prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Långtidsbudgetensyftar tUl att kartlägga de statsfinansielia konsekvenserna på avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. Avsikten är att den därmed skaUkunna utgöra ett underlag för att bedöma de budgetpolitiska förutsättningarnapå . Långtidsbudgeten är en kalkyl rörande statsbudgetens inkomsteroch utgifter . Den statiigabudgetpolitikens förutsättningar påverkas emellertid även av utveckUngen inomandra delar av den offentliga sektorn. För att underlätta en analys avbudgetpolitikens inriktning har därför långtidsbudgeten utökats med beräkningarrörande socialförsäkringssektorns utveckling och med ett mera allmänt hålletavsnitt om den framtida utvecklingen inom kommunerna. På grundval avlångtidsbudgeten kan bedömningar göras av skattepolitikens förutsättningar ochav utrymmet för nya aktiviteter och behovet av om.prövningar av existerandeprogram inom den offentliga sektorn. Långtidsbudgeten är emellertidvarken en plan eller en prognos över statsutgifternas eller statsinkomsternasutveckling. På utgiftssidan innefattas endast en beräkning av de resurser somkrävs för att olika verksamheter skall kunna bedrivas i enlighet med de beslutsom statsmakterna redan har fattat oeh de åtaganden som gjorts för framtiden.Det görs alltså inga försök att förutse eller rekommendera vilka beslut somstatsmakterna skall fatta . Vad gällerstatsinkomsterna grundas beräkningarna på oförändrade skatteregler ochavgiftssatser i den mån inte förändringar beslutats eller förutsatts. Dettainnebär att den av beslutade indexregleringen av inkomstskatteskalanhar tillämpats. Det nu föreslagna borttagandet av den allmännaarbetsgivaravgiften fr. o. m. motvägs delvis av vissa beslutadehöjningar av socialförsäkringsavgifter . Det samlade uttagetav arbetsgivaravgifter har förutsatts vara i huvudsak oförändrat för periodenefter /79. Långtidsbudgeten grundas-vadgäller på samma antaganden rörande pris- ochlöneutvecklingen i samhället och den ekonomiska tillväxten som presenteras iden reviderade finansplanen. Vad gäUer perioden därefter har schablonmässigtlönesumman förutsatts stiga och den allmänna prisnivån med 4 %om året. En årlig real tiUväxt av bruttonationalprodukten om har förutsatts. Såväl inkomsterna frånstatiig inkomstskatt som från lönebaserade skatter ochsocialförsäkringsavgifter är i hög grad beroende av den antagna utvecklingenav lönesumman. Även mervärdeskatteinkomsterna påverkas av lönesummansförändringar, eftersom dessa påverkar utvecklingen av den privatakonsumtionen, men samrrianhänger även med importens förändring och avkonsumtionsutvecklingen i dess helhet. Statsinkomsternasårliga procentuella tUlväxt skulle enligtlångtidsbudgetkalkylen komma att uppgå Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 7 Den förutsedda inkomsttUlväxten i löpande priser för perioden efter år1979 sammanfaller i stort med den som beräknades i förra årets långtidsbudget.Statsinkomsternas absoluta nivå ligger emellertid på en lägre nivå än i förralångtidsbudgeten, vUket bl. a. sammanhänger med förändringarna iarbetsgivaravgifter och i uttaget av statlig inkomstskatt för . Densvaga utvecklingen av den privata konsumtionen och av importen har ocksåpåverkat skatteinkomsterna negativt. Statsinkomsternas utveckling /731982/83 Genomsnittlig procentuell förändring 1972/73 1976/77 1978/79 (milj. Inkomstskatt Mervärdeskatt Övriga inkomster -f25,3 + 12,9 + 13,2 47 100 29 900 37 780 + 11,2 + 6,6 + 4,6 Påutgiftssidan innebär långtidsbudgetens grundkalkyl en framräkning avstatsutgifterna med utgångspunkt i en oförändrad prisnivå. Mätt på detta sättblir statsutgifternas stegringstakt enligt långtidsbudgetkalkylen årligeni fasta priser . Enligtförutsättningarna för långtidsbudgetberäkningarna har därvid utgiftsutvecklingenbegränsats till att omfatta vad som krävs för att infria och vidmakthållagjorda åtaganden. Takten i de framtida utgiftsökningarna ligger på i stortsett samma nivå som den ökningstakt som redovisades i förra