prop · G10357 · 1977-12-31 00:00:00 — Lantbruksstyrelsen och SSR anser att sökanden bör åläggasatt redovisa driffplaner och eventuella följdverkningar för berörda samebyar.Vägverket betonar att skador på det allmänna vägnätet bör fas med iexploaferingskostnaderna. Verket bör få information i så god tid att nödvändigaåtgärder kan projekteras och genomföras innan utbyggnaderna påbörjas. framhåller att även kanoffri-luftslivet bör kompenseras på olikasätt vid en utbyggnad. naturvärn anser att handläggningen av äldrevattenmål måste påskyndas. Tillstånd till nybyggnad bör inte gå före regleringav gamla skade-ersäftningsfrågor. Älvräddarnas samorganisalion anser att deälvsträckor som inte undantas genom förhandsbeslut bör prövas enligt den nyavattenlag som förbereds. 1977/78: 57 75 4 Remissyttranden över betänkandet översvämningsskydd iVästerdalälven Det av utredningen presenterade materialet har i huvudsakfått ett positivt mottagande. Sålunda framhåller , som har studerat befänkandetenbart från hydrologisk synpunkt, att utredningens slutsatser är riktiga i allaavseenden och att de utgör en god grund för uppbyggandet av ett framtidaöversvämningsskydd i . m. fl. menar att betänkandet ger engod bild av översvämningsproblemafiken längs . Länsslyrelsen iKopparbergs län finner att det av utredningen nedlagda arbetet på att beräknaskadekostnaderna är särskilt värdefullt, då def ger en god grund vidjämförelsen av olika skyddsåtgärder. Stora Koppurbergs bergslags AB ochVesterdalelfvens kraft AB framhåller att del i betänkandet görs en noggranngenomgång av hydrologi vid flöden, allmän skadeöversikt, områdesvis redovisningav skador och undersökta åtgärder för flödessänkning, Vailenvärnet karakteriserarbetänkandet som eft utmärkt arbete, som ger en innehållsrik dokumentation ochen effektiv sakprövning klart inriktad på uppgiften att redovisaöversvämningarnas skaderisker, storlek och frekvens. och Älvräddamas samorganisalion anser att styrkan i utredningenligger i det omfattande material som utredningen har tagit fram. Specielltvärdefulla är de förslag till åtgärder som föreslås, då de verkar tekniskt settväl genomtänkta. Allmän kritik mot betänkandet riktas bl. a, från SNF, somanser att utredningsuppdraget har avgränsats alltför snävt. Utredningen bordeha fått i uppdrag att belysa översvämningarnas betydelse för natur,hittillsvarande bosättning, odlingsformer m. m. och med detta som bakgrundföreslå åtgärder som förhindrar att översvämningarna vållar allvarligare skadorutan atf för den skull elirainera översvämningarna i sädana terrängavsnitt, därde är av godo från bl. a. naturvårdssynpunkt. Vattenvämet påpekar att detförekommer en del luckor i betänkandet och att det föreligger obalans ibehandlingen av de olika fackområdena. 4.2 Värdering av skador Beträffande utredningens allmänna skadeöversikt ochområdesvisa redovisning av skadorna vill länssiyrden i särskiltpeka på de indirekta skadorna, dvs. sådana skador som infe kan värderas ipengar. Det är enligt viktigt att vid bedömningen av behovet avinsatser för att hindra översvämningsskador komma ihåg atf sådana indirektakostnader och olägenheter finns. Särskilt förtjänar att påpekas denbegränsning i markanvändningen som föreligger genom atf 1977/78:57 76 viss för industri och annan bebyggelse lämplig mark intekan utnyttjas för sådant ändamål eller kan nyttjas endast i begränsadomfattning. bergslags AB, , . och domänverketpåpekar att de betydande skador som översvämningarna kan förorsaka iförenade inte är belysta i betänkandet. Slatens industriverk menaratt kapitaliseringen av skadekostnaderna bort ske med hänsyn tagen till attvariationer i räntenivån starkt kan påverka skadeberäkningarna. Statens vägverkpåpekar att skador på vägar är svåra att uppskatta, då inte baraöversvämningarna inverkar, utan även vägkroppens tillstånd vidöversvämningstillfället. Kommittén förrädda och Älvräddarnas samorganisalion anser att det är enbrist i utredningen att man inte har redovisat de verkliga skador som uppstodvid de senaste översvämningarna. Trots en till synes ingående redovisning avskador och kostnader för dessa lämnar utredningen mycket övrigt att önska ifråga om styrkandet av de påstådda skadorna. Avsnittet om skador på jordbruksmarkinnehåller sålunda enligt dessa remissinstanser en del felaktiga antaganden.Bl. a. ifrågasätts om man verkligen kan tillmäta nedlagd ett värde om40 % av skadevärdet hos den sämsta åkermarken. Sammantaget anses altutredningens bedömningar inte utan revidering kan ligga tiU grund för enobjektiv bedömning. 