prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Driftkostnader till följd av investeringar uppgår för år1979 till . Investeringskostnaderna under programmet Vägar skallenligt anvisningarna för femårsperioden planeras inom en ram av 58,4 milj. kr.i 1977 års kostnadsnivå. i programplanen tar upp 14,6milj. - reservbromateriel ochbromaterielförråd 13,0 - reservdelar och förnödenheter 0,4 - skyddsmmi vägstationer 0,3 - anläggningarför lagring av drivmedel 0,9 1977/78:100 Bilaga9 46 Sammanlaget begär till detla delprogram . m. väntas för den kommande femårsperioden en viss ökning ske av antaletärenden bl. a. beroende på tunnelbane-utbyggnader. beräknasanslagsbehovet lill , vilket belopp innebär oförändrad reell nivåjämfört med . Sammanlagl begärs för under anslageiÄmbelsverksuppgifter 40.5 milj. kr. innebärande en ökning med 30,2 milj. kr.,varav pris- och löneomräkningen uigör0,9 milj. kr. 2.2Drift UV statliga vägar Anslaget är etl kalenderårsanslag och avserframföriiggande kalenderår. förslag avser således . Drifl avstatliga vägar omfattar dels åtgärder för trafikens framkomlighet och säkerhet,dels åtgärder för atl bibehålla standarden på vägnätet, dels vissaförbättrings- och ombyggnadsarbeten på främsl de sekundära och lerliäravägnälen. Av dessa grupper har de två försia, benämnda servicearbeten ochunderhållsarbeten, satts i främsta rummet vid dispositionen av tillgängligamedel. En utgångspunkt för planeringen av driftåtgärderna pådet statliga vägnätet har varil ambitionen atl bibehålla en i förhållande tilltrafikutvecklingen i slort oförändrad servicenivå. Det lorde inle enligiverkel vara möjligt atl i någon märkbar utsträckning minska omfattningen avsnöröjning, halkbekämpning, hyvling av grusvägar, färjedrift etc. utan altdelta skulle få menlig inverkan på framkomlighet och trafiksäkerhet. Entillfredsställande servicenivå torde vara en förulsätlning för all såvälperson- som godstransporter kan ske någorlunda planmässigt även vid svåraväderleksförhållanden, vilket är av väsentlig betydelse för övrigasamhällsfunktioner. Servicearbelena måste således enligt verket, vid samtligaplaneringsnivåer, betraktas som fasta. De motsvarar för en kostnad av962 milj. kr. Oförändrad service förutsätter vidare viss nivå förunderhållsarbetena vad beträffar behov som måste tillgodoses med bådekortsiktiga och mera långsiktiga ålgärder. Behovet bestäms med ledning av underhållsinventeringar somutförs genom besiktning av vägnätet. Inventeringarna ger möjlighet att beräknabehov av två skilda slag, nämligen periodiskt och ackumulerat behov. Detperiodiska behovet kan i stort sägas motsvara behov som uppstår lill följd avden årliga förslilningen av vägnätet. Förslitningen på varje vägavsnitt börinle tilllåtas ske i större omfatlning än att vägkapitalet bibehålls ochdärmed mer genomgripande och kostsamma ålgärder kan undvikas. Ommedelsutrym-mel inte medgeratt del periodiska behovet åtgärdas uppslår ettackumulerat behov av underhållsarbeten. För atl aktualisera informationen om tillståndet på deasfaltbelagda vägarna genomfördes en underhållsinvenlering avdessa. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 47 venieringenulgjorde huvudsakligen en lillståndsbedömning av beläggningarna med avseendepå slitage och bärighet. Förslitningen av asfallslillag-ren varierar förutommed yttre faktorer även med beläggningslyp, varför liden för nedslitning blirberoende på det belagda vägnätets sammansättning. En ny tolal inventering avalla asfallslitlager genomfördes . Den för riket genomsnittligaförslilningen medför att del belagda vägnätets slillager måsle förnyas vartåttonde år. har beräknat att del periodiska behovet avunderhållsarbeten medför en kostnad av 954 milj. kr. Behovetbestår av ersättning av asfaltbeläggningar lill en kostnad av 378milj. kr.. varav avser nya oljegrusslitlager för 87 milj. kr. rivning av oljegrusslitlager. dikning, grusning,trafiklinjemålning och övrigt underhåll beräknas 344 milj. kr. Till deltaskall läggas gemensamma kostnader som av har beräknats till 232 milj.kr. Dessa arbeten kan emellertid inte i sin helhet utföras innan viss del avdel ackumulerade behovet har åtgärdats. Vidare fömisälter en ålerhämlning av det ackumuleradebehovet av underhållsarbeten i vissa fall förarbeten i form aviståndsäliningsarbeien för att öka bärigheten. Det ackumulerade behovet avunderhållsarbeten och det därav följande behovet av iståndsättningsarbetenberäknas enligt uppgå lill sammanlagl 2 300 milj. kr. Av totalbeloppet hänför sig I000 milj. kr. till nya slitlager, motsvarande en väglängd av 15 000 km.Iståndsättningsarbeten för nya asfalt- och oljegrusbelägg-ningar beräknas uppgåtill ca 500 milj. kr. Driflåtgärdernas karaktär, främsl då servicearbeienvintertid, medför atl driftorganisationen inle kan hålla en balanseradsysselsättning enbart med service- och underhållsarbeten. Desysselsättningsproblem som korttids-variationer i arbetet skapar måste ihuvudsak mötas med åtgärder inom delprogram Förbättringsarbeten. De förbättringsåtgärder som utförs avdriftorganisationen inriktas i huvudsak på det sekundära och tertiäravägnälel. Åigärderna avser all höja della vägnäts standard och därmed ökaframkomligheten och trafiksäkerheten. I många fall medför förbättringsåtgärderatt annars nödvändiga nybyggnadsåtgärder kan senareläggas. Behovsinventeringenvisar på ell medelsbehov av i runt tal 300 milj. kr. för all klarabehoven fram . Deltamotsvarar ca 415 milj. kr. Under delprogrammetFörbällringsarbelen på driflprogrammet upptas emellertid endast ell så slorlanslag som behövs för all uppnå en balanserad sysselsällning inomdriflorganisalionen. belopp beräknas uppgå lill 148 milj. kr. jämtegemensamma kostnader om . 46 milj. kr. En förutsättning vid beräkningen avsysselsättningsbehovet är atl verkel får medel dels för atl upprätthållaoförändrad servicestandard, dels för att åtgärda det periodiska behovet avunderhållsarbeten. Anslag för service- och underhållsarbeten som inle uppgårlill nämnda nivå medför sysselsättningsproblem. 1977/78:100 Bilaga9 48 Vägverkelsförslag till vidmakthållandeprogram för uppgår lill 2190 milj. kr. medfördelning på delprogram enligi följande sammansläll-ning. Till delprogram direkl hänförbara kostnader Gemensammakostnader - kalkylmässigt fördelade Del ordinarie driftanslagel för uppgår till 1790 milj. kr. Pris- och löneomräkning uppgår till ca 205 milj. kr. Programnivån anger kostnadema för etl vidmakthållandedvs. vad som krävs för att - lillgodose det periodiska årligabehovet av underhållsarbelen - upprällhålla årsbalanseradsysselsällning för drifipersonalen med förbällringsarbelen. lill har drifipersonalen minskalmed över I 500 personer. Verkels resursdimensionering baseras på ambitionenatt nuvarande servicestandard i stort skall upprätthållas. Riktpunkten förantalet s. k. R-tjänslemän dvs. arbetare vid vägförvaltningarna kan med ledningav pågående dimensioneringsarbele beräknas