prop · G10331 · 1977-12-31 00:00:00 — turistråd ochnuturhisUn-iska riksmiiseel anser att verkens förslag till avgränsning ochreglering av verksamheter i stort är en god grund för att skydda de resurser enorörd natur utgör från såväl naturvårds- som turism- och rekreationssynpunkt.De förordar i enlighet med verkens förslag en differentiering av utvecklingenför turism och friluftsliv, så att anläggningar av större omfattning placeras utanförområdena eller möjligen i områdenas randzoner. helt orörda områdenabör även i fortsättningen hållas fria från anläggningar. Lantbriiks-näiniulen iVästerhoitens län m, fl. betonar vikten av att arbetet med avgränsning av des. k, vildmarkskärnorna inte fördröjs med lanke på de önskemål om fjällederoch luriststugor som har framförts beträffande praktiskt tagel allafjällavsnitt, SNF och fiUlbiologiska iingdoin.sförcning pekar på attflera av områdena är s. k. primära rekreationsområden varför konflikter mellanskyddsintresset och exploatering för turiständamål kan uppstå. Föreningenanserdet därför mycket angeläget att en samlad bedömning beträffandeeventuella utbyggnader för turism kommer till ständ innan några tillstånd lämnas.SvenskafjäUkliihbcn anserdet så angelägel att frågan om vildmarkskärnornalöses, att de föreslår att ""preliminära vildmarkskärnor""omgående avsätts. Som riktmärke för en sådan avgränsning föreslår klubben attområden som är minst 500 km- stora och utan leder eller andra permanentaturistanläggningar betraktas som vildmarkskärnor. anser att man inte bör ute- 1977/78:31 25 sluta möjligheten till viss fritidsbebyggelse inom deobrutna fjällområdena. riksmiisccl och Kungl. vetenskapsakademienuttrycker oro för utvecklingen av nöjestrafiken med snöskoter och turistflygeti fjällvärlden. De framhåller alt kraftiga restriktioner måste gälla för dessaverksamheter. 4.3.6 Rennäring och fiske anser att det ligger helt ilinje med rennäringens intressen att obrutna tjällområden avgränsas i enlighetmed verkens förslag. Förbundet utgår från att någon begränsning inte skallfinnas i fråga om möjligheterna att som ett led i en rationell renskötseluppföra erforderiiga anläggningar. i anserdet ytterst angeläget att vissa planerade, för renskötseln viktiga vägar fårbyggas inom obrutna områden. Fiskeristyrelsenanför, att det från fiskets synpunkt är väsentligt att stora sammanhängandefjällområden undantas från tyngre exploatering. Fiskeriintendenten i norradistriktet uppger att inom de berörda områdena finns ca 250 avsalufiskare ochatt statliga stödåtgärder för fisket har genomförts. Enligt fiskeriintendentenkan det bli aktuellt att inom de obrutna Ijällområdena uppföra anläggningar somrenskurar, isbodar, fiskarstugor och slörre uppsamlingsstationer medkylanläggningar för att ett rationellt fiske skall kunna bedrivas. Det är ocksåviktigt att fiskflyget får landa utan restriktioner i området. Fiskeriintendenten i nedre norra distriktet pekar på enspeciell typ av exploatering, nämligen utplantering av fisk i fjällvatten.Utsättningar av fisk i sjöar med bestånd av öring och torde inte haekonomisk betydelse. men kan på lång sikt innebära förstöring av värdefullafiskbestånd. Man bör därför, anser fiskeriintendenten, överväga att förbjudaall utplantering av fisk i de föreslagna obrutna fjällområdena. I verkens uppdrag har inte ingått att behandla deinstrument som skall användas för au styra utvecklingen inom de obrutnafjällområdena. Verken