hälften av del kapitaltillskott som behövs. Avskrivningslånen är amorterings- och räntefria och skallskrivas av med en femtedel som har förflutit, sedan lånetbetalades ul. För investeringslån skall den säkerhet ställas som behövs med hänsyntill låntagarens ekonomiska ställning. På lånet utgår ränta, dock kanräntefrihet beviljas för högst . Investeringslån skall amorteras genomregelbundna avbetalningar inom högst för utbetalningeneller, om särskilda skäl föreligger, högst . Kreditgaranti fårbeviljas för lån i kreditinrättning som finansieringsinstitutet Prop.1977/78: 99 20 godkänner men får inte lämnas, om sökanden kan erbjudasådan säkerhet att lån bör kunna ges av enskild kreditinrättning enliglvedertagna bankmässiga grunder. För innevarande budgetår äger rätl all bevilja kreditgarantier intill ett belopp av 1,5milj. För avskrivningslån och investeringslån disponerar institutet underanslaget Lån för investeringar i bokhandel 1,4 milj. kr., varav högst 700 000kr. får avse avskrivningslån. Intill utgången av har över 50 förfrågningargjorts om kreditstöd om sammanlagt ca 8 milj. kr. Statlig kreditgaranti harbeviljats en sökande med ett totalt belopp av , statligtavskrivningslån fyra sökande med sammanlagt . och statiigtinvesteringslån två sökande med totalt . Det nuvarande stödet till barn- och ungdomslitteratur harformen av stödköp och produklionsstöd. Stödköpel innebär atl 1 000 exemplarköps in av varje titel. Av de titlar som får produklionsstöd skall likaledes 1000 exemplar utan kostnad ställas till förfogande. De böcker, som statenhärigenom disponerar över, används i en tvåårig försöksverksamhet med läsfrämjandeåtgärder bland barn och ungdom. Syftet är att öka litleraturintresset genom altvia barn- och ungdomsorganisationer och studieförbund pröva nya vägar atl nå utmed böcker. Det första försöksåret påbörjades varvid 83titlar av barn- och ungdomslitteiatur, som hade fått stöd /76,plockades samman efter olika lemala i 5 700 bokpaket med tillsammans 83 000böcker och fördelades mellan studieförbund och drygt tjugo barn- ochungdomsorganisationer som hade ansökt om alt få delta i försöket. dellog och till dessa utgick, utöver böckerna, ettsammanlagt bidrag om . a. ledarutbildning. Distributionenav bokpaketen ombesörjdes av Litteraturfrämjandet. Fördelningen innevarande budgetår av de böcker som erhöll slödunder /77, sammanlagt 91 titiar, kommer att ske bland destudieförbund och barn- och ungdomsorganisationer som under verksamhetsåret1976/77 mottog bokpakel. Förbunden och organisationerna erbjuds att beställaexemplar bland de titlar som finns tillgängliga och får även ett bidrag lillkostnader i samband med verksamheten. Av tillgängliga böcker har ca 20 000exemplar inte efterfrågats. Dessa kommer att distribueras till kommuner för läsfrämjandeåtgärder på förskolor, fritidshem, fritidsgårdar, inom föreningslivet etc. avser att göra en slutiig utvärdering avförsöksverksamheten under /79. Prop.1977/78: 99 21 Under /79 kommer att disponeramotprestationsexemplar av de titlar som får stöd under innevarande budgetår.Rådet har i skrivelse föreslagit atl dessa böcker skallanvändas på samma sätt som under de två föregående åren. För bidrag tillmedverkande organisationer föreslår alt . skall anvisasutöver de . rådet i anslagsframställningen för /79har begärt för utvärdering av försöksverksamheten. I samband med införandet av del statliga bokhandelsstödelfick i uppdrag att genomföra ett försök med poslorder-försäljningav böcker genom bibliotek i Norrbollen och . Förkostnaderna för försöket anvisades . Försöket omfattar samtiigabibliotek i länet. På biblioteken kan man på särskilda beställningsblanketterbeställa böcker per postorder hos medverkande boklådor. Priset på böckerna ärdetsamma som vid direktköp i bokhandeln. En omfattande information i form avfoldrar och tidningannonser har getts till hushåUen. Fram till årsskiftet1977/78 hade ca 100 beställningar gjorts, uteslutande från orter som saknarboklåda. 