prop · G103109 · 1977-12-31 00:00:00 — CSN menar också att problemkan uppstå om studerande ansöker om studiemedel på föråldrade blanketter. Jaganser det emellertid olämpligt att sända förskott på studiemedel tiUstuderande som inte begärt sådant. Risken för att den studerande skall uppfattaförskottet som en studiemedelsutbetalning eller som en garanti för attstudiemedel kommer att utgå är uppenbar. Avvad jag nu har sagt följer att det är viktigt att de studerande uppmärksammaspå de regler som gäller för förskott. Det ankommer på CSN att ta ställning tiUhur informationen därom lämpUgen bör lämnas. Förskottbör enligt förslaget inte utgå förrän förflutit från det datum dåansökan lämnats in. Jag anser rindig bl. a. med hänsyn tillmålet att behandlingstiden inte skaU överstiga . En studerande somlämnar in sin ansökan skall då normalt inte ha några problem att fåut studiemedel, eller i undantagsfall förskott, vid kursstarten. Idetta sammanhang vUI jag understryka vikten av att i informationen till destuderande framhåUa att ansökan om studiemedel bör göras redan i samband medansökan om utbUdningsplats. Den studerande bör således inte vänta på.besked omplats i utbildning innan han söker studiemedel. Det är först när studiemedlenskall betalas ut som studiemedelsnämnderna kräver försäkran om att den studerandeblivit antagen till och påbörjat sin utbildning. För att vara berättigad tUlförskott bör slutligen den studerande enligt arbetsgruppen ha påbörjatstudiemedelsberättigande utbildning samt vid utbetalningstillfället fortfarandefölja imdervisningen. Självklart är detta också min mening. Jag delar arbetsgruppensuppfattning att det inte är möjligt att ställa krav på studieintyg för attbetala ut förskott. Hanteringen med sådana intyg skulle enligt CSN kunnamedföra ett betydande merarbete på studiemeddsnämnderna. Jag anser att man idetta sammanhang kan nöja sig med en studieförsäkran från den studerande. Arbetsgruppen föreslår attförskottet skall uttryckas i kronor och uppgå till ungefär vad som utgår istudiemedel för 30 dagars heltidsstudier. Jag tinner för min del attförskottet bör fastställas tUl ett avrundat belopp och förordar att förskott skaUkunna utgå med . Arbetsgruppen diskuterar ipromemorian fördelar och nackdelar med fyra olika tekniska lösningar förförskottsutbetalning. I enlighet med arbetsgruppens förslag förordar jag denlösning som kombinerar en och en automatisk modeU, arbetsgmppens modeUtre. En sådan lösning gör det möjligt att vid normal verksamhet bevaka enstakaärenden med lång behandlingstid enligt STIS' ärendebevakningssystem och betalaut förskott i de fall ärendena inte snabbt kan slutbehandlas. Prop.1977/78:109 14 tidigthar man möjligheten att i ett akut krisläge, genom ett särskUt beslut av CSN,gå över lill en helt automatisk utbetalning av förskott för alla som väntat enviss tid. Omförskott har beviljats viss studerande, som därefter får studiemedel med minstmotsvarande belopp, bör förskottet utgöra en del av dessa studiemedel. Även förförskottsdelen gäller i sådant faU, om mitt förslag godtas, bestämmelsema omstudiemedel i studiestödslagen (1973: 349) och studiestödsförordningen (1973:418). Avräkning av förskottet bör ske i samband med att den ordinariestudiestödsanvisningen skrivs ut. På anvisningen bör enligt min mening angesatt sådan avräkning har skett. I defall en studerande, som uppburit förskott, får avslag på sin studiemedelsansökanbör förskottet enligt arbetsgruppen återkrävas. Arbetsgmppenförordar att de i studiemedelssystemet redan existerande återkravsreglernahärvid tillämpas. Fleraremissinstanser har invändningar mot ett återkrav enligt existerande återkravsregler.Bl. a. anför CSN att det kan ifrågasättas om det är rimligt att återkrävaförskott som den studerande i god tro förbrukat till sitt uppehälle understudier. CSN anför vidare att, i de fall regler om återkrav ändå bedöms somnödvändiga, det i varje fall inte är rimligt att ställa krav på omedelbaråterbetalning och med den högre ränta som normalt tas ut vid återkrav. Liknandesynpunkter