prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Figur 1.2 Samband mellan energibesparing och totala imesteringar exklusive mervärdeskatt vid genomförande av energisparprogram. 1977/78:76 23 Tabell 1.7 Reparationer och ombyggnader (källa SIND 1977:5Byggnadsindustri och byggnadsmaterialindustri) Reparationer och Miljarder kr. Bostäder 5,5 6,3 7,7 Övrigt lO.l 11,3 12,4 Totalt 15,6 17,6 20,1 investeringarna som består i sådana renoveringsutgifteroch ersättningsinvesteringar som ändå skulle ha blivit aktuella undertioårsperioden innebär emellertid inte att några extra resurser behöver sättasin. Investeringarna i ombyggnads- och reparationsverksamhetuppgick enligt statens industriverk (SIND 1977:5 Byggnadsindustri ochbyggnadsmaterialindustri) till ca . för bostäder och ca10 miljarder kr. om årel för övriga byggnader. Beloppen avser 1977 årsprisnivå. prognos framgår av tabell 1.7. Idepartementspromemorian bedöms ca . därav, moisvarande 0,7miljarder kr. exklusive mervärdeskatt, bestå av fasadrenoveringar, fönsterbytenoch dylikt som kommer att utföras i samband med energisparande åigärder om ettenergisparprogram enligt alternativ II eller III genomförs. Om alternativ IV genomförs bör beloppet bli något högre. Omalternaliv I genomförs blir det lägre. Följaktligen kommer genomförandet avenergisparprogrammet att kräva en mindre mängd resurser än vad figur 1.2anger. Skillnaden är enligt departementspromemorian ca . Jag finner att dessa bedömningar i promemorian bör kunnaligga till grund för de fortsatta övervägandena. De olika sparalternativens andel av några olika poster iförsötiningsba-lansen för framgår av följande tabell (tabell 1.8). Tabell 1.8 De olika sparalternativens andel av några olikaposter i försörjningsbalansen rör 1977/78:76 24 Deårliga investeringsutgifter som skall belasta de ekonomiska kalkylerna i defyra sparalternativen utgör således, om de är jämnt fördelade över entioårsperiod, 0,3, 0,7, 1,0 resp. av bruttonationalprodukten . Ettförhållande som enligt min mening är väsentligt vid bedömning av resursbehovetför de framlagda sparalternativen är att energisparprogrammet tar sådanaresurser i anspråk som annars skulle vara outnyttjade. Jaghar redogjort fördel låga kapacitetsutnyttjandet i byggmaterialindustrin.I flertalet branscher finns enligt departementspromemorian även utrymmeför en produktionsvolym enligt alternativ 111, och i vissa branscher enligtalternativ IV. Underieverantörsleden har inte undersökts, menutrymmet i detta led bör hänga nära samman med produktionen ibyggmaterialindustrin. Man bör därför kunna räkna med ett lågt kapacitetsutnyttjandeäven i underleverantörsleden. Jaghar redogjort för förhållandena på byggarbeismarknaden. Ett omfattandeenergisparprogram kan bidraga till sysselsättningen. Som jag har nämntkan de energisparande åtgärderna också bidra till en utiämning av konjunktur-och säsongmässiga svängningar i olika regioner. Enligtmin mening finns det mol bakgrund av långsiktiga bedömningar av den berörda industrinskapacitet och motsvarande bedömningar av arbetskraftsutvecklingen godafömtsättningar att genomföra ett slort energisparprogram utan att störningar iden samhällsekonomiska balansen behöver uppstå. Enförutsättning är då att vi genom de styrmedel vi förfogar över och dem som jagkommer att föreslå kan anpassa insatserna i lid och rum till tillgången påresurser. Jag föreslår också riktlinjer för genomförandet som skall göra detmöjligt för berörda myndigheter, institutioner och företag att planera pålängre sikl. Genom den successiva ökning av resursema för energisparåtgärdersom jag kommer att föreslå ges också tid för en utbyggnad utan s. k.flaskhalsproblem och andra störningar. Jag återkommer lill frågan om åtgärderför genomförandet i det följande. Detutrymme som står till förfogande förden framtida resursanvändningen bestäms avproduktionskapacitetens utveckling. Genom att man avsätter en det av våratotala resurser till kapitalbildning ökas den framtida produktionskapacitetenoch vidgar