prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Närdetgäller tandstingens byggnader påpekar SPRl att de större sjukhusen(regionsjukhus, länssjukhus, ofta också länsdetssjukhus) har så stora ochkomplicerade eldningsantäggningar att utrustning måste finnas som kontinuerligtanger erforderiiga data för att god energihushållning skall kunna ernås. Denkompetenta och specialutbildade personal som krävs för detta finns inomsjukhusens förvaltningsorganisation. För att även de mindre anläggningarnaskatt komma i åtnjutande av kompetent personal övergår tandstingen f n.successivt till all administrativt samordna dessa anläggningar med de storasjukhusen och lägger därvid in "inspektionsverksamheten" i systemetför byggnademas skötsel och drift. För landstingens skolor och byggnader föromsorgsverksamheten kan motsvarande artangemang 1977/78:76 68 ordnasi den mån det inte redan är utfört. Medhänsyn till detta och titt den informations- och utbildningsverksamhet somSPRl bedriver i dessa frågor anser SPRl alt den föreslagna inspektionsverksamhetenäven vid ett eventuellt obligatorium då del gäller byggnader tillhörandetandstingen och övriga sjukvårdshuvudmän kan och bör ombesörjas av huvudmännensjälva. Foriijikationsjöivaltningenframhåller att inspektioner och kontroller av den art förslaget avser sedanlång tid tillbaka har skett enligt instruktion för maskinchefer inom försvaret.Inspektioner samt uppföljning av driftstatislik har dessutom skett från såvälregional som central nivå. Anslagen tid för drifttillsyn av försvaretseldningsantäggningar varierar mellan 4 besök och 2 besök per dag. Enspeciell enhet för energifrågor har inrättats inom förvaltningens centralaorganisation. Med hänsyn härtill anser förvaltningen att försvaretsanläggningar bör undantas från den föreslagna obligatoriska inspektionen. ,som i likhet med vissa större bostadsförvallande förelag bedriver en liknandeverksamhet och även byggt upp en särskild regionaldriftorganisation härför, anser alt statliga byggnader som förvaltas avbyggnadsstyrelsen bör undantas från ett eventuellt obligatorium. HSB:sriksjörbund ulgår ifrån att den värme- och energikonlrotl som byggts upp inomexempelvis HSB och kan fortsatt uinyttjas även i en obligaloriskinspektionsverksamhet med rapportskyldighet på del sätt som utredningenföreslagit. anför Uknande synpunkter. Fastighetsägareförbundethemställer att de av förbundets föreningar som har kompetent personal -1, ex.Stockholmsföreningen - skall få rätt att inom sitt verksamhetsområde självautföra inspektion, därest denna skulle bli obligatorisk. och har i gemensamt yttrandeframfört alt utredningens förslag berör näringslivet främst vad avserinspektionen av anläggningar i byggnader för handel, bank- ochförsäkringsverksamhét samt mindre industribyggnader och hantverkslokaler. Enobligatorisk kontroll av stora och medelstora eldningsantäggningar inomnäringslivet kan ibland vara motiverad enligt arbetsgmppens förslag.Organisationerna vill emellertid framhålla att åtskUliga medlemsföretag redanhar servicekontrakt på sina oljeeldade anläggningar med kontinueriiguppföljning av tekniska data. Denna uppföljning sker för att driften av pannanläggningarnaskall vara så ekonomisk som möjligt. För dessa förelag är en obligatoriskextrakontroll icke motiverad. 1 dessa fall bör det, enligt de tvåremissinstanserna, räcka med en uppgiftsskyldighel lilt byggnadsnämnd etterannan utsedd myndighei. 