prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — inbetalning till AsDB:skapitalökning samt . till påfyllnad av AsDF. Den förberedandekommissionen för intemationella jordbruksutvecklingsfonden () vari Sverigedeltagit, avslutade sitt uppdrag att dra upp riktlinjerna förfondens verksamhet. trädde i kraft , och ettförsta möte med fondens högsta styrande organ, församUngen och styrelsen,hölls . Fonden är därmed redo att inleda sin operativaverksamhet. Tills vidare har fonden sitt säte i . I enlighet med enrotationsordning innehar under fondens första bidragsperiod denpermanenta nordiska medlemsplatsen i styrelsen, medan besättersuppleantposten. Det svenska bidragettill första verksamhetsperiod som sannolikt blir uppgår till115 milj. kr. och täcks med medel, som har anslagits under tidigare budgetår.Jag ser därför inget behov av anslag för internationella jordbmksutvecklingsfondenför /79. /78 140 000 000 /79 150 000 000 varav: Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) 60 000 000 Bidrag enligt konventionom livsmedelshjälp (FAC) 43 000 000 Katastroflager 47 000 000 Internationellalivsmedelsprogrammet (WFP) lämnar bistånd i form av livsmedel tillutvecklingsprojekt och akuta katastrofinsatser. Allt bistånd ges under sådanaformer att det inte skall störa handeln med livsmedelsprodukter eller hämmamottagarlandets egen jordbruksproduktion. En stor del går som matransoner tillarbetare vid anläggningsarbeten och till utspisning av särskUt behövandegrupper som havande mödrar, spädbarn och skolungdom. av programmetsverksamhet avser katastrofhjälp. Programmets verksamhet finansieras med frivilliga bidrag, som ges dels i form av livsmedel,dels i form av kontant-bidrag för att täcka kostnader föradministration, frakt, försäkringar m. m. var medlemi t. o. m. 1977 och har på olika sätt verkat för attadministrativt och resursmässigt stärka WFP. Sålunda kanaUseras alltlångsiktigt svenskt livsmedelsbistånd genom WFP. 1977/78:100 Bilaga 6 28 rige har också verkat för att WFPskall avdela större resurser för katastrofinsatser. Med hänsyntill WFP:s resursbehov föreslår jag att ordinarie bidrag till WFP höjsfrån 55 till 60 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1978/791980/81. harenligt förlängningen av konventionom livsmedelshjälp (FAC)åtagit sig att leverera svenskt vete som livsmedelshjälp.Åtagandet fullgörs i sin helhet i form av proteinberikat vetemjöl, somkanaliseras genom WFP. Den senaste förlängningen av FAC löper ut den 1 juli1978, och förhandlingar om en ny konvention om livsmedelshjälp förs under innevarandebudgetår. För budgetåret1978/79 beräknar jag tills vidare för en ny konvention om livsmedelshjälp ettmedelsbehov på sammanlagt 43 milj. kr., inklusive frakt ochadministrationskostnader. FN:s sjunde extrageneralförsamling 1975 rekommenderade att ett internationelltberedskapslager av livsmedel för katastrofinsatser på sammanlagt livsmedel skulleupprättas. I enlighet med rekommendationen har med riksdagensbemyndigande åtagit sig att /781979/80 hålla40 svenskt vete samt vissa andra svenska livsmedelsprodukter iberedskap för akuta nödhjälpsinsatser. En del av det svenska katastroflagretkan komma att levereras som proteinberikat mjöl. uppgickdet internationella beredskapslagret endast till sammanlagt ca . om intemationellt ekonomiskt samarbete (CIEC) åtog sig dedeltagande industriländerna att lämna nya eller ökade bidrag tillberedskapslagret så att målet uppnås. har ytterligarebidrag om utlovats. Beredskapslagretbestår av internationellt samordnade lager i respektive givarland. WFP:s styrelserekommenderade 1976 att lagret skall stå tUl WFP:s förfogande. I enlighethärmed har under det innevarande budgetåret det svenska katastroflagret ihuvudsak ställts till WFP:s förfogande. Enligt avtal med WFP skall ståför kostnaderna för frakt och försäkring. Med hänsyn tillbehovet av långfristiga åtaganden om livsmedelshjälp bör riksdagensbemyndigande inhämtas att utsträcka det svenska åtagandet t. o. m. budgetåret1980/81. För budgetåret1978/79 