därigenom möjligheterna till en ökad resursanvändning . Deresurser som avsätts för eneigisparåtgärder skall enligt min mening inte utanvidare räknas som avdragspost från det uirymme som annars skulle varatillgängligt förändra sektorer. Det kan visseriigen vara relevant att göra såpå kort sikl och i den mån resurser skulle överföras lill denna seklor frånandra mer lönsamma investeringar. Men på kommer den minskning ienergiförbmkningen, som åtgärderna ger upphov till, att öka utrymmet för Prop.1977/78:76 25 investeringarinom andra sektorer. Omfattande energisparåtgärder skall därför ses som ennödvändig omfördelning av resursinsatserna som följer av starkaoljeprishöjningar och förväntade fortsatta höjningar av de relativaenergipriserna. Naturiigtvis måste vi dock vara beredda till betydande insatseri ett inledande skede innan de energisparande åtgärderna ger utdelning i formav ökal resursutrymme . Energisparinsatsernakonkurrerar emellertid inte bara med konsumtionen utan också med andrainvesteringar om tiltgängtigt resursutrymme. Att åtgärderna också ulgöralternativ till insatser inom arbetsmarknadspolitiken har jag tidigare berört. Bmttonationalproduktensförändring utgör inte ensam ett mått på förändringar i vår välfärd. I ensamhällsekonomisk lönsamhetsbedömning måste ingå komponenter som inte återfinnsvid beräkningar av bruttonationalprodukten. Det bidrag som en investering gertill bruttonationalprodukten är ändå av stort intresse. Brullonalionalproduktenutgör dessutom ett mått på det totala resursulrymmet. Jag redovisar därför hurlång tid det tar innan de energisparande åtgärderna har betalat tillbaka vad detar i anspråk av bruttonationalprodukten när investeringarnaäger rum. Enligt de beräkningar som gjorts i departementspromemorian ärinvesteringarna i alternativ 1 återbetalade redan då tioårsprogrammetavslutas. 1 altemativ II är återbetalningsliden , i alternativ III ochi alternativ IV efter avslutat tioårsprogram. Beräkningenutgår från ett beräknat medelpris på energi för byggnadsuppvärmning om ca 9 öreper kWh, en antagen real prisökningslaki på energi på 2 96 och en realränta på 4 96. Med hänsyn framför allt till att annars outnyttjade resurser kananvändas men även till energiförbrukningens negativa miljöeffekter, sombelastar samhällsekonomin med slora kostnader, finns det anledning att räknamed att den samhällsekonomiska lönsamheten är större än vad denna beräkning visar. 1.2.4.5Möjliga konj u n k t ur va r ia t i oner Somjag har framhållit utnyttjas för de energisparande åtgärdema sammareala resurser som för byggnads- och anläggningsverksamheten.Byggnadsverksamheten uppvisar pålagliga variationer såväl mellan olika år somsäsongmässigt. Utvecklingsmönslret varierar också mellan skilda regioner. Deltainnebär stora svängningar i sysselsättningen för byggnadsarbetare och ibyggmateriatindustrins kapacitetsutnyttiande. För byggmaterialindustrintillkommer variationer förorsakade av växlingar i exportefterfrågan.Sysselsättningen i övriga näringslivet är beroende av konjunkturläget ochvarierar starkt mellan regionerna. Utvecklingenav byggnadsinvesteringarna under 70-talel framgår av tabell 1.9. Prop.1977/78:76 26 Tabell 1.9 Byggnadsinvesteringar (, 1977års priser). 1970 17 098 46 368 1971 17 185 45 182 1972 17 786 47 584 1973 17 542 46 378 1974 16 071 44 550 1975 15 376 44 235 1976 14 096 42 290 Ett energisparprogram av den omfattning som jag kommer attföreslå Hr genomgripande effekter på samhällsekonomin. För att inte störningarav den samhällsekonomiska balansen skall uppkomma anser jag, som jag lidigarehar anfört, alt insatserna för energisparande åtgärder i byggnadsbeståndet börfördelas i tiden med hänsyn också till växlingarna i efterfrågan på resurserför andra ändamål. På det sättet kan samhällets kostnader nedbringas. Omåtgärderna intensifieras i en lågkonjunktur och i sysselsättningssvaga regionerkan man ge arbete åt människor som annars hade varit arbetslösa. Kostnademaökar under högkonjunkturer beroende bl. a. på