prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 13 (s. 173) anslöt sigföredragande departementschefen till handikapputredningens förslag om attbostadsanpassningsbidrag inte börutgå för åtgärder som avser rehabilitering och funktionsträning. anser att en möjlighet böröppnas att bevilja bostadsanpassningsbidragför sådana åtgärder som har samband med rehabilitering och funktionsträning och som är av mindreomfattning men av väsentlig betydelse för den handikappade. Bidrag för ombyggnad, s, k, initialstöd,utbetalas efter det slutliga beslutetom bostadslån. 31 december 1975 beviljades totalt 162 milj, kr. Avdetla belopp har vid utgången av /77 utbetalats endasl 61milj. Utgifterna för vinlerbidrag avser endast ärendeni vilka beslut om bostadslån har meddelats före . Ifråga om information anför följande. Under innevarande budgetår får från anslagetbetalas kostnader för information till allmänheten rörande lån- och bidragsgivningen intill ett belopp av högsl . För informationom energisparstödet disponeras under detta budgetår elt belopp av . under anslaget Vissa energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet m. m. Styrelsen anser atl del är en angelägen uppgiftatt fortlöpande kunna informera allmänheten om deras rättigheter ochskyldigheter som boende. 1977/78:100 Bilaga 16 41 Infoimationenbehöver förbättras på många punkter, bl.a. när det gäller bostadsanpassningsbidraget. Det finns också ettstort behov av information för personersom står inför ett småhusköp eller etl småhusbygge om vad de bör tänka på och vilka regler som gäller iolika avseenden. Länsbostadsnämnderna måste också kunna få ett bättreunderiag från styrelsen för sin utåtriktadeverksamhet. Mot bakgrund härav beräknar styrelsen för /79 att av anslaget behöverdisponeras I . för information om energisparstödet. Utbetalningen av räntefria förbättringslånberäknas till ca 87 milj. kr. under /79. För samma budgetårberäknas utbetalningarna avbostadsanpassningsbidrag till 69milj. kr., av s.k. inilialslöd till ca 50 milj. kr. och av vinterbidrag till 2 milj. kr. Det totala anslagsbehovet kan således beräknas till 208 milj. kr. för /79. I skrivelse hemställdelänsstyrelsen i Norrbollens län attregeringen måtte till underlättandeav samernas bostadsförsörjning vidta sådana åtgärder a) att amorteringstiden förräntebärande del av förbätlringslån vid nybyggnad ökas från 25 lill 40år, b) alt räntefri stående del avförbättringslån efler behovsprövning kan utgå med högre belopp än ,, c) au länsbostadsnämndenbemyndigas fatta beslul om en sådan ökning av den räntefria ståendedelen, d) attnuvarande regler om avskrivning gäller även för det utökade för- bätlringslånet. hänvisade i sin skrivelse till en kartläggning som gjordes av samers och övrig fjällbefolkningsbostadsstandard. Av den framgick attca av de undersökta bostäderna var i behov av en omfattande upprustning. Bristerna gäller främstköksstandarden och den sanitära utrustningen.Vidare var den totala bostadsytan relativt liten; av bostäderna hade mer än två boende per rum. Enuppmstning inkl. en ökning avutrymmesstandarden så att den motsvarar högsl två personer per rum, köketoräknat (norm 1), skulle kosta ca 10 milj. kr. Om utrymmesstandarden ökas lill två boende per rum, kök och vardagsrum oräknade (norm 2), innebärdetla en ytterligare kostnad om ca 10 milj. kr. I sittremissyttrande anför , efter att ha inhämtat yttranden från länsbostadsnämnderna i ,, och , att det är synnerligen angelägelatt ett förbättrat ekonomiskt stödutgår for ombyggnad och i begränsad omfatlning för nybyggnad (ersättningsbostäder) av fasta bostäder åtsamer som har sin huvudsakligaförsörjning från renskötsel, slöjd och liknande näringar. Stödet bör avse ocksåsådana fjällbor som lever under förhållanden som kan jämställas med samernas.Amorteringstiden för den räntebärande delen av för- 1977/78:100 Bilaga16 42 bättringslånetbör enligt mening ökas från högst till högst . Deträntefria slående beloppet bör begränsas lill . med