2.5 Bibliotekstjänst, sambindningsverksamheten är ett serviceorgan för biblioteken.Företagel är ett aktiebolag i vilket allmänna biblioteksförening haren majo-riletspost och en minoritelsposl. Bibliotekstjänstsuppgift är att bidra lill de svenska bibliotekens rationalisering. Detta skergenom att företaget tillhandahåller tjänster och material inom nära nog alladelar av biblioteksverksamheten. Den viktigaste delen utgörs av den s. k.sambindningen. Den innebär atl Bibliotekstjänst i biblioteksband binder in ochförser med kortutruslning m. m. all viktigare litteratur, som har intresse förfolkbiblioteken och som ges ut i landet. Bibliotekstjänst har ävenbörjat med sambindning av utiändsk litteratur. Bindningen gmndar sig påförhandsbeställningar från biblioteken som gjorts i beställningshäften medkommentarer och recensioner som kommer . Beställningshäftena fram-stäUsgenom att förlagen kontinuerligt sänder in korrektur till sam-bindningsredaklionerna,som vidarebefordrar dem för kommentar lill någon av de ca 400 lektorer somsambindningen anlitar. Informationen i beställningshäftena har i många fall ettstarkt inflytande på bibliotekens bokval. Om någon anser att en bok har blivitfelaktigt bedömd kan han vända sig till någon av de två granskningsnämnder,en för vuxen- och en för barnböcker, som finns. Nämnden tar sedan ställning tiUom boken skall få en ny recension eller om någon annan åtgärd bör vidtas. Sambindningsrecensionernautgör den enda sam- Prop.1977/78: 99 22 lade informationen om det totala svenska bokutbudel ochutnyttjas av olika parter inom bokbranschen och massmediema. Sambindningens omsättning uppgick lill 65,5 milj.kr., vilket utgjorde av förelagets totala omsättning, och omfattade 2,4milj. Kostnaderna för recensionsverksamheten leklörsarvoden,tryckning och utsändning av beslällningshäflena beräknas av Bibliotekstjänstuppgå lill knappt 4 milj. kr. Det totala antalet titlar i den svenska sambindningen varår 1976 knappt 3 700 vuxenböcker och drygt 700 barn- och ungdomsböcker. I den utiändskasambindningen ingick ca 800 engelska, tyska, franska, danska och norska titlarsamt ca 600 finska titlar. Vidare erbjöds i anslutning till det statligastödet lill folkbibliotekens inköp av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk s. k. invandrarpaket med ca 1 300 titlar. Ar 1975 var delgenomsnittliga antalet sålda exemplar per titel i den svenska sambindningen 308för vuxenböcker och 1 026 för barn- och ungdomsböcker. Av folkbibliotekens bokinköp beräknas ske viaBibliotekstjänst. Kommunerna kan köpa böckerna i sambindningen via den lokalabokhandeln vilket ökar kostnaden med . avsambindningens volymer säljs på detta sätt. Ar 1976 utbetalade Bibliotekstjänstknappt . (exkl. moms) till de ca 90 berörda bokhandlarna. Prop.1977/78: 99 23 3 Utredningsförslag 3.1 Utgångspunkter Frågan om ett stöd till utgivning och distribution avlitteratur är enligt litleralurstödsulredningen inte en kommersiell angelägenheteller en fråga om ekonomiska subsidier till en viss bransch. Ett slöd lilllitteraturen är en pedagogisk fråga, en social fråga och en angelägenhet avgrundläggande betydelse för en fungerande demokrati. Utredaren framhåller värdet i alt den läsintresseradeallmänheten via folkbiblioteken helt utan kostnad får tillgång till böcker menbetonar vikten av att människor förvärvar böcker för eget bruk. Läsvanoroch läsfrekvens är beroende inte bara av utbildningsfaktorer och ekonomiskavillkor utan även av tradition och miljö. Boken måste bli ett lika viktigtinslag i vardagstillvaron som andra återgivande medier. Ansvaret för atlböcker blir lätt tillgängliga och lätta att förvärva måste åvila samhället. Fördelta krävs ett avsevärt förstärkt stöd till den meningsfulla litteraturen. Den ökade fritiden och därmed möjligheterna tillaktiviteter och initiativ utanför arbetet motiverar också, atl samhället somett av flera alternativ ger människor möjlighet atl förvärva läsvärda böcker lillrimliga kostnader. Utredaren hävdar att som instrument för språkförmedlingoch språklig fortbildning är boken unik. 1 den mån verbal likvärdighet mellangrupper i samhället anses eftersträvansvärd och viktig för samhällets fortsattautveckling, är det en politisk självklarhet med ett starkt stöd till produktionoch distribution av texter med väsentligt innehåll. Utredaren tar upp frågan om bokpriserna och konsumtionenav böcker och konstaterar all sett i ett längre perspektiv har priserna på dennågorlunda kvalificerade skönlitteraturen stigit mer än konsumentpriserna iallmänhet. Tendensen har accentuerats i mitten av 1970-lalet. En kraftighöjning av priserna på kulturellt värdefull litteratur behöver dock inteåterspeglas i bokprisindex lill följd av dess konstruktion, om konsumtionensamtidigt förskjuts mot underhållningslitteratur lill låga priser. En annanfaktor som, enligt utredaren, komplicerar bilden av prisutvecklingen ärbokklubbarna. Utredaren menar att bokhandelspriset på de böcker som säljs genombokklubbar har stigit mer än del skulle ha gjort om klubbarna inte hadefunnits. Bokklubbarna har därmed varit till nackdel för den tillfälligeköparen. Den faktiska betydelse bokklubbarna har haft för all göra billigaböcker tillgängliga för större grupper