prop · G10357 · 1977-12-31 00:00:00 — Långsele-Rörströmsälvenär påverkad genom överledningen från Korp-ån till och av Ormsjönsreglering. Bevarandevärdena vid Långseleån är troligen måttliga, somden kraftekonomiska nyttan är liten. För i Rörströmsälvenredovisas något större bevarandevärden, och skador skulle vid en utbyggnaduppkomma främst på skogsbruket och det vetenskapliga naturvårdsintresset.Samtidigt är den kraftekonomiska nyttan god. Hocksjö har därför placerats iklass 2 tillsammans med övriga delar av älven. Klassningen förutsätter dockatt utbyggnaden inte innebär någon höjning av vattenståndet i Rörsfrömssjönutöver medelvattenstånd. Beträffande Långseleån har vid bedömningen viss tvekanrått mellan klasserna 2 och 1. Kammarkollegietanser atf kraftnyttan hos projektet är för liten för att motivera en nedflyttningoch framhåller att skadorna på mark, landskapsbUd och renskötsel blir mycketbetydande i förhållande till storleken. ochlänsantikvarien i framhåller att de rika fångstkulturlämningarnavid gör att den bör räknas till älvar med högt bevarandevärde.Ämbetet förordar klass 3 med dragning mot klass 4. i Jämtlandslän påpekar att projektet kan skada bärkraftiga kombinationsföretag,och skogsvårdssysterelsen i länet framhåller att ett 20-tal privatägda re- 1977/78: 57 140 gisterfastigheterberörs av projektet, som hotar existensen hos flertalet av dem. Projektet måstebedömas som allvarligt också med hänsyn till produktionsbortfallet förskogsbruket. Frostvikensnorra och mellersta samebyar framhåller att ochframför allt området vid Hocksjö är av stor betydelse för renskötseln.Projektet skulle innebära att norra samebys enda utnyftjningsbaravinferbefesland helt förstördes. Regleringsmagasinet skulle skära av samebynöver hela dess bredd. Samebyn ifrågasätter om utredningen varit medveten omdessa skador och anser det i så fall synnerligen anmärkningsvärt att skadornainte redovisats och fått påverka rangordningen. Enligt SSRs och samebyarnasmening bör Hocksjö av hänsyn till rennäringen placeras i klass 4 i den slutligarangordningen. understryker att Hocksjö ocksåskulle medföra avsevärd skada för jaktintresset. kommun anser detklart att Hocksjö medför övervägande negativa följder och menar atf projektetbör placeras i klass 4 och inte byggas ut. i anseratt det för älvsträckan som helhet finns för dåliga kunskaper om effekterna påmotstående intressen och att de behöver konkretiseras före eft sluUigt ställningstagande.En lokal krets av SNF avstyrker, med hänsyn främst fill vilt och fiske, sådanutbyggnad av Långseleån som skulle avsevärt skada stränderna och vattnen. ,(SOU 1976: 28 s. 236) Energi, GWh/år * Fiske av stor betydelse för same-by Enutbyggnad av projektet skulle beröra måttliga bevarandevärden ochknappast innebära någon nackdel för landskapsbilden i området, som emellertidär av stor betydelse för friluftsUvet kring BorgafjäUs turistanläggning. Alvsträckanhar placerats i klass 1. 