prop · G103109 · 1977-12-31 00:00:00 — om förskott på studiemedel m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Propositionenbehandlar ett förslag som lagts fram av en arbetsgrupp inomutbildningsdepartementet om införandet av ett förskottssystem i studiemedelssystemet.I propositionen föreslås att förskott skall kunna utgå till en studerande somefter sin ansökan väntat än på beslut om studiemedel. Ipropositionen föreslås vidare inrättandet av en tjänst som överdirektör vidcentrala samt en begränsad omorganisation av nämndenskansli. 1 1977/78.1 saml. Lagom ändring i studiestödslagen (1973: 349) Härigenomföreskrivs att i studiestödslagen (1973: 349) skall införas en ny paragraf,9 kap. 4 §, av nedan angivna lydelse. Påstudiemedel enligt 4 kap. kan förskott utgå enligt föreskrifter som meddelasav regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av centrala . Dennalag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1975: 359. ~Förutvarande 4 § upphävd genom 1975:166. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionom förskott på studiemedel m. m. I prop.1977/78: 100 bU. 12 (s. 607) anmäldes att jag avsåg att senare föreslåregeringen att införa en möjlighet till förskottsutbetalning i de fallväntetiden för att få studiemedel överstiger . Eninom tillsatt arbetsgrupp har i en departementspromemoria(Ds U 1977: 23) Förskott på studiemedel Promemoria med förslag till ettsystem för förskottsutbetalning av studiemedel redovisat olika tekniskalösningar av ett system för förskottsutbetalning av studiemedel. Efter remiss har yttrandenöver deparlementspromemoriari avgivits av statskontoret, (), (), centrala (), studiestödsulredningenoch (). Idetta sammanhang tar jag också upp vissa frågor om . 2 Förskott på studiemedel Bakgrund Antaletstuderande vid studiemedelsberättigande utbUdningar ökade under höstterminen1977. Denna ökning tillsammans med att ett nytt utbetalningssystem förstudiemedel började införas ledde tUl att behandlingstiderna för studiemedelsansöknmgarblev oacceptabeh långa. Föratt tillmötesgå de studerandes krav på att få medel för sin för- 1977/78:109 4 sörjningi rimlig tid träffade CSN en överenskommelse med bankernaoch postverket om ett provisoriskt system för förskottsutbetalning avstudiemedel . SamtidigttUlsattes inom utbUdningsdepartementet en arbetsgrupp för att utarbeta förslag tUlett framtida system för förskottsutbetalning av studiemedel. Arbetsgruppenöverlämnade nämnda promemoria. I departementiipromemorlanframhåller arbetsgmppen inledningsvis vikten av att de studerande snabbt fårbesked om beviljade studiemedel. konstaterar utredningen attstudiemedelsärendena aUtför ofta drabbas av oacceptabelt långabehandlingstider. Detta sammanhänger enligt arbetsgruppen dels med den ojämnabelastningen vid studiemedelsnämnderna med en markant topp i början av höstterminen,dels med att en betydande del av ansökningsblanketterna är oriktigt ellerofullständigt ifyllda. Tidigarehar det varit relativt enkelt för en studerande att få förskott på studiemedelgenom den bank som den studerande har angett som utbetalningsanstalt. Hösten1977 ändrade emeUertid CSN rutinerna för utbetalning av studiemedel. Ändringensammanhänger med införandet av ett nytt ADB-baserat informations- ochproduktionssystem för studiestödet, förkortat STIS (studiestödetsinformationssystem). Genom omläggningen till STIS-systemet betalas studiemedlenfr. o. m. ut direkt till de studerande. Utbetalningshandlingen ärgångbar i valfritt bank-dier postkontor. Genomdet nya systemet anser sig bankerna ha sämre säkerhet för att studiemedlenkommer att placeras i samma bank som eventuellt beviljat förskott. En ansökanom förskott på studiemedel behandlas därför av banken i samma ordning och påsamma villkor som kreditansökningar i allmänhet. De studerandes möjligheteratt erhålla förskottslån i bank kommer då att vara beroende av bl. a.kreditläge och kredit-värdighet. Systemför förskottsutbetalning av studiemedel Enligtarbetsgmppen bör, när