löneglidning och påleveransförseningar. Sådana kostnadstoppar kan undvikas med en lämpliganpassning och rum av insatserna för energisparande. Det är givetvisangeläget från sysselsättningspolitisk och regionalpolitisk utgångspunkt attenergisparandet kan bidra till en jiimnare utveckling. Stora svängningar i de energisparande investeringarna kanemellertid skapa problem för vissa delar av byggmaterialinduslrin även ombyggnadsverksamheten totalt, inklusive energisparande åtgärder, ligger kvar päoförändrad nivå. Det beror på att materialbehovet inte är detsamma förenergisparandet som för övrig byggnadsverksamhet. Frägan om hur stora variationerna i resursinsatser börvara mellan olika år fär bedömas med hänsyn till den framlida ulvecklingen. 1.2.4.6 Effekter på utrikeshandelsbalansen Jag har i det föregående redogjort för olika mått på densamhällsekonomiska lönsamheten av alternativa sparprogram. Jag har redovisatkostnaden persparad kWh, den tid del tar efter avslutat lioårsprogram innaninsatserna för energisparandet återbetalar sig i form av värdet av den sparadeenergin, inverkan av minskad energiförbmkning på miljön och övriga positivaeffekter för fastighetsägare och brukare. Jag har vidare redogjort för i vilkenutsträckning programmet kan bli ett verksamt medel i sysselsättnings-,konjunktur- och regionalpolitiken. Jag vill här komplettera bilden av lönsamheten med attredovisa effekterna på utrikeshandeln. 1 departementspromemorian redovisas en bedömning avpåverkan på Minknirig av bränsleimport alt. I[I /' Minskning av bränsle / iiiiport alt. II T----- 1---- 1 I----- 1---- 1 I , 3 9 10 11 12 13 iij År Figur 1.3 Utveckling av olje- och byggmateriaUmport tillföljd av energisparprogram. utrikeshandelsbatanseni de fyra studerade alternativen under det förenklade antagandet attenergisparverksamheten upphörefteren tioårsperiod. Bedömningen går ul från ettimportpris på olja på per kWh och en prisökningstakt på 2 96 perår. Manbedömeratt av den energi som sparas in hade bestått i importeradebränslen. Importandel för byggmaterial till de energisparande åtgärderna harsatts till . Följande diagram (figur 1.3) illustrerar den omedelbaraeffekten på skillnaden mellan minskad oljeimport och byggmaterialimport ialternativ II och 111. Diagrammet har upprättats under antagandeom en successiv upptrappning av resursinsatserna. Denlotala effekten på handelsbalansen är beroende av vilka antaganden som görs ommöjlig alternativ användning av de resurser som kommer att satsas påenergisparande åtgärder. Jag finner det emellertid styrkt alt ettenergisparprogram av den omfattning som jag kommer att föreslå i det följandefår en positiv inverkan på denna balans och därför på ett mycket 1977/78:76 28 verksamtsätt kan bidra till all lösa ett centralt mål för den ekonomiska politiken . 1.2.5Förstag lill energisparprogram för befintlig bebyggelse Eftersamråd med statsrådet får jag anföra följande. Planverketredovisar i sin rapport toiala sparmöjligheter motsvarande brultoenergi,utan bindning till . 1 departementspromemorian behandlasmöjligheterna att spara upp till bruttoenergi. Kostnaderna för attgenomföra alla dessa åtgärder är mycket höga. Under enlängre lidsperiod kan man räkna med sjunkande kostnader, dels till följd av atttekniken utvecklas och dels till följd av att åtgärderna då kan vidtas ianslutning till annars nödvändiga renoverings- och ombyggnadsåtgärder, varvidden kostnad som skall belasta energisparkal-kylen sjunker. Jag finneremellertid inte anledning alt nu ta slällning till hur storabesparingsmöjligheterna är i den befintliga bebyggelsen. Enligtmin bedömning är det angeläget att lägga fast ett program för en kortareperiod. Mot bakgrund av vad jag har anfört anserjag att arenlämplig lidsperiod. Programmet böremellertid omprövas . En sådanordning ger möjligheter för statsmakterna och kommunerna till en väl förankradplanering och ger också underlag för planeringen inom industrin, somden ger utrymme för en successiv anpassning lill ändrade