1977/78: 57 141 Strömsuruls kommun och i anseratt bör kunna byggas ut. Infe heller lantbruksnämnden ellerFritidsfiskarna i motsätter sig en utbyggnad trots att ettrelativt omfattande sportfiske i Saxån skulle skadas. Fritidsfiskarna utgårfrån att detta fiske kan kompenseras genom åtgärder i näraliggande smååar.Vilhelmina södra och norra sameby framhåller att området nedströmsBorgadammen är användbart för renskötseln och att en utbyggnadskulle innebära förlust av renbetesmark och försvårad flyttning/ strövning.Svenska samernas riksförbund anser att bör placeras i klass 3 i den sluUigarangordningen. Flåsjöån, (SOU 1976: 28 s. 236) Energi, GWh/år u Utredningsområde, preUminär klassning () Bedömt av utredningen En utbyggnad av den redan starkt regleringspåverkade alvsträckanskulle knappast skada några väsentliga bevarandevärden, under förutsättning atfdämningen av inte ökas. anser sig dock inte haunderlag för en slutlig bedömning. Älvsträckan har placerats i klass 1. kommun och i läntillstyrker utbyggnad, oeh inte heller mellersta sameby finneranledning att motsätta sig en utbyggnad. framhåller attbedömningen från kulturminnesvårdens synpunkt är så osäker att det motiveraren placering i klass 2. i anser att man inte börta ställning innan utbyggnadsprojekfet preciserats. Prop.1977/78: 57 (inkl. ), (SOU 1976: 28 s. 236) (OUkautbyggnadsmöjligheter är tänkbara; separata utbyggnader av konventionelltoch pumpkraftverk i eUer en kombination av båda har diskuterats) Energi, GWh/är Pumpkraftverk i vid konvenUonell utbyggnadav Avser konvenUonell utbyggnad * Fiske av stor betydelse för same- () Bedömt av utredningen Projektet berör obmtet fjällområde. a. def vackra Lejarfallet liggerrelativt läfUllgäng-ligt i eft väglöst område av stor betydelse för turismen.Det har högt bevarandevärde från de flesta synpunkter, främst fisket. ge tämligen litet energi tillskott. Älven har i valetmellan klasserna 4 och 3b med viss tvekan placerats i den senare klassen. Kammarkollegiet anser att kraftnyffan är för liten för attmotivera en nedflyttning i rangordningen. och lantbruksnämnden iJämtlands län. kommun, naturvårdsförbund.Fritidsfiskarna i . , och anser att älvsträckan bör liggai klass 4. betecknar den som def mest bevarandevärda området ilänet och förordar ytterligare utredningar. anser att eninventering av det högre djurlivet bör göras. Fritidsfiskarna påpekar atfområdet är fiskevetenskapligt intressant och att forskning pågår. SNF ochFjällklubben hänvisar till läget i obmtet fjällområde. naturvän anseratt alvsträckan har stor betydelse för fiske och friluftsliv och inte bör byggasut. 1977/78: 57 143 vårdsföreningframhåller att också en liten överdämning skulle spoliera älgens vinterbefen.Frostvikens norra sameby betonar att området har utomordentligt barmarksbete,särskilt . Värjaren betecknas som det bästa av samebynsotillräckliga fiskevatten. mellersta sameby framhåller att enreglering skulle skära av den enda flyttningsvägen förbi och därmed barmarksbetesområdet.I väntan på en grundlig skadebedömning bör älvsträckan placeras i klass 4. SMHIpåpekar att en utbyggnad skulle ge svag is och samfärdselsvårigheter i vid Änkarede och framhåller områdets värde som hydrologisktreferensområde i mellersta fjälltrakter. Storån,(SOU 1976: 28 s. 238) Varav 30 GWh/år regleringsnytfa i nedanföriiggande kraftverk Energi, GWh/år klassning Rennäring 3* * Fiske av stor betydelse för same- Projektetberör obrutet fjällområde. Enutbyggnad av Storån skulle skada påtagliga bevarandevärden, främst fiske ochrennäring, men den skulle vara kraft ekonomiskt mycket fördelaktig.Storån har därför i valet mellan klasserna 2 och 1 med viss tvekan placerats iden senare klassen. Kammarkollegietanser att kraftnyttan är för liten för att motivera en nedflyttning. Dessutomär bevarandevärderingen för låg. Rennäringens och friluftslivets intressenmotiverar enligt kollegiet en placering i klass 3 i bevaranderangordningen ochi klass 3b i den slutliga rangordningen. 