STIS har genomförts och eventuella inkörningssvårigheterövervunnits, målet om maximalt fyra veckors behandlingstid av ansökan omstudiemedel i normalfallet kunna nås. kan det emellertid finnasbehov av någon form av förskottssystem som kan sättas in om tiden förbehandling av ansökan om studiemedel tenderar att bli: aUtför lång. Prop.1977/78:109 5 Arbetsgruppenframhåller också atl det utan orimligt stora ekonomiska och personellaresurser knappast är möjligt att uppnå målet att ingen skall behöva väntalängre än på att få sin ansökan behandlad. Många ansökningar äroriktiga och/eller ofullständiga och behöver korrigeras resp. kompletteras. Ivissa fall måste en ansökan utredas när det gäller t. ex. uppgifter om meritereller sjukdom och andra omständigheter av personlig natur. I en del fall måstestudiemedelsnämnderna inhämta yttranden från andra myndigheter etc. Såledesfinns en rad förhållanden som förlänger behandlingstiden och som endast i begränsadomfattning låter sig påverkas av nya automatiserade ulbetalningsmtiner. Målsättningenför utbetalningssystemet bör enligt arbetsgruppen i stället vara att alla skallkunna påräkna att inom en viss rimlig tid ha pengar i sin hand för att finansierastudierna. Därför bör t. v. en särskild rutin utformas som, i avvaktan på attbeslut om studiemedel, möjliggör förskottsutbetalning av studiemedel i de fallbehandlingen av ansökan av olika skäl tar än vad som kan ansesacceptabelt. Utformningen av ettförskottssystem bör enligt arbetsgruppen bygga på följande principer. Förskottssystemet måstevara enkelt att administrera och möjliggöra snabba utbetalningar. Det får inteinkräkta på studiemedelsnämndernas normala verksamhet och därigenom förlängabehandlingstiden för studiemeddsansökningarna. Någon särskild prövning avrätten till studiemedel skall inte få föregå utbetalningen av förskotten. Ävenom således ingen prövning före själva förskottsutbetalningen skaU göras, bördet emeUertid vara möjligt att vägra förskottsutbetalning i de fall det äruppenbart att studiemedel inte kommer att beviljas. Förskottssystemet måsteutformas så att riskerna för missbruk blir så små som möjligt. Systemet fårinte leda till ett stort antal felaktiga utbetalningar. För rätt tillförskottsutbetalning föreslås att den studerande skall uppfylla följandeformella villkor. Den studerande skall ha lämnat in en ansökan om studiemedelför minst en termins heltidsstudier samt ha sökt studiemedel motsvarande minstförskottsbeloppet. Vidare skall denstuderande inte uppenbart vara oberättigad till studiemedel, ha uttrycktönskemål om förskottsutbetalning i sin ansökan samt från detatt ansökan inlämnats fortfarande inte ha fått besked om huruvida studiemedelbeviljats. Slutligenskall den studerande ha påbörjat den utbildning som studiemedel sökts för samtvid utbetalningstillfäUet fortfarande följa undervisningen. För att få ett hanterligtoch jämnt belopp föreslår arbetsgmppen atl förskottet uttrycks i kronor ochinte i andelar av basbeloppet. För att kompensera för penningvärdeförsämringenfår i stället förskottet, om 1977/78:109 6 detvisar sig nödvändigt, justeras i efterhand. Förskottets storlek bör uppgå tillungefär vad som utgår i studiemedel för 30 dagars heltidsstudier. slculle förskottet i så fall bli ca . Med hänsyntill att de studerande normalt har vissa särskilda utgifter i början av terminernabör detta belopp enligt arbetsgruppen justeras uppåt med . Arbetsgruppendiskuterar fyra modeller för förskott på studiemedel. Denförsta modellen innebär en lösnuig, där förskottsbevakningen sköts av sludiemedelsnämnden.Den andra modellen innebär en automatisk lösning, där man utnyttjar ADB-sjBlemetför utbetalning av förskottet tiU alla studerande som har väntat påbesked. Modell tre innebär en kombination av de två första modeUerna. Enligtarbetsgruppen är det tekniskt möjligt att skapa en /automatisk lösning.Denna innebär att så länge verksamheten kan bedrivas på ett normalt sätt påstudiemedelsnämnden sker en bevakning av ärendenas