har dock redovisat vissa genomförandeinslmment ochdiskuterat bestämmelser för vissa verksamheter som direkt hör samman medsyftet med avsättningen av obrutna fjällområden. Länssiyrelserna i och anser atten särskild lagstiftning eller ett bevarandeinstitut bör utarbetas för attreglera verksamheten inom de obrutna fjällområdena. De berörda länsstyrelsernaanser emellertid att naturvårdslagen (NVL) torde vara det befintligainslrti-ment som är bäst lämpat för denna reglering. Prop.1977/78:31 26 lands län skulle en tillämpning av NVL dock krävalångtgående preciseringar av såväl områdesgränser som bestämmelser.Länsstyrelsen befarar också att en reglering enligt NVL skulle bliadministrativt otymplig och fordra ett omfattande beredningsarbete innan denkan träda i kraft. Län.s-slyrdserna i Västerhoitens och anserdäremot att genomförandet kan säkerställas med hjälp av ett flertal befintligaregleringsinslrumenl med NVL som dominerande inslag. Någon särskildlagsliftning i form av en ""fjällag"" bör inte komma tillstånd anser de. Såväl Friliiftsfrämjandet som SNF och anser det vara väsentligt att de obrutnafjällområdena ges ett starkt skydd, så konstruerat att avvikelser i varjeenskilt fall måste prövas av . Länssiyrelserna i och pekar pånödvändigheten av att de blivande bestämmelserna utformas så att ärenden somrör de obrutna Ijällområdena kan handläggas smidigt. Länsstyrelserna iNorr-bollens och betonar också vikten av att avgränsningarnaoch bestämmelserna utformas så alt de kan accepteras av dem som på regionaloch lokal nivå skall se till att bestämmelserna efterlevs. (Se karta sid. 36) Det obrutna fjällområdet Rogen omfattar ca I inomKopparbergs län (kommun) och (kommun).Töfsingdalens nationalpark och naturreservat ingår i del obmtnaområdet. Rogenområdet ligger i anslutning till ett motsvarande obmtet område påden norska sidan inom vilket nationalparkerna Femundmarka och Gutulia ingår. 5././ Nuvarande och framtida utnyttjande Bebyggelse Inom det obrutna området finns bebyggelse förfritidsändamål, främsl jakt- och fiskeslugor samt övernattningsstugor längslederna. Även viss permanentbebyggelse finns. Totalt finns fördessa ändamål ett60-tal byggnader eller gårdsbildningar. Bland dessa ingår fem samevistenomfattande 13 hushåll. Permanentbebyggelse utan väg finns på ett flertal platser,bl.a. har planerat en väg dit med s. k.begränsad farbar-hel. 1977/78:31 27 Inom Rogenområdet finns inga reglerade vattendrag ellerplanerade vat-tenkraftprojekl. Av statens skogsmark i Rogenområdet. 5 700 ha. ligger ca60% ovanför skogsodlingsgränsen. Skogsmark nedanför denna gräns finns iområdets sydöstra del. Inom området ägs drygt 700 ha av privatpersoner ochbolag. Ca hälften av dessa arealer ligger inom naturreservat. Till det södraområdet vid Storån finns en skogsbilväg. Mineraliseringarna kring och sträcker sigin i området. vilken är i drift, ligger strax söder omområdei. men vissa inmutningar langerar dess gräns. pågårförberedelser för drift. Nuvarande ulmål ligger söder om området, men malmförekomstenär ännu inte avgränsad norrut. Inom Rogenområdet finns i övrigi inga gruvrättigheterredovisade. Långtjällel tillhör vårt lands sydligaste och förbilturismen mest välbelägna tjällområde. Rogenområdet är väl utbyggt medvandringsleder, sammanlagt finns 16 ledsträckningar. Skoterleder finns mellanKäringsjöval-len-Käringsjön-Rogen () samt Rogen (Bredåns utlopp)-. Anläggningar för turism finns vid