beräknar jag ett medelsbehov för nödvändig påfyllnad av det svenskalivsmedelslagret på sammanlagt 47 milj. kr. för upphandUng, lagring och frakt. övriga organisationer Budgetåret1977/78 69 585 000 /79 74 025 000 1977/78:100 Bilaga 6 29 FN:s flyktingkommissarie () 25 000 000 FN:s hjälpprogram förPalestinaflyktingar (UNRWA) 38 000 000 internationeUahandelscenter (ITC) 8 000 000 Importkontoret föru-landsprodukter (IMPOD) 3 000 000 FN:sflyktingkommissarie () har till uppgift att ge internationellt skydd åtflyktingar, medverka till frivillig repatriering samt underlätta flyktingarsbosättning och integrering i asyllandet. UNHCR beräknar att kostnaderna fördet reguljära programmet under skall uppgå till drygt 32milj. dollar, vilket innebär en betydande ökning i jämförelse med 1977, bl. a.p. g. a. händelseutvecklingen i . Det är emellertid tveksamt omkostnaderna stannar vid detta belopp. Programmet kompletteras med vissautbildningsprojekt som likaså bekostas med frivilliga bidrag. Utöver de ordinarie uppgifterinom det reguljära programmet har flyktingkommissarien fått ett växande antaluppdrag som ombud för hela FN-systemet att svara för ledningen och samordningenav omfattande katastrofoperationer och andra program till förmån förflyktingar och hemlösa. Sådana särskilda hjälpaktioner, som finansieras med friviUigabidrag har uppgått till flerdubbelt större belopp än detreguljära programmet. hartidigare lämnat bidrag till flyktingkommissariens särskilda verksamhet inomramen för det årliga bidraget till UNHCR. hardet stora biståndsbehovet lett tUl att extra bidrag lämnats urkatastrofreserven samt det svenska livsme- Utöver de ordinarie uppgifternainom det reguljära programmet har delslagret bl. a. för insatser, i ,Mogambique och södra . Det har således inte förefallit möjligt att ipraktiken inkludera samtliga svenska bidrag till UNHCR:s särskilda program idet årliga svenska förhandsbudgeterade bidraget till flyktingkommissarien. Detframstår nu som lämpligt att renodla systemet och lämna samtliga bidrag tillUNHCR:s särskilda program vilka alla är av katastrofinsatskaraktär viakatastrofreserven. lämnar treårigautfästelser till UNHCR. Enligt bemyndigande uppgår utfästelserna förvart och ett av verksamhetsåren 197880 (budgetåren 1977/781979/80) tUl 25milj. Med hänsyn till UNHCR:s kraftigt utvidgade reguljära program samt tillorganisationens effektivitet föreslår jag att bidraget för verksamhetsåret1979 (/79) för enbart det reguljära programmet ochtrustfon-derna fastställs till 25 milj. kr. Därutöver bör medel ur katastrofreserven vid behov kunna ställas till förfogande för UNHCR:s särskilda operationer.Jag anser vidare, att bör lämna utfästelser om bidrag med 25 mUj. kr.för vart och ett av verksamhetsåren 1980 och 1981 (budgetåren 1979/80 och1980/81). 1977/78:100 Bilaga 6 30 FN:s hjälpprogramför Palestina-fly klingar (UNRWA) inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård ochutbUdning. För uppgick kostnaderna för programmet tillöver 128 milj. dollar vilket innebär en dryg fördubbling . UNRWA har haft finansiella svårigheter ochorganisationens reserver är uttömda. Organisationens ekonomiförvärrades ytterligare i samband med inbördeskriget i , då stora delarav UNRWA:s utrustning i landet förstördes. Underskottet beräknades iseptember 1977 komma att uppgå till drygt 13 milj. dollar. ordinariebidrag till UNRWA uppgick för verksamhetsåret 1977tUl 35 milj. kr. Det svenska bidraget motsvarar därmed av programmet.Mot bakgrund av att UNRWA fortfarande befinner sig i en besvärlig finansiellsituation, har för (/79) medförbehåll för godkännande utfäst ett svenskt bidrag på 38 milj. kr.Jag förordar, att regeringen begär godkärmande för den gjordautfästelsen. I enlighet med UNRWA-chefens rekommendation vill jag vidareförorda att regeringen begär godkännande för utfästelser till UNRWAmed samma belopp även för verksamhetsåren 1979 och 1980 under förutsättning attUNRWA:s roU ej väsentiigt förändras till följd av den politiska utvecklingen