tillca 5 060 personer, vilket skulle innebära en minskning med ca 370 personerjämfört med nuvarande antal. Maskininnehavet bedöms i pågåendedimensioneringsarbete minska med ell 40-ial enheter för vardera lastbilar,väghyvlar, paketbilar och hjullasla-re. Vägverkels begäran om investeringar i fordons- och maskinparken,som redovisas i det följande under kapitalbudgeten, har enligt verkel elt närasamband med framför allt servicearbelena inom den statliga vägdriflen. Deltaberor på alt servicenivån är dimensionerande för den egna maskinparken liksomi huvudsak för den fasla personalen. 2.3.Byggande av statliga vägar Delta anslag, som i likhet med föregående anslag är eltkalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår, omfattar ny- ochombyggnadsåtgärder på del slalliga vägnälel. Vägverkel genomförde en behovsinvenleringför baserad på av verket uppställda krilerier förtillfredsställande vägstandard och beräkningar av trafikens utveckling.Därutöver undersök- 1977/78:100 Bilaga 9 49 tesdet på motsvarande sätt beräknade behovet av ombyggnads- och förbättringsarbeten relaterat till trafik för att landels olika delar skulle få en i förhållande lill trafikbehovenlikvärdig transporlstandard. Behovet av åtgärder på befintliga vägar harbedömts med utgångspunkt från etl antal urvalskriterier. Av urvalskriterierna framgår om åtgärd skallutredas. Vid val av åtgärd övervägs i försia hand förbättring som kanavse förstärkning, breddning ochpunktförbättring och i andra hand om- eller nybyggnad. Föratt fåeU måu på investeringsbehovet har åtgärder ochkostnader satta i relation lill en uppskattad årsdygnstrafik framtagits.För att dessutom få ett mått på vilka åtgärder som redan borde varit vidtagna har åtgärderna relaterats till årsdygnstrafiken . De av redovisade resultaten avbehovsinventeringen återgavs i budgetpropositionen 1975/76:100 bil. 8,sid 54. På gmndval av behovsinventeringen upprättadeslångtids- och flerårsplaner förperioderna 1976-1985 respektive 19761980. En summering av kostnademaför långtidsplanema och resterande delar i behovsinventeringen visar att totalkostnaderna för erforderligaväginvesteringar relaterade till den prognostiserade årsdygnstrafiken år 1990uppgår till 20500 milj. kr. i1976 års kostnadsnivå. kr., som inkluderar pågående arbeten, kommer kostnader förcentral och regional administration, översikts- och delaljpro-jektering,mervärdeskatt, tunnelbanor etc. Dessa kostnader uppgår till på ovanståendebelopp plus en fast årlig kostnad på 150 milj. kr. Totalbeloppet för att åtgärda det inventeradebehovet fram uppgår därmed till 26850 milj. kr. De kriterier för den framtida vägstandarden, somuppställdes för behovsinventeringen,innebar en skärpning jämfört med tidigare använda kriterier. ex. kriterierna för va) av typsektion vid ombyggnad, vilket kom tilluttryck i all vägverkel utgav ändrade anvisningar . Då statsmakterna inte har tagit slutlig ställningtill den framtida trafikpolitiken får i sin planering utgå från deintentioner som statsmak-lemauttalar bl. a. genom de anslag som beviljas. Utvecklingen av anslaget tillvägbyggandet är sådan att även med deskärpta kriterierna understiger anslagen det av bedömda behovet.Vägverket tolkar statsmakternas ställningstagande härvidlag så attstandardkriterierna måste skärpas ytterligare. Inom pågår ett omfattandeutredningsarbete för att dels undersökavilka effekter som följer av lägre väganslag, dels ge underlag för avvägningar mellan olika väghållningsåtgärder vidskilda resursramar. Det finns i huvudsak följande tre möjligheter attåstadkomma kostnadsreduktioner i förhållande till behovsinventeringen:- att Ullåta större trafikmängder innan åtgärder sätts in, 4 Riksdagen1977178. 