prop · G10329 · 1977-12-31 00:00:00 — Som framgått av vadjag lidigare har anfört måste utredningsarbetet, remissförfarandet samt utarbetandetav propositionen ske under den tidsfrist som disponeras. Med anledning av denkritik som riki.als mol den korta remisstiden och all vissa yttranden avremissinstanserna angivits vara ofullständiga, vill jag framhålla att deåtgärder som jag kommer att föreslå i huvudsak är av principiell karaktär. Denökade detaljeringsgrad i remissinstansernas yttranden som skulle ha varitmöjlig vid en längre remisstid torde därför inte ha kommit att påverkautformningen av förslagen. Det övervägande antalet remissinsianser hartillstyrkt förslag. Bortsett från länsstyrelserna i ,, och län tillstyrker i princip samtligalänsstyrelser förslag. Några reservationer från enskildastyrelseledamöter förekommer dock. Länsstyrelserna anser alt Brommafrågan ären mycket viktig regionalpolitisk fråga och därför bör betraktas som enangelägenhet för hela landet, Länsslyrelsen i avstyrkerBrommautredningens förslag och anser att en ny ulredning om inrikesflygetslokalisering bör göras. Inrikesflyget bör flyttas tillArlanda medan allmänflyget får vara kvar på . En minoritet ilänsstyrelsen anser, med hänsyn lill de vägande skäl i övrigt som lalar för attbibehålla , all Prop.1977/78:29 137 flygplatsenunder förutsättning att bullerreduktioner på omkring (A) kan genomförasbör kunna godtas som traflkflygplats för inrikesflyget. anseratt underde närmasteåren bör behållas som inrikesflygplats. Investeringarna på bör begränsastill vad som från flygsäkerhelssynpunkt är oundgängligen nödvändigt och kravenpå bullerdämpande åigärder bör skärpas avsevärt. En minoritet i förbundet anseratt en ny utredning bör få i uppgift att skyndsamt pröva frågan om permanentplacering av såväl det reguljära inrikesflyget som allmänflyget i . avstyrker förslaget omatt behålla . En ny ulredning bör få i uppdrag att skyndsamt pröva fråganom en permanent placering av den nuvarande trafiken på . Allmänflyget börunder utredningstiden tillåtas vara kvar på medan LIN:s verksamhet börflyttas till Arianda. En minoritet anser att det är önskvärt att bevarahandlingsfriheten i Brommafrågan . Flygplatsen kan användas förallmänflyget medan LlN:s verksamhet skyndsamt bör överförastill Artanda, anser att nuvarande trafik medFokker F-28 innebär sanitär olägenhet, varför den bör förbjudas. Ettbibehållande av allmänflyget på t. v. kan enligt kommunen övervägas, 1avvaktan på statsmakternas slutliga ställningstagande bör dock kommunen inledaplanering för alternativ markanvändning. En minoritet i kommunen anser att enavveckling av flygverksamheten på i enlighet med lidigare planer ärmiljömässigt och samhällsekonomiskt motiverad. Vid behandling ikommunfullmäktige, efter remisstidens utgång, anslöt sig en majoritet lill denlidigare reservationslinjen. , som inte tar ställning tillmiljöfrågan, förordar Brommaalternativet, Chefen för luftfartsinspektionentillstyrker också förslaget. Han anser vidare att LIN:s verksamhet avsäkerhetsskäl - i avvaktan på att en upprustning av flygplatsen genomförs - såsnart som det är praktiskt möjligt bör överföras till en provisorisk terminalpå Ärtanda, Allmänflyget måste emellertid enligl chefen förluftfartsinspektionen vara kvar på , Bolagel anser alttiden för den tillfälliga lokaliseringen till Ärtanda kan och bör kortas ned.LIN uppskattar vidare merkostnaden drift på lill ca 63milj. och önskar fä återkomma till frågan om statligt bidrag fördessamerkostnader. SAS förordar också Brommaalternativet och anser att börplaneras så alt viss del a v SAS trafik kan avvecklas där. SAS anser vidare attde föreslagna åtgärderna på kan begränsas. RRV och statskontoret anser att undertag för ettslutligt beslut avseende flygplatsfrågan i inte föreligger,varför frågan bör övervägas ytterligare. a. bör en fullsländigsamhällsekonomisk kalkyl göras. , ochsocialstyrelsen anser att bedömningar i miljöfrågan ärdelvis felaktiga. 10 1977/78. 