iMellanöstern. Exportfrämjandeåtgärder är ett nödvändigt komplement till strävanden att byggaupp exportindustrier och öka och diversi-fiera exporten. Den verksamhet sombedrivs inom detta område, av /Internationella handelscenter (ITC)har starkt stöd från , som är en av de stora bidragsgivarna tillorganisationen. En betydande eftersläpning har förelegat i genomförandet av deITC-projekt, som finansierats av , varför det svenska bidraget under desenaste fyra budgetåren 1974/751977/78 varit oförändrat 7 milj. kr. Pågrundval av en företagen konsultstudie, finansierad av ,genomförs f. n. åtgärder i syfte att förbättra ocharbetsmetoder. bör, med förbehåll för godkännande, lämna enutfästelse om bidrag med 8 milj. kr. för (budgetåret1978/79). Jag förordar vidare att regeringeninhämtar bemyndigande att utfästa minst samma belopp för vartoch ett av de två följande verksamhetsåren (budgetåren 1979/80 och 1980/81). För budgetåret1977/78 anslogs . till Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD).Verksamheten som startade har skett på försöksbasis under entreårsperiod. kom-mr nu att genomföra enförvaltningsrevision, vilken beräknas vara klar senast den 1 september 1978.För /79 beräknar jag efter samråd med chefen förhandelsdepartementet, medelsbehovet för IMPOD :s samlade verksamhet tUl . 1977/78:100 Bilaga 6 31 /78 90 000 000 /79 100 000 000 Är 1975 inrättadesberedningen för u-landsforskning, SAREC, med uppdrag att såsom rådgivande organtill regeringen och SIDA verka för en aktivoch samordnad politik för svenskt stöd tUl u-landsforskning. Målsättningenär "att främja sådan u-landsforskning, som kan underlätta för u-ländernaatt utvecklas mot ökat självbestämmande och mot ekonomisk och socialrättvisa". Samtiiga bidrag till u-landsforskning utanför de bilateralalandprogrammen har sammanförts till denna anslagspost. SAREC är ifärd med att granska pågående forskningsprogram inom internationellaorganisationer. I vissa fall är granskningen i sin slutfas. Mot bakgrund averfarenheterna från såväl den pågående granskningen som den löpandeverksamheten föreslår SAREC i sitt förslag till regeringen att stödet tiU u-landsforskninghöjs tUl 110 milj. kr. SIDA delar denna bedömning. SAREC:s verksamhet är indelad ifem program. Forskningssamarbetemed , i första hand programländerna, är ett viktigt led i att stärkaden nationeUa kapaciteten för forskning, ett mål som u-ländema ger allt högreprioritet. /77 tecknades avtal om stöd med vardera 2 milj. kr. tUl decentrala forskningsmyndigheterna i , och . SARECberäknar /79 ta 15 milj. kr. i anspråk för ett utökat samarbete.Bland annat förs diskussioner med , , och . I u-ländernassträvan att bygga upp en egen forskningskapacitet spelar det regionalasamarbetet en stor roll. SAREC räknar / 79 med att lämna stödtUl forskningssamarbete mellan samt särskilda forskningsprojekt om 11milj. Inom ramen för vadsom kallas kollektiv självtiUit har u-länderaa på flera områden initieratregionalt samarbete. SAREC stöder sådan utveckling i , ochLatinamerika. I detta sammanhang ges även stöd till s. k. kritiskutvecklingsforskning, som granskar i-ländernas och de multinationellaföretagens utvecklingspolitik. Stöd ges bl. a. tUl ILET, studier. Den största delenav SAREC :s anslag går till internationella forskningsprogram. /77utbetalades 62 mUj. Denna storaandel beror av att det svenska forskningsstödet traditionellt gått tillinternationeUa sektorforskningsprogram, som främst syftat tUl att lösaspecifika forskningsuppgifter av allmänt intresse för flera . Enöversyn pågår f. n. av flera av dessa program. Det största intemationellaforskningsprogram som får svenskt stöd 1977/78:100 Bilaga 6 32 är WHO:s program för forskning ombättre preventivmedel. Totalt har t. o. m. /77 satsat145 milj. kr. på detta projekt och därmed svarat för av den totalakostnaden. Inom WHO görs f. n. en intern utvärdering av verksamheten och SAREChar tillsatt en grupp, som skall följa WHO:s genomgång och göra en egenutvärdering av programmet utifrån målen för det svenska stödet