prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till beslut med anledning avpropositionen om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagensutveckling (prop. 1977/78: 40 bil. I s. 180, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110)beräknar jag under detta nya anslag 8 milj. kr. som bidrag till olikakursarrangörer för företagsinriktad fortbildning. Medlen bör få disponeras avstatens industriverk som fördelar dem efter ansökan av kursarrangörer. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till företagsinriktadfortbildning för /79 anvisa elt reservalionsanslag av8000000 kr. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 77 1976/77Utgift 1543 900 Reservation 8560 1977/78Anslag 1952000 1978/79Förslag 2 212 000 Från anslaget, som disponeras av statens industriverk,lämnas bidrag till olika hemslöjdsändamål i enlighet med riktlinjerna i prop.1968:1 (bil. 9 s. 91-93. SU 1968: 7, rskr 1968: 7). Inledningsvis anför industriverket att verket i annatsammanhang har hemställt att riktlinjerna för slödel lill hemslöjden ses över,I avvaktan på en förestående översyn begärs medel för enbart nuvarandebidragsändamål. framhåller dock att de statliga bidragentill de heltidsanställda hemslöjdskonsulenterna och till övriga hemslöjdsändamål - , särskilda resebidrag, expertrådgivning, sameslöjden m, m, medhänsyn till kostnadsstegringar och viss utvidgad verksamhet bör räknas upp medsammanlagt . Verket föreslår sålunda alt anslaget för budgetåret1978/79 tas upp med . Med stöd av regeringens bemyndigande den 30juni 1977harjag tillkallat en särskild utredare med uppgift att se över riktlinjerna fördet statliga slödel lill hemslöjden. Utredaren, som har antagit namnet 1977 årshemslöjdsutredning (I 1977: 05), bör enligt sina direktiv (Dir 1977: 95)redovisa resultaten av sitt arbete före utgången av . För nästa budgetår beräknar jag det statliga bidragettill hemslöjden lill sammanlagt . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Främjande av hemslöjden för /79anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77Utgift 5 000000 Reservation 1977/78Anslag 10000000 1978/79Förslag 10000000 Stiftelsen , som bildades (prop. 1961:77, SU 1961:89, rskr 1961:233), härtilluppgift att främja näringslivels utvecklingi 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 78 Norrland.Fonden skall särskill verka för utveckling och differentiering av dennorrländska företagsamheten genom att, med beaktande av den regionalpolitiskaplaneringen, stödja etablering och utbyggnad av dels manufak-tureringsindustrigrundad på norrländska råvaror, dels sådan industriell produktions- ochserviceverksamhet i övrigt, som är stödberättigad enligt normerna för detstatliga lokaliseringsstödet. Fonden skall även ta initiativ till och stödjautredningar och inventeringar som bedöms vara av betydelse för det norrländskanäringslivet, samt främja samordning av regional industriell service iNorrland. Vidare skall fonden ta initiativ till och stödja sådant forsknings-och utvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla norrländska råvarutillgångareller som på annat sätt är av betydelse för det norrländska näringslivet. Norriandsfonden förvallas av en av regeringen utseddstyrelse. För fonden gäller en av Kungl. Maj:tden fastställd stadga (ändrad senasi ). Av de medel - 30 milj. kr. - som har anvisats förfondens verksamhet under belastar 20 milj. kr. resultatet förStatsföretag avseende . Resterande 10 milj. kr. utgåröver statsbudgeten och belastar den för budgetåren 1973/74- 1977/78fastställda ramen för regionalpolitiskt stöd. Statsmakterna har beslutat (prop. 1975/76:200, NU1976/77:7, rskr 1976/77:50) att Norrlandsfonden skall fortsätta sin verksamhet i stort enligttidigare riktlinjer och med en ekonomisk ram av 30 milj. kr. under vartderaåren 1977 och 1978. Enligt beslutet skall härav 20 milj. kr. Jag beräknar således i detta sammanhang 10 milj. kr.för finansiering av fondens verksamhet . Jag förordar att dessa medelliksom för innevarande budgelår belastar ramen för regionalpolitiskt stöd. Jagkommer i det följande att föreslå atl den för budgetåren 1973/74-1977/78fastställda ramperioden för regionalpolitiskt stöd förlängs. Vidare avser jagatt i annat sammanhang föreslå regeringen att förelägga propositionom Norrlandsfondens verksamhet efter utgången av . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Medelstillskott till Norrlandsfonden /79 anvisa ett reservationsanslag av . Nyttanslag (förslag) 40000000 Enligt beslut med anledning av propositionenom åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling (prop. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 79 1977/78:40bil. 1 s. 186, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110) skall SvenskaIndustrietableringsaktiebolagets (SVETAB) nyetableringsfrämjande insatserförsöksvis organiseras inom ramen för två särskilda investmentbolag, belagda av SVETAB. Bolagens insatser avses blikoncentrerade till två geografiska regioner, /Bergslagen ochmellersta . Föruppbyggnad av dessa båda regionala investmentbolag beräknade jag i nämndaproposition (s. 192) för nästa budgetår 40 milj. kr. Dessa medel bör nuanvisas under ett särskilt reservationsanslag. Jag hemsläller att regeringenföreslår att tillBidrag till för /79anvisa ett reservalionsanslag av . 1977/78:100 Bilaga117 Industridepartementet 80 Innan jag behandlar anslagsfrågorna vill jag kortfattat redogöra för delsutvecklingen i olika regioner, dels vissa regionalpolitiska ställningstaganden,dels frågan om skilda samhällssektorers betydelse för den regionalautvecklingen, dels ock nu pågående arbete pä det regionalpolitiska området. skedde en belydande folkomflyttning iriket. Denna avlöstes omkring av en påtaglig stabilisering i denregionala befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. Det allmännastödområdet, som hade en nettoutflyttning på mellan 10000 och15 000 personer , fick en nästan helt stabiliseradflyttningsbild och visade vissa år upp en viss nettoinflyttning. Dennainflyttning berörde i stort sett alla län som ingår i stödområdet. Men det varinte enbart i dessa län som befolkningsutvecklingen stabiliserades. Även ilänen i södra och har befolkningsutvecklingen varit lugnunder . Den tidigare omfattande inflyttningen till storstadslänen hari stort sett upphört. Den totala bruttoflyttningen mellan kommuner och län ärmycket omfattande. Mellan län flyttar ca 200000 personer och mellankommuner ca 450000 personer, dvs. resp. av den lotala folkmängden.Dessa tal har varit påtagligt stabila. En viss minskning av delgenomsnittliga flyttningsavståndet har emellertid noterats . Under1970-talet har nettoeffekten av omflyttningen varit förhållandevis liten. Ifigur 1 anges nettoflyttningen i länen , 1970, 1976 och underdet . Den omfattande invandringen påverkar värdena för åren1965 och 1970. För t. ex. svarade invandringen förnästan hela inflyttningsöverskottet på . Vidare bör observeras att dehöga värdena för och samtnettoutflyttningen från främst hänger samman med denpågående omfördelningen av befolkningen inom . Stabiliseringenmellan län har sin motsvarighet i minskade befolkningsförskjutningar inomlänen. a. genom en kraftigt ökad arbetspendling har många mindre kommunerkunnat behålla eller öka sin folkmängd. Underdesenaste åren har födelsetalen allmänt minskat i landet. Härigenom har alltfler regioner och kommuner med hög genomsnittsålder hos befolkningen kommit attvisa upp ett lägre födelsetal än dödstal. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 81 Nettoflyttning i relation till folkmängden länsvis åren 1965, 1970. 