är oklar. Enligl utredarens bedömningtorde klubbarnas kunder till större delen rymmas inom gruppen tidigare reguljärabokköpare. Utredaren konstaterar att alla berörda parter finner enprissänkning på böcker önskvärd, om den inte går ut över branschens lönsamhetoch Prop.1977/78: 99 24 En betydande sänkning av priserna skulle dock även om den begränsas till en snäv sektor kräva en omfattande kompensationinte bara tUl förtag och bokhandel ulan även till författare till följd av royaltysystemelskonstruktion. Utredaren ifrågasätter vidare, om del är kulturpolitisktmotiverat med en kraftig statiig subventionering av bokpriserna, om detla inleleder till någon avsevärd ökning av försäljningen. Andra vägar måste dåanvändas för att bredda den krets av människor som läser kvalificeradlitteratur. Enligt utredaren är dock inle konsumenternas behov avsänkta bokpriser enda anledningen atl diskutera ett statligt stöd som sänkerbokpriserna. Ett annat och kanske viktigare skäl är folkbibliotekens ekonomiskaproblem och de stora skillnaderna i anslag för bokinköp kommunerna emellan. Det nuvarande litteraturstödet har enligt utredarensbedömning haft en viss prisdämpande effekt, som dock har varit av ringabetydelse för såväl privata köpare som bibliotek. Verkningsfulla resultatkräver en prissänkning av en helt annan omfattning. Utredaren konstaterar, attett borttagande av mervärdeskatten på böcker i olika sammanhang harframhållits som det mest effektiva stödet för all sprida litteratur. Mot ettborttagande av momsen kan dock anföras dels all åtgärden torde vara opinionsmässigtsvår så länge som mervärdeskatten las ul på t. ex. baslivsmedel, dels alt ettborttagande skulle gynna också de delar av bokutgivningen ochbokdistributionen, som det inte kan anses angeläget atl stödja. 3.2 Utvärdering av nuvarande stödsystem Utredaren har gjort en utvärdering av det nuvarande litteraturstödetoch redovisar inledningsvis vissa allmänna synpunkter på ett statligt stöd. Meningarna är delade i frågan, huruvida en ökning avantalet utgivna böcker i är önskvärd. Del hävdas att del, under normalakonjunkturer, inte är svårt atl ge ul god litteratur. Problemen på bokmarknadenanses till stor del bero på att alltför många titiar konkurrerar om en alltförliten marknad. Under dåliga konjunkturer kan den kvalificerade litteraturen hasvårt att komma ut. Detta blev uppenbart under den s. k. föriagskrisen i börjanav . Vidare framhåller utredaren att den svenska bokmarknaden enligthans mening är starkt präglad av litterära moderörelser, vilket kan försvårautgivningen av böcker i avvikande ämnen eller genrer. Mot denna bakgrund anser utredaren att det finns ett behovav ett samhälleligt stöd, som kan motverka de kommersiella krafterna och gynnaen rikt varierad bokutgivning. Ett stöd som ensidigt inriktas på produktionenkan dock vara till men för litteraturförsörjningen. Om inte konsumtionsunderiaget breddas för den goda litteraturen, leder Prop.1977/78: 99 25 ökad produktion till sämre ekonomi för varje enskildtitel, vilket medför ett ökat stödbehov. En sänkning av bokpriserna, som teoretiskt ingår i detnuvarande slödel, är ett omtvistat sätt att stimulera köpen av böcker. Denstörsta läsfrämjande effekten torde en prissänkning ha när del gäller böckersom vänder sig till en bredare publik. Försäljningen av litteratur, som genomform och innehåll i första hand intresserar en mindre läsekrets, påverkasdäremot sannolikt inle påtagligt av prissänkningar. Den vä-sentiigaste fördelenmed sänkta priser på den kvalificerade litteraturen skulle vara lättnaderna förbiblioteken i inköpshänseende. Utvärderingen av det nuvarande stödet har gjorts genomanalys av befintlig löpande statistik, insamling av synpunkter från olikaberörda parter saml genom vissa kompletterande punktundersökningar. Utredaren framhåUeratl man emellertid inte kan vänta sig påvisbara effekter på vare sigutgivningsvolymen eller prisutvecklingen på grund av att stödet är blygsamt förvissa litteraturkalegorier. Vidare är effekterna av stödet svåra attfastställa, eftersom förlagsbranschen uppenbarUgen var på väg upp ur enekonomisk svacka redan när stödet sattes in. 3.2.1 Ny svensk skönlitteratur för vuxna Utredaren konstaterar att det är vanskligt att fastställai vilken utsträckning bokpriserna har påverkats av litteralurstödet. Prissättningeninom förlagsbranschen är mycket svåröverskådlig. Den grundas mera på allmännabedömningar av vad böcker inom vissa kategorier bör kosta än på faktiskakostnader för produktion och hantering. Kostnadsutvecklingen inomförlagsbranschen är nästan omöjlig att överblicka.