1977/78:29 138 teraratt traflk som innebär sanitär olägenhet inte skall få förekomma på anser för sin del att villkoren för fortsatt utnyttjandeav bör läggas fast av . Överbefälhavaren, som särskill studeratTullinge/Getarenalternativel, anser att della alternativ är oacceptabelt. , och kommuner.Flygtekniska föreningen, Kungl. Svenska , Näringslivetstrafikdelegation, Scanair, allmänflygorganisalion. , , ,samt statens vägverk förordarBrommaalternativel. , , och Norrtäljekommuner förordar Ärtandaalternativet. TCO tillstyrker förslag. LO ochSACO/SR har avstått från att yttra sig. Vad gäller allmänflygutredningen tillstyrker istort sett samtliga remissinstanser eller har intet att erinra mot attallmänflygel åtminstone t. v. är kvar på . SAS och anser att OFAB-förslagen ärorealistiska bl. a. på grund av den otillräckliga kapaciteten hos flygplanetDash 7. framhålleratt bolaget hellre flyttar sin verksamhet till Arianda änulformar sin trafik enligt OFAB. Flertalet remissinstanser har inte i detaljgått in på förslagen. Vissa anser dock att de är intressanta och därför börföranleda ytteriigare studier. När jag nu övergår till att redovisa minaställningstaganden är det naturligt att först ta upp flygplatsfrågan i Stockholmsregioneni ett kortsiktigt perspektiv. Ävden redovisning som jag lämnat tidigare framgår att den inrikes linjetrafikenpå med fiygplanel F-28 i nuvarande versioner på grund avlänsstyrelsens beslut måste upphöra och överföras tillArianda. Ärendet prövas f n. i kammarrätten. Vidare har chefen förluftfartsinspektionen uttalat att LIN:s verksamhet av säkerhels-skäl - iavvaktan på att vissa åtgärder vidtas på - bör överföras till enprovisorisk terminal på Artanda så snart som det är praktiskt möjligt.Statsmakterna bör mot denna bakgrund nu vidta de åtgärder som behövs från derassida för alt en överföring skall kunna genomföras . har i samråd med föreslagit attden gamla uirikeshallen på skall ställas i ordning för altövergångsvis - i avvaktan på slutligt ställningstagande i lokaliseringsfrågan -fr. o. m. kunna ta emot den inrikes linjetrafiken på Bromma.Kostnaderna härför bedömas till totalt 43 milj. kr. i prisläge den Ijanuari1979, varav statens andel utgörs av 27,2 milj. kr. Under innevarande budgetårbehöver investeringar motsvarande totalt 10 milj. kr. genomföras, varav statensandel är 6,3 milj. kr. Användningstiden för den provisoriska terminalanläggningenför på Prop.1977/78:29 139 Arlandamåste på grund av kapacitetsförutsättningar, driftmerkostnader för främst LINoch vissa olägenheter för passagerarna så långt möjligt begränsas. Den ombyggdauirikeshallen på Artanda kan dock, om senare flyttar tillbaka till ,användas av SAS, som för sin inrikestraflk har behov av ökad terminalkapacitet.SAS inrikestrafik är nämligen - i motsats till LIN:s -av sådan struktur, attden ombyggda uirikeshallen tillgodoser bolagets behov av kapacitet underrelativt . Detta innebär att de föreslagna investeringarna i den gamlauirikesterminalen kan skrivas av och förräntas enligl gängse normer. Medhänsyn till de operativa och servicemässiga nackdelar som är förenade med attutnyttja en provisorisk terminal på Arianda för LlN:s räkning bör tiden förprovisoriet begränsas så långt möjligt. Jag anser att LIN:s uppfattning i dettahänseende väger tungt. Med anledning härav vill jag nämna attjag erfarit avchefen för luftfarlsinspektionen alt en ombyggnad av - med beaktande avalla säkerhetskrav - kan ske successivt. Detta innebär alt om man ser detenbari från byggnadsteknisk och säkerhetsmässig synpunkt finns detförutsättningar för alt återflytta till efter ungefär . Jagvill också erinra om alt en överföring av LIN:s trafik till Arianda temporärt,men framför allt permanent, är förenad med ett behov av slora investeringar förbolaget. Dessutom medför en temporär lokalisering till bl. a. påtagligamerkostnader för enligt vad bolaget har anfört. Jag avser att senareåterkomma till denna fråga. Med hänvisning till vad jag sålunda har anförtförordar jag att till Flygplatser