4.3 Bedömning av skadeförebyggande åtgärder Beträffande de av utredningen föreslagna åtgärderna förflödessänkning anser , Kominittén för räddaVästerdalälven och Älvräddarnas samorganisalion att utredningen har klargjortatt skyddsåtgärder i kan komma till stånd utan att Hällaprojektetkommer till utförande. säger sig i stort delautredningens uppfattning beträffande de områden och åtgärder som kan kommaifråga. Vid en eventuellt kommande detaljplanering bör man inte binda sig vidav utredningen undersökta åtgärder, utan söka lösningar som ger bästaförhållande mellan båtnad och kostnad. Beträffande det för översvämningar mestutsatta området, Vansbroområdef, framhålls att frågan om en kombination mellanrensning och invallning bör bli föremål för fortsatt prövning, trots ett någotofördelaktigt förhållande mellan båtnad och kostnad. En sådan kombination gerockså möjligheter att bli av med rensningsmassor, som annars måste deponeras iterrängen. i anför att den alltjämthyser den förut framförda uppfattningen atf åtgärder måste vidtas för attåstadkomma eft bestående översvämningsskydd för dem som bor längs älven ellersom för sin utkomst är beroende av atf stora översvämningsskador inte in- 1977/78: 57 77 Samhällsbyggande och samhällsplanering skulleväsentligt underlättas av eft verksamt översvämningsskydd. Från renodladskyddssynpunkt är sålunda en utbyggnad av ett flödesdämpande magasin vid HäUaoch reglering av detta med hänsyn till skyddsaspekten överlägsen övrigaskyddsåtgärder. Begränsningen av översvämningsskadorna blir med de föreslagnaåtgärderna förhållandevis måttliga. Särskilt vissa delar av samhälle,Grönalids bebyggelseomräde exempelvis, måste bedömas få ett ofullständigtskydd. Innan några skyddsåtgärder genomförs bör en överarbetning avåtgärdsförslagen ske i samarbete med berörda kommuner, bl. a. för attfastställa kostnaderna. Ett ställningstagande till av utredningen föreslagnaskyddsåtgärder måste förenas med ett ställningstagande till hur de skallbetalas. Om åtgärderna skall kunna komma till utförande inom rimlig tid måstede enligt i första hand bekostas av statsmedel. Det praktiskagenomförandet av åtgärderna synes böra ankomma på vederbörande kommun. Det ärockså nödvändigt atf fa ställning till vem som skall svara förunderhållskostnaderna. konstaterar också att någon jämförelseinte har gjorts mellan Hällaprojekiets inverkan på miljön i förhållande tillden miljöpåverkan som de av utredningen föreslagna alternativa skyddsåtgärdernafår. Frågan om ytterligare reglering och utbyggnad av börenligt mening också ses i relation till samhällets utnyttjandeav vattenkrafttillgångarna. Denna fråga är i sin tur beroende av hur landetsenergiförsörjning i stort skall lösas. Först sedan regering och riksdag hartagit ställning till den framtida energipolitiken torde ett säkrare underlagföreligga för ett slutligt ställningstagande fill en eventuell fortsatt älvutbyggnad.Som statlig regional myndighet vill därför infe nu ta ställningtill . För att inte onödigtvis fördröja genomförandet av ettöversvämningsskydd föreslår att de av utredningen föreslagnaalternativa åtgärdsförslagen ytterligare bearbetas, varvid ävenfinansieringsfrågan bör utredas. De berördakommunerna, Gagnej, och , uttalar sig alla för alternativaåtgärder framför ett genomförande av Hällaprojekfef. kommun anser atfde av utredningen föreslagna invall-ningsåtgärderna bör utredas ytterligare,innan anordningarna kan utföras. Alternativen