åretslångtidsbudget. Ettförverkligande av långtidsbudgeten skuUe innebära en påtagligt dämpadutgiftsutveckling jämfört med den genomförda. Under budgetåren1972/731976/77 ökade de totala statsutgifterna i genomsnitt om åreti fasta priser. Derelativt sett mest expansiva utgiftsområdena under den förflutna periodenutgjordes av internationellt utvecklingsbistånd, folkpensionsutgifter,statsskuldräntor och näringspolitik. Långtidsbudgetens beräkningar förframtiden visar att bl. a. utfästdsema beträffande folkpensioneringen,bostadspolitiken och barnomsorgen reser betydande krav på framtidautgiftsökningar. Den beslutade fortsatta standardförbättringen förfolkpensionärer som inte får ATP eller har låg ATP innebär att pensionerna fördessa grupper ökar betydligt snabbare än den allmänna prisutvecklingen. Härtillkommer att antalet pensionärer ökar. Utgifterna för bostadspolitiken påverkasbl. a. av gjorda åtaganden beträffande räntesubventioner tUl bostadsbyggandet.En kraftig utbyggnad för åren 19761980 av samhällets barnomsorg har beslutatspå gmnd- t2 1977/78. 1 saml Nr 150. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag valav en överenskommelse mellan regeringen och Svenska kommunförbundet.Utbyggnadsprogrammet omfattar 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nyaplatser i fritidshem samt en utbyggnad av famUje-daghemsverksamheten. Densnabbaste ökningstakten uppvisar emellertid utgiftsposten stats-skuldräntor,vilket sammanhänger med kostnaderna för att förränta den statsupplåning somblir följden av de i långtidsbudgeten kalkylerade framtida budgetunderskotten. Statsutgifternas utveckling /731982/83 -6,4 -17,3 + 2,3 + 6,1 Ilöpande priser beräknas den årliga genomsnittliga ökningen av statsutgifternaunder långtidsbudgetperioden komma att uppgå till . Omräkningen tUllöpande priser har gjorts så att pris- och löneberoende utgifter istatsbudgeten har förändrats med hänsyn till den antagna pris- ochlöneutvecklingen. Detta gäller bl. a. statstjänarlöner, försvarskostnaderna ochfolkpensionskostnaderna. Beträffande sådana utgifter där statsmakternafastställt en viss nivå i kronor, t. ex. storleken på utgående barnbidrag, haringen uppräkning med hänsyn till pris- och löneutvecklingen antagits. Denökningstakt för utgifterna i löpande priser som framkommer i åretslångtidsbudget överensstämmer väl med den som förra årets långtidsbudgetuppvisade. Utgiftsnivånför budgetåren 1977/78 och 1978/79 beräknas emellertid nu ligga väsentiigt överden nivå som framgick av långtidsbudget. Orsaken till denna högreutgiftsnivå jämfört med beräkningarna ligger främst i attpriserna och i viss mån även lönerna för de statsanställda uppvisat en snabbareökningstakt än enligt de antaganden som låg till grund för förra åretslångtidsbudget. Detta har påverkat den dominerande del av statsutgifterna somär direkt kopplade tUl utvecklingen av priser och löner och har även föranlettbeslut om höjningar av t. ex. barnbidragen. Utgiftsökningenunder den framförliggande perioden fördelar sig relativt jämnt med undantag avökningen tiU /80, då utgifterna stiger i något långsammaretakt. Detta sammanhänger med att vissa sysselsättningspolitiska och industripolitiska satsningar påverkar Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 9 budgetåren 1977/78 och 1978/79 men därefter i enlighet medlångtidsbudgetmetodiken förutsätts falla bort. För att belysa hur de statiiga utgifterna direkt ställeranspråk på samhällets reala resurser är det av intresse att studerautvecklingen av de statliga konsumtions- och investeringsutgifterna. Enligtårets långtidsbudget skuUe utgifterna för statUg konsumtion komma att öka medendast årUgen i fasta priser fram t. o. m. budgetåret1982/83. Detta innebär en halvering av ökningstakten jämfört med förra åretslångtidsbudgetkalkyl och är en effekt av den restriktiva prövning av nyaåtaganden vad gäller statlig konsumtion som genomförts. De statligainvesteringsutgifterna skulle enligt långtidsbudgeten komma att minska, vilketsammanhänger med långtidsbudgetens teknik. I