sjön . ochsödra änden av , i Storåns dalgång, samt vid Rogsbodarna intill sjönRogen. Skedbrokåtan vid kan också räknas hit. Sammanlagt finns ett15-tal olika platser med övernattningsmöjligheter. (Rogsbodarna)används somlandningsplatser för tjällflyg. Fritidsbebyggelse utan vägförbindelse finns vid . Inoin området har inte redovisats några planerade utbyggnader ellernyanläggningar för turism. Hela Rogenområdet ingår i de primära rekreationsområdenaDalafjällen (södra delen) och Härjedalstjällen (norra delen.) Hela området utgör åretmntmarker för renskötseln och berörTännäs och samebyar. Praktiskt taget hela området utgör renbetesfjäll. SGU anser med anledning av mineraliseringarna i Vassbo ochGultusjön alt gränsen för Rogenområdet i söder bör fastställas i samrad medBoliden Prop.1977/78:31 28 i anser alt gränsen iavsnittet vid bör gå något norr om verkens förslag. Länsstyrelsenanser vidare att de skogsområden som eventuellt kan komma i fråga för skogsbrukhar sådana naturvärden att de bör undantas från framlida avverkning. (Se karta sid. 36) Sylarna-Helagsområdei omfattar ca 3 120 km- inom Jämtlandslän (Are. och kommuner). Oinrådel ulgör det största sammanhängandefjällområdet utan väg i . På den norska sidan ligger ett mindre,liknande obrutet område. Inga nationalparker eller naturreservat är avsattavare sig på den svenska eller norska sidan. 5.2.1 Nuvarande och framlida iiinyiijande Inom det föreslagna området finns sammanlagt ett 8()-talbyggnader eller gårdsbildningar. Av dessa är ell 10-lal enskilda fritidshus.Antalet jakt-, fiske- och övemattningsstugor är drygt 70. och i övrigt finnsfem samevisten med ca 60 hushåll. 1 det sammanlagda byggnadsbeståndet ingårockså de större turistanläggningarna vid Blåhammaren. Storulvån, ochHelagsstugorna. På ett par ställen går vägar med begränsad farbarhet in iområdet, bl. a. från till Storulvån och Tjallingens lappläger samt frånLjungdalen/Ängesvallen till Ljungris lappläger. kommun har föreslagit att en väg skall byggasfrän Ljungda-lenomrädet till . Den föreslagna vägen skär tvärs överdet obrutna fjällområdet och delar detta i en östlig och en västlig del. Inom området finns ()regleringsmagasin. 1 betänkandet (SOU 1974:22) Vailenkrafl och miljö redovisasen utbyggnad av , vilken bl.a. skulle innebära en reglering av älvarnaHandölan och Enan med en omfatiande dämning av Blåhammarmyren. Handölan-Enan-projekletberäknas ge en årsproduktion av 290 GWh, Projektet har i betänkandet placeratsi klass 4 i en fyragradig skala, där 4 representerar högsta bevarandevärde. Hela området utom ett parti i norr vid Rullan ligger ovanskogsodlingsgränsen. Vid , Fångan. markområden av intresse för skogsbruket. Områdena omfattartotalt ca 2 500 ha varav drygt 2 000 ha ligger ovan skogsodlingsgränsen. Inom Sylarna-Helagsområdel har sedan gammalt en omfattandejärn-och kopparutvinning ägl rum. Modern mineralinventering påbörjades förslimder och utförda undersökningar har gett positiva resultat.Visserligen ligger de gamla fyndigheterna Gruvvålen. Lillsjögruvan ochVargtjärnstöten utanför eller på gränsen till det obrutna tjållområdet. menmalmanledningarnas' direkta fortsättning når innanför områdets gräns. mycket intressanta uppslag, utöver tidigare kända, påträffats inomfjällområdet. Hela den del av området som faller inom kartbladen 18 C-19 C(topografiska kartan ) måste betraktas som en betydelsefullmalmprovins. Gruvbrytning pågår vid Lilla Rödberget och Handöl.Gruvorna ligger utanför det föreslagna området men vissa gruvrättighetersträcker sig innanför gränsen. Förteckningöver gällande gruvrättigheter inom Sylarna-Helags obrutnafjällområde Jern-72-03-30 verks AB Krommalm 327 Stora Kop- Kopparmalm 75 09-08-12 Rederiaktie- Kopparmalm -13 bolaget Inmutningar: Handöl 1-21, 23-3.1. 