behandlingstidgenom listor. Uppkommer akuta svårigheter på nämnden kan man genom ett särskiltbeslut av CSN gå över till en automatisk utbetalning av förskott för dem somväntat . SlutUgenredovisar arbetsgruppen en modell som innebär att man bygger vidare på dentillfälliga rutin som tillämpades . Den studerande måste enligtdenna modell ansöka om förskott på en särskild blankett som lämnas tUl CSN. Arbetsgruppenkonstaterar att alla tekniska lösningar som gemensam utgångspunkt har attutbetalningarna sker genom det ordinarie utbetalningssystemet i STIS. slutligen har fattat beslut om studiemedel registrerasbeslutet genom terminal. Om den studerande har erhåUit ett förskott kan enavräkning ske i samband med att en "ordinarie" studie-slödsanvisning skiivsut. Avräkningen redovisas öppet på mottagardelens fält förbeloppsspecifikation. Redovisningsmässigt omvandlas förskottet i och medordinarie utbetalning tUl "vanliga studiemedel". Föratt tillgodose önskemålet om ett flexibelt förskottssystem anser arbetsgruppenatt en lösning enligt modell tre är att föredra. Denna modell möjliggörnämligen en handläggning så länge verksamheten på nämnderna löper påett normalt sätt och antalet förskottsärenden är litet, som enautomatisk utbetalning kan tillgripas så snart det uppstår akuta svårigheter. ArbetsgruppenframhåUer att kravet på enkelhet och snabbhet i förskottssystemet delvis ståri konflikt med kravet på att risken för missbruk bör vara så liten sommöjligt. Prop.1977/78:109 7 Arbetsgruppenfinner dock att ett förskottssystem enligt den refererade modell tre ärförenat med betydande säkerhet mot missbruk. För att ytterligare öka säkerhetenföreslår arbetsgruppen att tre studerandegrupper utesluts från rätten tillförskottsutbetalning av studiemedel. Dessa tre grupper är studerande somuppenbarligen kan bedömas få sina studiemedelsansökningar avslagna, studerandeutomlands samt utländska studerande som väntar på beslut om principiell rätttill studiemedel. Arbetsgruppenföreslår att ett uppburet förskoll skall återkrävas i de fall en studerande fåravslag på sin studiemedelsansökan eller utbetalning av studiemedel av annatskäl inte genomförs. Därvid bör enligt arbetsgruppen de i studiemedelssystemetredan existerande återkravsreg-lerna tillämpas. Medhänsyn till kravet pä att förskottssystemet inte skall få inkräkta påstudiemedelsnämndernas normala verksamhet anser arbetsgmppen inte att det ärmöjligt att införa besvärsrätt över nämndernas beslut om förskott. Mot en besvärsräittalar också att dessa beslut egentligen är preliminära i avvaktan på beslut om studiemedel. Arbetsgruppenberäknar kostnaderna för utvecklingen av det föreslagna förskottssystemet tillca . fördelade enligt följande; Driftskostnadernaberäknas till ca . per förskottsärende vid en total ärendevolym på 10000. Flertaletremissinstanser tillstyrker att ett system för förskottsutbetalning av studimedelinförs. Däremot avstyrker flertalet studiemedelsnämnder med motiveringen attalla tillgängliga resurser bör satsas på att förkorta behandlingstiderna förordinarie ansökningar. RRVanser att studiestödsutredningen i sitt fortsatta arbete bör lägga fram förslagtill lösningar på det administrativa och personella området som kan medföraatt de nuvarande långa behandlingstiderna för ansökningar om studiemedelelimineras. Denna fråga bör om möjligt behandlas med förtur av utredningen. Vidarefinner RRV det svårt att bedöma rimligheten av de av arbetsgruppen beräknadekostnaderna för ett förskottssystem. Enligt verkets mening borde arbetsgruppenäven ha utarbetat en kalkyl över vUket 1977/78:109 8 marginellttiUskott av extra arbetskraft som studiemedelsnämnderna behöver för attbehandlingstiderna skall kunna nedbringas till en godtagbar nivå. CSNtillstyrker ett förskottssystem men menar att det viktigaste är att nämndernatillförs sådana personeUa resurser att målsättningen om högst fyra veckorsbehandlingstid kan uppnås. SFSframhåller att ett grundläggande krav på studiestödssystemet är