1976 och1977 (första halvårel) % 65 70 76 77 E H IN Z ,X AC BD MF L S BD MM P T X Y -1 --9 - 6 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 82 fannsen sådan s, k. naturlig folkmängdsminskning i ca 90 kommuner. hade detta antal ökat till nästan 150, dvs. mer än hälften av landetskommuner. Bland länen hade endast två län födelseunderskott jämförtmed åtta län . Den minskande regionala omfördelningen avbefolkningen återspeglas också ilägre ökningstakt för tätortstillväxten. Folkmängden i glesbygd minskade med nästan 15%mot endast under 1970-taletsförsta . En motsvarande utjämning har skett i fråga om folkmängden i tätorter. De mindre tätortema harunder den senaste femårsperioden haft den mest positivabefolkningsutvecklingen. Totalt sett ökadelätorisfolkmängden perioden -1975 med mot . Stabilisering av flyttningsrörelserna har enmotsvarighet i sysselsättningsutvecklingen. Under perioden 1966-1970ökade sysselsättningen mest i de trestorstadslänen samt och , medan under 1970-taletsförsia de tre norrlandslänen , och tillsammans med och Uppsalalän hade den relativt sell mest positiva utvecklingen. Under den senareperioden minskade sysselsättningenendast i , medan tio län hade en minskande sysselsättning, däriblandsamtliga skogslän. För perioden finns regionalstatistik för sysselsättningsutvecklingen endast iarbetskraftsundersökningarna (), Av figur 2framgår atl ökningen av sysselsättningen har saktat av i de flesta riksområdenunder , Preliminära data för pekar mot en liknande utvecklingäven under detta år. Utjämning avregionala inkomstskillnader är ett av regionalpolitikens mål. Man kan därvid konstalera att skillnadernamellan länen i medelinkomst per inkomsttagarehar minskat . Denna tendens har fortsatt . Somframgår av.figur 3 har dock fortfarande högre medelinkomst än riket och och Jämtlandslän lägre medelinkomst. Detfinns fortfarande kvar betydande regionalpolitiska problem även om en förbättrad befolkningsmässig balans haruppnåtts mellan länen. Det visar sig bl. a. i en bestående hög arbetslöshet ivissa län och i stora skillnader i framför allt kvinnornas möjligheteratt komma in på arbetsmarknaden. Flyttningsrörelserna har vidare medfört attlänen och kommunerna blivit varandra myckel olika i fråga om befolkningensålderssammansättning. Kommuner med hög andel äldre människor kan hamnai en svårbemästrad situation. Tillgångenpå kommersiell och offentlig service uppvisar också betydande regionalaskillnader. Förvärvsfrekvenserna varierarkraftigt mellan länen. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet Sysselsättningsutveckling för riksområden åren 19717976 () (Index 1971 = 100) - , Mellersta ""y Östra mellansverlge V Norramellansverige 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 84 Inkomst perinkomsttagare länsvis för åren 1960, 1965, 1970 och 1975 (Index riket = 100) Index 1960 1965 1970 1975 120 - »AB T »M C M--------------------------- M ----------------------------- «------------------------- --------------------------- y- MY C T CD CE ET E T DBD Y F N F X DBD FKPYAC W »F RW CSX AC RXAC GLNY L R W »HK RXAC H 90+ »S GH L NW S BD P Z Z I Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 85 Som framgår av figur 4 har dock vad gäller andelenförvärvsarbetande kvinnor en viss utjämning skett . Om män ochkvinnor i alla kommuner skulle ha samma sysselsältningsnivå som i de län somhar de högsta värdena för resp, grupp, skulle ytterligare 400000arbetstillfällen behöva skapas. En tredjedel av behovet gäller allmännastödområdet, storstadslänen och något mindre än hälften resten av södraSverige, 1.figur 5 anges den registrerade arbetslöshetensgenomsnittliga omfattning () länsvis. Ingastörre förändringar i länens relativa läge skedde mellan de två åren. Avfiguren framgår att har mer än dubbelt så hög arbetslöshet somriket i dess helhet. Även de tre övriga länen i övre och mellersta harhöga värden liksom och . tog ställning lill regional- ochsysselsättningspolitiken (prop. 1975/76:211, AU 1976/77:7,rskr 1976/77:79). Därvid uttalades att regionalpolitiken borde få en merdecentralistisk inriktning. Politiken borde förstärkas så att människor i olikalandsdelar ges allsidig sysselsättning och service samt en god miljö.Bebyggelsen i glesbygder och mindre tätorter bör underlättas. Strävan bordevara att med olika regionalpolitiska åtgärder inom länen tillgodose bygder ochorter med en negativ utveckling så atl en bättre inomregional