1977/78: 57 144 omrennäringens intressen tUlgodosetts i rimlig utsträckning. Lantbruksnämndenoch med Rattevare och mellerstasameby anser att Storån med hänsyn till rennäringen bör ligga i klass 3. a.fiskeristyrelsen, sötvattenslaboratoriet och naturvårdsenhetframhåller åns fiskevetenskapliga värde. anser att ån frånbevarandesynpunkt bör värderas minst som klass 3 och i den slutligarangordningen placeras i klass 3b och undantas från utbyggnad. Sötvattenslaboratorietpekar på pågående forskningsprojekt och förslag till referensområde.Naturvårdsenheten framhåller att undersökningar visat på tre särskiltskyddsvärda naturliga vattendrag i länet, nämligen Rogensystemet, Storån och Lejarälven.Äv dessa står Storån i en klass för sig som den limnologiskt mest intressanta.Unika vattenkemiska förhållanden, eventuellt utan motsvarighet i landet, ger enovanlig artsammansättning och gör Storån till en oskattbar tillgång för den limnologiska,hydrologiska och fiskebiologiska forskningen. , naturvän och Aktionsgruppen för bevarandeframhåller betydelsen för fritidsfisket och menar att utredningens uppgifter omatt fisket skulle vara föga utnyttjat är felaktiga. Fritidsfiskarna anser atfdelar av ån är av riksintresse från fritidsfiskesynpunkt och att den frånbevarandesynpunkt hör hemma i klass 4. Även områdets vildmarkskaraktär ochvärde för friluftslivet, bl. a. kanoting, framhålls från flera håll.Aktionsgruppen för bevarande anser att en utbyggnad skulle vara ett hotmot turismens utveckling och protesterar mot rangordningen. a. och Svenska fjällklubben menar att läget i obrutetfjällområde motiverar en placering i klass 4. Bl.a. i och kommun anser attfaktaunderlaget behöver fördjupas innan man kan ta definitiv ställning.Kommunen efterlyser ytterligare utredningar om vildmarkskaraktären,vegetationen, rennäringen, fågelUv och övrigt vilt men betonar att kommunengodkänt den avgränsning av obrutet fjällområde som skulle påverkas avutbyggnaden. Man betonar att det är angeläget att kompletteringarna kan görasså snabbt att beslut kan fattas . ochlänsantikvarien i framhåller att det är nödvändigt medytterligare kulturhistoriska inventeringar, medan pekar på brister när det gäller inventering av och viUplacera Storån i klass 2 eller 3b. Även Aktionsgruppen för bevarandeanser att det krävs ytterligare utredningar och att beslutet bör anstå till1978. skrivelse påtalar kraftintressenterna genom vattenregleringsföretagatt i sitt remissyttrande felaktigt uppger att Storån har enunik storöringsfam. Efter ytterligare undersökning medger attuppgiften troligen är felaktig men franihåller att man infe ser sig föranlåtenatt ändra värderingen av 1977/78: 57 145 a. understryker man på nytt ånsfiskevetenskapliga värde och dess potentiella betydelse för storöringstammen iStröms vatfudal. Nedre , (,SOU 1976: 28 s. 239)(Omfattar Meåforsen och ) Energi, GWh/år En utbyggnad i ger relativt litetenergitillskott men skulle skada måtUiga bevarandevärden. Denna sträcka hardärför placerats i klasss 1. AUvarligare skador skuUe bli följden av en höjningav dämnings-gränsen i och åtföljande korttidsreglering, som skullevara av förhållandevis stor betydelse från kraftekonomisk synpunkt. Framförallt fågellivet i sjöns delta skulle skadas. Sjön är en viktig rastplats förflyttfågel och mycket få alternaUv torde finnas i inland. Främst medhänsyn fågellivet och