tillu-landsforskning. I avvaktan på denna utredning föreslår SAREC, att WHO fåroförändrat svenskt bidrag för sin fortplantningsforskning under budgetåret1978/79. Inför det därpå följande budgetåret bör ett ställningstagande kunnagrundas på den ovan nämnda utredningen. Under budgetåret1976/77 inleddes ett stöd om sammanlagt 40 milj. kr. tillWHO:s program för tropiska sjukdomar. På förslag av SAREC har regeringen ocksåbeslutat om fortsatt bidrag 1978/79 för forskning inom nutrition, bl. a. omamning, och om hälso-och sjukvårdssystem. har /73 givit bidrag till intemationell jordbruksforskning genom denkonsultativa gruppen för internationell jordbruksforskning (CGIAR). Syftet äratt bidra till en ökad livsmedelsproduktion i . Stödet har utgåtttill ett antal specialiserade jordbruksforskningsinstitut i u-ländema. SAREChar avslutat en utvärdering av gruppens verksamhet. Med ledning avdeima föreslås, att CGIAR bör ges ett fortsatt stöd av ungefär oförändrat realt värde. Övrigainternationella forskningsprogram som stöds är bl. a. , WEP, som fått en utfästelse om 5 milj. kr. för1978/79; för social utveckling, UNRISD, som bedriverforskning framför allt inriktad på att kartlägga samspelet mellan ekonomiska, socialaoch andra faktorer i utvecklingsprocessen samt . För det fjärde avSAREC:s program, stöd till u-landsforskning i , beräknas för budgetåret1978/79 10 milj. kr. /78 fördelades 4,9 mUj. avseende 87 projekt.Antalet ansökningar var ungefär dubbelt så många och det sökta beloppet mer än3 gånger så stort. För planering ochadministration av forskningsstödet samt information beräknar SAREC /79ett medelsbehov om 2 milj. kr. Med SAREC:snuvarande planering konmier en avsevärd del av den ointecknade reservationenatt förbrukas. Mot bakgrund av att de bilaterala programmen normalt intekräver stora utbetalningar i ett inledande skede och en minskande ökningstakt istödet till internationeUa programmen bör dock ingående reservation plus enviss ökning av anslaget ge tiUräckliga resurser för verksamheten. Medelsbehovetför u-landsforskning beräknas i enlighet härmed till 100 milj. kr. Prop.1977/78:100 Bilaga 6 33 övrigamultilaterala bidrag /78 16 306 167 /80 13097 913 Som en uppföljning av besluten från FN:s sjätte ochsjunde extra generalförsamlingar samt vid i börSverige ha en viss finansiell beredskap att medverka i multUateralt utvecklingssamarbete,som kan komma att aktualiseras i de förhandlingar som pågår. Det kan t. ex.gälla internationella lösningar för att öka resursflödet tiU , stödtiU verksamhet med anknytning tiU eller arbetet fören ny internationell ekonomisk världsordning (NIEO). I CIEC antogs ett principbeslut att inrätta en gemensamfond för buffertlagerfinansiering för att stabilisera priserna på råvaror.Förhand-Ungarna om fondens upprättande återupptogs . Till fondenkommer man sannolikt även att knyta kompletterande möjUgheter för finansieringav andra åtgärder vid sidan av buffertiager till förmån för fattigareu-länder. Exempel på sådana åtgärder är diversi-fiering, forskning ochfrämjande av exporten. Om så blir fallet kan det bli aktuellt att ställasvenska biståndsmedel tUl förfogande. a. i CIEC verkat för ett globalt system för stabilisering avu-ländernas exportintäkter. Detta system skaU ses som ett komplement tillprisstabiliserande åtgärder. Mot denna bakgmnd är det angeläget att Sverigekan delta i finansieringen av ett sådant system för att kompensera särskilt defattigare för bortfall av exportinkomster från råvaror.MöjUgheterna att bygga ut eUer komplettera existerande faciliteter påexportintäktsstabiliseringsområdet studeras f. n. inom ochIntemationella valutafonden. Sverigehar tidigare utfäst sig att bidra till subventionskontot för Internationellavalutafondens oljefacilitet med ca 15 milj. kr. Subventionskontot inrättadesför att lån ur oljefaciliteten skulle kunna ges till förmånligaräntesatser. Av den svenska utfästelsen har ca 11 milj. kr.utbetalats. Den sista inbetalningen på ca 4 milj. kr. skall göras /79. FN:sfond för kontroll av beroendeframkallande medel () får sedan flera årtillbaka ett svenskt bidrag från huvudtitel till stöd försin allmänna verksamhet för att begränsa den ille-tionskontot inrättades föratt lån ur oljefaciliteten skulle gala produktionen avnarkotikaråvara. Fondens verksamhet innefattar även stöd till insatser inomhälsovårds- och utbildningssektorerna. Regeringenbeslöt att lämna ett särskilt bidrag om två milj. kr. till fondensekonomiska och sociala verksamhet i , och för programför att förmå bönder som odlar opium att övergå till andra grödor. Ett nyttbidrag kan förväntas bli aktuellt under /79. 