rätt för länsbostadsnämndenatt - om synnerliga skäl föreligger -medge ytteriigare förhöjning av sådanlånedel. tillstyrker också förslag om alt denuvarande reglema om avskrivning skall gälla även för det utökadeförbätlringslånet. De förbättrade lånemöjligheterna bör enligtbostadsstyrelsens uppfattning inle kunna tillämpas för samer och övrigfjällbefolkning enbart i utan också i Västernorriands,och . De bör dock inle tillämpas i områden där bostädernahar relativt höga andrahandsvärden. anser att en förbättring avutrymmesstandarden till den lägre utrymmesnormen bör eftersträvas och beräknarslaiens kostnad för de föreslagna förbättringarna till ca 10 milj. kr., varavhögst 6 milj. kr. i räntefria stående länedelar. i Norrbollens län understryker, motbakgrund av det svåra sysselsättningsläget inom fjällregionen, atlupprustningen av det befintliga bostadsbeståndet inte enbart är enbostadspolitisk fråga utan även en arbetsmarknadspolitisk. En naturlig form förett statligt engagemang vore därför att upprustningen genomfördes som etlberedskapsarbete. Jagbehandlar först frågor som rör förbättringslångivningen i allmänhet. Inkomstgränsen, vilken anges i taxerad inkomst, höjdesför makar från . 1976/77:100 bil.16, CU 1976/77:18, rskr 1976/77:187). För ensamstående har inkomstgrånsen varil17000 kr. sedanden Ijuli 1975. Enligt beslut av riksdag (prop. 1966:1 bil.13, SU 1966:38, rskr 1966:121) skall förbätlringslånet till enskilda hushåll förbehållas pensionärshushåll,handikappade och vissa andra befolkningsgrupper. har därtillavgränsat gruppen så att den omfattar dem som i huvudsak har sin folkpensionatt leva av eller en inkomst av annat slag av motsvarande storiek. föreslår att inkomstgränserna åriigenanpassas till ändringar av folkpensionen. har i enskrivelse till anslutit sig till detta förslag. Med hänsyn till låneformens syfte finner jag detnaturiigt att inkomstgränserna anpassas till de ändringar som sker i fråga omfolkpensionens storiek. Jag förordar därför att inkomstgränsen höjs med 2000kr. för makar och med I . Inkomstgränserna bör såledesutgöra . Ändringen bör ske . Maximibeloppet för räntefritt förbättringslån har höjts tre gångerför de personer , handikappade m.fl., vilka bor i en- ellertvåfamiljshus. Den senasle höjningen, från . 1977/78:100 Bilaga16 43 17000kr., gjordes . Maximibeloppet för övriga låntagare är 12000 kr.per lägenhet. föreslår alt maximibeloppen för denräntefria stående delen anpassas till ändringarna i kostnadsläget. Vid 1975/begärde en översynav förbättringslångivningen. Som skäl härför angav civilutskottet (CU1975/76:22 s. 51) bostadspolitikens ändrade former. Den grundläggande fråganansåg utskottet vara i vilken utsträckning förbällringslångivningen med dessinslag av kapitalsubventioner är etl nödvändigl komplement till de statliga bostadslånen,räntebidragen, bostadstilläggen och bostadsbidragen. Denna översyn pågår iregeringskansliet. Kommunalekonomiska utredningen har i sitt avlämnadeslutbetänkande (SOU 1977:78) Kommunerna -utbyggnad, utjämning, finansieringföreslagit väsentliga ändringar vad gäller de kommunala bostadstilläggen till folkpension. Också detta förslag ochremissbehandlingen av det måste beaktas vid den pågående översynen. Mot bakgrund av det utredningsarbete som pågår är jaginte beredd att tillstyrka förslag att höja maximibeloppetför räntefritt förbätlringslån. Jag går över till att behandla frågan om samernasoch övriga fjällbors bostadsförhållanden. De olika bostadspolitiska stödsystemen omfattarsjälvfallet också samer och övriga fjällbor. På grund av deras särprägladeförhållanden har de emellertid åtnjutit vissa speciella förmåner. Sålunda harde kunnat få förbättringslån både för att modernisera och bygga om dåligabostäder och i undantagsfall också för atl bygga en ersättningsbostad, närbostadsbehovet inle lämpligen har kunnat tillgodoses på annat sätt. Den ränte-och amorteringsfria lånedelen har för samerna varit större än för andra vilkethar samband med avvecklingen av