35-45, 49-6. '; StoraRödberget 1 1-12, 14 Lilla Rödberget I -6 Brännan I. 2 Tälistensberget 4-28.3ll42,44-. 2 LJusnedal 2-7. .M-57 79-113 114-164 Lunndörren 4-9 ' Indikation på malmförekomst som kan föranledaundersökning. 1977/78:31 30 Hela Sylarna-Helags obrutna fjällområde ingår i deprimära rekreationsområdena (södra delen) och Åre (norradelen). I underlagsmaterialet för den fysiska riksplaneringen har medomgivningar av angetts som riksintressant för turism och rörligtfriluftsliv. Storlienområdet framhålls vara ett av länets viktigaste turistområdenmed goda förutsättningar för fjällvandring, skidåkning och fritidsfiske.Själva orten ligger norr om området men aktiviteterna i beröri viss mån området. Sylarna-Helags är troligen det Ijällområde som har de flestautbyggda ledsträckorna. Antalet vandringsleder uppgår till över 40. Dessutomfinns tolv skoterleder. Restriktioner för skotertrafik har införts inomSkansfjället-Bullfjällei-Helagstjällei. De största turistanläggningarna är Blåhammarstugorna.Stomlvans och fjållstationer. vilka ligger i den västra delen avområdet. Området har dessutom åtta mindre anläggningar med färre än 30bäddplatser. Landningsplats för flyg finns vid Anarisstugan i områdets östradel. Utbyggnad av övernaliningskapaciteten planeras vid ettflertal anläggningar. Vid följande anläggningar planeras en utbyggnad med ca20 plalser vardera, nämligen vid Lunndörrslugan. Gåsen och Stensdalen. Stensdalenoch i anslulning lill Vålåstugorna på Vålåvalen skall dessutoin byggasproviantförsäljningsstugor. Vid och Blåhammarens fjällstationer pågåreller planeras om- och tillbyggnader. Nya övernattningsstugor med 20 bäddar vardera planeras vidBunnerfjäl-len och Tjallingen. En ny fjällstation planeras vid Helags. Nya leder planeras mellan Ekorrdörren-Ljungan.Slensdalstugor-na-NO Vålöjvalen och Lunndörrsliigan-Stalovielekåtan. Storulvånoch Stensdalen skall förbindas med en sommarled och en vinterled. Praktiskt tagel hela området är renbetesfjäll. Handöldalens och Millådalens samebyar. Kalvningsland finns iområdets centrala del mellan vattendragen Handölan i väster och Vålöjan-'frondan-Storåni öster. Norrut bildar Rekån (från sjön ) gräns för kalv-ningslandet. Doinänvcrket föreslär med hänsyn lill skogsbruket att gränsen där bör få en sydligare sträckning och i stortsell följa Rullan. föreslår med anledning av en ansökanom brytning av olivin i Handöl alt en gränsjustering vidlas. 1977/78:31 31 Lanlhriiksnäninden i föreslår i enlighet medönskemål från Tossåsens sameby, att Håckervalen och med hänsyntill rennäringen skall ingå i det obrutna fjällområdet. Förslagetfrån kommun om en vägförbindelse mellan och Ljungdalenavstyrks av i . Åre kommun samt SNF och . Åre kommun påpekar att det inom Handöl-området finnstäljslensfyn-digheter. vilka kan behöva tas i anspråk. (Se karta sid. 36) Området omfattar ca 500 km- inom (Årekommun). 1 anslutning till området ligger på den norska sidan ett motsvarandeobrutet område, vilket i sin tur hänger samman med det norr om obrutna Ijällområde. 