m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /78 anvisas ett investeringsanslag av 6,3 milj. kr. i syftealt erforderliga investeringar i Artandas gamla ulrikesområde skall kunnagenomföras så att den inrikes linjetrafiken på skall kunna överföras ditden . Det torde få ankomma på luftfartsverket i samarbete medflygbolagen att med hänsyn till flygplatsfrågans utveckling och de problem somblir en följd av en provisorisk lokalisering till Artanda vidta de åtgärder vadgäller terminalens detaljutformning m. m. som behövs. Jag avser vidare attsnarast föranstalta om att avtal träffas mellan staten och ABStockholmsregionens flygplalsinvesteringar om kommunalt bidrag lill deerforderiiga investeringarna. Vad gäller utnyttjande fr. o. m. den Ijanuari 1979 kan jag, med hänvisning till vad allmänflygutredningen ochremissinstanserna anfört -utan att därmed ta ställning till denna fråga somaren eller enskild angelägenhet - konstatera att en förutsättning förfortsatt allmänflyg i regionen efter är att huvuddelen avdella slag av luftfart även fortsättningsvis får utnyttja . Jag övergår nu till flygplatsfrågan iStockholmsregionen på , som enligt min mening inte enbart är enlokal fråga utan också en fråga av nationellt intresse. Detta utesluternaturiigtvis inte att bl. a. lokala miljömässiga skäl väger tungt. Jagvill, mot denna bakgrund och med hänvisning till att flygplats Prop.1977/78:29 140 otvivelaktigthar ett läge i som uppfyller högl ställda krav på traflkslandard förresenärernas del, notera att kommii till slutsatsen attBromma under vissa förutsättningar även i fortsättningen kan användas för deninrikes linjefarten till och från . Flygplatsens kapacitet ärdessutom sådan att även huvuddelen av allmänflyget ryms där, vilkel bör varaav stort regionalt iniresse. Utredningarna har således enligt min mening gettviktiga komplement till det beslutsundertag som behövs för ett långsiktigtslällningstagande till flygplatsfrågan i . Angelägenheten av att klargöra förutsättningarnaför alt bevara som flygplats för den inrikes linjetraflken understryksav att man mol bakgrund av de senasle årens utredningar i frågan måstekonstatera alt, vid sidan av Arianda, endast två flygplatslägen står till buds,nämligen och /Getaren. Även konstaterade - med utgångspunktfrån att skulle stängas för allt flyg - alt förulom endastTullinge/ Getaren finns som alternativ. Liksom ansåg den utredning somtillsattes av KSL (kommunalförbundet för och läns regionalafrågor) att /Getaren i princip är del enda realistiska alternativetbland de fä kvarvarande områden som kan anses lämpliga för fiygplatsändamål.Samtidigt kan man, utan att ta ställning till prognoserna för fiygtrafikensutveckling, konstatera att det redan nu i erfordras tvåtrafikflygplatser för att tillgodose kapacitetsbehoven för den tyngreluftfarten och huvuddelen av allmänflyget. I likhet med flera remissinstanser anserjag attTullinge/Getarenområdei har så påtagliga nackdelar att det åtminstone föröverskådlig framtid måste elimineras som ett alternativ. Skälen härför ärfrämst flygoperaliva, försvars-mässiga, anläggningstekniska och ekonomiska.Härtill kan nämnas att /Getarenområdei fyller en viktigfunktion som rekreationsområde för södra , varför några av deberörda kommunerna motsätter sig en flygplalslokalisering där.Markanvändningen i /Getarenområdei bör emellertid planeras på ettsådant sätt alt ett ianspråktagande på mycket lång sikt för flygplalsändamålinte omöjliggörs. har byggt sina antagandenavseende traflkvolymerna på trafikprognoser från bl. a. luftfartsverket ochberörda flygbolag. Prognoserna har kritiserats av några remissinstanser somanser att de ger uttryck för en överskattning av tillväxten. Jag kan för egen delfinna fog för vissa invändningar även om jag tillmäter de förflygverksamheten ansvariga organens bedömningar en betydande vikt. Jag harockså noterat att man internationellt räknar med trafikökningar som allmäntöverensstämmer med de antagit. Man kan också konstatera alt flygets trafikarbetehittills