princip återspeglas endast gjordaåtaganden, vilket leder till en systematisk underskattning avinvesteringsutgifternas framtida utveckling. De statliga bidragen tUl kommunalkonsumtion beräknas öka i något snabbare takt än ökningen av de statligakonsumtionsutgifterna, men ökningstakten är långsammare än den som redovisadesi förra årets långtidsbudget. Resursfördelningen och resursutvecklingen i samhäUetpåverkas indirekt av statsbudgetens transfereringsutgifter. Liksom i tidigarelångtidsbudgetkalkyler uppvisar dessa en belydligt snabbare expansionstakt ände statiiga konsumtions- och investeringsutgifterna. Gjorda åtaganden påfolkpensioneringens, biståndspolitikens och bostadspolitikens område är här avstor betydelse. Den betydande ökningen av utgifterna för statsskuldräntorbidrar också starkt till den högre ökningstakten. Deutgifter av sysselsättningspolitisk och näringspolitisk art som sammanhängermed det aktuella konjunkturläget har i enlighet med lång- Statsutgifternas utveckling /73-ringar ochtransfereringar Milj. kr.,fasta priser) -1982/83. Transfereringar Till hushåll Internationella Till företagm.m. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag lo tidsbudgetmetodikenförutsatts falla bort . Trots detta utvisarlångtidsbudgeten att statsutgifterna, om gjorda åtaganden skall infrias, kanberäknas ligga kvar med oförändrad ökningstakt jämfört med föregående årslångtidsbudget från den högre nivå som förutses för /79. Långtidsbudgctkalkylenutvisar också att statsbudgetens underskott under den framförliggande periodenkan beräknas ligga kvar i närheten av den nivå som beräknas för budgetåret1978/79. Orsakerna till denna högre underskottsnivå jämfört med förra åretslångtidsbudget står främst att finna i den pris- och löneutveckling som nuförutses för budgetåren 1977/78 och 1978/79. Prisstegringstakten för de förstaåren bedöms nu bli snabbare än vad som dåförutsattes. Även lönesummans ökningstakt har räknats upp, men i mindre grad.Prisstegringarna har medfört starkt ökade varaktiga utgiftsåtaganden utan attinkomstsidan, som förhållandevis mera styrs av lönesummeutvecklingen, påverkatsi motsvarande grad. Den högre underskottsnivån medför i sin tur ökadeutgiftsåtaganden för betalning av statsskuldräntor. Budgetsaldots utveckling /781982/83 (Milj.kr., löpande priser) 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Inkomster 110742 114780 125400 136000 147 100 155 800 Utgifter 140 339 156 624 163 432 176 206 187 334 198 578 -29 597 -41 844 -38 032 -40 206 -40 234 -42 778 Trotsatt långtidsbudgetens beräkningsmetodik innebär att de insatser som äraktuella av syssdsättnmgspolitiska och näringspolitiska skäl bortfaller underperioden utvisar således långtidsbudgeten att den nu uppnådda underskottsnivåni allt väsentligt är ett uttryck för permanenta åtaganden. Fastän inkomsternarelativt sett ökar något snabbare än utgiftema sjunker inte budgetunderskottenav denna anledning, vilket beror på att statens utgifter i utgångsläget i såavsevärd grad överstiger inkomsterna. Variationeri de antaganden rörande den framtida pris- och löne-utvecldingen m. m. somlegat till grund för långtidsbudgetkalkylen påverkar inte i avgörande grad saidoutvecklingen.Om antagandena ändras så att ökningstakten av lönesumman resp. prisernaförutsätts ligga på en högre eller lägre nivå med bibehållen reallönestegringpåverkas såväl statsbudgetens inkomstsida som dess utgiftssida med i stortsett oförändrade budgetunderskott som resultat. Om skiUnaden mellan lönesummeökningoch inflation antas bli större och reaUöneutvecklingen följakt- 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag n ligen gynnsammare blir följden något minskande budgetunderskott.Av årets långtidsbudgetkalkyl kan emellertid dras slutsatsen att de statligabudgetunderskotten blir bestående på i stort sett nuvarande nivå med deförutsättningar som gällt. Alternativa antaganden rörande den framtidaekonomiska utvecklingen rubbar inte i någon avgörande grad denna slutsats. De budgetunderskott som förutses för