5.3.1 Nuvarande och framlida ntnyltjande Inom det föreslagna området finns ca tio byggnader ellergårdsbildningar, nämligen ett par enskilda fritidshus, några jakt- ochfiskestugor samt tre samevisten omfattande tre hushåll. Vägar Områdei är väglöst och inga planerade vägar ärredovisade. Övre delen av sjön ingår i området. Sjön ärreglerad med en maximal amplitud på 12,5 m. Inga planerade vattenkraftprojektberör området. Hela obmtna fjällområde ligger ovanförskogsodlingsgränsen. Områdets perifera delar ligger nedanför barrskogsgränsen,och inom denna barrskogszon kan finnas smärre områden av visst intresse förskogsbruket. Området är prospekteringsmässigt helt okänt, men med tankepå att berggrunden är likartad med och är en fortsättning av den iÅresku-tan-Helags har prospekteringsinsatser fått ökad aktualitet. InomSkäc-kerfjällområdel finns dock inga redovisade gmvrältigheter. Prop.1977/78:31 32 Området ingår i Åre primära rekreationsområde. Trotsnärheten till väg är detta obrutna område ett av de mer orörda fjällområdena ilänet. är restriktiv när det gäller att ge tillstånd till attanlägga leder i området. Det finns dock fem ledsträckor för fotvandring och enskoterled. den sistnämnda i områdets södra del. Sjön intill områdetsnordgräns används som landningsplats för flyg. Inga utbyggnader av leder ellerövernattningsanläggningar har redovisats. Området utgör renbetesfjäll (sameby). Kalvningslandfinns över hela området. SNF och fälihiologiska ungdomsföreningifrågasätterom sjön bör användas som landningsplats för flyg. (Se karta sid. 36) obrutna Ijällområde omfattar inomJämtlands län (Åre och kommuner). 1 anslutning till området ligger påden norska sidan ett liknande obrutet område, vilket hänger samman medSkäckerfjällsområdet längre söderut på den svenska sidan. På den norska sidanligger Giessåmoens nationalpark. Inom området finns Luletjarve naturreservat. 5.4.1 Nuvarande och framlida ulnylljande Bebyggelse Sammanlagt ca 15 byggnader eller gårdsbildningar finns iområdet. Två av dessa är samevisten med drygt tio hushåll. I övrigt utgörbyggnaderna jakt- och fiskestugor samt övernattningsstugor längs lederna. Inga befintliga eller planerade vägar inom området harredovisats. Reglerade sjöar inom området är och StoraMjölkvattnel med regleringsamplituder på maximalt 5,8 m resp. 11.4 m. 1betänkandet (SOU 1974:22) Vailenkrafl och miljö redovisas ett utbyggnadsprojekt,Hårkan, i källflöden, vilket skulle innebära en reglering avsjöarna 1977/78:31 33 Slora och Lilla Kingen saml Abervattnet.Produktionstillskotlet i andra anläggningar skulle bli ca 46 GWh/år. De berördavattendragen har i belänkandet placerats i klass 2 i en fyragradig skala där 4representerar högsla bevarandevärde. Burvallnetområdet ligger ovan skogsodlingsgränsen utom iett mindre avsnitl i den östra delen. 1 delta avsnitt finns ca I 600 haskogsmark som ägs av bolag. Längs väster om sjöarna Slora och Lilla Kingenäger staten ett drygt 800 ha slorl skogsområde med högl virkesförråd och godbo-nilet med hänsyn lill läget. Geologiskt utgör berggrunden ell""urbergsfönster"" inom tjällkedjan. som intill heltnyligen ansetts som ointressant ur prospekteringssynpunkt. Fynd främst av tiranmen även av koppar och zink har dock letl till alt ifiii-gavarande berggrund nuhar hög prioritet beträffande SGU:s uranprospek-tering. Förteckning över gällande gruvrättigheter den 15 1976inom obrutna fjällområde Områdes- Utfärdad Ägare Areal Undersök ningskoncession: Rörvattnet 1-42 St,-sten Uran 4 