1977/78:76 69 4.4Inspektionens inriktning och utförande Enliglförslaget skulle inspektionen ske en gång och omfatta en mätning föresotningen, eventuellt en mindre injustering, en kontroltmät-ning samtdokumentation av åtgärdsförslag. Kontrotlmätningen (efter sotningen) skulle avkostnadsskäl i vissa fall kunna ulgå. Beräknad tidsåtgång lor inspektion medtvå mätningar är . Natuivårdsverkelbetonar att en inspektionsverksamhet inriktad på att åstadkomma en effektivareförbränning medger minskning av utsläppen av främsl sol och kolväten. Däremotkan den leda till ökade kväveoxidutsläpp, en förorening som tilldrar sig ökaduppmärksamhet från mitjövårdshålt. Kväveoxidbitdningen ökar med ökadgastemperatur och minskar med ökat luftöverskott. En inspeklionsverksamhel sominriktas på att minska luftöverskottet för att därigenom få uppkoldioxidhalten kan leda till ökade sotutsläpp vid halter överstigande 12 96.Inspektionsmtinens utformning och valda gränsvärden kan således påverka utsläppenav luftföroreningar från eldningsanläggningar. har mot bakgmndav eldningsanläggningars betydelse för tätorternas luftkvalitet ett stortintresse av att delta i utformningen av eventuella åtgärders praktiskainnehåll. kvenforiifikationsförvaUnlngen erinrar om att en uppjustering av koldioxidhaltenalltid innebär en risk för miljömässiga olägenheter vid senare förändringar avtryck och temperatur hos förbränningstuften. har i sammanhanget tagit upp frågan om lillsats-inedel i oljor,särskilt beträffande villapannor. Föreningen anser att de miljöpåverkandeeffekterna via rökgasema (tungmetaller) gör det motiverat att övervägaobligatoriskt typgodkännande av sådana tillsatsmedel. Statskonioretifrågasätter om inte insF)ektionsintensiteten av ekonomiska skäl bör varierasmed hänsyn bl.a. till anläggningens ålder och storlek. Kontoret föreslår eninspektionsverksamhet som för exempelvis enfamiljshus innebär inspektionvartannat eller och för andra kategorier, t. ex. störrehyresfastigheter, innebär två inspektioner/år. Sverigesskorstensjejaremästares riksjörbund anser att en inspektion ärtillräckligt samt all tidåtgången för den av uiredningen beskrivna inspektionentorde uppgå till minst . Mätningens omfattning och utförande bördiskuteras närmare i samband med att arbetet laxesätts. Fastigheisägareförbundetmenar också att utredningen underskattat lidsåtgången för inspektion; omkring1 timme per panna bör man enligt förbundet räkna med. Där ingår då analyser,viss mindre justering av spjäll samt utarbetande av åtgärdsförslag. Konsumentverketifrågasätter om inte vissa enklare justeringar bör kunna ulföras i direktanslutning lill inspektionen. Det gäller inställningen av luftmängd ochrökgasspjäll. 1 åtskilliga fall skulle hushållen då inte behöva anlila ettsärskill serviceföretag och sålunda kunna spara avsevärda kostnader. Eninjustering borde kunna rymmas inom den kalkylerade arbetstiden 30 1977/78:76 70 Skulle så inte vara faltet bör övervägas om inte den ena av detvå mätningar, som i betänkandet föreslås ske vid varje inspektionstiltfätle,kan utgå. Bostadssiyrelsenanser att inspektionen bör omfatta mätning efter sotning av rökgastemperatur,koldioxidhalt och sottal, och att resultaten skall delges anläggningens ägare iform av uppgift om förbränningsverkningsgrad och sottal. Kopia avmätprotokollet bör arkiveras av skorstensfejaren såsom referenshandling vidförfrågningar från fastighetsägare m. m. och för statistiska behov. Kostnadenför mätningen bör inräknas i den ordinarie sotnings-taxan. Provnlngsanstalteninvänder mot förslaget att i vissa fall göra mätningar endast före sotning ochanser att mätningen efter sotning är viktigare eftersom man då får en slutligkontroll av anläggningens skick. menar att det inte förefaller nödvändigt alt göra två mätningar, enföre och en efter den föreskrivna sotningen, eftersom koldioxidhalten ellersottalet knappast ändrar sig på grund av alt pannorna sotats. Vad gällerinspektionen av störte värmecentrater anser HSB dets att fastighetens hetaenergiförbrukning bör beaktas, dets att inspektören vid behov bör kunna utföraviss justering av otjebrännare och automatik som direkt kan höja verkningsgraden.Några utbyten av komponenter etter dylikt bör dock inle ingå iarbetsuppgifterna. HSB anser dessutom att en väsenilig arbetsuppgift förinspektören är att också ge råd, anvisningar och rekommendationer tittförvattningen som syftar till lägre energiförbmkning. är tveksam till lämpligheten av alt uttryckligen föreskriva tvåmätningar. ABCTC, som hänvisar till vissa egna undersökningar, redovisar synpunkter på denförestagna inspektionens utförande, tidsåtgång m. m. a. framhåller botagetatt kontrotlmätningen börske vid eldningssäsongens start samt att högst 10minuter kan gå åt. Skorstensfejaren bör inte vidta några åigärder utanöverlämna resultaten till anläggningens ägare och ge råd om vad som bör göras. 