förutsättningar i formav förbättrad teknik, nya forskningsresultat inom energiområdet m. fl.faktorer. Underlag för denna omprövning bör ges bl. a. genom en fortlöpande ochparallell granskning av energisparprogrammets genomförande. En sådan granskninglåter sig väl förenas med de uppgifter som ligger inom riksrevisionsverkelsallmänna ansvarsområde. Jag kommer i annat sammanhang att hemställa om attregeringen bemyndigar mig alt tillkalla en särskild delegation som skall ha enviktig funktion i ledningen av programmets genomförande. Vad jag nu har sagt omgenomförandefrågorna bör kunna bidra till att skapa den flexibilitet som i sinlur är en viklig förutsättning för att resursinsatserna förenergisparåtgärderna är rimliga i förhållande till samhällsekonomin i övrigi. Vidbedömningen av hur högt målet för tioårsperioden skall sättas finns enligl minmening anledning att ta stor hänsyn till att ny kunskap på energiområdet kanväntas komma i snabb takt . Forskningsresultat i form av nyametoder och ny teknik har jag nämnt. arbete kommer att visavilka resursinsatser i energihushållningssyfte som är motiverade inom andrasektorer än bostads- och lokaluppvärmningssektorn. Vidare kommerde närmasleårens energispararbete att liimna underlag för den omprövning av programmetoch de åtgärder för programmets genomförande som jag nu föreslår och därmed förbedömning av behov av kompletteringar i olika avseenden. Vad jag sålunda haranfört motiverar att sparmålet nu anges i form av ett intervall. Prop.1977/78:76 29 Jagföreslår alt målet är att netloenergiförbrukningen i dagens byggnadsbestånd år1988 skall vara 32 till lägre än . Sparmålet motsvarar enbruiloenergibesparing på mellan 39 och eller mellan 25 och 30 %av den totala energiförbrukningen i dagens byggnadsbestånd. Detta motsvararenligt beräkningama i departementspromemorian en besparing på mellan 3,4 och4,olja . Den lägre gränsen för det av mig föreslagnainlervallel ligger, med hänsyn till vad jag har anfört, på en lågnivå. Även den övre gränsen är med nu kända förutsättningar samhällsekonomisktlönsam. Detenergisparprogram som jag föreslår omfatiar investeringar i energisparandeåtgärder till en samhällsekonomisk kostnad på mellan 21 och 33 miljarder kr.under tioårsperioden. De totala investeringarna kan enligt vad jag haranfört uppskattas till . Kostnadsberäkningamabaseras på prisläget . Genomförandetkräver en väl utbyggd teknisk rådgivning och besiktning av fastigheter. Detkräver också utbildad arbetskraft. Det blir därför nödvändigt att bygga uppverksamheten steg för steg för att först därefter ha fullkapacitet i . Jagföreslår en siegvis uppbyggnad av programmet. Jag förutser ett sammanlagtinvesteringsbehov för de byggnadsåtgärder som föranleds av programmet om ca 1,8miljarder kr. för /79, ca . för budgetåret1979/80 och ca . för /8 lidet prisläge som antasråda /79. En stegvis uppbyggnad av programmet på det sätt jaghär har förordat möjliggör en fortsalt upptrappning /82 om detskulle visa sig alt en bindning då bör ske litl sparalternativ 111. Detresursulrymme jag nu har angetl omfattar insatser inom såvälbostadsdepartementets som industridepartementets ansvarsområden. För den del avenergisparprogrammet som faller inom område beräknar jagden totala investeringsvolymen titt . för /79. Häravbör en viss del hänföras till en planeringsreserv som utnyttjas först efterbeslut av regeringen. Denna reserv bör disponeras på det sätt som är lämpligtmed hänsyn till sysselsättningsläget i stort och i olika regioner. Jag villemellertid betona, att jag därvid förutsätter att denna fördelning sker medhänsyn till att det av mig föreslagna sparmålet skall kunna uppnås undertioårsperioden. Jagkommeratt föreslå regeringen alt i budgetpropositionen för /79beräkna medel i enlighet med de grunder som jag nu har redovisat. Beträffandebudgetåren 1979/80 och 1980/81 kommer jag sedermera att föreslå en sådanordning att endast bidrag och subventioner direkt belastar statsbudgeten. kommer att föreslå regeringen att i