prop · G103187 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 187 1977/78: 187 omavskaffande av den allmänna arbetsgivaravgiften; Regeringenföreslår alt antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att den allmänna arbetsgivaravgiften helt avvecklasfr. o. m. . 1Riksdagen 1977/78. 1977/78:187 2 Lagom upphävande av lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift Härigenomföreskrivs atl lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift skall upphöra atlgälla. Därvid skall följande iakttagas. Denupphävda lagen tillämpas alltjämt på löner som utges före . Riksförsäkringsverketskall utan ansökan besluta om den jämkning av påförd preliminärarbetsgivaravgift som föranleds av atl lagen upphävs. Jämkning som sagtsskall dock ske endast om den påförda preliminära avgiften därigenom nedsättsmed minst 300 kronor- Denupphävda lagen tillämpas alltjämt på sådan inkomst av annat förvärvsarbete som hänför sig till tiden före . Omfattar beskattningsår tid såväl före som efter utgången av , skall så stordel av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden före som svarar mol förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller före utgången av och hela beskattningsåret. Vid tillämpning av 4 § första stycket den upphävda lagen skall dock i delta fall del avgiftsfria bottenbeloppet utgöra för under beskattningsåret som infaller före . Motsvarande skall gälla i fall som avses i fjärde stycket nämnda paragraf. Vidbedömningen av om inkomst är hänförlig till tiden före eller efter utgången avjuni 1978 skall bestämmelserna i 4 5 andra stycket andra meningen den upphävdalagen inte tillämpas. Dennalag träder i krafl efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Åsling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , Propositionom avskaffande av den allmänna arbetsgivaravgiften Idetreviderade budgetförslaget (prop. 1977/78:150 bil. 2) har jag tidigare! dagredogjort för budgetens samhällsekonomiska bakgrund. Jag framhöll i delsammanhanget all det är motiverat att minska näringslivets kostnads-belastningi form av arbetsgivaravgifter för atl snabbare kunna uppnå ett högrekapacitetsutnyttjande i den svenska ekonomin. En sådan åtgärd har ocksåpositiva effekter på bytesbalans och prisnivå. 1det följande lägger jag fram förslag om alt den allmänna arbetsgivaravgiftenslopas fr. o. m. den 1 juli 1978.1 och med detta fullföljs den politik som aviseradesi om att stegvis avskaffa denna avgift. Lättnaden i avgiftsuttagetomfattar såväl arbetsgivares avgifier för anställd personal som I egenföretagaresavgifter på egen inkomst. Enligtlagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift (ändrad senast ) 1977:1055) skallsådan avgift erläggas av såväl arbetsgivare som s.k. egenföretagare. Denavgift som betalas av arbetsgivare utgår f. n. av vad arbetsgivarenunder året har utbetalat som lön lill arbetstagare i pengar ellernaturaförmåner i form av kost eller bostad. Vid avgifisberäkningen tas inte hänsyntill arbetstagare vars lön har understigit . Vidare bortsesfrån lön lill arbetstagare, som inte omfattas av socialförsäkringen för skadori arbete, och från ersättning till uppdragstagare. Inte heller erläggs avgiftför sjuklön o. d. som motsvarar ersättning från försäkringskassa till 1977/78:187 4 arbetsgivarevid s. k. arbelsgi varinlräde eller för sådan lön till barn som inte är avdragsgillvid inkomsttaxeringen. Fysiskperson som har haft inkomst av annat förvärvsarbete i form av inkomst avrörelse eller jordbruk (egenföretagare) betalar allmän arbetsgivaravgift (egenavgift)med 2 96 av inkomsten. Till grund för inkomstberäkningen läggs egenföretagarenstaxering till statlig inkomstskatt. Avgift las dock endast ut pä den del avinkomsten som överstiger . Denallmänna arbetsgivaravgiften är fr. o. m. avskaffad inom detinre stödområdet (prop. 1977/78:54, SkU 1977/78:16, rskr 1977/ 78:50, SFS1977:1055). Avgiftsfriheten omfattar lön i pengar eller naturaförmåner tillarbetstagare som har utfört sitt arbele huvudsakligen inom det inre stödområdetsaml egenföretagares inkomst i den mån inkomsten enligt bestämmelserna om rättbeskattningsort är hänföriig till nämnda område. Med det inre stödområdet avsesområdets omfattning enligt kungörelsen (1970:180) om statligt regionalpolilisklstöd (omtryckt 1976:379, ändrad senast 1977:142). Detta innebärattavgiftsfriheten f n. gäller inom följande delar