146 Terrängen väster om sjön ingår i Åre primärarekreationsområde. Denna västra del är utbyggd för turism. Sålunda finns fyravandringsleder inom området, vilka samtliga utgår från Tjourens lappläger, därområdets enda övernattningsmöjligheter erbjuds. Dessutom finns fyra skoterleder.En ny led mellan Tjourenstugorna och planeras. Området utgörs i huvudsak av renbetesfjäll (samebyar). Kalvningsland finns väster om sjön . föreslår ined hänsyn till skogsbruket allgränsen i öster justeras så all renbelesfjället Juthatten och KionoparkenJuthatten kommer utanför det obrutna tjällområdet. 1977/78:31 34 SGU ifrågasätter om det föreslagna området skall ingåbland de obrutna fjällområdena, (Se karta sid, 36) Hotagens obrutna fjälloinråde omfattar inomJämtlands län (och kommuner). I anslutning till områdetligger på den norska sidan ett liknande obrutet fjällområde. 5,.5,/ Nuvarande och framtida ittnytljande Bebyggelse Inom området finns saminanlagt ett 20-tal byggnader ellergårdsbildningar. Huvuddelen av bebyggelsen består av jakt- och fiskestugor.Dessutom ingår någol enstaka enskill fritidshus samt tre samevisten med drygttio hushåll. Från i söder går en enskild väg som slutar blintinne i området. Frän Bågede i norrgåren motsvarande vägtill Munsvallnet inne iområdet. Storfulvurn och Lillfulvurn langerar områdetsöstra gräns. De ingär i ett redovisat vattenkraftprojekt i anslutning tillAmmeråns reglering. Hela projektet har i belänkandet (SOU 1974: 22)Vattenkraft och miljö placerats i klass 4 i en fyragradig skala, där 4 angerhögsta bevarandevärde. Området ligger ovan skogsodlingsgränsen utom två mindrepartier öster och väster om . Hotagenomrädels perifera delar liggernedanför barrskogsgränsen. redovisar skogspartier av visst intressevid Foskvattnet. Hällingsån och trakten kring Munsjället. Dessa arealeromfatiar ca 2 000 ha. 1 områdets norra del finns ca 500 ha skogsmark i enskildägo, Området är visserligen prospekteringsmässigt okänt men medtanke på att berggrunden är likartad med och utgör en fortsättning avberggrunden inom Sylarna-Helagsområdel har prospekteringsinsatser fått ökadaktualitet, Inga redovisade gruvrättigheter finns inom området. Prop.1977/78:31 35 Området är sparsamt utbyggt med leder. Sex vandringslederär redovisade inom området. I södra delen finns en skoterled med sträckningenStora Foskvattnet-Bävervattnet-Lakavattnet. Nya leder planeras mellan Vinklumpen och samtmellan Foskvattnet och Haravattsån, Området, som berör Hotagens sameby, utgör renbetestjällmed undantag för bl. a. områdena öslerom Foskvattnet. nordost om sydost om . Hela renbelesfjället är dessutom kalvningsland. Doniänvcrkci föreslår med hänsyn till skogsbruket vissagränsjusteringar inom renbetestjällen Foskvattnet. Murtjället och Hällingsån. """" Gräns för obrutetfjälLomrade " Vägtöst område i Skogsodlingsgräns W Gruva i drift 11 llllllll UndersökningskoncessionPlanerad väg Befintligt regleringsmagasin Föreslaget regleringsmagasin 9 Befintlig kraftstation f) Tillbyggnad av kraftverk 1977/78:31 37 (Se karta sid. 46) obrutna fjällområde ligger i huvudsak inomJämtlands län (kommun) men sträcker sig in i sydvästra delen avVästerbottens län (och kommuner). Området har en areal på caISOOkrn-. 