budgetpropositionen /79 beräkna medel avseende de åigärder som ligger inomindustridepartementets ansvarsområde. Prop.1977/78:76 30 1.3Riktlinjer för energisparprogrammets genomförande Ävvad jag har anfört framgår att det är väsentligt för programmetsgenomförande att rätt åtgärd vidlas i rätt byggnad och pårätt sätt. Det är också angeläget alt samhälleligt stöd inte ulgår tillåtgärder som är ineffektiva från energisparsynpunkt. Viljanatt spara energi är mycket stor bland fastighetsägarna och hyresgästerna.Allmänheten är medveten om betydelsen av energisparandet och efterfrågan påenergisparstöd är nu mycket stor. Det är angeläget att man på olika sättinriktar de frivilliga insatsema mot ett effektivt och rationellt handlande. Deförslag jag lägger fram syftar i allt väsentligt litl att uppnå detta utanobligatorier och med ett minimum av administrativa regleringar. Senast isamband med den utvärdering av programmet efter en treårsperiod somjag hartoreslagit bör emellertid frågan om behov av obligatorier prövas på nytt. Jagvilt i detta sammanhang stryka under att det skydd i olika avseenden som vårtregelsystem på byggnadsområdet innebär för den enskilde, rnåste vara effektivt.En kontinueriig uppföljning av erfarenheterna från energisparverksamheten ochspridning av ny kunskap till kommuner, företag och enskilda är enligt minmening också mycket angelägen. Det är uppenbart attfastighetsägare i allmänhet inte kan följa utvecklingen på energisparområdeloch själva bedöma vilka åtgärder som är mest angelägna att vidta i den egnabyggnaden. För att energisparprogrammet skaU bli framgångsrikt måstefastighetsägaren fä kvalificerad hjälp och leknisk rådgivning med bl. a.besiktning av fastigheterna. Den enskilde ges därmed också bästa möjligaförutsättningar att förbättra fastighetens kvalitet och ekonomi. Jag föreslår idet följande ett ekonomiskt stöd titt kommunerna för att möjliggöra en snabbutbyggnad av verksamheten med teknisk rådgivning lill fastighetsägarna. Genomförandet avenergisparprogrammet bör baseras på en medveten planering grundad bl. a. påkunskap om de enskilda byggnadernas kvalitet från energihushållningssynpunkt.Kommunerna kan göra vikliga insatser även i detta avseende. Del är angelägetatt det nära sambandet med annan bebyggelseplanering och med den kommunalaenergiplaneringen i övrigt uppmärksammas i delta sammanhang. Eftersamråd med statsrådet vilt jag anföra följande. Frånenergisparsynpunkt är det vidare viktigt att hyreslagen utformas så atthyresvärdar och hyresgäster uppmuntras att vidta åtgärder för att minskaförbrukningen av bränsle för lägenheternas uppvärmning och varmvattenförsörjning.De bestämmelser som f n. reglerar hyresvärdens rätt att ta ut ersättning förbränslekoslnader är i de flesia fall inle inriktade på att främja hushållningmed värme och varmvatten. Detsamma gäller om fiertalet av de bränsleklausulersom f. n. tillämpas på hyresmarknaden. 1977/78:76 31 utsträckningman genom ändringar i hyreslagen kan åsladkomma en ökad beredvillighet attminska konsumtionen av värme och varmvatten hänger nära samman med vilka möjlighelerdet finns att så nära som möjligt anknyta bränsledebiteringen till individuellamätningar av hushållens faktiska förbrukning. De problem som rörbränsleklausulernas utformning och metoderna för att räkna utbränslekoslnaderna behandlas f n. av hyresrätts-utredningen (JU 1975:06).Resultatet av utredningens arbete kommer att ge ell bättre underlag än som nustår lill buds för att bedöma vilka ändringar som bör vidtas ihyreslagstiftningen i syfte alt stimulera lill bättre hushållning med energi.Såvitt jag erfarit behandlar utredningen dessa frågor med förtur. Jag villunderstryka vikten av att dessa problem snabbt löses. Prisetpå energi varierar på kort sikt framför allt bereonde på svängningar ioljepriserna. Vissa av de energisparande investeringarna är av mycketlångsiktig natur och de bör ej få bestämmas av tillfälliga variationer ienergipriset. Frågan om pris- och skattepolitiken på detta område behandlas bl.a. inom ramen för arbete. 