av landet: Norrbottenslän utom , , och Bodens kommuner, Västerbottenslän utom , , , och kommuner, avVästernorrlands län och Ange kommuner, avKopparbergs län , , , och kommuner, Somjag inledningsvis har anfört bör den allmänna arbetsgivaravgiften avskaffas medverkan fr. o. m. . Detta innebär all lön, som betalas ut efterutgången av , inte bör medföra skyldighet atl erlägga allmänarbetsgivaravgift. För egenföretagare bör avgifisfriheten omfatta inkomst somhänför sig eller . Allmänarbetsgivaravgift fastställs på grundval av de belopp som arbetsgivaren underett kalenderår eriagt i lön till sina anställda. Delta gäller oavsett omarbetsgivarens räkenskapsår sammanfaller med kalenderår eller om arbetsgivarenhar brutet räkenskapsår. Arbetsgivaren skall efter utgiftsåretlämna uppgift (arbetsgivaruppgift) till ledning för beräkning avavgiftsunderlaget. Enavveckling av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. förutsätteratt del går all avgöra hur stor del av avgiftsunderlaget som belöper och hur stor del som belöper . Arbetsgivaruppgifter avseende utgiflsårei måste därför innehålla Prop.1977/78:187 5 upplysningarom hur löneutbetalningarna fördelar sig på första resp. . Varkendenna utökade uppgiflsskyldighet eller kontrollen av att fördelningen av lönenär riktig behöver enligt min mening vålla några större problem. 1 arbetsgivaruppgiftenredovisad lönesumma under första resp. kan sålunda vidbehov jämföras med t. ex. underlaget för arbetsgivarens inbetalningar av deanställdas preliminärskatl . Del får ankomma påriksförsäkringsverket atl i anvisningar eller på annat lämpligt sätt närmareange hur uppgifisskyldigheten skall fullgöras. ,Allmän arbetsgivaravgift i form av egenavgift erläggs av egenföretagare på den deiav jordbruks- eller rörelseinkomsten som överstiger . Till grund förberäkningen av inkomsten under vissl år läggs egenföretagarens laxering tillstatlig inkomstskatt avseende nämnda år. Sammanfaller egenföretagarensbeskattningsår inte med kalenderår, skall inkomsten anses ha I ätnjutitsunder del kalenderår som närmast föregått taxeringsåret. Detta innebär att detavgiftsuttag, som fastställs för år 2, enligt nuvarande regler skall tillämpaspå hela inkomsten även om beskattningsåret omfattar exempelvis tiden maj år 1-aprilår 2. Somjag har framhållit i det föregående bör avskaffandet av den allmänna arbetsgivaravgift,som erläggs av egenföretagare, avse inkomst fr. o. m. den 1 juli 1978.Avgiftsändringen kommer således - utom i det speciella fallet all beskattningsåretavslutas - att infalla under ett löpande beskattningsår. 1normalfallet blir det därför nödvändigt atl dela upp beskallningsårels inkomsti en avgiftspliktig och en avgiftsfri del. Fråga uppkommer hur denna fördelningbör göras. Detär enligt min uppfattning inte möjligt all grunda fördelningen på egenföretagarensfaktiska inkomstförhållanden. De praktiska svårigheterna alt utreda när underbeskattningsåret som intäkter och kostnader har uppkommit skulle bli alltförstora. Uppdelningen av inkomst på en avgifts-pliktig och en avgiftsfri delsynes därför böra göras med stöd av en Den lämpligaste lösningen torde vara all utgå från alt inkomsten harvarit jämnt fördelad över beskattningsåret. Om inkomsten har uppgått lill . bör således - under förutsättning att beskattningsåret sammanfaller - . anses belöpa och 30 000 kr.på andra halvåret. 'Enligt 4! ; första stycket lagen om allmän arbetsgivaravgift skal! avgiften beräknasendasl på den del av inkomsten som överstiger . Detta avgiftsfria botlenbeloppbör rimligen inte få utnyttjas fullt ut om beskattningsåret omfattar tid efterden , dvs. lid då avgift inte utgår. Jag föreslår därför att botienbeloppeti nu åsyftade fall fastställs lill . för varje kalendermånad sominfaller före . Sammanfaller beskattningsåret med kalenderåret1978 blir alltså det avgiftsfria beloppet (6 x, 2 500 =) . Skullebeskattningsåret i något undantagsfall ha påbörjats under löpande kalendermånadbör även berättiga till avdrag 1977/78:187 6 Harmakar bedrivit verksamhet gemensamt kan enligt 4 i; fjärde stycket lagen omallmän arbetsgivaravgift sammanlagt högst . av makarnas inkomst undantasfrån avgiftsplikt. Även i detta fall bör det avgiftsfria bottenbeloppetreduceras såvida del av beskattningsåret infaller efter utgången av juni 1978.Avdraget bör för makarna gemensamt inte få översliga . för månad räknatunder den tid