att utbetalningssyslemetmedger utbetalning av studiemedlen vid kursstarten. SFS vill därför inteacceptera arbetsgmppens utgångspunkt att förskott skall kunna utgå först . SFS ser de i promemorian redovisade modellerna snarare som delbetalningsmtinerän som förskott. Enligt SFS uppfattning kan en reservrutin som medgerutbetalning först efter ansökningstillfället aldrig ersätta dereella förskotten. SFSvill därför införa ett parallellt förskottssystem, som garanterar de studerandestudiemedel från terminens början. CSNtillstyrker arbetsgruppens förslag att studerande utomlands och utländskastuderande, vilkas principiella rätt till svenskt studiestöd inle är prövad,inte skall omfattas av förskottssystemet. Studiestödsulredningenanför att det allmänt gäller att varje moment som innebär att undantag skallgöras från generella regler för förskott ökar arbetsbelastningen på nämnderna vUkasnormala verksamhet därmed försenas. Utredningen framhåller också att utländskastuderande kan vara i stort behov av förskott. SFSanser det inle motiverat att utestänga någon av de föreslagna grupperna frånförskottssystemet. Arbetsgruppensförslag att studerande som uppenbarligen kan bedömas få avslag på sinstudiemedelsansökan skall undantas från rätten till förskott bemöts medtveksamhet från flera remissinstanser. Studiemeddsnämndernaanför att även en översiktlig bedömning kräver en prövning och genomgång avärenden som är alltför tidskrävande. Liknandesynpunkter framförs av studiestödsutredningen och SFS. CSN påpekar att det finnsrisk för att de studerande kommer att uppfatta en förskottsutbetalning som ettpreliminärt besked om bifall på studiemedelsansökan. Detta intryck skulleenligt studiemedelsnämnderna i ocli förstärkas om mandessutom gjorde en viss översiktlig prövning och inte beviljade förskott tillalla studerande. Arbetsgruppenföreslår att rätten till förskott skall knytas till åtta formella villkor. CSN tillstyrker med ettundantag dessa villkor. Undantaget gäller villkoret att den studerande skall hauttryckt önskemål om förskott. Detta avstyrker CSN av administrativa skäl. SFSanser det inte befogat att undantaga deltidsstuderande eller studerande sombara avser att läsa under kortare del av en termin från förskottssystemet. Fleraremissinstanser påpekar att problem kan uppstå i fråga om kontrollen av humvidaden studerande påbörjat och fortfarande följer den undervisning han har söktstudiemedel för. Ilikhet med vad som anförs i promemorian anser CSN inte att det är möjligt att stäUakrav på studieintyg för att betala ut förskottet. Hanteringen med sådana intygskulle medföra mycket merarbete på studiemeddsnämnderna för den händelseförskotten får stor omfattning. Arbetsgruppen,som diskuterar fyra olika modeller för förskott, har stannat för att föreslåmodell tre. Detta förslag tillstyrks av RRV, statskontoret och CSN. RFVförordar en kombination av modellerna tre och fyra och SFS modell två. SamtUgastudiemedelsnämnder anser att modell fyra är det minst dåliga alternativet. Studiestödsutredningenoch SFS är kritiska till förslaget om att återkrav skall ske på samma vUlkoroch med den höga ränta som gäller för återkrav av felaktigt uppburnastudiemedel. Denna uppfattning delas av CSN som anser att det av sociala skälkan ifrågasättas om det är rimligt att kräva tillbaka förskott som denstuderande har förbrukat till sitt uppehälle under studierna. Med hänsynhärtill kan CSN inte tillstyrka att återkrav skall göras. I det faU regler om återkravändå bedöms som nödvändiga, är det enligt nämndens mening inte rimligt attställa krav på omedelbar återbetalning. Vidare anser nämnden att statens normalräntabör användas i stället för den högre ränta som normalt tas ut vid återkrav. Återkravbör dock enligt CSN göras vid fall av missbruk och då bör också den högreräntan enligt 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973: 349) tas ut. CSNbedömer arbetsgruppens kostnadsberäkning som orealistisk och beräknar i ställetkostnaden till . om modell tre genomförs och ytterligare 200 000 kr.om man stannar för modell fyra. CSNär enligt förordningen (1974: 433) med instruktion för centralastudiestödsnämnden (ändrad : 1205) central förvaltningsmyndighetför ärenden om studiesocial verksamhet och därmed sammanhängande frågor i denmån sådana ärenden ej ankommer på annan myndighet. Nämnden är chefsmyndighetför studiemedelsnämnderna och vuxenutbildningsnämnderna. 