framförs av studiestödsutredningen och FörenadeStudentkårer. Föregen del anser jag att förskottet vid avslag på studiemedelsansökan alltid böråterbetalas samt att ränta bör utgå med samma räntesats som normalräntan förlån från statens utlåningsfonder. Räntan bör utgå från den dag då beloppet har uppburits.Om studiemedel beviljas med lägre belopp än förskottet bör motsvarande gälla ifråga om det belopp varmed förskottet överstiger studiemedlen. Jagföreslår således att uppburet förskott I händelse av avslag påstudiemedelsansökan skall förfalla till omedelbar betalning. Om den studerandedå inte har möjlighet att betala, bör de studiesociala myndigheterna kunna beviljaanstånd med återbetalningen på liknande sätt som sker vid återkrav avstudiemedel. Destudiesociala myndigheterna bör också ha möjlighet att om särskilda skälföreligger befria från skyldigheten att erlägga räntan. Jagdelar arbetsgrappens uppfattning att det inte är lämpligt att införabesvärsrätt över studiemedelsnämndernas beslut om förskott. Jagavser att under förutsättning av bifall till mina förslag rörandeförskott; senare föreslå regeringen att uppdra åt CSN att utarbeta lämpliga ratineroch anvisningar för ett förskottssystem. I uppdraget bör också ingå att göradetaljerade kostnadsberäkningar såväl för utvecklandet av systemet som fördriftskostnaderna. Prop.1911 f 18:109 15 Redanvid översynen av 1974 konstaterade den tidigare nämndautredningen att CSN:s uppgifter i större utsträckning än som var fallet bordeinriktas på mer långsiktiga uppgifter. Utredningen ansåg t. ex. att CSN bordeägna sig mer åt aktiv utveckUng av studiestödet. Utredarna betonade också att CSNborde förstärka sin planering för att möjliggöra en snabb utveckling ochanpassning av studiestödet till samhällsförändringar. Resultatet av översynenkom att innebära en delvis annan inriktning av kanslichefens uppgifter. Vidareförstärktes kansliledningen med ett verksledningssekretariat. Sedanöversynen 1974 har CSN:s uppgifter ytterligare förändrats i och med tillkomstenav det speciella vuxenstudiestödet. I samband med införandet avvuxenstudiestödet inrättades också 24 vuxenutbildningsnämnder med CSN somcentral myndighet. Tillkomsten av vuxenstudiestödet ochvuxenutbildningsnämnderna har ökat CSN:s uppgifter på samordnings-,informations-, anvisnings- och tillsynssidan. Till följd av samhälletssatsningar på utbildning, framför allt vuxenutbildning ochhögskolereformen 1977, har antalet studiestödssökande ökat och medfört enstörre arbetsbelastning för såväl CSN som studiemedelsnämnder ochvuxenutbildningsnämnder. Enligt min mening gör detsenaste årens utveckling på studiestödsområdet det motiverat med enförstärkning av CSN:s centrala ledningsfunktion. I årets budgetproposition(1977/78: 100 bU. 12) har jag därför förordat atl två byråchefstjänsterinrättas vid CSN. Inrättandet av dessa byråchefstjänster förutsätter en vissomorganisation av . Under förutsättning av bifall tillregeringens förslag angående de två tjänsterna har jag således för avsikt atlsenare föreslå regeringen en sådan begränsad omorganisation. Jag ämnar därvidföreslå att kansliet med minsta möjliga förändring i övrigt indelas i tvåbyråer, vardera under ledning av en byråchef. Jag anser det härutövermotiverat att i stället för nuvarande kanslichefstjänst, imätta en tjänst somöverdirektör och chef för nämndens kansli. Jag kommer vidare att senare föreslåregeringen att i likhet med vad som gäller vid en rad andra statligamyndigheter kombinera överdirektörstjänsten med ordförandeskapet i CSN. Jagämnar i samband med den nämnda omorganisationen av nämndens kansli ävenföreslå regeringen att utfärda närmare bestämmelser om överdirektörensuppgifter och ansvarsområde. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.antaga inom utbUdningsdepartementet upprättat förslag tiU lag om ändring istudiestödslagen (1973: 349), 1977/78:109 16 2.bemyndiga regeringen att vid centrala inrätta en ordinarietjänst för överdirektör med beteckningen p. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.