avgiflsplikl föreligger. Vidberäkning av allmän arbetsgivaravgift i form av egenavgift skall, som tidigarenämnts, inkomsten anses ha åtnjutits under kalenderåret närmast företaxeringsåret även om taxeringen avsett ett brutet beskattningsår. tillämpningav denna bestämmelse skulle uppenbarligen komma i konflikt medönskemålet att genomföra lättnader i avgiftsbelaslningen fr. o. m. den 1 Jag föreslårdärför alt ifrågavarande bestämmelse inte skall tillämpasvid bedömningen av om inkomsten helt eller delvis hänför sig lill tidenföre eller efter utgången av . Bestämmelsen bör i konsekvens meddelta inte heller gälla vid beriikning av avgiftsfritt botlenbelopp. sagdainnebär att någon nedsättning av avgiftsplikten inte bör komma i fråga ombeskattningsåret avslutas före . exempelvistiden 31 augusti 1978 och uppgår inkomstentill , bör avgiften beräknas på(J| x 60 000)./. (10 x 2 500) =25 000 kr. Arbetsgivares avgifter enligt lagen om allmän arbetsgivaravgiftskall debiterasoch betalas in i enlighet med föreskrifterna i lagen (1959:552) om uppbördav vissa avgifterenligt lagen om allmän försäkring, m. m. avgiftför visst år skall i princip utgå med belopp motsvarande senast Delta innebär atl den preliminära avgiften för år 1978baseras på den debiterade slutliga avgiften för . Vidfastställande av den preliminära avgiften kan emellertid hänsyn tas till beslutadeändringar i avgiftsuttaget och till mer betydande ändringar som avgiftsunderlagetkan antas komma all undergå till följd av den allmänna Denpreliminära avgiften skall betalas in med lika belopp senast den 18 i envar avmånaderna februari, april, juni, augusti, under utgiflsårei.Visar del sig atl den preliminära avgiften kommer alt avvika från den beräknadeslutliga avgiften kan den preliminära avgiften jämkas uppåt eller nedåt. Föralt jämkning skall komma i fråga krävs normall alt den slutliga avgiftenberäknas över- eller undersliga den preliminära avgiften med minst en femtedel.Jämkning kan dock ske även i annat fall såvida ändring av den påfördapreliminära avgiften skulle bli mer betydande eller annan särskild omständighetföreligger. Överskjutandepreliminär avgift betalas tillbaka till arbetsgivaren efterutgiftsåret. Kvarstående avgift erläggs andra året efter utgiflsårei. Detär önskvärt all den föreslagna lättnaden i uttaget av allmän arbelsgi- 1977/78:187 7 varavgifisnabbt påverkar företagens ekonomiska situation. De preliminära avgiftsbelopp,som skall betalas in , bör därför enligt min meningjämkas nedåt. Sådan jämkning bör göras utan ansökan för att handläggningen avjämkningsärendena skall bli så smidig som möjligt. Jämkningen bör baserasuteslutande på den minskning av avgiftsuttaget som föranleds av mitt förslagoch ske endasl om den påförda preliminära avgiften därigenom sätts ned med minsl300 kr. Någon prövning av andra faktorer bör således inte komma till stånd idessa fall. En föreskrift om denna schablonmässiga jämkning bör las in ilagförslaget. Debelopp som egenföretagare skall erlägga i form av egenavgifier debileras ochinbetalas enligt reglerna i uppbördslagen (1953:272). Den preliminära avgiftenbetalas in som preliminär B-skall och erläggs alltså tillsammans med bl. a.inkomst- och förmögenhetsskatten. Debileringenav preliminär B-skatt grundas på den senast debiterade slutligaskatten. Den preliminära B-skatten för baseras alltså på den slutligaskatten - inklusive egenavgifter - för . Någon uppräkning med hänsyn lilländrat skalle- eller avgiftsuttag eller förväntad ökning av den allmännainkomstnivån görs dock inte. Detta leder till att den preliminära B-skatlennormalt utgår med för lågt belopp. Motbakgrund av det anförda och då egenavgifterna i regel representerar en mindredel av den preliminära B-skatten, saknas enligt min mening anledning att medgegenerell jämkning av egenföretagares preliminära fiskalt. Sådan jämkning börsåledes även såvitt gäller grundas på en utredning om egenföretagarensfaktiska inkomst- och förmögenhetsförhållanden. Begär egenföretagaren jämkningav B-skatlen skall självfallet, såviti gäller inkomst som hänför sig till tideneflerutgången av , det lägre avgiftsuttaget beaktas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att antaga inom budgeldepartemenlet upprättat förslag till lagom upphävande av lagen (1968:419) om allmän Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl antaga det förslag som föredraganden har lagtfram.