ökat och alltjämt ökar i en takt som överskrider tillväxten för övrigagrenar inom transportsektorn. Förklaringen härtill synes vara att resenärernatillmäter tidsfaktorn Prop.1977/78:29 141 enallt större betydelse. Det faktum att en flygresa kostar mera än jämförbararesformertycks alltså i många fall merän väl uppvägas av tidsvinsterna. I taktmed den allmänna arbetstidsförkortningen, ökad rationalisering i näringsliv ochförvaltning samt den ökade satsningen på regional utveckling torde denna aspektbli allt väsentligare. Sådana skäl talar för en fortsatt expansion avflygtrafiken. kan också flygels belydelse för godstransporterväntas vidareutvecklas. Ändra faktorer kan tala för en vissrelativ dämpning av efterfrågan på flygtransporter. Stigande bränslepriserpåverkar självfallet flygbolagens kostnader och kan initiera omstrukturering avlinjenätet med en minskning av antalet flygplansrörelser som följd. Jagkonstaterar dock att den flygtekniska utvecklingen går mot motorer medväsentligt lägre bränsleförbrukning per passagerare. Den snabba utvecklingenhos konkurrerande transport- och kommunikationsmedel, främst järnvägen vadgäller korta och medellånga resor samt telekommunikationer, kan ledatill en dämpning av tillväxten. Mot denna bakgrund vill jag inte direkt taställning till de prognoser som använt som underiag förplaneringen på lång sikt i . De kan löpande behöva reviderasav skäl somjag här har anfört. Sammantaget finner jag emellertid att man börräkna med en tillväxt även , vilket - utöver vad jag haranfört angående behovet av antalet flygplatser i -föranleder mig att konstatera att förutsättningar bör skapas för attStockholmsregionen även skall ha tillgång till två flygplatser förden tyngre luftfarten. Med hänvisning till det anförda anser jag, i likhetmed , allmänflygutredningen och det övervägande antaletremissinstanser, att det är synneriigen önskvärt att kananvändas för flygtrafiken till och från . Självfalletkrävs i sedvanlig ordning om fiygplatsen skall behållas som en statligfiygplats att en överenskommelse träffas med i markfrågan ochmed i finansieringsfrågan samt att den framtidatrafiken på inte innebär sanitär olägenhet för närboende. Jag återkommerhärlill längre fram. Först vill jag emellertid ta upp frågan om de ekonomiskaförutsättningarna för de olika lokaliseringsalternativen. har valt att redovisa Brommasspecifika fömtsättningar och en jämförelse med de två alternativ som kanföreligga vad gäller lokalisering av inrikes- och allmänflyget iStockholmsregionen, nämligen Arianda och /Gelaren. Utredningenredovisar det totala investeringsbehovet prisnivå för uppmstning avBromma flygplats lill max. 640 milj. kr. Ombyggnadsperioden beräknas avutredningen till . Om i stället föriäggs till och Brommasåledes endast används för allmänflyg blir motsvarande totala utgift nära 50 96större, 950 milj. kr. Dessa investeringar skall ske ,varav huvuddelen . En förtäggning av samlallmänflyget till Prop.1977/78:29 142 /Gelarenskulle bli dyrare, dvs. föranleda en total utgift på nära 900 milj. kr.Hela beloppet utfaller . Hänsyn har förArianda- och /Getarenaliernativen inte kunnat tas till vissatillkommande kostnader för tidigardagda vägar, passagerarterminal i Stockholmsinnerstad och eventuella miljöinvesteringar. Försvarets kostnader förTullinge/Getarenalternativet har inte heller beaktats. Alternativet alt LINlokaliseras till Arianda leder dessulom enligt tilltidskoslnader m. m. för trafikanternas terminalresor, som under en 40-årsperioduppgår till ca 770 milj. kr. i nuvärde 1983. Motsvarande belopp förTullinge/Getaren beräknas till ca 250 milj. kr. 1fråga om det ekonomiska resultatet anger , med utgångspunktfrån vedertagna kriterier för sådana beräkningar, att alternativet alt ochallmänflyget lokaliseras till uppvisar positiva värden för en40-årsperiod. Alternativet med på och allmänflyget på gernegativt nuvärde och alternativet /Gelaren som lokalisering för alltinrikesflyg och allmänflyg ger totalt sett negativt