5.6./ Nuvarande och jramtida utnyttjande Inom det obrutna fjällområdet finns sammanlagt ett 40-talbyggnader eller gårdsbildningar. Knappt hälften av dessa utgörs av enskildafritidshus. Dessutom finns jakt- och fiskestugor samt övernattningsstugor längslederna. Sju samevisten för ca 30 hushåll ingår i byggnadsbeståndet. Från kommun har framförts förslag om envägförbindelse Ankar-vattnet-Storjola. Vägen skulle ge Borgatjäll och turistanläggningarnadäromkring en förbindelse med den befintliga . Vägen skulledela det obrutna fjällområdet i en mindre nordlig och en större sydlig del. Sjön i områdets centrala del är reglerad meden maximal amplitud på 5,5 m. Vidare är , vars västra del tangerarområdets norra gräns, reglerad med en maximal amplitud . I betänkandet(SOU 1976: 28) Vattenkraft och miljö 3 redovisas en utbyggnadsmöjlighet avLejarälven vilken ligger inom området. Projektet innebär att Lejarälventorrläggs mellan sjöarna Lejaren och samt att sjöarna Värja-renoch Lejaren utnyttjas som regleringsmagasin. Utbyggnaden skulle ge ca 50 GWh/åroch är placerad i klass 3 b i en fyragradig skala, där 4 anger högsta bevarandevärde. Barrskog nedanför skogsodlingsgränsen finns kring sjöarnaStorjoudan och i sydöstra delen av området. I sydväst, vidLappdalen och Sjougdnäs har staten produktiv skogsmark av intresse för skogsbmket.Dessa arealer omfattar ca 7000 ha. I områdets västra del finns ca I 700 haskogsmark i bolags- och privat ägo. Den nordvästra delen av området ligger inom vad som harbetecknats som en malmprovins. Även övriga delar av området anges vara i höggrad prospekteringsvärda. Förutom att Stekenjokkmalmen har sin fortsättningsödemt inom området, finns ett flertal mindre malmanledningar som med den föreslagna gränsdragningen faller inom det obrutnafjällområdet. Den uppborrade fyndigheten Ankarvattnet ligger strax innanförgränsen till det obrutna fjällområdet. Inom områdets västra del ligger ulmålen Lejargmvan ochRöfjällsgm-van. De erhölls från böljan med tanke på kromulvinning men har fållförnyad aktualitet genom förekomsten av nickel. Områdei innehåller dessutomett stort antal andra ultrabasiska massiv (serpentiniler. Förteckning över gällande gruvrättigheter den 15 1976inom obrutna fjällområde Väktaren 1 -3 Slalsgruvefäll: Stekenjokks statsgnivefält (går även in iRansaren) Ett tiotal leder genomkorsar området, bl.a. finns ledermellan Änkarede-Semningsjaure. Selkentjakkstugan-Härbergsdalen.Slorjola-Skårn-jokåtorna och Raukasjö-Velmesmakke. Skoterleder finns på treställen. Området har en övernattningsanläggning, nämligen Selkentjakkstugan.Områdets Västerbottensdel berörs av beslut om reglering avskolertrafik. Inom Frostviken-området planeras nya leder mellanGrangen-Väktar-dalen och Jougdaberg-Tjärbäck. Områdets jämtlandsdel utgör renbetesfjäll med undantag förett terräng-avsnitt kring Ankarvattnet. Det obrutna fjällområdet berör samebyarnaVilhelmina södra. mellersta samt Rattevare.Kalvningsland förekommer inom hela området. 1977/78:31 39 Doiiiänycrket föreslår att gränsen för det obrutnatjällområdet justeras så att de områden med produktiv skogsmark som ligger pårenbetesfjällen Lappdalen och Sjougdnäs komnier uianför det obrutna området. Slatens industriverk föreslår en gränsjustering med hänsyntill gruvbrytningen och övriga gruvrättigheter i Stekenjokkområdet. SGU ifrågasätterom området skall ingå bland de obrutna fjällområdena. Länsstyrdsen i framhåller att denplanerade vägen mellan Storjolaoch Ankarvattnet är avgörande för BorgafjäUsfortsatta utveckling som turistort. Länsslyrelsen anser därför all det obrutnaområdet bör delas i två delar av den föreslagna vägzonen.