framstår dock som realistiskafrän såväl kostnads- som miljösynpunkt. kommun förordar det alternativsom innebär begränsade rensningar i och förfinad skötsel avregleringsdammen i Venjansystemet. och koiuintiner anser attstatliga medel bör utgå till åtgärdernas genomförande. Även kammarkollegiet, statens planverk och statensindustriverk föreslår ytterligare utredning av alternativen m. m. Sålundaanför kammarkollegiet att visserligen är en bra lösning påöversvämningsproblemen i men att def inte är den endalösningen. De av utredningen skisserade invallnings- och rensningsåtgärdernabör Prop.1977/78: 57 78 närmare undersökas, bl. a. från finansieringssynpunkt.Kammarkollegiet föreslår att regeringen utan att avvakta statsmakternaskommande beslut om föranstaltar om den ytterligare utredning somerfordras för en allsidig bedömning av de i betänkandet föreslagna skyddsåtgärderna. framhåller atf de besvärande problem somuppstår längs vid höga flöden innebär att motåtgärder förr ellersenare måste sättas in. Ett genomförande av medför emellertidstora negativa återverkningar i ett område som är väl värt att bevara. Det hadevarit intressant om utredningen även hade klarlagt konsekvenserna av enutbyggnad av befinttiga vattenmagasin i skyddssyfte. Vidare vore det intressantatt studera möjligheterna att tillskapa tillfälliga magasin där terrängen ärlåglänt och i övrigt lämpad. Utredningen bör enligt verket kompletteras medutgångspunkt i bl. a. ovan anförda synpunkter. Vid en bedömning av vad som kananses realistiskt anser verket att det från allmän synpunkt kan vara rimligtatt kostnaden för en åtgärd i översvämningsskyddande syfte kan få överskridabåtnaden, i vissa fall t. o. m. i högre grad än vad utredningen har räknat med. anser atf def är naturligt att mannärmare undersöker möjligheterna att minska riskerna för översvämningar genomkonventionell vattenkraftutbyggnad. Utredningen hade vidare bort belysa ochvärdera även miljöaspekterna av de olika föreslagna åtgärderna. Verket delarutredningens uppfattning att det är orealistiskt att enbart för skyddsändamålskapa stora magasin. Utredningen visar att ett gott skydd mot översvämningarkan skapas utan Hällamagasinet. Utredningen bör dock kompletteras för att detskall bli möjligt att bedöma vilket alternativ för användningsom är bäst med beaktande av samtliga samhällsintressen. Mycket tyder på att enkombination av olika skyddsåtgärder för att förebygga översvämningar och en förskyddsändamål anpassad, försiktig kraffutbyggnad på särskilt utsatta ställenär det från såväl kostnads- som miljösynpunkt mest realisfiska alternativet. Ensådan skonsam utbyggnad av vissa delar av älven skulle uppskattningsvis kunnage en elenergiproduktion inkl. regleringsvinster i den förenade påupp fill 400 GWh/år. anser att de föreslagna rensnings- ochinvallnings-åtgärderna inte torde medföra några förbättrade förhållanden förvägarna. En reglering vid synes däremot medföra att översvämningsskadorpå allmänna vägar nedströms i stort sett kan undvikas. Emellerttd tordevägskadorna i allmänhet bli mättliga. De bör därför tillmätas relativt litenbetydelse vid bedömningen av frågan om Hällaanläggningen eller andra översvämningsskyddbör komma till stånd. Länsstyrelserna i , och länframhåller att avsaknaden av uppgifter rörande Hällaregleringens och de föreslagnaalternativa åtgärdernas effekter på vattenföringen m. m. i Dal- Prop.1977/78: 57 79 älvens nedre lopp försvårar en bedömning av respektiveföretags inverkan på den känsliga miljön i dessa delar. Generellt sett villlänsstyrelserna undvika åtgärder som ytterligare minskar flödena i nedre . , ochSvenska insjöfiskares centralförbund anser att utredningens strikt ekonomiskaresonemang ger en mycket ofullständig bild av de olika alternativens nettoeffektereftersom utredningens kalkyler inte tar hänsyn fill skadorna av olika åtgärderför fiske, naturvård och allmänna rekreationsintressen. Speciellt olyckligt ärdet att skyddsåtgärdernas inverkan på fiske och andra bevarandeintressen