1977/78:100 Bilaga 9 50 - att sänka standarden vid ombyggnadeller attöka andelen förbättringsarbeten på bekostnad av andelen ombygg nad. Effektema av olika besparingsallernativ enligtovan sluderas i förhållande till deurspmngliga åtgärderna enligt behovsinventeringen. hittillsvarande utredningsarbete visaratl med utgångspunkt från samhällsekonomiska och trafikekonomiskaaspekter, där särskild hänsyn tagits tilltrafikolyckorna, bör fördelning göras av insatserna vid olika investeringsnivåer under en 15-årsperiodenligt nedanstående tabell. Det är vanligt atl behoven av ålgärder föranleds avflera orsaker, 1. ex. av såväl lågbärighet som av för liten vägbredd. Vid en fullständig redovisning av kostnadsutfallet relaterat lill de olika kriterierna är det därför nödvändigt att hänföra kostnaderna till olika kombinationer av kriterier. Investeringsvolymer milj. kr. förpågående projeki 600 600 600 600 Summa 24300 18800 15000 11100 Åriig investeringsvolym 1620 1250 1000 740 Av tabellen framgår all vid minskade anslag måsleen omfördelning av resursema mellande olika kriterierna göras. Det kan bl. a. noteras att objekt som skallåtgärdas enligt slitlager- och bärighetskriterierna i första hand måste senareläggas vid de lägreinvesteringsnivåerna. måste en ökad relativ satsning göras påtätortsobjekt. Den relativa andelen som bör investeras påhuvudvägnälet ökar vid lägreinvesteringsvolym om man lar hänsyn till de samhällsekonomiska och trafikekonomiskaaspekterna och därvid särskilt beaktar trafikolyckorna. Nedskärningarnadrabbar således de sekundära och tertiära länsvägarna särskilt hårt. Av de investeringar som inte ingår i nivå 111 men ingåri nivå 1 avser inte mindre än 65 %sekundära och tertiära länsvägar. Dessa investeringar består till övervägande del av bärighetsupprustningar och beläggningav gmsvägar. 1977/78:100 Bilaga 9 51 Trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder, såsomtrafiksäkerhetspropaganda i olika former, förbättrade fordon och ökadfordonskontroll, nya trafikregler,väghållarens driftåtgärder såsom halkbekämpning etc, har betytt myckel för att nå nuvarande förhållandevis lågaolyckskvot dvs. antalet olyckor iförhållande lill trafikintensiteten.Vid oförändrade sådana insatser -och bortsett från byggnadsverksamhetenseffekter - kan antalet polisrapporteradeolyckor beräknasöka på stalsvägnälel från ca 26000per år till ca 35 000. Och detta meden lägre trafiktill växt än den nuvarande.Den totala ökningen av antalet olyckor beräknastill mer än 65000. En del av denna tillväxt i antalet olyckor börkunna förhindras genom ökadeinsatser av åtgärder av den typ som ovan anges. Förbättrad vinter-väghållning, ökad uppsättning av reflekterandekanlpålar längs vägen och obligatoriskt varselljus kan anges somexempel. Om man antar alt ca 1/3 av den beräknade ökningenav 9000 olyckor/kanelimineras genom sådana åtgärder kvarstår ca 6000 olyckor som måste förhindrasgenom byggnadsåtgärder. Om byggnadsålgärderna i stor utsträckninginriktas på trafiksäkerhetsfrämjande ålgärder lorde 6000 olyckor kunna förhindras inom ramen för enbyggnadsvolym under kommande15-årsperiod på 15000 milj. kr. Med ulgångspunkl från samhällsekonomiska ochtrafikekonomiska aspekter, därsärskild