1.3.2Energisparstödet och övriga ftnansieringsvUlkor Fastighetsägarnasoch hyresgästernas vilja att genomföra energisparande åtgärder är beroende bl.a. av åtgärdernas lönsamhet. Del är därför angeläget att energisparandeåtgärder som är angelägna från samhällets utgångspunkt också är förmåntiga förfastighetsägare och hyresgäster. Deras bedömning av fördelarna med olikaåtgärder torde av flera skäl skilja sig från samhällets bedömning. a.därför att de när de överväger att genomföra energisparåtgärder inte har varesig möjlighet eller anledning att bedöma värdet av en ökad sysselsättning, aven förbättrad bytesbalans etter av minskade miljörisker m. m. De kan inteheller förväntas ha lika lång planeringshorisont som samhället har. Möjlighetenatt låna pengar är av stor betydelse för om fastighetsägare kommer att vidtaenergisparande åtgärder. Det statliga energisparstödet omfattar både bostäderoch allmänna samlingslokaler, kommunala och landstingskommunala byggnader samtcivila statliga byggnader. Dessutom finns ett särskilt stöd för energisparandeåigärder inom näringslivet vilkel inkluderar industrins byggnader. Minframställning i det följande avser den del av energisparstödet som faller underbostadsdepartementels ansvarsområde. Verksamhetenmed stöd förenergibes pa rande åtgärderäravslorbetydelse. En redovisning omenergisparstödet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3.Stödverksamheten har pågått . Mer än en halv miljonbostadslägenheter har berörts av sådant stöd. Genomsnittligt sett harde vidtagna åtgärdema varil av förhållandevis blygsam omfattning. Det beviljadestödet per lägenhet har sålunda i genomsnitt uppgått till ca . Påsenare lid har emellertid visat sig en tendens till ökad omfattning avåtgärdema per lägenhet. T. o. m. /77 Prop.1977/78:76 32 hadetotalt 1 490 milj. kr. anslagits lill delta ändamål. För innevarande budgetårfår beslut om lån och bidrag meddelas intill ett belopp om 429 milj. kr. Villkorenför energisparstödet förbättrades i väsentliga avseenden år 1977.Energisparsiödets principiella uppbyggnad har emellertid varit densamma sedanstödet tillkom . Nya ändamål och åtgärder har dock blivit berättigadetill stöd som stödet i ett avseende har begränsats, nämligenbeträffande pannbyten. Däremot kvarstår förutsättningen att alla åtgärder sombierättigar till energisparstöd betraktas som tikvärdiga från spar-ochinvesteringssynpunkt. Det innebär att alla stödberättigade åtgärder ges ihuvudsak samma ekonomiska viltkor inom energisparsiödets ram. Planverketframhåller i sin rapport all det inte finns något klart samband mellan detekniska stödviltkoren och de samhälleliga kraven på god energihushållning.Preciserade villkor beträffande lämplig kombination av åtgärder finns inte angivnai reglerna för energisparstödet. Verket ser del därför som angeläget att detfinansiella stödet ses över och att tillämpningsregler utformas med sikte påatt stödet skall ge god spareffekt. Ävenjag anser att många faktorer talar för en differentiering av de ekonomiskavillkoren för olika åtgärder. Annars torde det vara svårt att få den enskildesbedömning av lönsamheten av olika åtgärder att stämma överens med samhälletsbedömning. Värdet av en eventuell differentiering llr dock vägas mot de administrativaolägenheter som kan uppstå vid en differentiering. En översyn bör dessulomgöras av urvalet av åtgärder som kan bli föremål för energisparstöd. Isamband med ökningen av samhällets insatser på energisparområdel anser jag detbefogat att införa en längre gående differentiering av stödels användning. Somvillkor för stöd till energisparåtgärder bör gälla att byggnaden i frågabesiktigas. Sådant viltkor bör dock inte gälla för mindre åtgärder. Det kanockså visa sig motiverat att ställa som villkor för stöd att de åtgärder etterkombinationer av åtgärder som föreslås vid besiktningen också genomförs. Reglerav det här slaget kan emellertid inle införas förrän en organisation förbesiklning är utbyggd i varje kommun.