heltförbigås. avstyrker bestämt ett genomförande av Hällaprojektetoch förordar begränsade rensningar i kombination med invallningar omskyddsåtgärder befinns nödvändiga. Vid åtgärdernas genomförande måste störstahänsyn tas til! Lantbrukssiyrelsen, domänverket, statens vattenfallsverk.Svenska kraftverksföreningen, . , Vesterdalelfvens kraft AB och Svenska skogsurbelureför-biindet ställer sigposiliva fill en utbyggnad av . Bergslags ABoch Vesterdalelfvens kraft AB framhåller att utredningen i och för sig harvisat att det är möjligt att genom andra åtgärder än vaftenreglering åstadkommaen dämpning av översvämningarna. Eft långt effektivare översvämningsskydd kandock åstadkommas till lägre kostnad om arbetet kombineras med reglering förkraffutbyggnad. I betänkandet angivna kostnadsbedömningar förefaller i fleraavseenden alltför låga. Vid byggande i vatten tillkommer bl. a. avsevärdakostnader för utredningar, för skadevärderingar, för fiske-ersättningar m. m.Rensningar i älven minskar bl. a. älvens naturliga magasineringsförmåga medminskad kraftproduktion i nedanföriiggande kraftstationer till följd.Produktionsminskningen kan väntas uppgå till betydande belopp. Def förefallerinte osannolikt att värdet av produktionsbortfallet kan vara av sammastorleksordning som värdet av de översvämningsskador, som det analyseradeatgärdspaketet avses eliminera. Med de föreslagna åtgärderna får man enoroligare älv med större skillnader mellan hög- och lågvattenstånd och med snabbareväxlingar. Av betänkandet framgår vidare att man med får enstörre vattenståndssänkning i hela älvsystemet än de som realistiska bedömdaåtgärderna kan ge ens lokalt. Detta vinner man utan att man behöver göra någotingrepp i fallsträckorna nedströms. Därutöver ger ökadkraftproduktion i nedanför liggande kraftverk, vilkel bör ställas mot detproduktionsbortfall som rensningarna medför. De nämnda remissinstanserna har tillsammans med Dalälvensvattenregleringsföretag, och lagt fram en studieangående reglering för kraftproduktion och över- Prop.1977/78: 57 80 Studien har bifogats remissyttrandet.Enligt studien är vattenkraftpotentialen i betydande. Totaltytterligare mer än 1 000 GWh/år skulle kunna utvinnas. Vidare konstateras attöversvämningarna skulle kunna förebyggas så att även understora vårflöden håller sig inom sin fåra. Sysselsättningseffekten av en sådanutbyggnad av har i studien beräknats till lägst 5 000 årsarbeteneller ca 300 årsarbeten (se vidare bilaga 1). Lantbruksstyrelsen förordar att genomförsframför de av utredningen föreslagna skyddsåtgärderna, eftersom skyddsverkan påjordbruksmark av är mycket större och sträcker sig längs helaälven. framhåller att vissa uppgifter i utredningenvisar att en sänkning av högvattennivån enligt Hällaalternativei skulle få storbetydelse även för älvsträckan nedanför . Det är utomordentligt svårtatt väga ett bevarande av dokumenterade stora naturvärden mot de fördelar ettgenomförande av skulle innebära. tillstyrks dock,då alternativa åtgärder trots höga kostnader ger ett så mycket sämreöversvämningsskydd än en regleringsdamm vid . Dagens och framtidensenergisituafion talar också för en utbyggnad av HäUa. m. fl. framhåller i ett gemensamt yttrande atterfarenheterna visar atf de skador som kan bli följden av höjdanedströmsvaftenstånd på grund av vidtagna rensningar kan bli betydande. Ibeloppet 6 milj. kr. för alternativa skyddsåtgärder ingår inte flera betydandeposter, bl, a. produktionsbortfall i nedströms rensningar liggandekraftsfalioner. åtgärder mof erosions- och fiskeskador, projekterings- ochdomsfolskosf-nader. Sammanfattningsvis konstateras att inte ens ettgenomförande av samtliga de åtgärder som betecknats som realistiska medför attett tillfredsställande översviiinningsskydd erhålls. Hälladammen innebär däremotett sådant skydd för såväl som förenade . Flera remissinstanser däribland -statensnaturvård.sverk, statens induslriverk, länsstyrdsen i , Gagnejsoch kommuner tillstyrker ulredningens förslag om