hänsyn tagits till trafikolyckoma bedömer vägverkel att inomramen för 15000 milj. kr. kostnadsnivå så bör totalt 8300 milj. kr. fördelas på ombyggnader ochförbättringar för ökad vägbredd ochförbättrad väggeometri. Till genomfarts-/förbifarlsleder bör fördelas4400 milj. kr. 1 dessa belopp ingår i viss utsträckning ävenövriga säkerhetsfrämjande åtgärdermen dämtöver bedöms atl åtgärder, som inte ingår i den behovsinventering somgjorts, t. ex. särskilda körfält för vänslersvängande trafik, belysning och signalreglering i korsningarbehöver ulföras för ca 300 milj. kr. Då pågående arbeten drar en kostnad på 600 milj.kr. koslnadsnivå återstårför beläggning av gmsvägar och bärighetshöjande ålgärder tolalt 1 400milj. Såväl i glesbygden som i tätorter upplevs ölägenheternamed grusvägar från både sanitär och trafikmiljösynpunkt som mycket besvärande.Grusvägarna, som är de huvudsakligatransportvägarna för stora delar av landets glesbygd, medför också högre fordonskostnader än belagda vägar.Nedsmutsningen från grusvägarna och den försämrade framkomligheten utgör tillsammans enligt verkel starka motiv fören ökad satsning på beläggning avgrusvägar. Därtill kommer de ökande svårigheterna all skaffa fram grus p. g. a. att landets gmslillgångar avolika skäl bör bevaras. Statsvägarna omfattar och inle mindreän av detta vägnät eller 46200km utgörs av grusvägar. En mycket stor del av grusvägnälel - 1977/78:100 Bilaga9 52 ca40000 km - är emellertid låglrafikeral. Atl inom överskådlig tid få ettasfallslitlager på della lågtrafikerade vägnät torde vara ekonomiskt omöjligt.Inom pågår därför arbete med alt få fram en billigare och enklareytbehandling som kan användas direkt på lågtrafikerade grusvägar.Försöksverksamhet pågår med en typ av ytbehandling YIG och erfarenheterna är positiva. Denna typ avytbehandling lorde med fördel kunna användas vid trafikflöden under 300fordon/dygn. Trafiken varierar starkt och dygnet. Undersommaren, då olägenheter med grusvägarna är störst, är även trafikenintensivast. finns högstbelastade timmar där trafiken är avdygnslrafiken. Gränsen 300 fordon/dygn innebär atl 60 fordon/timme fåraccepteras på grusvägar under den mest belastade delen under sommardygnen. Med hänsyn lill vad som framförts beträffandeangelägenheten av ökad beläggning av det sekundära och tertiära länsvägnäletmåste de näraliggande ansträngningarna inriktas på alt åtminstone sänkatrafikflödesgränsen för beläggning till 300 fordon/dygn. Totalkostnaderna för alt belägga alla vägar med störretrafik än 300 for-don/årsmedeldygn uppgår till 1900 milj. kr. men inom ramenför 15 000 milj. kr. bedömer vägverkel att endast 700 milj. kr. kan fördelas påbeläggning av grusvägnälel. Detta innebär att enbart vägar med större trafikän 450 fordon/årsmedeldygn kan beläggas. Vägverkel genomförde en ny inventeringav behovet av bärighetshöjande åtgärder på stalsvägnälel. Endast denödvändigaste åigärderna har redovisals. Slörre delen av de bärigheishöjandeåigärderna utförs i samband med atl andra ålgärder måste vidtas på vägnätet, ombyggnadoch förbättring för att öka vägbredd och förbättra väggeomelri, vid byggande avgenomfarts- och förbifartsleder och för all möta kravet på beläggning. Kostnaderna för all höja tillåtet axel och boggitryck till 10/16 lon på övriga vägar, somfrån transporisynpunkt bör ha full bärighel uppgår lill ca 700 milj. kr. i 1976års koslnadsnivå. Därav utgörs ca 300 milj. kr. av åtgärder på svaga broar.Kostnaderna