den lilla energivinsten vid en utbyggnad har Helgumsjöni valet mellan klasserna 3b och 2 med viss tvekan placerats i den förstnämndaklassen. påpekar att en utbyggnad av Meåforsen skulle fäpositiv effekt på nuvarande isdämningsförhållanden, liksom en dämning av Helgumsjön.Länsstyrelsen i framhåller att är ett naturvetenskapligtriksintresse och menar att def är tveksamt om energivinsten uppväger skadorna.Man bör inte fatta beslut om uf- 1977/78: 57 146 byggnadförrän i samband med ett större energipolitiskt ställningstagande. Sollefteåkommun hänvisar fill att man motsatt sig projektet i , och ävenNorrlands natiirvärn anser att bör sparas i nuvarande skick. framhåller att det redovisade projektet skulle medföraobotliga skador på växt- och djurlivet men menar att modifieringar skulle kunnagöra skadorna betydligt mindre. Vattenregleringsföretagens samarbetsorgan ()framhåller också att projektet kan modifieras så att våtmarkerna bibehålls. Ledingeån,(SOU 1976: 28 s. 240) Effekt,MW » Energi,GWh/är 30 Bevarandevärdering Motstående intressen ej bedömda SluUigrangordning Ej placerad i rangordningen Någonvärdering av motstående intressen har inte gjorts, då projektet inte var käntvid de inventeringar som utförts av berörda myndigheter. Utredningen har inteheller klassat projektet. Länsslyrelseni bedömer inte Ledingeån som särskilt bevarandevärd.Lantbruksnämnden i länet anger att en dämning av skulle kunnamedföra vissa skador på ett mindre bärkraftigt jordbruk men anser inte att enutbyggnad av Ledingeån skulle medföra nämnvärda skador för jordbruket. Fiskeriintendenteni nedre norra distriktet uppskattar åns värde från fiskesynpunkt fill klass 1eller 2. påpekar att Ledingeån har en godälgstam och en mycket kraftig bäversfam samt att är en infe oävensjöfågellokal. med mellersta samebyfinner inte anledning atf motsätta sig utbyggnad av nedre och Ledingeån. har redovisats effekfutbyggnadsmöjligheter i Sfalon på 100 MW.Detta skiUle inte ge något energitillskotf. Utbyggnaden har inte bedömts av demotstående intressenas företrädare, inte heUer av utredaren ellerremissinstanserna. 1977/78: 57 147 , (SOU 1974: 22 s. 173) Energi, GWh/år Varav 115 i andra anläggningar är helt outbyggd för kraftändamål fränsett någraobetydliga stationer, vilka endast ger lokala effekter på miljön. Av de projekt som redovisats tUI utredningen angesHandölsprojektet vara mycket betydelsefullt, inte bara genom dess stora energiUllskoftutan även lokalt för försörjningen av en eventuellt expanderande industri. Ävövriga projekt torde Gevsjöströmmen med reglering samt RistafaUen varade mest betydande från kraffsynpunkt. Beträffande är alla bevarandeintressen eniga ochstarkt negativa mot utbyggnad i varje form. Områdets centrala ochtraditionella betydelse för turismen, dess kontakt med vildmark samt detfaktum att älven är outbyggd innebär utomordentligt starka argument för attbevara älven i sin helhet. Utredningsmannen har därför funnit det vara av högstaangelägenhet att i dess helhet undantas från vattenkraftutbyggnad.Handölsprojektet innebär kraftiga ingrepp i sådana delar av älven sombetecknats som synnerligen värdefulla att bevara. Utbyggnadsintresset har infeansetts kunna påverka bedömningen. Utredarens bedömning delas av lantbruksnämnden i Jämtlandslän, domänverket, , , Arekommun, . , fritidsfiskarnaoch i . Handöls täljstens AB talar i sitt yttrandeför en utbyggnad av Handöl med regle- ' I: Handöl II: Gevsjöströmmen, Ristafallen III: IV: N och S , , Medstuguån, , . , , Ljusnan, och har Ullämpats en annankraftrangordning än i övrigt. Klass I motsvarar högsta värde och klass IV lägsta värde. Se vidare avsnitt 2 ipropositionen. Prop.1977/78: 57 148 Företaget framhåller bl. a. att den kraftiga exploateringenför turiständamål troligen kommer att medföra ingrepp och förändringar inaturen i större omfattning än vad en utbyggnad av skullemedföra. Kallsjögruppen,(SOU 1974: 22 s. 179)' (, Juveln och ) Energi, GWh/år Utredarensbedömning redovisas ej särskilt. i Jämtlandslän betecknar projekten som okontroversiella och Åre kommun instämmer medutredarens placering av projekten i klass 1. framhåller atfhällmålningen vid Häst-skotjärn inte får beröras vid en eventuell utbyggnad.Svenska samernas riksförbund påpekar risken för rensfrövning över de torrlagdaälvfårorna, vilket medför merarbete för KaUs sameby. Hosjö, (SOU1974: 22 s. 180) Energi, GWh/år Varav6.5 i andra anläggningar Damman,som i sitt övre lopp kaUas Storån, är helt opåverkad av vattenkraftutbyggnader.Det redovisade projektet innebär att Storåns vatten avleds och utnyttjas i detföreslagna kraftverket vid , för att därifrån via tunnel ledas till Håckrenmagasinetoch utnyttjas i SäUsjö- ' Utbyggnadpågår, efter tillstånd av vattendomstol. 1977/78: 57 149 Projektet är från utbyggnadssynpunktvärdefullt. Det innebär emellertid kraftiga ingrepp i ett opåverkat källflödebeläget i det stora väglösa vildmarksområdet mellan OviksfjäUen och Sylarna.Det medför också skador på fisket och fiskprodukUonen, Det kan vidare ge verkningarlängre ner i Damman. Utredningsmannen avstyrker en utbyggnad av . och lantbruksnämnden i , SGU,Are kommun och avstyrker utbyggnad. anger att en utbyggnad skulle påverka fisket i och betonarbetydelsen av Ans källsjöar kring Hosjöbottnarna. , (SOU 7974: 22 s. 182) Energi, GWh/år Älvsträckan är redan nu starkt påverkad av vattenkraftutbyggnader.Den föreslagna utbyggnaden skulle innebära att den sista outbyggda fallhöjdeni huvudflöde uppströms togs i anspråk. Projektet ansesfrån utbyggnadssynpunkt angeläget atf genomföra, men skulle innebära konflikterfrämst med de fiskeintressen som hör området. Sökanden har dock föreslagitåtgärder som bl. a. innebär att storsjööringens vandring upp i Damman intehindras. Projektets placering i utredningsmannens rangordning utgår också frånatt det ges en utformning som tryggar storsjööringens vandring och som även iövrigt bevarar ett gott fiske i området samt att åtgärder vidtas som mildrarverkningarna från landskapsbildsynpunkt. En placering av projektet i högre klass förordas, framförallt med hänsyn till älvsträckans betydelse från fiskesynpunkt, av ,fiskeriintendenten i nedre norra distriktet, lantbruksnämnden i ,kammarkollegiet, Åre kommun och fritidsfiskarna. Även påpekar skadeverkningarna för fisket. Kammarkollegiet framhålleratt det är tveksamt om de förbehåll för klassningen som 1977/78: 57 150 utredaren anger kan uppfyllas. Projektet har tidigareprövats och befunnits otillåUigf. i betecknar projektet somrelativt okon-froversiellt. Mot den uppfattningen står reservanter ilänsstyrelsen. kommun anser inte att klassningen utgör något hinderför utbyggnad och tillstyrker en utbyggnad. Riksantikvarieämbetetdelar utredarens uppfattning, under förutsättning att infe dams sä attkulturlandskapet skadas. Även framhåller betydelsen avkulturlandskapet kring . Siorsjötimneln, Hissmofors