vissa rättigheter som lidigare tillkom dem. gjorde i början av1960-talet en undersökning för att belysa behovet av fortsatta särskildainsatser beträffande samers och övriga fjällbors bostadsförhållanden.Utredningen ansåg att sådana insatser behövdes men att behovet var avövergående art. Utredningen beräknade att stödet skulle kunna avvecklas /69. När senare log ställning till utredningens förslag (prop. 13, SU 1966:38, rskr1966:121) angavs inte någon tidsbegränsning av stödets giltighet. gjorde i enkartläggning av bostadsförhållandena för samer och övriga Qällbor.Länsstyrelsen konstaterade därvid att det alltjämt fanns stora brister.Trångboddhet, låg köksstandard och dålig sanitär utmstning var vanligtförekommande. De villkor som gällde för förbättringslån till dessa grupper hadeenligt uppfattning inte gett avsedd effekt. I en skrivelse tillregeringen föreslår 1977/78:100 Bilaga 16 44 länsstyrelsendäiför vissa förbättringar. har tillstyrkt för- slagenmed vissa modifieringar. Föregen del vill jag anföra följande. och övriga fjällbor har givetvis samma rätt till goda bosläder som andra människor i vårt land. Därför är det angeläget att de kvarståendebristerna avvecklas. Målet bör dock vara att ge berörda befolkningsgmpper förutsättningar att lösa sinbostadsfråga inom ramen för det stödsystem som finns för befolkningen iövrigt. Jag delar emellertid ochbosladsstyrelsens uppfattning all det nu är nödvändigt att särskiltförbättra villkoren för förbältringslånen till samer och övriga Qällbor för att deras bostadsfråga snabbt skall få en tillfredsställandelösning. Kommunerna har det avgörande ansvaret förbostadsförsörjningen inom sitt område. Stora ansträngningar har gjortsav de berörda kommunerna för att undanröjade dåliga bostadsförhållandena. Jag har anledning räkna med att också det som återstår kommer att klarasav genom den uppsökande verksamhetsom kommunema bedriver och med en praktisk planerings-hjälp från deras sida. Enligt vad jag har erfaritfinns del förutsättningar för vissaav de berörda kommunema att inom ramen för det arbetsmarknadspolitiskastödet få ekonomiska bidrag för sina insatser i delta sammanhang. har föreslagit alt den ränte- ochamorteringsfria lånedelen skallefter behovsprövning kunna utgå med högre belopp än de som gäller församer, nämligen . i de fyra nordligaste länen med undantag förKaresuando församling där beloppet är . har tillstyrkt förslaget men menar att beloppel börbegränsas till . med rätt för länsbostadsnämnden att, om synnerligaskäl föreligger, medge ytteriigare förhöjning. För egen delanserjag alt den ränte- och amorteringsfria lånedelen bör kunna höjas lill , när de åtgärdersom behöver göras är av större omfaitningoch låntagaren inle har möjligheter att klara kapitalkostnaderna enligt de regler som gäller i normala fall. Någonytterligare höjning anser jag dock inte vara behövlig med hänsyn bl.a. tillde fördelaktiga kapitalkostnadsvillkor som gäller för den räntebärandedelen av förbättringslånen. Mitt förslagavser såväl samerna som övriga fjällbor, vilka bor under förhållandensom kan jämställas med samernas. Den del av det ränte- och amorteringsfria lånetsom överstiger gällande maximibeloppbör i nämnda fall inte automatiskt skrivas av på det sätt som sker med nuvarande ränte- och amorteringsfrialånedelar. I stället bör vid utgångenav en tioårsperiod prövas om låntagaren har ekonomiska förutsättningaratt betala kapitalkostnader för denna extra lånedel. Mol bakgrund av denna prövning avskrivs lånedelen elleröverförs till amorterings-lån.För sådant amorteringslån skall räntesatsen utgöra och amorteringstiden det antal år som länsbostadsnämndenbestämmer. Ränta och amortering eriäggs i form av lika stora annuiteter. 