innevarande ochnästkommande budgetår har givetvis sin bakgrund i den rådande ekonom.iska situationen.Med en högre aktivitetsnivå i ekonomin skulle vissa utgifter försysselsättnings- och industripolitiken kunna håUas på en lägre nivå ochstatsinkomsterna skulle vara något högre. De antaganden som utnyttjats vidlångtidsbudgetkalkylen förutsätter emeUertid en relativt snabb återgång tillstabil tUlväxt i samhäUsekonomin och stigande reallöner vid dämpadinflationstakt. Långtidsbudgeten innehäller även ett avsnitt om denfinansiella utvecklingen i socialförsäkringssektorn. Vidare belyses statensfinansiella sparande, dvs. statsbudgetens saldo med avdrag för finansiellatransaktioner såsom långivning och aktieteckning. Eftersom de samhäUsekonomiskaeffekterna av saidoförändringar inom socialförsäkringssektorn och vad avserstatsbudgeten i väsentUga hänseenden sammanfaller bör statens ochsocialförsäkringssektorns finansieUa sparande ses tillsammans.Socialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten, som helt domineras avAP-fonden, ökade tidigare sitt sparande år men har stagnerat på ennivå kring ett överskött om ca . Statens och socialförsäkringssektornssammanlagda finansiella sparande enligt långtidsbudgetkalkylen framgår avnedanstående tabell. Statens och socialförsäkringssektornsfinansiella sparande 1977/78 1982/83 kr., löpande priser) Staten och socialförsäkringssektorn utvisar sammanlagt etttilltagande sparandeunderskott . Eftersom kommunernaav institutionella skäl över visar ett finansiellt sparandesom ligger kring noll innebär detta att den offentliga sektorns sparande underlångtidsbudgetperioden tenderar att något försvagas. Statens och socialförsäkringssektornsfinansiella sparandeunderskott i procent av BNP i löpande priser -1,5 -4,0 -3,6 -3,8 -3,7 -3,9 Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 12 Ställdai relation till den antagna tillväxten av bruttonationalprodukten utvecklasstatens och socialförsäkringssektorns finansiella sparande enligtlångtidsbudgetkalkylen på det sätt som framgår av tabell 6. Mätt som andel avbruttonationalprodukten kvarligger statens och socialförsäkringssektornsfinansiella sparandeunderskott på ungefär oförändrad nivå efter budgetåret1978/79. Denförda finanspolitiken och den bild av den statsfinansiella utvecklingen somframträder i den nu framlagda långtidsbudgetkalkylen måste ses mot bakgrund avdagens ekonomisk-politiska situation och den utveckling för framtiden som nukan skönjas. Genomfinanspolitikens aktiva inverkan och genom den förda sysselsättnings- ochnäringspolitiken har den svenska arbetsmarknaden undgått att drabbas av dearbetslöshetstal som tUlbaka blivit vanliga i jämförbara ländersamtidigt som förutsättningar skapats för industrin att snabbt öka sinproduktion. En mindre expansiv finanspolitik skulle ha medfört en lägreaktivitetsnivå, större arbetslöshet och betydande bortfaU av produktion ochproduktionskapacitet. Den förda sysselsättnings- och näringspolitiken harlindrat omställningsprocessens följder för anställda och företag. Det harsamtidigt varit nödvändigt att hålla tUlbaka den statliga efterfrågan i syfteatt hindra att arbetskraft i aUtför stor utsträckning varaktigt överförs frånden utlandskonkurrerande industrin till den offentiiga sektorn.Finanspolitiken har varit restriktiv i den meningen att ökningen i statenskonsumtions- och investeringsefterfrågan bringats att praktiskt taget heltupphöra som den privata efterfrågan dämpats. Införandet av eninflationsskyd-dad inkomstskatteskala har gjort det möjligt förarbetsmarknadens parter att överblicka och träffa avtal för en längre periodän . Den förda politiken börjarnu sätta spår i en omsvängning i handelsbalansen. En väsentlig grundval för enfortsatt återanpassning av den svenska ekonomin till balanserad tillväxt utgörvidare det löneavtal som träffats för den privata sektorn.Arbetsmarknadens organisationer har med detta avtal medverkat till att skapaförutsättiungar för ekonomisk utveckling mot normalt resursutnyttjande och ensuccessivt