Kattstrupeforsen, (SOU 1974: 22 s. 183) Energi, GWh/år Utredarens bedömning redovisas ej särskilt. Läns.styrelsen i betecknar projekten som okonfroversiella.De tillstyrks av Krokoins kommun och kommun. läns niiiseumframhåller att ytterligare reglering av inte kan tillåtas medföraskador på kuUurmiljön eller försämra isläggningen på , p. g. a. isensbetydelse som kommunikationsled vinterUd. anser atf enombyggnad bör föras till klass 2 med hänsyn lill anläggningens teknik- ocharkitekturhistoriska intresse. Granbojorseii, (SOU 1974: 22 s. 183) Energi, GWh/år Utredarensbedömning redovisas ej särskilt. Medhänsyn till älvsträckans betydelse för fisket anser ,lantbruksnämnden i (fiskerikonsulenten) samt fritidsfiskarna attprojektet bör föras till en högre klass. Samma uppfattning har uttryckts avÄlvräddarnas samorganisation i senare skrivelser. Enligt är älvens omgivningar värdefull vinterbetesmark för Offerdalssameby. Länsstyrelseni betecknar projektet som relativt okontroversiellt. Östersundsoch kommuner tillstyrker projektet. Korsvattenån,Rönnöfors, (SOU 1974: 22 s. 185) Energi, GWh/är B evarande v ärdering Utredarensbedömning redovisas ej särskilt. EnligtSvenska samernas riksförbund skulle en utbyggnad av Korsvattenån ge negativakonsekvenser, då ån utgör gräns mellan och Sösjö samebyar. Ettstängsel skulle enligt förbundet inte få avsedd effekt, eftersom det skulleleda till att strövningarna inte kommer att kunna ske som . BeträffandeRönnöfors kan en utbyggnad godtas av och under förutsättning att bruksmiljön infe skadas. Ämbetet föreslår dockatt projektet förs till klass 2. tillstyrker projektet även omman anser det diskutabelt med hänsyn till den negativa miljöpåverkan och detringa kraftutbytet. Länsstyrelseni betecknar båda projekten som okontroversiella. Långforsen,Litsnäset, (SOU 1974: 22 s. 185) Effekt,MW 44 Energi,GWh/år 194 Varav 7 i andra anläggningar 1977/78: 57 152 Kulturmiimesvård 23,4 Litsnäset 4 Rekreation 2 Långanär redan nu starkt påverkad av regleringar för kraftändamål, särskilt i detövre loppet. Den nedre delen är outbyggd, med undantag av ett mindrebygdekraftverk. Deföreslagna projekten skulle genom omfattandeuppdämningar samt torrläggning av långa sträckor avsevärt förändralandskapsbilden. En utbyggnad innebär dock konflikter främst med denvetenskapliga naturvården och kulturminnesvården. Konflikterna medkulturminnesvården bör emellertid vara möjliga att delvis lösa genom lämpligamodifieringar av projekten, främst vad beträffar Litsnäset. Utredningsmannensrangordning av de nämnda projekten i nedre Långaån har gjorts underförutsättning att sådana modifieringar med hänsyn UU motstående intressengörs. Enutbyggnad av Långforsen tillstyrks av . ProjektetLifsnäset bör enligt och lantbruksnämnden i Jämtlandslän (fiskerikon.sulenten) placeras i högre klass. En utbyggnad skulle beröra enfångstgropsmiljö av riksintresse, där omfattningen och anpassningen tilllandskapet är av stort vetenskapligt och pedagogiskt värde. Även betonar värdet av fångstgropsmiljön. Reservanter i iJämtlands län betecknar Litsnäset som kontroversiellt. kommun anserdock att projektets placering i rangordningen inte innebär något hinder motutbyggnad. Fiskeristyrelsenbetecknar hela älvsträckan som riksintresse och fritidsfiskarna anser att enplacering i klass 3a är motiverad. framhåller attOfferdals sameby skulle drabbas av svåra skador på vinterbetesmark ochflyttningsvägar. i