1977/78:100 Bilaga 16 45 har föreslagit en förlängning avamorteringstiden för förbättringslånentill . Detta är jag inte bereddatt tillstyrka med hänsyn lill bl.a. de obetydliga effekter som en sådan föriängning har på kapitalkostnaderna. Mot bakgrund av bl. a. vad jag har anfört ommålet att berörda befolkningsgrupper skall kunna lösa sin bostadsfråga inom ramen för samma stödsystem som andra grupper i samhällel anserjagatt de särskilda regler som gällerför bostadsstöd till samer och övrigaQällbor och de förbättringar av reglerna som jag har föreslagit bör ges en begränsadgiltighet. Jag föreslår att de upphör alt gälla . För att inleförbättringsverksamheten skall stanna av i avvaktan på att nya regler skall träda i kraft förordar jag att deändrade reglerna tillämpas även i sådana inneliggande ärenden i vilka beslutinte har faltals den . Sedan Fjällsjö kommun den 1 januari 1974flyttades från till som del av kommun kantillämpningsområdet för desärskilda reglerna för förbättringslån till samer och övrigfjällbefolkning begränsas tillJämtlands, och . Den för preliminärt fastställda ramen förräntefria förhättringslån utgör 90milj. anser atl ramen bör fastställas slutligt tillsamma belopp. Jag ansluter mig tillbosladsstyrelsens uppfattning ochförordar att en ram på 90 milj. kr. Mot bakgrund av denberäknade efterfrågan på medel anserjag alt ramen för bör bestämmas till ett lägre belopp. Jag förordar att denna ram preliminärt bestäms till 70 milj. kr. Liksom lidigare börregeringen utverka bemyndigande att vidga ramen för det första av detvå åren om det behövs av sysselsättningsskäl. Jag villi sammanhanget erinra om att de särskilda förbätlringslån som utgår tillenergibesparande åtgärder avräknas mot ramen för det statliga stödettill energibesparande åtgärder i bostadshus. Jag övergår nu till frågan om alt anpassa bostäder med hänsyn till de särskilda behoven hos människor medhandikapp. Bostadsanpassningsbidrag utgår för åtgärder inomoch i anslutning till bostadslägenhet,vilka behövs för att en person med handikapp skall kunna utnyttja lägenheten på ändamålsenligt sätt.Del utgår normalt med högsl 15 000kr. men kan beviljas med högre belopp, om det föreligger särskilda skäl. föreslår att en möjlighet öppnasatt bevilja bostadsanpassningsbidrag för sådana åtgärder som har samband medrehabilitering och funktionsträningoch som är av mindre omfattning men av väsentlig betydelse för denhandikappade. riksdag (prop. 13,CU 1973:19, rskr 1973:208) lade fasthuvudprincipen att bidrag skall utgå endast för sådana anpassningsåtgärder som har samband med primärabostadsfunktioner. 1977/78:100 Bilaga16 46 teratl medge undanlag från denna regel medgavs dock. Föredragande departementschefenframhöll också vikten av ett samarbele mellan de organ som hade ett ansvar föratt tillgodose den handikappades behov. Tveksamhet om ansvarsfördelningen igränsfall borde inte få leda till att den handi kappades behov blevbristfälligt tillgodosedda. anslöt sig till detta uttalande. Vid1975/uttalade (CU 1975/76: 22 s. 52) att nödvändigakompletteringar i bostaden som skapade förutsättningar för den handikappade attutnyttja tekniska hjälpmedel bör kunna stödjas med bostadsanpassningsbidrag.Enligt min bedömning ger de riktlinjer som statsmaktema har dragit upp förverksamheten med bostadsanpassningsbidrag goda möjligheter att la de hänsynsom krävs i individuella fall. Jag anser därför att förslaginle kräver någon särskild åtgärd. I proposition 1976/77:100 bil. 16 framhöll jag att detfinns elt samband mellan åtgärder för bostadsanpassning ochbostadsbyggnadsplanering sedd från de äldres behovssynpunkt. Jag anmälde ocksåmin avsikt att redovisa överväganden med anledning av civilutskottets tidigareuttalanden (CU 1975/76: 22 s. 23) om de äldres boendeförhållanden m. m. Ett flertal utredningar som pä olika sätt berör deäldres behov och levnadssituation har avslutats eller håller på attavslutas. Så snart behandlingen av dessa utredningsförslag har slutförts bördessa frägor tas upp i lämpligt sammanhang. Medelsbehovel för nästa budgetår beräknar jag till 190milj. Jag har därvid beräknat medel även för information. Det bör ankommapå regeringen att meddela bestämmelser om dispositionen av medel för detta ändamål. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändringar i fråga ominkomstgränscr för förbätlringslån som jag har förordat, 2. godkänna de ändringar i grundernaför förbättringslån till samer och övriga fjällbor som jag har förordat, 3. medge att räntefria förbättringslånbeviljas med högsl . 4. bemyndiga regeringen atl besluta omändring av den under 3 upptagna ramen för långivning , om detbehövs av sysselsättningsskäl, 5. till Viss bostadsförbättringsverksamhetm.m. för /79 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till förbättring av boendemiljön 1976/77Utgift 3 291423 Reservation 56509 141 1977/78Anslag 35000000 1978/79Förslag 35 000000 1977/78:100 Bilaga 16 47 Från anslaget bekostas utgifter för bidrag till förbättring av boendemiljön enligt förordningen (1975:129, ändrad1977:168) om bidrag av statsmedel tillförbättring av boendemiljöer. Bidrag kan utgå för olika åtgärder som förbättrar boendemiljön i första hand iflerfamiljshusområden men, om särskildaskäl finns, även i småhusområden. Husen skall ha färdigställts och prioritet skall ges åt områden meduthyrningssvårigheter. Bidrag utgår med högst av kostnaden, dock i regelmed högsl . Till den del av den bidragsgrundandekostnaden som inte täcks av bidraget kan bostadslån utgå. Ärenden om bidrag till förbättring av boendemiljön handläggs inom av en särskild delegation, boendemiljödelegationen. Från anslaget bekostas även utgifter för bidrag lill tävlingar och annat utvecklingsarbete som avser boendekvalileter eflerbeslut av regeringen i varje särskilt fall. lämnar en redogörelse förbidragsgivningens omfattning och inriktning under budgelårel 1976/77. Tolalt har underbudgetåret kommit in ansökningar för 317 områden med ca 122000 lägenheter belägna i 93 kommuner. De sökta bidragen uppgår sammanlagt till 29,2 milj. kr. Bidrag har beviljats till etl belopp av ca 22 milj. kr., avseende 210 områden. Beslut om avslag harmeddelats avseende 74 områden och ett belopp av 6,7 milj. kr. Avslagen hargällt småhusområden, områden däråtgärderna har varit påbörjade samt åtgärder som faller utanför bidragsgivningen. Vid budgetårets slutuppgick balansen till 150 ärenden. 35 av de 93 kommuner, från vilka ansökningar harkommit in, har minst I % outhyrda lägenheter i statsbelånade husfärdigställda . Endastför 25 av de 35 kommunerna gällde dock någon av ansökningarna områdenmed outhyrda lägenheter. Storstadsregionerna har ökat sin andel från en tredjedel till drygt hälften av ansökningarna. Andelen småhusområdenhar minskat markant. Vad gäller flerfamiljshusområden dominerar ansökningarfrån bostadsrättsföreningar, av ansökningarna. Andelen ansökningar från bostadsrättsföreningar har ökat i samma mån somandelen ansökningar från allmännyttiga förelag har minskat. De allmännyttigaföretagen svarar för , kommuner för och privata fastighetsägare för . För småhusområden står i de allra flesta fall kommunersom sökande. Av ansökningarna gäller förbättring avutemiljön, i första hand lekplatser.I drygt en tredjedel av ansökningarna gällande utemiljön kombineras åtgärderna med om- eller tillbyggnad avfritidslokaler och/eller tvättstugor.26% av ansökningarna gäller fritidslokaler vilket är nästan en fördubbling i förhållande till /76. För småhusområden söks sågott som enbart för lekplatser (). 1977/78:100 Bilaga 16 48 Genomsnittligt för alla områden uppgår det söktabeloppet lill . per lägenhet vilket innebär en minskning med ca100 kr. i förhållande till budgetåret1975/76. De högsta beloppen har sökts för småhus- och flerfamiljshusområden i kommuner utanuthyrningsproblem, 560 resp. . För områden med uthyrningsproblem ligger genomsnittet på . vilket också innebär en minskning iförhållande till /76. Bland kommunerna och områdena dominerar de somsaknar uthyrnings problem. Områden med uthyrningssvårigheter, som enligtforordningens bestämmelser skall prioriteras i bidragsverksamheten, utgörendasl en mindre del av de områden för vilka bidrag söks: i områden räknat och ilägenheter räknat 2b9o. Bidragsverksamhetenhar