4.5Serviceåtgärder m. m. Någrainvändningar mot förslaget att eventuella serviceåtgärder skall bekostas avfastighetsägarna har inte gjorts. Utredningensförslag att tillsynsmyndigheten skall kunna förelägga fastighetsägare att vidtaåtgärd som föreslagils vid inspektionen avstyrks av bl. a. bostadsstyrelsen.Styrelsen anser att såväl administrationen av inspektionsverksamheten somkraven på behörighet m. m. härigenom avsevärt kan förenklas. 1 de fallanläggningens verkningsgrad och sotavgivning är otillfredsställande börupplysningen härom tittsammans med information om lämpliga åtgärder enligtstyrelsen ulgöra ett tillräckligt incitament för fastighetsägaren att utföraerforderliga förbättringar. Prop.1977/78:76 71 Kommunsiyrdseni menar alt del från allmänt tillämpade rätts-gmndsatser kanifrågasättas, om det är lämpligt att föreskriva tvångsingripanden, som tillövervägande del hänför sig till åtgärder i besparingssyfte, där ej akutkrissituation föreligger. Byggnadsslyrelsenanser för sin del att inspektionen visserligen bör vara av rådgivande ochundervisande natur men att föreläggande om åtgärder bör kunna utfärdas i defall uppenbara brisler konstateras. En sådan verksamhet underiättar, enligtbyggnadsstyrelsen, myndigheternas arbete vid en eventuell bränslekris. Förslagetatt återinföra s t a 11 i g t stöd lill byte av oljebrännare tillstyrks avRörfirmornas riksförbund, som erinrar om att det vid införandet avenergispariån även gick att få bidrag för utbyte av värmepannor. Förbundetfinner det motiverat att återinföra också detta bidrag. Sammauppfattning redovisas av , Svenska arbetsgivareföreningenoch . Kommunstyrelsen i tillstyrker att byte avoljebrännare skall bli berättigat till statligt tån och/eller bidrag. Bostadssiyrelsenoch planverket avstyrker förstaget med hänsyn till tidigare erfarenheter. Utredningensbedömningar vad gällerde personal- och utbildningsbehov som inspektionensläller kommenteras av en rad remissinstanser. Arbetsmarknadsstyrelsenframhåller att övergången till ökad användning av fjärrvärme i vissa kommunerleder till att behovei av skorslensfejare minskar. Styrelsen anser därför altdet är tänkbart att de ökade inspektionsuppgifterna titt viss det kan inrymmasi den arbetskraftsreserv som uppstår om ett stort antal småeldningsantäggningar ersätts av ett fåtal större, vilka dessutom sannoliktförfogar över egen personal, som kan få behörighet alt utföra de egnainspektionerna. Denicke obetydliga ökning av sotningsväsendels personal som dock dämtöverföranleds av de nya uppgifterna bör enligt meningdelvis kunna tillgodoses inom arbetsmarknadsutbildningens ram. Någrasvårigheler att under en rimlig övergångstid genomföra såväl inspektions- somåtgärdsorganisationen synes av arbetsmarknadsskäl inte behöva uppslå. delar i huvudsak denna uppfattning.Förbundet erinrarom att lokala överskott på arbetskraft uppkommit undersenare år och alt fackets huvudorganisationer därför enades om attpåkalla en viss återhållsamhet i rekryteringen så att anpassning till denminskande arbetsvolymen skulle kunna ske med minsta störningar för denbefintliga arbetskraften. Lokala underskott förekommer emellertid också. Närdet gäller utbildningen framhåller förbundet att den nuvarande 1977/78:76 72 utbildningenav skorslensfejare vid statens brandnämnd (brandskolan) ger erforderligutbildning för den arbetsuppgift som förslaget avser. Den som genomgåttgesällklassen är sålunda kompetent att utföra mätningar för inspektion avförbränningstillståndet i värmeanläggning. En kort repetitions-utbildning medsärskill sikte på innehållet i inspektionsverksamheten kan dock bli nödvändig.Sådan utbildning