3 1977/78.1 samL Nr 100. 1977/78:100 Bilaga 6 34 kanockså komma att behöva lämna bidrag till Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) ochtUl Asiatiska (AsDB) för att kompensera för kursförluster påtidigare lämnade bidrag, vilkas värde knutits till giddet eller en bestämddollarkurs. Med hänsyn till attförhandlingarna om bidragspåfyllnad för Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) harkommit i gång kan, som jag har redovisat, ett svenskt bidrag bliaktueUt under /79. kommerFN att genomföra en konferens om tekniskt samarbete mellan (TCDC).Sverige har generellt intagit en positiv håUning till sådant samarbete, ochredan stött olika program för samverkan mellan . Konferensen kan göradet aktuellt att lämna ytterligare bidrag till denna form av samarbete. Liksom undertidigare budgetår bör också vissa andra multilaterala bidrag kunna belastadenna anslagspost som t. ex. årsbidrag till och fortsatt stöd till FN:s och social information(CESI). Andra exempel är () ochFN:s center för transnationella företag. Det går vidare inteatt utesluta, att multilaterala biståndsorgan kan komma att behöva extrabidragför att övervinna likviditetskriser. Den fortsatta utvecklingen i södra slutligen komma att motivera extra bidrag till internationella fonder förZimbabwe och , som kan komma att upprättas inom ramen för FN eller påannat sätt. Inom ramen för detsamlade multUaterala anslaget återstår för posten "Övriga multilateralabidrag" endast ca 13 milj. kr. Då det med visshet kan förutses, att dettabelopp är för knappt tilltaget för att täcka väntade behov, kommer medel att fåtas i anspråk av ointecknade reservationsmedel. Bidragtill interationella biståndsprogram budgetåren 1975/7778/79 (milj. kr) Under hänvisning tiUvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkännade riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som jag har förordat i detföregående. 1977/78:100 BUaga 6 35 2. bemyndiga regeringen att göra de utfästelser och åtaganden somjag har angett i det föregående, 3. till Bidrag till internationella biståndsprogram för /79 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77 Utgift 2 028 122 305 Reservation 783 737 868 1977/78 Anslag 2 268 136 000 1978/79 Förslag 2 464 558 000 Styrelsen förintemationell utveckling (SIDA) föreslår en höjning av anslaget för bUateraltutvecklingssamarbete med 660 mUj, kr., från 2 268 mUj. till 2 928 milj. kr. SIDA konstaterar att denintemationella debatten om utvecklingssamarbete och bistånd alltmer kommit atthandla om kampen mot fattigdomen. Biståndet till de fattigaste länderna ochtill de länder som drabbats hårdast av den ekonomiska krisen sätts i främstarummet. Man framhåller att det är fattiga människor som ärbiståndets främsta målgrupp. Det viktigaste i kampen mot fattigdomen är atttUlgodose människomas grundläggande behov av mat och kläder, bostad,dricksvatten, sanitära anordningar, hälso- och sjukvård, utbildning, kultur,transportmedel och sysselsättning samt delaktighet i utvecklingen och medinflytande i samhällslivet. Utvecklingsarbetet måste enligtstyrelsen koncentreras på att tillfredsställa dessa basbehov för allamänniskor. SIDA konstaterar att huvuddelenav det svenska biståndet är koncentrerat till mycket fattiga länder. Sverigehar vidare i sin biståndspolitik betonat de sociala aspektema av utvecklingen.Det svenska biståndet är tUl stor del inriktat på