inte - annat än i ett begränsat antal fall - blivit det avsedda redskapet för att förbättra boendemiljön i områden meduthyrningsproblem. En avanledningarna torde vara svårigheterna för kommuner och företag med omfattande ekonomiska och bostadssociala problem att själva svara för de av kostnadernasom krävs. Förbättringarna avfinansieringsvillkoren , genom att statliga bostadslån kan utgå till den bidragsgrundande kostnad som inte täcks av bidragen, bör kunna leda till fler och mer ambitiösa ansökningar från dessa kommuner och företag. Detär dock troligt att denna förbättring i försia hand kommer att kunna utnyttjasav mindre problemtyngda kommuner och bostadsföretag. framhåller alt en annan anledningän finansieringsproblemen till att förbättringsverksamheten inte har fått denavsedda inriktningen på de områden, där behoven är störst, tordevara att problemen där ofta är av en mer komplex karaktär. Många hushåll medsociala och ekonomiska problem harhänvisats dit. För de hushåll som har möjlighet att skaffa sig en bättre bostadsmiljö harområdena blivit genomströmningsplatser.Det bidrar till rotlöshet och till alt andelen hushåll med ekonomiska och sociala problem successivt blir allt större. Denna successiva segregationär ett av de största bostadssociala problemen . För att uppnå de bostadspolitiska ambitionerna om allsidigbefolkningssammansättning och en rik social miljö behöver olika typer av åtgärdersättas in. En fysisk upprustning börkombineras med ordentliga sociala insatser i bostadsområdena, som engagerar hyresgästerna och för in verksamheter för olikaåldrar och intressen. Många bostadsföretag och kommuner som brottas medde svåraste problemen saknar ofta resurser både för den nödvändiga fysiskaupprustningen och för de lika nödvändiga sociala insatserna. För atl få till stånd en angelägen miljöförbättring även i de områden där behoven är allra störst föreslår bostadsstyrelsenatt en höjning av bidrags-andelen skall kunna ske när särskilda skälföreligger, dock till högst avden godkända kostnaden. Boendemiljödelegationen anser att bidrag i 1977/78:100 Bilaga 16 49 undantagsfalloch under fömtsättning atl miljöförbättringen kombineras med nödvändiga sociala insatser bör kunna utgåupp till , Erfarenheterna från de områden, där nödvändigagenomgripande förbättringsåtgärderhar planerats, visar att kostnaderna blir mer än dubbelt så stora som nuvarande högsta bidragsbelopp på , per lägenhet resp, , per lägenhet där särskilda skäl föreligger.Mot bakgrund härav föreslår bostadsstyrelsenatt maximibeloppen höjs till I 500kr. Styrelsen anför att detta är nödvändigt ocksåmed hänsyn lill förslaget om en höjning av bidragsandelen. Mot bakgrund av en beräkning av omfattningen avansökningar och beviljadebidragsbelopp räknar med ett anslagsbehov av 35 milj. kr. under /79. Styrelsensäger vidare all i den mån förbättradelåne- och bidragsvillkor och ökad medvetenhet om behoven av miljöförbättring skulle leda till en betydligt större ökning av det sökta beloppetbör denna ökade efterfrågan tills vidare kunna mötas med en hårdare prioritering av de områden som har de störstabehoven. anser att, efter denerfarenhets- och kunskapssamling som har skett på styrelsen genom den centralahandläggningen, besluten omboendemiljöbidragen bör kunna flyttas över till länsbostadsnämnderna och delegationen avvecklas den I januari1979. Erfarenheterna från handläggningen under degångna två åren visar att det finnsett stort behov av information och rådgivning i samband med planering och projektering av miljöförbättrandeåtgärder. Detta gäller såväl kommuneroch bostadsföretag som de boende och deras organisationer. Infördecentraliseringen måste de kunskaper och erfarenheter som har samlats genom den centrala handläggningen spridastill länsbostadsnämnder och kommuner. Även boendemiljödelegationen anser attärendehandläggningen bör decentraliserasmen att det bör ske i sådan takl att de centralt insamlade erfarenheterna och kunskaperna hinner spridas.