lorde kunna genomföras i samverkan med förbundet. För dem sominte nu har nämnda utbildning och som skall engageras i den nya verksamhetenbör en utbildning genomföras enligt utredningens förslag. Fortbildning av skorslensfejarehar tidigare genomförts i brandskolans regi för olika ämnesområden. Det börundersökas huruvida också den nu aktuella fortbildningen kan genomföras i sådanform. LOoch Svenska skorstensjejarejörbundei anför för sin del att det för närvaranderåder påtaglig brist på skorslensfejare. På vissa sotningsdistrikt hinner maninle utföra den föreskrivna sotningen enligt gällande brandordning ochpersonalsituationen medger alltså inte nya arbetsuppgifter. Enpersonalförstärkning motsvarande drygt 300 arbetstillfällen ter sig mycket svåratt klara. För att nå sådant tillskott av arbetskraft krävs betydandestimulansåtgärder. Utbildningen för de nya uppgifterna blir också angelägen.Någon erinran mot förslaget framförs inte, men man påpekar att den yrkesutbildningsom förslaget fömtsätter kan innebära ett avsevärt inkomstbortfall förprivatanställda elever. pekar på att del i många sotningsdistrikt är svårtatt hinna med den föreskrivna sotningen p. g. a. personalbrist. Dennaarbetsuppgift måste enligt brandnämnden komma i försia hand. Det kan därförvisa sig svårt för sotningsväsendet att praktiskt klara av den föreslagna nyaverksamheten. En möjlighet som brandnämnden visar på är att sotningsdistriktenoch/eller kommunerna köper inspektionstjänster av varandra. Framtidasammanläggningar av sotningsdistrikt kommer att innebära förbättrademöjligheter att lägga nya uppgifter på sotningsväsendet. Brandnämndenförklarar sig beredd att medverka i utbildningen för inspektionsverksamheten.Den kompletterande utbildning som färdiga gesäller behöver för att 11behörighet som inspektör kan, enligt nämnden, anordnas som regionala kurser ochvållar inte några störte problem. För dem som måsle nyrekryleras kaninspektionsutbildningen bakas in i gesätlklas-sen. Utredningens tidsplan äremellertid för dessa senare fall inte realistisk enligt brandnämnden. EnUgtbostadssiyrelsen flr den successiva utbyggnaden av sotningsväsendels resursergenom nyrekrytering och utbildning vara avgörande för i vilken taktinspektionsverksamheten kan införas. Planverketanser att omfattningen av den utbildning, som skall krävas av den som handharinspektion, bör övervägas i samråd mellan energisparkommittén, brandnämndenoch sakkunniga för uiredningen av utbildningsfrågor vid brandnämnden. Isammanhanget påpekar planverket att man i utred- 1977/78:76 73 ningenej närmare har berört vikten av att driftspersonal för medelstora panncentralerhar tillräcklig utbildning. anser det angeläget att även denna frågabeaktas i samband med strävandena att åstadkomma förbättrad driftsekonomi.Detta framhålls också av SIB som tillägger att man bör överväga krav på vissgodkänd utbildning för hel- och deltidsanställda maskinister ellervärmeledningsskölare och på sikl behörighetsbevis vid anställning av denna fördriftsekonomin så betydelsefulla gmpp. menar alt ökade insatser - frivilliga eller obligatoriska - frånsotningsväsendet för att främja bättre eldningsekonomi kräver ökad ulbildningoch fortbildning av personal. Institutet tillstyrker de förstag som utredningenpresenterat på denna punkt. och Svenska arbeisgivarejöreningen underslryker behovet av enkvalificerad och tillräckligt lång utbildning. Liknande synpunkter framförs avVVS-tekniska Jörenlngen. DesakkunnigaJÖröversynavbrancttörsvarsutbildningenframhålleratl de inte bedömer några svårigheter föreligga att ien framtida skorstensfejamtbildning lägga in också de momeni, som är nödvändigaför att det av kommittén föreslagna, behörighelsgrundande utbildningsbevisetskatt kunna utfärdas. De ifrågasätter emellertidom den av kommittén förestagna fortbildningskursen för verksammaskorslensfejare kommer att kunna genomföras med godtagbart resultat på denföreslagna korta kurstiden. Sannolikt måste då instmktörer ochutbildningsmateriel