ianspråktagandet avden typ av hydrologiska prognoser som har arbetats fram vid . sägerhärom att användningen av hydrologiska prognoser ännu befinner sig i ettinledningsskede. Vid SMHl vidtagna simuleringar visar dock att, vid en 100%riktig meteorologisk prognos, modellen skulle ha kunnat förutsäga de kraftigavårflödena och 1967. Om hydrologiska prognoser skall utföras iallmänhetens intresse, är det lämpligt atf dessa utförs centralt hos . menar att det är synnerligen angeläget atf Prop.1977/78: 57 81 bättre möjligheter skapas för att kunna förutsägaflödessituafionen i älven, oavsett vilka åtgärder som slutligen väljs för atfskapa skydd mot översvämningarna. Den av framtagna prognosmodellen iförening med eft utbyggt sysfem för hydrologiska observationer inomriilrinningsområdet bör härvid kunna bli ett effektivt instrument. Med ledningav de förutsägelser om rillrinningen som en utvecklad prognosverksamhet kan presterafinns bl. a. möjlighet till avgörande regleringsåtgärder under kritiska dygnäven i små vattendrag. Ett tillvaratagande av dessa marginella möjligheter ärklart att föredra framför en ökning av regleringsamplituden i ochförbättring av sjöns avbördningsförmåga, vilka åtgärder är klart negativa frånnaturvårdssynpunkt. i anför att utredningensförslag om en förbättrad prognosverksamhet enligt den modell har utarbetatär intressant. En sådan verksamhet kan få stor betydelse bl. a. för kommunernasoch av räddningsåtgärder vid högaflöden. har för avsikt att undersöka förutsättningarna för att isamarbete med berörda kommuner och sä snart som möjligt förbättraprognosverksamheten i enlighet med SMHLs modell. , , , Kommitténför Rädda , Älvräddamas samorganisation och påpekar nödvändigheten av att planeringen av den framridamarkanvändningen längs sker med ökat beaktande avöversvämningsriskerna. , och Vattenvärnet för fram förslag om en stödfond som komplementtill lokala skyddsåtgärder. Avkastningen skulle på ett enkelt sätt användasfill ersättningar till dem som drabbas av översvämningar och som inte harkunnat skyddas på annat sätt. Sjösportens samarbetsdelegation och Sventka kanotförbundethar yttrat sig över utredningens förslag från båtsportsynpupnkf.Samarbet.sdde-gationen anser att de föreslagna åtgärderna inte kan ansesmedföra några men för fritidsbåtarna. menar att åtgärder i älvenbör genomföras restriktivt och älvens naturliga förlopp om möjligt bibehållasså att farbarhefen i forsarna infe minskas. 6 1977/78.1 saml. 1977/78: 57 82 5 Föredraganden 5.1 Bakgrund Landefsförsörjning med elektrisk energi var tillstörsta delen baserad på vattenkraft. F. n. svarar vattenkraften för ungefärtre fjärdedelar av elproduktionen. Övrig elenergi kommer från olje- ochkärnkraftverk. Denredan utbyggda och den i övrigt tekniskt utbyggbara vattenkraften i landet haruppskaffats ge en sammanlagd effekt av i årlig produktion. En alltstörre del av den tekniskt utbyggbara vattenkraften har också blivitekonomiskt utbyggnadsvärd efter hand som de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för vattenkraftutbyggnader har ändrats. Modern tunnelsprängningsfeknikoch dammbyggnadsteknik samt kraftöverföring med höga spänningar över långaavstånd har t. ex. bidragit till väsentligt ökade möjligheter att utnyttjavattenkraftresurserna. Vad som från till annan kan betraktas somutbyggnadsvärd vattenkraft beror vidare i hög grad på kostnader för alternaUvkraftproduktion, den befintliga kraftproduktionsapparatens sammansättning etc. Enligtkraffföretagens senaste bedömning () uppgår de ekonomisktutbyggnadsvärda vattenkraftresurserna fotalt ca /år. Av dessautnyttjas /år i befintliga anläggningar. Ca /år kan tas uranläggningar för vilka tillstånd har bevUjats men som ännu inte har tagits idrift. De återstående utbyggnadsvärda vattenkraftresurserna är således ca /år.Härav faller ca /år på de fyra outbyggda huvudälvarna i , dvs.Torne älv, älv, älv och . Av återstående /årberäknas ca /år kunna utvinnas i området norr om , medan ca 9TWh/år faller inom södra och . Innanregeringens prövningsrätt i vattenmål utvidgades till attomfatta även allmänna planeringssynpunkfer var prövningen avvattenkraftutbyggnader formeUt begränsad till def aktuella projektet och inteutbyggnadssituationen i stort. Det förekom emellertid särskildaöverenskommelser mellan företrädare för dem som ville bevara och dem som villebygga ut älvarna. Vidare fattade regering och riksdag vissa förhandsbeslut omundantagande av vissa älvsträckor. Sålunda uttalade (ABU1967: 55) att en utbyggnad av med hänsyn till det material som dåförelåg infe borde komma fill stånd. Regeringentillsatte en arbetsgrupp med uppdrag att utreda frågan omvattenkraftutbyggnad i de fyra outbyggda huvudälvarna, älv, älv,älv och . Sedan denna utredning hade avslutats, meddeladeregeringen att den inte skuUe komma att föreslå avVindelälven. gav regeringen i uppdrag åt attredovisa statens outnyttjade vaftenkrafttill-gångar i de störrenorrlandsälvarna. Som utgångspunkt för arbetet an- 1977/78: 57 83 gavsatt förutom även älv och älv borde undantas frånutbyggnad. Sedan hade lämnal den begärdaredovisningen och presenterat sina förslag fill utbyggnadsprojekt, beslutaderegeringen att man t. v. inte skulle ta ställning till en utbyggnad av denfjärde av de outbyggda huvudälvarna, nämligen . Underår 1971 tog , i samband med budgetbehandlingen, ställning till en radutbyggnadsprojekt som hade föreslagits av (NU 1971:26, rskr 1971: 226). Riksdagsbeslutet innebar bl. a. att Ritsems kraftstationskulle byggas. Det s. k. , innebärande bl. a. överledning avvatten från rill , skulle däremot infe genomföras. Idecember 1972 tog ställning tiU regeringens proposition om regionalutveckling och hushållning med mark och vatten (prop. 1972: 111, CU 1972: 35,rskr 1972: 348). Genom propositionen bereddes tillfälle att avgeyttrande över bl. a. riktlinjer för hushållningen med mark och vatten.Riktlinjerna för fjällområdena innebar att vissa, t. v. preliminärtavgränsade, väglösa områden skulle undantas från all tyngre exploatering såsomt. ex. vägbyggnad och fortsatt vattenkraftutbyggnad. För älvdalarna innebarriktlinjerna att huvudälvar och källflöden i norra som inte påverkatsav vattenkraftutbyggnader också skulle bevaras opåverkade. anslötsig i huvudsak till regeringens förslag men uttalade att övervägande skäl talademot en utbyggnad av, förutom älv, älv och , även Kalixalv. Ianslutning rill beslut om den fysiska riksplaneringen tillkalladesefter regeringens bemyndigande en utredning med uppdrag att närmare studerafrågan om vattenkraftutbyggnader i södra och norra . Senaretillkallades ytterligare en utredning som på motsvarande sätt skulle studeravattenkraftutbyggnader i norra . Är1975 fattade statsmakterna beslut om energihushåUning m.m. (prop. 1975: 30, CU1975: 28, NU 1975: 30, rskr 1975: 202 och 203). Därvid behandlades bl. a.vattenkraftens roU i försörjningen med energi. i propositionen framhölls attställningstaganden från sida angående utnyttjandet av våravattendrag i första hand borde avse hela, hittUls orörda älvar eller relativtomfattande älvsträckor av nationell betydelse från bevarandesynpunkt, medanövriga projekt borde prövas utan ställningstagande på förhand frånstatsmakterna. I proposiUonen angav regeringen på grundval av betänkandet(SOU 1974: 22) av utredningen rörande vattenkraftutbyggnader i södra norra vissa älvsträckor i södra och norra förvilka t. v. inga beslut beträffande utbyggnad borde fattas. Civilutskoftetuttalade att full handlingsfrihet borde bibehållas för ytterligare ett antalälvsträckor dess ett samlat förslag, baserat 1977/78: 57 84 pådet slutliga utredningsmaterialet från utredningen om vattenkraftutbyggnad inorra , kunde läggas fram (CU 1975: 28). Enligt nu återgivna uttalandenbör således regeringen inte fatta slutligt beslut beträffande utbyggnadsprojektsom berör följande älvsträckor i södra och norra : Strängsförsen, Klarabro och Värsjö HällaÄppelbo, , Fänforsen, Djurforsenoch TyttboGysinge I Ljusnan Broforsen, Linsellborren, Hamreskans,