balans skapas.Riksdagen ställde sig i detta sammanhang också bakom en vidareutveckling avlänsplaneringen. Föratt ge arbetet med länsplaneringen erforderlig stadga har regeringen utfärdaten förordning (1977:88) om länsplanering. Därtill har regeringen lämnat närmareföreskrifter för arbetet med länsplaneringens planeringsunderiag. Förordning,föreskrifter m, m. har samlats i en . Jagämnar föreslå regeringen att en ny fullständig länsplaneringsomgång startarhösten , Avsikten är att i detta sammanhang ge landstingen en mer aktivroll. Denna fråga utreds f. n, av länsdemokratikommitlén (Kn 1976:04). Jag villerinra om att länsstyrelserna har givits en starkare läns-demokratiskförankring genorfi att ledamöterna i styrelsen numera utses av landstingen. Riksdagenbeslutade an ortsplanen skall följas t. v. men att en bedömning avdess framtida roll i samhällsplaneringen skall göras och föreläggas riksdagen.För att regeringen skall få underiag för en sådan utvärdering harlänsstyrelserna fått i uppdrag att - inom ramen för den fortlöpandeutvärderingen av länsplaneringen - analysera konsekvenserna för det egna länetav ortsplanen som instrument i den regionala ulvecklingsplaneringen. Enredovisning av länsstyrelsernas synpunkter skall lämnas länsrapport. Dennuvarande ortsplanen ger inte tillräcklig vägledning vid fördelning 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet Förvärvsarbetande(20(u tim) uppdelade på män och kvinnor i relation till folkmängden (Index riket = 100) FNR GL PU DE MKT MX IS W O AB C FP E KL U DH MT I S W------ DG ET F U K N I P C O EGT DL R U HY S Z AC Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet Genomsnitthgtantal arbetslösa i relation till befolkningen i åldern länsvis föråren 1976 och 1977 () E F L P W 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 88 avsysselsättningspolitiska insatser på olika orter. Ortsplanen i sin nuvarande form måste därför utvecklas så att den kanligga till grund för en regional utjäniningspolitik. Förslag i dennariktning kommer att redovisas för riksdageni den regionalpolitiska proposition som regeringen avser atl lägga framvåren 1979. har antagit planeringsramar 1985. Regeringen har därefteruppdragit åt länsstyrelserna att fördela ramarna på kommunerna i resp. län. Resultatet härav har avlänsstyrelserna redovisats för kommuner och landsting i 1977 årslänsrapport. riktlinjer för regionalpolitikeninnebar att vissa smärre ändringarmåste göras i länsprogrammen under del forisatta länsplaneringsarbetet och attvissa frågor särskilt skall belysas i del sammanhanget. Regeringen lämnade därför under våren 1977föreskrifter för länsstyrelsernas fullföljandeav länsplanering 1974. För att i görligaste män undanröja förvärvshinder uppdrogs åt länsstyrelserna atlkartlägga lokala arbetsmarknader med avseende främst påsysselsättnings- och resemöjligheter, men äveni fråga om bebyggelsestmkturen och all ange de åtgärder som behövs föratt komma tillrätta med svagheterna i de lokala arbetsmarknaderna. Vidare ingick i uppdraget alt analysera vilkakonsekvenser den planeradeutbyggnaden av barnomsorgen får på möjlighetema att undanröja hinder för demsom önskar förvärvsarbete. Åtgärder för alt underlätta övergången från skola till arbetsliv är ytterligare ett moment iföreskrifterna för länsstyrelserna,som syftar lill att undanröjaförvärvshinder, I föreskrifterna behandlas också möjligheterna attöka tillgången på arbete i olika delar av resp, län. Del föreskrivs därvid atlden lokaliseringspåverkan som centralt bedrivs av delegationen företableringsfrågor bör fullföljas på regional nivå. Länsstyrelserna börutnyttja den informalion om företagensutveckling som finns på länsplanet föratt påverka näringslivetsutveckling så atl en bättre inomregional balans uppnås i resp, län. En förbättrad inomregional balans förutsätterockså att möjligheterna till decentraliseringinom den offentliga sektorn på länsnivå tas till vara, I nämnda föreskrifterför länsstyrelserna konstaterades att det bör vara en uppgift för de