för atl därutöver förstärka vägar som under tjällossningen harnedsatt bärighet uppgår till ca 600 milj. kr. Inom ramen för 15000 milj. kr.bedömer att enbart 700 milj. kr. kan fördelas lill bärighetshöjandeålgärder. Från regionaipolitisk synpunkt är de begränsadeinsatserna för atl öka andelen belagd väg och höja bärigheten enligt verketbesvärande. Med hänsyn till framkomlighet och trafiksäkerhet finner vägverkeldet ogörligt med en minskning av insatserna på ombyggnad/förbättring ochgenom-fart-/förbifarlsleder för alt inom en ram på 15000 milj. kr. under en15-årsperiod inrymma ytteriigare förbättringar av grusvägnätet. Det krävs enhögre investeringsnivå för all lillgodose beläggnings- och bärighetskraven. Om ylleriigare 1 200 milj. kr. satsas på beläggningskulle samtliga vägar med en trafik överstigande 300 fordon/årsmedeldygn kunnabeläggas un- 1977/78:100 Bilaga 9 53 Med ytterligare 600 milj. kr, kan man förstärka de vägar med nedsatt bärighel under tjällossningen därlung irafik behöver framföras.Totalbeloppet för 15-ärsperioden skulle då uppgå till 16800 milj. kr. i total produktionsvolym innebär åriigainvesteringar på 1 000 milj. kr. För central och regional administration, översikts- och detaljprojektering,medvärdeskalt, tunnelbanor etc. tillkommer20% plus 150 milj. kr. per är, vilket ökar årsbeloppet till I 350 milj.kr. Under antagande av au ca 110 milj. kr. erhålles till förbättringsarbeten över driftanslagetsom påverkar flerårs- och långtidsplanen och ca 350 milj. kr. genom AMS samt särskilda regionalpolitiska medel, uppkommer ett årligt behov av 890 milj. kr. iordinarie byggnadsanslag kostnadsnivå. i lotal produktionsvolym innebär årligainvesteringar på 1120 milj. kr. ungefär samma nivå som . För central och regional administration,översikts- och detaljprojektering,mervärdeskatt, tunnelbanor etc. lillkommer plus 150 milj. kr. , vilket ökar årsbeloppet till 1 490 milj. kr. Med samma antagande beträffande anslag till förbättringsarbeten och AMS-medel elc. uppkommerelt årligt behov av 1 030 milj. kr. i ordinarie byggnadsanslag i 1976års kostnadsnivå. Medulgångspunkl från de i det föregående redovisade pågående utredningarnaavseende standardkriterier vid vägbyggande lägger fram två programnivåer A och B. Programnivå C iverkets petita grundas på att de fastställda flerårsplanerna skall kunnaföljas. Programnivå A, som ingår i vägverketsverksamhelsallernaliv I - del högstaalternativet grundas på i huvudsak tre målsättningar nämligen attåtgärda kriterierna vägbredd/väggeometri, förbifarts-Zgenomfarts-leder och belysning, räcken etc. för alleftersträva att inle nuvarande antal olyckor ökar, att förse alla grusvägar med en trafiköverstigande 300 fordon/årsdygn med ett varaktigare slitlager inom en15-års-period, atl genom bärighetshöjandeåtgärder tillse all alla vägar som kräver tungatransporter kan upplåtas för 10/16 tons axel- och boggitryck . Programnivånutgår från ett anslag på 1030 milj. kr. Med enberäknad kostnadsökning på 12,motsvarar detta etl belopp på 1460 milj. kr. ProgramnivåB innebär årliga anslag på 1 000 milj. kr. För central och regionaladministration, översikts- och detaljprojeklering, mervärdeskatt etc.tillkommer plus 150 milj. kr. , vilkel ökar årsbeloppet till 1 350 milj. kr. Med samma antagande som i nivå Aatl 110 milj. kr. erhålles till förbättringsarbeten över driftanslagel och ca350 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga9 54 årgenom AMS uppkommer