1977/78:109 10 Ar1974 utförde en ledningsgrupp inom CSN en organisationsöversyn som resulteradei en promemoria "CSN centrala Översyn av centralastudiestödsnämndens organisation" (StencU SundsvaU ). Denorganisatoriska uppbyggnaden av admi-. nislralionen på det studiefinansiellaansvarsområdet hade då i huvudsak gällt . Omfattandeförändringar inom studiestödet liksom i dess omfattning motiverade denprövning av CSN:s verksamhetsinriktning och organisation som ledningsgruppenfick i uppdrag att genomföra. Genombeslut uppdrog regeringen åt CSN att inkomma med förslag tillomorganisation av nämndens kansli. Till grund för förslaget skulle ligga detinom CSN utarbetade förslaget med översyn av . Regeringenfastställde också i uppdraget att skulle vara indelat i följandeenheter nämligen kansliledning, kansliledningens sekretariat, tUlsynsenhet,återbetalningsenhet, beviljningsenhet och administrativ enhet. Iskrivelse lämnade CSN förslag till enhetsindelning, antalbefattningshavare och befattningsbeskrivningar som underlag för förhandlingavseende löne- och anställningsvUlkor inför omorganisationen av nämndenskansli. Regeringenfastställde genom beslut CSN:s förslag till nyorganisation med undantag av att ställföreträdande chef för kansliet inteskulle förordnas av regeringen och att biträdande enhetschef direkt underkanslichefen inte skulle finnas vid tillsynsenheten. Den nya kansliorganisationenträdde efler vederbörliga förhandlingar i kraft . Omorganisationeninnebar en betydande förstäricning av CSN. a. förstärktes den centralaledningsfunktionen vid nämnden genom tillkomsten av ettverksledningssekretariat. Behandlingstidernaför ansökningar om studiemedel vid landets studiemedelsnämnder är f. n.oacceptabelt långa vid terminsstarterna. Problemen vid studiemeddsnämndernasammanhänger med en rad förhållanden. a. har studiestödens regelsystem,som har sitt ursprung i siudiesociala reformer , medåren blivit aUt-mer komplicerade och administrativt svåra att hantera. Antaletstudiestödsberättigande utbildningar har också ökat och därmed antalet studiestödsansökningar.Dessa förhållanden har ökat arbetsbelastningen på nämnderna. Undersenare år har betydande resurser tiUförts såväl centrala studie- Prop.1977/78:109 11 stödsnämnden(CSN) som studiemedelsnämnderna. Trots detta har problemen inte helt kunnatbemästras. Ar1975 tillsatte den dåvarande regeringen en studiesocial utredning,studiestödsutredningen (U 1975: 16), med uppdrag att göra en total översyn avsåväl studiemedels- som sludiehjälpssystemen. Studiestödsulredningen har ijuni 1977 överlänmat ett principbetänkande (SOU 1977: 31) StudiestödAlternativa utvecklingslinjer. i vår avser jag att föreslå regeringenatt i tilläggsdirektiv ge studiestödsutredningen fortsatt uppdrag att läggafram konkreta förslag till förändringar av det studiesociala stödet. SåvälCSN som nämnderna har omorganiserats. I årets budgetproposition(1977/78: 100 bU. 12) tiUförs CSN och studiemedels-nämnderna tillsammans en medelsförstärkningom ca 0,8 milj. kr. Den1 införs ett datorbaserat informations- och produktionssystem förstudiestödet (STIS). Motivet för att införa STIS-systemet är i första hand atteffektivisera administrationen av studiestöd och uppnå en bättre service tillde studerande bl. a. genom kortare behandlingstider. Jagräknar med att redan vidtagna och planerade åtgärder skall lösasvårigheterna i samband med behandling av studiemedelsansökningar. Ävenpå kortare sikt bör betydande förbättringar i den administrativa handläggningenav studiemedel kunna uppnås och behandlingstiderna skall i