inom varje sektor ansvarigamyndighetema att med länsplaneringensom utgångspunkt i den fortlöpande planeringen beakta möjlighelerna till decentralisering, 1 föreskrifterna anges vidare all länsstyrelserna i samverkan med landstingen och berörda statligamyndigheter bör övervägamöjligheterna till en decentraliserad förläggning av arbelsuppgifter inomoffentlig sektor i resp, län. Utöver dessa föreskrifter som är gemensamma församtliga län när det gällerfullföljandet av länsplanering 1974 har utfärdats även särskilda föreskrifteroch riktlinjer för regionalpolitiken i varje län. Därvid har mer länsspecifika frågor behandlats och länsstyrelsernassyn på samhällsplaneringen i länet har kommenterats. Bl, a, har i dessalänsvisa föreskrifter redovisatsallmänna ställningstaganden till den framtida inriktningen av regional-ochsysselsättningspolitiken i resp, län. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 89 Regionalpolitiska insatser inom skilda samhällssektorer beslut (prop. 1975/76:211, AU1976/77:7, rskr 1976/77:79) om samordnad sysselsättnings- ochregionalpolitik innebar bl. a. en starkarebetoning av att den statliga verksamheten inom olika sektorer bedrivs med hänsyn tagen till de regionalpolitiska riktlinjerna såsom de bl.a.kommer lill uttryck ilänsplaneringen. Den statliga verksamheten inom olika samhällssektorer påverkar på skilda sätt förutsättningarnaför regionalpolitiken både när detgäller möjligheterna att erbjuda sysselsättning och service. En samordning mellan regionalpolitiska åtgärder ochåtgärder inom skilda statligasektorer är således av betydelse för en framgångsrik regionalpolitik. Ett av länsplaneringens huvudsyften är attlägga grunden till en gemensam syn hos alla parter som fattar beslutav betydelse för den regionalautvecklingen, på hur olika insatser skall fördelas mellan skilda delar av ettlän. Erfarenheten har visat att en effektiv påverkan förutsätter alt de regionalpolitiska aspekternabeaktas tidigt i planeringsprocessen vid de skilda sektorsorganen. Regeringen har i sitt arbete lagt ökad vikt vidatt bygga upp samverkan med statliga myndigheter i syfte atl förstärka deregionalpolitiska insatserna. För att få underlag till denna samverkan skall myndigheterna föreutgången av september lämna redovisning av planering inom myndighetens verksamhetsområde som kanpåverka utvecklingen i länet. Vidare skall myndigheterna i sina anslagsframställningartill regeringen redovisa sådanplanering inom myndigheten som kan påverka den regionala utvecklingen. Jag villi detta sammanhang lämna en kort redovisning av åtgärder inom skildasamhällssektorer som medverkar tillatt de regionalpolitiska målen skall uppnås. Industrin har stor betydelse för den regionalautvecklingen och utgör ryggraden iflertalet regioners näringsliv. Utvecklingen inom industrin får stora spridningseffekter även inom andra delar avnäringslivet. Sysselsättningen inomindustrin vänlas framgent, trendmässigt svara för en mindre del av dentotala sysselsättningen. Mot bakgrund av att näringslivet i många orter är helt uppbyggt kring ett eller ettfåtal industriföretag kommer ensådan förändring att betyda förhållandevis allt mer för den totala utvecklingen i skilda regioner. Deregionala bedömningarna spelar en stor roll vid samhällets insatser för industrins utveckling. I samband med pågåendeoch planerade strukturförändringar inom t.ex. stålindustrin och textil- och konfektions-(teko)induslrierna har deregionala konsekvenserna tillmätts en avgörande betydelse för de statligainsatserna. De mindre och medelstora företagen är av särskild betydelse förenmer decentralistisk regionalpolitik. Småföretagen spelar en viktig roll för utkomstmöjligheterna för människor påmindre orter och därmed också fördessa orters möjligheter att bibehålla sin livskraft. 