livsmedelsproduktion,vattenförsörjning, hälsovård, famUjeplanering, utbildning och annansamhällsservice. Fr. o. m. /78 harSverige ett långsiktigt utvecklingssamarbete med totalt 20 länder. SIDAförutser med reservation för vad utvecklingen i södra kan föra med sig inte någon ytterligare ökning av antalet mottagarländer. Enligt SIDA:smening har man nu nått den övre gränsen för ett utvecklingssamarbete av denomfattning som tycks bli bestående för överskådlig framtid. Effektivitetsskältalar närmast för att antalet samarbetsländer, även vid en kraftigt ökadanslagsvolym, borde minska. De senaste årens utvidgning av länder-kretsen harmedfört att biståndsförvaltningen fått kapacitetsproblem. SIDA:s förslag tUl landramar /79 grundas på flera olika faktorer. Styrelsen föreslår att iförsta hand de mest behövande av mottagarländerna bör få ökat bistånd.Samtidigt bör man 1977/78:100 Bilaga 6 36 enligt SIDA vid fördelningen avbiståndet pä olika länder göra en be-dönming av möjligheterna att med svensktbistånd stödja ansträngningarna att nå de fattiga grupperna, att tUlgodose befolkningensgrundläggande behov och främja sociala framsteg. Utsikterna att uppnå dennamålsättning varierar mellan länderna beroende bl. a. på de styrandes vUja ochförmåga att engagera sig för de eftersatta i samhället. Möjligheterna attmedverka till en samhällsutveckling i demokratisk riktning och att främjau-ländernas pohtiska och ekonomiska självständighet är, enligt SIDA, andrafaktorer av betydelse för biståndsmedlens fördelning. Av de 20svenska mottagarländerna ingår 14 i de av FN definierade kategorierna minstutvecklade eller hårdast drabbade . SIDA föreslår att en ökad andelav det direkta landinriktade biståndet avsätts för dessa 14 länder. SIDAföreslår vidare att en större andel av biståndet avsätts för den grupp ländersom utgörs av de s. k. frontstaterna i södra (, ,, och ). De medelsramarsom av SIDA föreslås för , och överensstämmer med deplaneringsramar som angivit för dessa länder för /78.För , , och föreslås oförändrade landramar.För , , , , , , ochVietnam föreslås medelsramar som beräknats motsvara en ungefärligen bevaradköpkraft med hänsyn till inflationen. För , , , Sri Länkaoch föreslås en höjning av landramarna utöver bevarad köpkraft. SIDA föreslår attytterligare medel utanför landramarna hålls i beredskap för insatser som underbudgetåret kan aktualiseras i vissa länder. Läget i södra kan komma attföranleda extra bistånd tiU frontstaterna. Det är, enUgt SIDA, angeläget attSverige i rådande läge har möjlighet att snabbt Öka sitt stöd för dessa länderssträvan mot politiskt och ekonomiskt oberoende. SIDA föreslår en ofördeladreserv på 353 milj. kr. för dessa ändamål. SIDA pekarvidare på möjligheten att utvecklingen i ett mottagarland kan leda tUlsvårigheter att använda medel för avsedda ändamål. Sådana svårigheter kanminskas genom möjligheten att omfördela medel meUan insatser. Enligt SIDA:smening representerar den planerings- och budgeteringsteknik som används inomlandprogrammen en ändamålsenlig avvägningmellan långsiktighet i åtaganden och flexibilitet i medelsanvändningen. Rörande ämnesinriktad verksamhetanför SIDA bl. a. att ändamålsbestämda bidrag tiU insatser som genomförs iinternationell samverkan globalt eller regionalt är en betydelsefull del avdet svenska biståndet. Sådana bidrag medger att nya viktiga områden tas uppeller att pågående verksamhet inom särskilt viktiga områden intensifieras. 1977/78:100 Bilaga 6 Den ämnes inriktade verksamhetenligger företrädesvis inom områden som är viktiga i samarbete medenskUda länder. Den avser bl. a. enkapicitetsutbyggnad av väsentlig betydelse även för det direkta samarbetet. SIDAunderstryker svårigheten att göra en klar gränsdragning mellanforskningsinsatser i intemationell regi som handläggs av SAREC och denämnesinriktade verksamheten. Det är därför nödvändigt med ett fortlöpande ochnära samarbete mellan SIDA och SAREC i planering av resp. verksamheter. Dessabör, enligt SIDA, styras av samma prioriteringar i fråga om val avämnesområden.