förbättrad bytesbalanssituation. I samma riktning verkar dennyligen träffade jordbruksuppgörelsen. Grundenför en återgång till mera normala ekonomiska förhåUanden har således lagts. Denförda finanspolitiken har utgjort ett led i denna utveckling. Detta innebärdock endast att ett första steg tagits på vägen mot balans i den svenskaekonomin. När aktiviteten i ekonomin ökar och vi återgår till en situation medmera normalt kapacitetsutnyttjande och ekonomisk tillväxt krävs en ekonomiskpolitik som möjliggör att den inledda utvecldingen kan fullföljas meduthållighet. Denekonomiska utveckling som kan förutses oeh som närmare behandlas i denreviderade finansplanen innebär i det korta perspektivet Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 13 förföretagens del en minskning i det aUtför stora underskottet i deras finansiellasparande. Denna utveckling gör att ett betydande offentligt sparandeunderskottkan accepteras. När lageravvecklingen genomförts och företagens investeringaråter ökar kommer kraven på finanspolitiken att skärpas. Motdenna bakgrund innebär den nu framlagda långtidsbudgetkalkylen en bestämdvarningssignal. De stora budgetunderskotten under det innevarande och detkommande budgetåret är ofrånkomliga inslag i den ekonomiska politiken.Fortsatta underskott av denna storleksordning kan emeUertid inte accepteras ien situation där ekonomin återgår till fullt kapacitetsutnyttjande.Långtidsbudgetkalkylen visar också att fleråriga stora budgetunderskott medfören begränsning av framtida handlingsutrymme i form av starkt stigande utgifterför statsskuldens förräntning. De möjligheter till en omläggning avfinanspolitiken i mera restriktiv riktning som ges i en situation med bättrekapacitetsutnyttjande och högre tillväxttakt måste därför utnyttjas. Regeringen har i särskildaanvisningar till myndigheterna rörande an-slagsframstäUningarna för /80bl. a. framhållit betydelsen av oiriprövning av pågående verksamheter samtföreskrivit att myndighelerna som ett huvudförslag i anslagsframstäUningarnaskall redovisa ett besparingsalternativ. Regeringen har vidare genomtiUäggsdirektiv till sittande utredningar bl. a. understrukit vikten avåterhållsamhet med nya utgiftsanspråk. Idet aktueUa konjunkturläget har betydande särskilda insatser tUI förmån fördrabbade branscher och regioner varit nödvändiga för att underlättastrukturomvandlingen. Dessa insatser medför betydande statsutgifter. I ettgynnsammare ekonomiskt klimat minskar behovet av åtgärder av detta slag.Samtidigt visar långtidsbudgeten att framtida statliga åtaganden av nuvarandeomfattning för sådana ändamål inte är möjliga. Långtidsbudgetenvisar att tyngdpunkten i de statliga utgiftsåtagandena ligger påtransfereringssidan. Inkomstöverföringar till pensionärer, barnfamiljer ochutsatta grupper i samhället ställer krav på betydande framtida utgifter. Ennaturlig utgångspunkt för finanspoUtiken måste vara att växande sådanaöverföringar tiU hushåUen får balanseras genom ökade inkomster. Denframtida ekonomiska utveckling som kan förutses kommer således att stäUakrav på en finanspolitik som leder tiU lägre budgetunderskott än dem somframgår av långtidsbudgetkalkylen. Det ligger i öppen dag att dettanödvändiggör en synnerligen restriktiv utgiftsgranskning och en fortlöpandeomprövning av pågående aktiviteter. Detta förhållande understryks av attlångtidsbudgeten på utgiftssidan underskattar det verkliga utgiftstrycket underdet att den på inkomstsi dan förutsätter ett i stort oförändrat skattetryck. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 14 3 Det reviderade budgetförslaget Ibudgetförslaget för /79 beräknades totalbudgeten uppvisa ettunderskott om . för /78 och ca 32,2miljarder kr. för /79. De förnyade beräkningar som nuföreligger innebär en rad förändringar på såväl inkomst- som utgiftssidan avbudgeten för dessa båda budgetår. Jag kommer att senare redovisa dessaberäkningar mera i detalj. Närdet gäller statsinkomsternas utveckling spelar självfallet de antaganden somgörs om den allmänna inkomstutvecklingen i samhället en avgörande roll.Riksrevisionsverket har i sin reviderade inkomstberäkning utgått från attlönesumman ökade , vilket är något mera än tidigare beräknat.För år 1978 har den beräknade tillväxten av lönesumman på grundval av de avtalsom hittiUs träffats på arbetsmarknaden justerats ned med en halv procentenhettill . kvarstår efter beaktande av dessa avtal antagandet omen ökning av lönesumman . Jag har i mina beräkningar av statsinkomsternahaft samma utgångspunkter som . Jaghar tidigare redovisat att regeringen beslutat föreslå ett borttagande av denallmänna arbetsgivaravgiften bl. a. i syfte att åstadkomma en snabbare återgångtill ett läge med mera normalt resursutnyttjande i ekonomin. Dessa åtgärdermedför helt naturligt en försvagning av budgetens inkomstsida. Som jag senarekommer att närmare redovisa kan effekten härav uppskattas till ca 3,4 miljarderkr. för / 79. Härutöver är den viktigaste förändringen ibedömningen av utvecklingen av statens inkomster i förhållande till vad somangavs i budgetförslaget att inkomsterna av mervärdeskatten räknats ned medmer än en mUjard kr. främst beroende på lägre import än vad som tidigare beräknats.Härtill ko.mmer ett antal mindre justeringar av flera inkomsttitlar. Totaltberäknas statsinkomsterna nu tUI ca . för /78och ca . för /79. Detta innebär attinkomsterna dessa budgetår ökar med ca 6 resp. . Ävenpå utgiftssidan innebär de nya beräkningarna förändringar i förhåUande till vadsom redovisades i budgetförslaget. Vad gäller /78 har beslutadeutgifter för industripoUtiska insatser som tidigare beräknades komma att i vissutsträckning belasta innevarande budgetår, kassamässigt förskjutits /79. De betydande insatser som gjorts påarbetsmarknadspolitikens område kommer ocksä att till en del leda tillutbetalningar från anslagen först under nästa budgetår. Totalt räknar jag medatt utgifterna för /78 skall uppgå tUl ,vilket är ca . mindre än tidigare beräknat. Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 15 /79 beräknas nu utgifterna bli ca . större än vadsom angavs i budgetförslaget. Detta förklaras till stor del av deförskjutningar i utbetalningar i vissa utgifter som jag berört. Jagberäknar nu utgifterna för /79 till totalt drj'gt 156,6miljarder kr. I detta bdopp ingår anslaget till oförutsedda utgifter medoförändrat S miljarder kr. Tofalbudgeten 1977/78 1978/79 (milj. Inkomster 111376 Utgifter 144 600 110 742 140 339 119 397 151 593 Deberäkningar jag nu har redovisat resulterar i att budgetunderskottet /78 nu förutses bU ca , vilket är en minskningmed ca . i förhållande till vad som angavs (tabell 7). För nästa budgetår stiger underskottet med ca 9,6 miljarder kr.till ca . jämfört med budgetförslaget. Som jag tidigareframhållit måste detta statliga utgiftsöverskott ses i relation till de kravsom en aktiv finanspolitik stäUer i rådande ekonomiska situation. Inte minstkommer här i förgrunden de betydande insatser som regeringen vidtagit tUl gagnför näringslivets konkurrensförmåga och en tryggad sysselsättning förmedborgarna. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag i6 1 Utnyttjande av finansfullmakten Regeringenhar av bemyndigats att för /78, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp av 1 500 milj.kr. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/ 77: 10, rskr 1976/77: 133). 1977/78: 100 bil.2 redovisades de åtgärder, som under /78 t. o. m. den 29december 1977 vidtagits med stöd av finansfullmakten. Förtiden därefter har finansfuUmakten utnyttjats vid ytterligare två tillfällen,nämligen och . Genom beslut den 19januari 1978 utnyttjades fuUmakten dels för byggande av statliga vägar iUppsala län (30,7 milj. ), dels för bidrag till vissa mindreberedskapsarbeten i norra (7 milj. Genom beslut den 16februari 1978 utnyttjades fullmakten för följande ändamål: inomjustitiedepartementets område: ombyggnad av (2,7 milj.kr. ); inom område: byggande av statliga vägar(147,5 milj. samt byggande av mareografer åt meteorologiska ochhydrologiska institut (1,2 milj.