nuvärde för en40-årsperiod. Del sistnämnda alternativet förutsätter att SAS flyttar till dennya flygplatsen för att inte avståndet mellan SAS och LIN:s inrikeslinjer skallbli orimligt stort. SAS motsätter sig en sådan flyttning. Brommautredningensberäkningar tyder således på alt alternativet att och allmänflygetlokaliseras till är att föredra från samhällsekonomisk synpunkt. Motberäkningarna har vissa remissinstanser anfört erinringar. RRV ochstatskontoret anser för sin del att kalkylerna bör kompletteras med olikasamhällsekonomiska poster och luftfartsverket anser utifrån sina bedömningaratt verkets egna finansiella åtaganden blir tämligen likvärdiga i Bromma- ochÄriandaalternativen. Verket konstaterar dock att merkostnaderna förtrafikanterna i Äriandaalternativet klart talar för . För egen del villjag, med hänvisning till att viss osäkerhet råder i fråga om den på grundval avtrafikprognoserna bedömda utbyggnadslakten på Arianda, nöja mig med allkonstatera att Brommaalternativet för luftfartsverket, och trafikanternaställer sig ekonomiskt fördelaktigare än de andra alternativen. Jag vill isammanhanget påpeka att såväl , allmänflygutredningen somluflfarlsverkel har valt att dimensionera anläggningarna med utgångspunkt frånförväntade trafikvolymer , dvs. utifrån relativt måttliga trafikökningari förhållande till nuläget. vill jag inte förorda en lösning som förallmänfiygets del skulle innebära sådana kostnader att verksamheten allvarligtkunde äventyras. 1 övrigt finner jag att tidsmässigt utrymme finns för envidare analys och eventuell komplettering av kalkylerna före ett slutligtställningstagande till en mera definitiv uiformning av flygplatserna. Detta kanom så bedöms nödvändigt ske i sammanhang vartill jag återkommer. Jag övergår nu till frågan orn den flygtekniskautvecklingen och dess inverkan på bulleremission, prestanda ochflygplatsutformning. Brommautredningenhar behandlat den tekniska utvecklingen av den Prop.1977/78:29 143 Flygplanen kommer enligt utredningen alt utvecklas mot mindrebulleremissioner och lägre bränsleförbrukning per passagerare. Jag haruppdragit åt utredningsmannen i att för departementetsräkning göra en närmare studie av dessa frågor. Studien, som bl. a. omfattadebesök hos flertalet tillverkare av berörd materiel, visar att en reduktion avbullret från LIN:s nuvarande flygplan kan uppnås genom ombyggnad av motorerna.En sådan åtgärd, som skulle minska bullret med ca , kan inte vara klarförrän omkring år 1981-1982. kommer emellertid nya ca tystareflygplan att finnas tillgängliga. Byte av flygplan är således den klarteffektivaste åtgärden för att reducera bullret och ger dessutom den ökadekapacitet som bolaget uppger erforderiig vid ungefär den nämnda lidpunkten.Härutöver leder dessa nya plan till en betydande bränslebesparing. uppgeremellertid också alt bolagets alla nuvarande flygplan inte kan bytas ut på engång utan alt detta måste ske successivt. Enligt bolaget är man beredd atttillsammans med tillverkarna undersöka förutsättningarna för ett planbyteeventuellt i förening med en avveckling av några av de nuvarande flygplanenföre avskrivnings-lidens utgång. är berett att utarbeta och genomföra énsådan ersättnings-plan. Därvid måste man lösa problem av operativ, utbildnings-och ekonomisk karaktär på ett för trafikanterna, bolaget och personalentillfredsställande sätt. Bolaget bedömer det som möjligt att framlägga ensådan plan underår 1978. Utredningen har vid sina studier hosfiygplanslillverkarna funnit att man inom en begränsad framtid inte kan räknamed att få lillgång till tystare plan med erforderiig passagerarkapacilet somsamtidigt ställer mindre krav på flygplatsens utformning, främst i fråga omkortare landnings- och startbanor saml hinderfrihet. Utvecklingen påflygmaterielområdet går emellertid snabbt bl. a. tack vare de hårda krav somställs av luftfartsmyndigheter världen över. Jag fömtsätter att luftfartsverkettillsammans med irafikföretagen följer utvecklingen i syfte att tillvarata