betecknar dock de bäggeprojekten som relativt okontroversiella. Bålforsens kraft AB framhåUer iyttrande 1976 över betänkandet (SOU 1976: 28) Vattenkraft och miljö 3 attprojekten nu modifierats så att en utbyggnad inte medför någon torrläggning avälven och så att den möjliga kraftproduktionen något ökas. Ulen-Rengen,Toskströmmcn, (SOU 1974: 22 s. 188) Effekt,MW 9 Energi,GWh/år 103 Varav 60 i andra anläggningar 1977/78: 57 153 En utbyggnad innebär att man tar i anspråk en nu opåverkadälvsträcka där rekreationsintressena är starkt uttalade. Projekten anges frånutbyggnadssynpunkt inte vara av högsta angelägenhet, varför utredningsmannenmed hänsyn till de starka bevarandeintressena placerat projektet högt irangordningen. Projekten föreslås placerade i högsta klass av ,, Vattenvärnet och fritidsfiskarna. iJämtlands län betecknar projekten som kontroversiella. En utbyggnad avstyrks avKrokoms kommun. Fritidsfiskarna framhåller bl. a. att en fiskeskola startats i Råvatfnetför vilken de outbyggda älvsträckorna är av stor betydelse. Abervattnet, Kingarna, , (SOU 1974: 22s. Energi GWh/år 12 I andra anläggningar Kraftvärdering IIIIV Abervattnet III Vetenskaplig naturvård 3 Avser hela Hårkan Rekreation 1, 3 Abervattnet 3 En utbyggnad innebär att man tar i anspråk opåverkadesjöar och älvsträckor. Reservanter i i anger Abervattnetsom kontroversiellt medan majoriteten anser en utbyggnad relativt okontroversiell.Friluftsfrämjandet anser att projektet bör föras till högsta skyddsklass.Enligt skulle betesmarkerna för samebyskäras av, vilket bl. a. skulle resultera i ökat bevakningsarbete och storaomvägar vid flyttningar. 1911 f 18: 57 154 enligt SSR värdefull betesmark mnt sjön. En reglering avKingarna bedöms av i som kontroversiell. reglering avstyrks av och bedömssom kontroversiell av i . Enligt skulle flyttningsleden från samebyns norra del försämras.Vattenvärnet anser att hela Hårkan bör föras till klass 4. Edsoxforsen,(SOU 1974: 22 s. 188) Energi, GWh/år Enutbyggnad av projektet medför uppdämning av en lång älvsträcka iden nedre och relativt opåverkade delen av Hårkan. Projektet berör ett områdesom är av största intresse för fornminnesvården och som dessutom är väsentligtatt bevara från rekreationssynpunkt. Projektet anges frän utbyggnadssynpunkt inte vara avhögsta angelägenhet, varför utredningsmannen med hänsyn tUl de starkabevarandeintressena placerat en utbyggnad av projektet högt frånbevarandesynpunkt. , och Vattenvärnetanser att en placering av projektet i högsta klass är motiverad.Riksantikvarieämbetet betonar kulturmiljöns rekreativa värde och betydelsen avdet omfattande fångstgropssystemet. Detta framhålls också av läns museum.Svenska samernas riksförbund påpekar att ett lavrikt skogsområde skulle dämmasöver. framhåller att en utbyggnad skulle beröra enovanligt lång och lättpaddlad strömsträcka. i äroenig om bedömningen av projektet. Majoriteten anser projektet vara relativtokontroversiellt. Högfors, (SOU 1974: 22 s. 188) Energi, GWTi/år 1977/78; 57 155 Vetenskaplignaturvård 3 Avser hela Hårkan Placeringeni utredningsmannens rangordning av den föreslagna nybyggnaden vid Högforsbygger på förutsättningen att tillräcklig minimifappning sker genom kanjonlandskapetnedströms det gamla kraftverket. Enplacering i högsta klass förordas av och Vattenvärnet.Svenska samernas riksförbund framför att en svår passage över älven heltskulle omöjliggöras i händelse av utbyggnad.