normalfallet intebehöva överstiga ens under den hårdast belastade ansökningsperiodeni augusti/september. Jagär emellertid medveten om att det kan uppstå initialproblem i samband med ettnytt utbetalningssystem. Nya rutiner slcaU inarbetas och personalen utbildasoch framför allt få vana vid de nya rutinerna. Tillfälliga svårigheter kansåledes i början leda till försenad handläggning av ansökningar. införde CSN påmitt initiativ en möjlighet alt erhålla förskott på studiemedel. Erfarenheternafrån detta provisoriska förskottssystem föranledde mig att tiUsättaen särskild arbetsgrupp för att utarbeta ett förslag tiU ett nytt system förförskottsutbetalning av studiemedel. Systemet skulle i första hand kunnatill-lämpas men även fortsättningsvis om behovet kvarstår. Arbetsgruppenhar nu överlämnat en promemoria (Ds U 1977: 23) Förskott på studiemedel.Promemoria med förslag till ett system för förskottsutbetalning avstudiemedel. Arbetsgruppen konstaterarinledningsvis att det utan orimliga ekonomiska och personella resurserknappast är möjligt att uppnå målet att inte någon studerande skaU behöva väntalängre än på att få sin studiemedelsansökan behandlad. Förseningarkan uppstå på grund av tillfäUiga fel i systemet eller fel- 1977/78:109 12 Behandlingstiden kan också förlängas därför att speciellautredningar måste göras. Jagtillstyrker, med hänsyn till det anförda, arbetsgrappens förslag om atten särskild rutin bör utformas som möjliggör en förskotts-utbetalning i de faUbeslut om studiemedel dröjer alltför . Arbetsgruppenföreslår att man i förskottssystemet skall kunna göra undantag för någragrupper studerande, nämligen studerande utomlands, utländska studerande somavvaktar prövningen av sin principiella rätt till studiemedel samt studerandesom uppenbarligen kan bedömas få avslag på sin studiemedelsansökan. När detgäller de två första grupperna delar jag i likliet med flertaletremissinstanser arbetsgruppens uppfattning att de inte bör bli berättigade tillförskott. Jaganser det inte heller lämpligt att bevilja förskott till studerande somuppenbarligen kan bedömas få avslag på sin studiemedelsansökan. Här finnsemellertid, vilket framgår framför allt av studiemedelsnämndernas remissyttranden,vissa svårigheter. Enligt studiemedelsnämnderna är det, med de rutiner somkommer att tUlämpas i STIS-systemet, inte möjligt att utan betydande merarbetegöra ens översiktiiga prövningar av inkomna ansökningar inför enförskottsutbetalning. Ett av de viktigaste kraven på ett förskottssystem måsteenligt min mening vara att det inte kräver sådana administrativa insatser attarbetet med behandlingen av ordinarie ansökningar bUr Udande. Dåjag bedömer det som troligt att förskott endast skall behöva tillgripas iundantagsfall anser jag risken för missbruk relativt liten även vid automatisktutbetalade förskott. Studiemedelsnämnderna bör dock vara oförhindrade att göraen översiktlig prövning om det i ett aktueUt fall är möjligt och lämpligt.Studiemedelsnämnderna skaU således kunna stoppa utbetalning av förskott i de faUdå de kan bedöma att en studerande inte är berättigad tUI studiemedel. Arbetsgruppenställer upp en rad formella villkor, som den anser bör vara uppfyllda för att förskottskall betalas ut. Som första villkor anger arbetsgruppen att den studerandeskall ha lämnat in en ansökan om studiemedel för minst en terminsheltidsstudier och ha ansökt om ett belopp som minst motsvararförskottsbeloppet. Jag delar i likhet med flertalet remissinstanseruppfattningen att dessa vUlkor bör vara uppfyllda. Denstuderande bör inte heller, i den mån det i enlighet med vad jag anfört ärmöjligt att pröva detta, vara uppenbart oberättigad till studiemedel. Ilikhet med arbetsgruppen anser jag att den studerande bör ange om han vill haförskott om behandlingstiden för ansökan skulle överstiga . CSN harredovisat invändningar mot att ta in ytterligare uppgifter påansökningsblanketten, som är så kom- 1977/78:109 13 pliceradatt antalet felaktigt ifyllda blanketter är stort.