deutvecklingsresultat som kan komma fram. Enligt min mening måste nämligen denfortsatta planeringen av flygplatserna baseras på en så långt möjligt optimalavvägning mellan flygplatsernas utformning och luftburen materiel i syfte attminimera de samhällsekonomiska kostnaderna. har ingående behandlatnormgivningen på flyg-bulleremissionsområdet och bl. a. redovisat de skärptakrav som antagits i och som förväntas bli antagnainternationellt efter beslul av . Dessa krav kommer successivt all medföraavsevärda minskningar av flygbullrel. Med hänsyn till att vi här i landet ärhänvisade till att anskaffa flygplan som tillverkas med de internationellabestämmelserna som grund anserjag - även om jag är starkt medveten omangelägenheten av att minska bulleremissionerna från flygtrafiken -att vi intekan bortse från de internationellt gällande emissionsnormerna när vi bedömerstörningar från flygtrafiken. Prop.1977/78:29 144 har också behandlatflygsäkerheten. Utredningen konstaterar att säkerhetsnivån inom luftfarten ärså hög att det från säkerhetssynpunkt inte finns anledning att ifrågasättaflygverksamhet på t.ex. . Inga remissinsianser har rest invändningar motdenna ståndpunkt. Det har således enligt min mening inte framkommit några skälför en annan uppfattning i denna fråga. Innanjagredovisar mina sammanfattade ställningstaganden vill jag beröra länslandstings remissyttrande jämle del ijänsteutlåtande som överiämnals förkännedom. I ijänsteutlåtandet konstateras bl.a. fördelen från såvälmarkanvändnings- sotn ekonomisk synpunkt av en samlokalisering av inrikes- ochallmänflyg. Vidare påpekas att en permanent lokalisering av till Ariandaskulle medföra alt denna flygplats maximikapacitet uppnås redan i mitten av1980-lalet. Tjänsteutlåtandet anger också alt ett flygplatssystem med tvåtrafikflygplatser med utbyggbar kapacitetsreserv jämle ett antal mindreflygplatser för vissl allmänflyg innebär fördelar från en rad viktigasynpunkter. Sammanfattningsvis föreslås i ijänsteutlåtandet att behållsunder , varunder anspråken på marken för bostadsändamål inte ärframträdande. Investeringarna bör dock begränsas med hänsyn till bl. a. denkorta användningstiden. Äv vad särskilt haranfört framgåratt maninte anser att flygbullret kan nedbringas till acceptabel nivå och att Brommasåsom ett centralt område bör användas för andra ändamål än flyg. En nyutredning bör därför pröva frågan om en permanent placering av såväl inrikes-som allmänflyget i , bör allmänflygtillåtas på . Jag konstaterar att det också i det av landstingetöverlämnade Uänsteut-låtandet finns stöd för uppfattningen att behov av tvåtraflkflygplatser i föreligger. Detta har också bl. a.luftfartsverket och chefen för luftfartsinspektionen konstaterat. Vidareunderstryks i tjänsteutlåtandet fördelen av en samlokalisering av inrikes- ochallmänflyget. Vad gäller möjligheten att nedbringa bullret till en acceptabelnivå kanjag endast redovisa de praktiska möjligheterna till reduceradeemissions- och immis-sionsvärden som utredningarna presenterat. Det ankommerinte på mig att avgöra om dessa värden är sanitärt acceptabla. Denna fråga fåravgöras i annat sammanhang. Det är dock enligt min mening, mot bakgrund av vadjag tidigare anfört, troligt att utvecklingen inom flygmaterielområdet kommeratt innebära all inrikeslrafik på borde kunna accepterasäven av miljöskäl. Vad gäller i och vissaandra remissinstansers förslag om ytterligare en utredning om en permanentplacering av inrikes-och allmänflyget i , får jag som minmening uttala att frågan nu måste anses vara så väl utredd och belyst att någramera omfattande ytteriigare utredningar i frågan inte behövs. Däremot kan,somjag nämnt i det föregående, behov flnnas av att ytteriigare analysera ochkomplettera beslutsunderlaget i vissa mera begränsade delar. Prop.1977/78:29 145 Vad gäller uppfattning altBromma på sikl bör användas för andra ändamål än flyg kan jag inte flnna allett sådant ställningstagande ligger i linje med det konstaterade behovei av tvåflygplatser i .