etl årligt behov av 890 milj. kr. i ordinariebyggnadsanslag kostnadsnivå. Med en beräknad kostnadsökning på 12,3%under åren 1976- 1979 motsvarar detta elt anslag på 1 260 milj. kr. Den främsta målsättningen med denna programnivåsammanfaller med den försia av de ire målsältningarna i programnivå A, nämligenall åtgärda kriieriema vägbredd/väggeometri, förbifarts-/genomfartsleder ochbelysning, räcken etc. för atl eftersträva att inte nuvarande antal olyckorökar. Programnivån inrymmer därför när del gäller riksvägaroch större länsvägar samma objeki som programnivå A, men satsningen påbärighelsupp-rustning och beläggning av grusvägar blir beiydligi mindre. Målet beträffande beläggning av grusvägar kan inteuppnås. Endast vägar med större trafik än 450 fordon/årsmedeldygn kan beläggasunder en . Målet beträffande vägarnas bärighel kan ej uppnås. Om 15år måsle fortfarande vägar avstängas för tung trafik . Programnivå C innebär ell anslag av 1 000 milj. kr. Enligt regeringens flerårsplanedirekliv lill skallflerårsplanerna upprättas utifrån fömtsättningen av en årlig nominellmedelstilldelning motsvarande ordinarie byggnadsanslag på 765 milj.kr. har i sin planering enligt dessa direktiv antagit en reellminskning av anslaget . Detla innebär en reell minskning avbeloppet 765 milj. kr. till ca 660 milj. kr. (i 1976 årskostnadsnivå). Genom beslut har vägverkel för år1977 erhållit 865 milj. kr. i ordinarie byggnadsanslag sedan 100 milj. kr.överförts från anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsarbeten avseendestatliga vägar. Flerårsplanerna förutsattes därvid utökade med vissa, med detlaanslag påbörjade vägprojekt. Denna utökning påverkade planeringsramarna föråren 1977, 1978 och 1979 med 35, 36 resp. 11 milj. kr. De fastställda flerårsplanernaär därmed uppbyggda inom en kostnadsram av 671 milj. kr. Kostnaderna för en produktion är 671 milj. kr.i 1976 års kostnadsnivå och kan beräknas uppgå till 950 milj. kr. i löpande kostnader. Kostnadsutvecklingen föråren 1977 och 1978 har inneburit att anslagsbehovet överstiger den sammanlagdamedelstilldelningen med 50 milj. kr. Del totala anslagsbehovet år1979 för att flerårsplanerna skall kunna följas uppgår således lill 1 000milj. (950+50). Fördelningen av resurserna vid programnivåerna A, B ochC framgår av följande sammanställning. I de angivna kostnaderna ingårmarklösen, projektering, mervärdeskatt, m.m., samt regional och centraladministration (milj. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 55 Nivå A NivåB Nivå C Resurser i pågåendeobjekt 705 705 705 Resurser till starter av nyaobjekt 738 538 278 Tunnelbanor 17 17 17 2.4.Bidrag till drift av kommunala vägar och gator Anslaget är etl kalenderårsanslag, där bidragsdelenavser det löpande kalenderåret. För budgelårel 1978/79 begärs såledesbidragsmedel för medan adminislrationsdelen avserår 1979. Under anslaget redovisas bidragsgivningen till drift avallmänna vägar och gator som är nödvändiga för den allmänna samfärdseln inom dekommuner som är väghållare. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel av detbelopp, vartill kostnaderna för drift av de bidragsberättigade vägarna ochgatorna beräknas skäligen böra uppgå. Driftkostnaderna fastställs för enivåårsperiod av statens vägverk med utgångspunkl från av kommunerna lämnade uppgifter. Liksom för övriga driftanslag och på grund avbidragsbestämmelsernas utformning har endast en programnivå angivits. begär vägverkel 317.1 milj. kr.