1977/78:40 om åtgärder för all främja de mindre och medelstoraföretagens ulveckling ingick bl. a. förslag om att bygga upp regionala 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 90 utvecklingsfonderi varje län. I propositionen förutsätts ett nära samspel mellan industripolitiken och regionalpolitiken.Delta skall ske på länsplaneringens grund. Prospektering efter mineralfyndigheter liksombrytvärdighetsundersök-ningar avdessa är av stor vikt för utvecklingen i vissa län, främst bergslagslänen och de nordligaste delarna av landet.Den prospekteringsverk-samhet som utförs av ärdärvid av stor betydelse. Jordbrukethar som en geogrjtfiskt väl spridd näring en väsentlig roll för sysselsättningeni stora delar av landet. Jordbrukssysselsättningen och de jordbrukspoliliskaåtgärderna har därmed ett stort regionalpolitiskt intresse. a. har särskilda stödåtgärder satts in isyfte att upprätthålla jordbruksproduktionen och därmed sysselsättningen inomjordbmket i norra . Riksdagenhar tagit ställning tillriktlinjerna för jordbrukspolitiken(prop. 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103). 1 samband därmed angavs bl.a. citt jordbmket och därtill knutna verksamheterkan medverka i en aktiv regionalpolitik. De jordbmkspolitiska insatsema bör så långt möjligt anpassas till deregionala och lokala förhållandena och därmed bli viktiga instmment förregionalpolitiken. Allmänna bedömningar av vad som är en lämpligregionaipolitisk utveckling sker inom länsplaneringen.I prop. 1977/78:19 fömtskickades vidare att regeringen senare under dettariksmöte avser förelägga en särskild proposition till följd av förslag årsjordbmksutredning om särskilt regio-nalpolidskt jordbmksslöd. Skogsbruket är liksom jordbmketgenom sin geografiska spridning särskiltviktigt för ulvecklingen inom flera regioner. Som underlag för sysselsättningenhar skogsbrukets betydelse visserligen minskat kraftigt totalt sett. Men förskogslänen och särskilt deras glesbygder är det fortfarande av stor betydelse i detta hänseende. Inte minstgenom de möjligheter som kombinationen jord- och skogsbmk ger. 1 dessa områdenbidrar skogsbmket därmed även i väsentlig utsträckning till det underlag som är nödvändigt för attbygga upp och vidmakthålla en service av rimlig kvalitet. Förutsättningarnaför skogsbmk i Norriands inland är sämre än inom andra delar av landel.Av ekonomiska skäl kan ofta inte ell så intensivt skogsbruk bedrivas som skulle vara angeläget från virkesförsörjnings-och regionalpolitiska synpunkter.Det har därför ansetts vara angeläget att genom elt särskilt statligt stöd till skogsbmket i norra öka skogsproduktionen. Det statligastödet till skogsbmket är också av stor betydelse som sysselsättningsskapandeåtgärd. Fiske och fiskanknutnaverksamheter är av betydelse främst i Göteborgs-och , och län. I vissa kommuner i svarar fiske och tillsvenskt fiske knutna verksamheterför av sysselsättningen. Men även på flera andra platser eftervåra kuster spelar fisket en stor roll. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 91 1977lämnal sitt huvudbetänkande (SOU 1977:74) Fiskeriindustrin , med förslag till åtgärder i syfte alt stärka fiskerinäringenskonkurrenskraft. Avsiklen är att i särskild proposition under våren1978 lägga fram förslag bl. a. om riktlinjerför den framlida fiskeripolitiken. Skilda aspekter pä miljön behandlas inomregionalpolitiken. har tidigare uttalat att en bättre samordning börske mellan den regionalpolitiskaplaneringen och planeringen påmiljöområdet. Avvägningar mellan miljökravoch regionalpolitiska krav görs kontinuerligt i bl. a. länsstyrelsernasarbete. Samhällsplaneringen bör präglas av en helhetssyn på bebyggelseutvecklingen och dess konsekvenser i fräga omarbets-, service- och miljöfömtsättningar. Förutom kraven på en mångsidigarbetsmarknad och entillfredsställande service bör även miljösynpunkter vägas in i bedömningarna av bebyggelsestrukturens regionalautveckling. Jag går över till att redovisa verksamheter med anknytning till vissa statligamyndigheter och den betydelse de har för den regionalpolitiska verksamheten. En närmare redovisning lämnas iresp. bilaga lill budgetpropositionen. Etl nära samband föreligger mellan arbetsmarknadspolitikoch regionalpolitik.