ställas till förfogande i en omfattning, som det kan blimycket svårt alt genomföra. De sakkunniga har annars inget att erinra mot attfortbildningsverksamheten genomförs av SIFU, men anser det då önskvärt attdenna verksamhet av institutet bedrivs i nära samarbete med brandnämnden ochmed branschens fackliga organisationer. Detta samartjete bör då också omfattaöverläggningar om kurstidens längd. Skolöverslyrelsenerinrar om att man inom överstyrelsens byrå för gymnasieskolan planerar förundervisning som ger erforderiig kompelens för den föreslagna inspektionen. Enteknisk arbetsgmpp har aktualiserat behov och planering avarbetsmarknadsutbildning inom VVS-området. Om ökat behov av utbildad personalför inspektionsverksamheten så kräver anpassas arbetsmarknadsutbildningen tilldet aktuella arbetsmarknadsläget. Hänsyn lill de nämnda, inom skolöverslyrelsenplanerade utbildningarna, bör tas vid bedömningen av utbildningsverksamheteninom slatens brandnämnd. ärtveksam till utredningsförslaget och påpekar bl. a. alt ett testförfarande, omdet hanteras fel, kan ge missvisande resullal. Mättekniken är inle så enkel somden kan förefalla. Inspektionerna bör, om de skall ge avsedd verkan, handhas avpersonat med ingenjörsutbildning eller motsvarande. bedömerdet därför som mindre lämpligt att basera inspektionsverksamheten påvidareutbildad solningspersonal. Att samma personalkategori utför såvälinspektion som sotning torde dessutom på medföra onödigt högasolningskostnader. 1977/78:76 74 föreslagnaulbildningsföljden för solningspersonal är inle möjlig att genomföra inom denangivna tidsplanen. Liknandesynpunkter framförs av Fastighetsägareförbundei som dessutom menar attsakkunnig personal redan nu står till förfogande inom bl. a. VVS-branschen. Medhänsyn till detta och till att åtgärdsbehovet skutte minska kan delenligt förbundel inte vara välöverlagt att ordna en så omfattande utbildningsom den föreslagna. Planverkethar ingen erinran mot förslaget att prövning av behörighel för inspektörernaskulle åligga planverket. Huruvida behörighet skall baseras på ettobligatoriskt krav eller - i varje fall under en övergångstid - vara enrekommendation bör, enligt verket, närmare övervägas vid den fortsattaberedningen av denna fråga. Kominunjörbundethar ingen invändning mot ett krav på behörighetsbevis. VVS-iekniskaJörenlngen anser att preciserade tillämpningsbeslämmelser måste utfärdas ochförutsätter att så sker genom planverkets försorg. Kompetenskrav förinspektörer bör behandlas i det sammanhanget. bör en förutsättning för obUgatorisk inspektion varaatt verksamheten som sådan auktoriseras, dvs. att de personer som har attutföra inspektionen skall genomgå erforderlig utbildning. Det får heller inteföreligga hinder för annan person, t. ex. värmetekniker, att genomgåmotsvarande ulbildning och erhålla auktorisation. Även när det gällerserviceåtgärder bör auktorisation införas för installatörer m. fl. inomotjeetdningsområdet i syfte att skydda konsumenterna. Liknande synpunklerframförs av hanlverks- och industriorganisation. Sverigesskorslensfejareniästares riksjörbund menar också att del är angeläget med någonform av auktorisation för den som utför service. Svenskapeiroleum insliluiel anser att det kan ifrågasättas om inte någon form avauktorisation av förelag inom VVS- och oljebranschen kunde vara av värde föratt 11 god anslulning av villa- och fastighetsägare titt ett frivilligtinspektions- och servicesystem. 4.8 Provningoch typgodkännande av utrustning Närdet gäller utformningen av egenskapskrav och provningsmetoder erinrarprovningsansialien om det arbete som bedrivs i föreldsiadsfrågor. Regler som utarbetats i myndighelskommittén och fastställts avansvariga föreskrivande myndigheter är bl. a. underiag för den officiellaprovning som provningsanstalten bedriver såsom riksprovplals föreldningsapparater med tillbehör. Provnlngsanstaltenansluter sig till kommitténs förslag att inspektionen Prop.1977/78:76 75 skallutföras med hjälp av mätutmstning som typprovats och typgodkänts för sittändamål samt att denna utmstning skall underhållas och kalibreras. Äveninstmment för dragmätning bör ingå i mätutrustningen. Beträffandekraven på lypprovning och typgodkännande av mätutrustning utgårprovningsansialien från att planverket utfärdar sådana föreskrifter att tagen(1974:896) om riksprovptatser m. m. blir tillämplig. Provningsanstaltenärdärefter beredd att i fastställd ordning föreslå lämplig riksprovplalsfördetta objektområde. Planverketförordar att provningsmetoder för den mätutrustning som skall användas vidinspektionen las fram genom provningsanstalten samt att godkännanderegler inomområdet utarbetas inom planverket. Typprovning kan därefter verkställas avprovningsanstalten och typgodkännande utfärdas genom planverket. Hämtöverförutsätts en fortlöpande kontroll av mätinstrumenten. Vidareanser planverket i likhet med utredningen att en provningsmetod för brännaresstabilitet bör utarbetas. Vad gäller frågan om särskUt typgodkännande i dettaavseende erinrar planverket om att det redan finns vissa konstmktions- ochprovningsbestämmelser för oljebrännare, som avses att lypgodkännas. Någottvingande krav att oljebrännare skall vara typgodkänd finns dock inte i dag.Eftersom provningsbestämmelserna av olika skäl ändå skall bli föremål förrevision och bearbetning i sammanhanget bör övervägas om bestämmelsema kanutvidgas att även omfatta frågan om stabil drift. Underiag skulle då erhållasför ett typgodkännande, som även innefattar stabiliteten. ÄvenVVS-tekniska Jörenlngen anser att provningsmetoder för brännares stabilitet ochservicemöjligheter bör utarbetas samt att frågan om obligatoriskttypgodkännande av brännare bör prövas. tillstyrkeratt mätningsutrust-ningen skall varatypgodkänd och underkastad fortlöpande kontroll. Behovet av övergångsreglerunder resursuppbyggnaden måste beaktas. anser att alla pannor som arbetar med köpt bränsle bör ha fastinstallerad rökgastermometer så att ägaren själv kan kontrollera temperaturenoch vidta eventuella åtgärder. Någraremissinstanser tar upp de föreslagna författningsändringarna och påtalar bl.a. vissa oklarheter. BFRanser att det föreslagna tillägget i byggnadsstadgan, 50 §, har fått enolämplig lydelse. "Låg bränsleförbrukning" är bara till en mindre delberoende av eldningsanläggningens kondition, och beror i övrigi på byggnadenskonstmktion och utformning och hur den utnyttjas. BFR föreslår därför att 50 Sfår följande lillägg: 1977/78:76 76 "Byggnadsinstallaiioner jör uppvärmning och tappvarmvatten, inklusiveeldningsanläggningarna, skall hållas I sådani skick all onödiga energljörlusierundvikes." BFRmenar att denna formulering visseriigen kan leda till olika tolkningar avbegreppet "onödiga energiföriuster", men torde en visspraxis utbildas. Under alla förhåltanden menar BFR att denna tolkning ärlättare alt göra än att tolka begreppel "låg bränsleförbrukning". Motsvarandetextändring förutsattes ske i 65 S. Planverkettillstyrker i sak tillägg med innebörd enligt förslagen, men förordar en vissspråklig överarbetning, så att texten bättre korresponderar med ordval i 44 a Sbyggnadsstadgan och i Svensk Byggnorm, Vidare framhåller planverket att de föreslagnaändringarna medför att tillämpningsbeslämmelser enligt 76 § byggnadsstadganmåste utfärdas av planverket. Kravei i 44 a § om god värmehushållning avseralla byggnader, medan bestämmelsema om inspeklion avses enbart gälla vissabyggnader och endast oljeeldade pannanläggningar. a. sådana frågor tordebehöva klarläggas i tillämpningsbeslämmelser. Även formerna för tillsyn samtkompetenskrav torde behöva fastläggas i beslämmelserna, menar planverket. KommunslyrelsenI framhåller att det är angeläget att i författningen precisera begreppen"låg bränsleförbrukning" och "oskälig bränsleförbmkning". Konsumeniverkelanser att det saknas en klar precisering av vilka anläggningar som skallinspekteras. "Årlig oljeförbmkning" är svår att fastställa påtillföriitligt sätt.