prop · G10360 · 1977-12-31 00:00:00 — Iframställning till budgetdepartementel har , och hemställt attbeskattningsreglerna för aktiefonder ändras så att fonderna befrias frånskattskyldighet för realisalionsvinst som uppkommer vid avyttring av aktier ochjämförliga värdepapper som har innehafts (äldre aktier). har gjort framställning om sådanlagändring. 'har i sin framställning även föreslagit vissa andraändringar i reglerna för aktievinstbeskaltning. Förbundel anser altvinstberäkningen bör förenklas genom ändring i bestämmelserna om beräkning avanskaffningskostnad för börsnoterade äldre aktier samt att det skattefriabottenbeloppet vid avyttring av äldre aktier bör höjas från . Vidare anser förbundet att inftationsskydd bör införas vid aktie vinstbeskattningen. 2Gällande ordning m. m. Civilrättsligabeslämmelser om aktiefonder tillkom genom lagstiftning (prop. 1974:128,NU 1974:57, rskr 1974:388, SFS 1974:931). Prop.1977/78:60 13 Medaktiefond förslås enligt akliefondslagen (1974:931) en fond, som huvudsakligenbestår av aktier eller andra värdepapper och som har uppkommit genomkapitaltillskott från allmänheten och ägs av dem som har tillskjulii kapitalel(1 i:;). Aktiefond är inte juridisk person (10 S). Aktiefondsverksamhet, dvs.förvaltning av aktiefond samt försäljning och inlösen av andelar i fonden, lårutövas endast av svenskt aktiebolag som har lått tillstånd därtill, s. k.fondbolag (I och 2 ij). Bankinspektionen meddelar tillstånd att ulöva aktiefondsverksamhel(15 >j) och utövar tillsyn över fondbolaget (5 !j). För aktiefond skall fmnasfondbestämmelser som innehåller uppgifter om särskilda i aktiefondslagenangivna förhållanden (12 S). Fondbestämmelserna upprättas av fondbolaget ochfastställs av bankinspektionen (12 och 13 iJs). Tillgångarnai aktiefonden skall nedsättas i öppel förvar hos s. k. förva-ringsbank.Fondbolaget får endast i vissa undantagsfall till fonden förvärva värdepappermed samma utfärdare i sådan omfattning att värdet av de värdepapper somutfärdats av denne kommer alt överstiga av fondens värde (21 >;).Vidare får i aktiefond inte ingå flera aktier i ett och samma aktiebolag än vadsom motsvarar 5 96 av röstvärdet i bolaget (22 S). .Andelarnai en aktiefond skall vara lika stora och medföra lika rätt till den egendom somingår i fonden. Värdet av en fondandel är aktiefondens värde delat med antaletutelöpande andelar. Beräkningen av värdel på värdepapper som ingår i fondenskall ske med ledning av gällande marknadsvärde. Vid fastställande avfondandelsvärdet får bland fondens skulder inräknas framtida skatteskulder, omsådana skall beaktas enligt fondbestämmelserna (30 S). Begär fondandelsägareinlösen av fondandel, skall inlösen ske eller - när medel förinlösen behöver anskaffas genom försäljning av värdepapper - efter en kortaretidsperiod (35 §). Ombankinspektionen återkallar tillståndet för fondbolaget att utöva aktiefondsverksamheleller om fondbolaget träder i likvidation eller försätts i konkurs, skallfondförvaltningen övertas av förvaringsbanken. Detsamma gäller om fondbolaget iannat fall beslutar att upphöra med verksamheten (39 ). Sedan förvaringsbankenövertagit förvaltningen skall banken antingen - efter bankinspektionensmedgivande - överiåta förvaltningen till annat fondbolag eller upplösa fonden.Skall fonden upplösas, åligger det förvaringsbanken att sälja de värdepappersom ingår i fonden. Sedan försäljningen har slutförts och skulder avseendefonden har betalats, skall banken utskifta de behållna tillgångarna tillfondandelsägarna (40 ;j). 1anslutning till den civilrättsliga lagstiftningen om aktiefonder infördes år1974 bestämmelser angående beskattningen av dessa fonder (prop. 1974:181, SkU1974:64, rskr 1974:389, SFS 1974:994-999). Bestämmelserna innebär i korthetföljande. Prop.1977/78:60 14 Aktiefondär särskill skattesubjekt vid inkomsttaxeringen. Vid den statliga taxeringengäller enligl 10 IJ 2 mom. lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt sammaskallesals för aktiefond som för akiiebolag, dvs. Aktiefonds utdelningsinkomsterbeskattas enligt punkt 7 av anvisningarna till 38 ij kommunalskaltelagen(1928:370), KL, som inkomst av kapital och vinst som uppkommer vid fondensavyttring av värdepapper beskallas enligt realisationsvinstreglerna. Utdelningtill andelsägarna behandlas som räntekostnad för fonden och är följaktligenavdragsgill i inkomstslaget kapital. Avdraget skall anses belöpa på deträkenskapsår som utdelningen hänför sig lill även om utdelningen utbetalas tillandelsägarna först under nästföljande räkenskapsår (punkt 4 av anvisningarna till39 ij KL). Avdragsrält för fastställd utdelning föreligger oavsett hurvinstmedlen har uppkommit hos fonden. Förandelsägaren utgör utdelning från aktiefond i allmänhet intäkt av kapital (38 !j1 mom. KL, jfr dock punkt 2 av anvisningarna till 28 ij KL). Kupongskatt las utpå utdelningen enligt samma regler som gäller för aktieutdelning. Avyttrasandel genom försäljning eller inlösen, beskattas eventuell vinst förandelsägaren som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. Härvid gäller sammaregler som för realisationsvinst på grund av avyttring av aktier (35 S 3 mom.KL). Enligtuttalande i förarbelena (prop. 1974:181 s. 44) är belopp, som utskiftas isamband med upplösning av aktiefond, skattefritt för andelsägarna. Fråganom hur aktiefonds vinster vid avyttring av aktier skall behandlas skattemässigtdiskuterades ingående vid lagstiftningens tillkomst. 1 det betänkande som låg lillgrund för lagstiftningen (SOU 1969:14) hade föreslagits att aktiefond skullevara skatlskyldig för realisalionsvinst utan särskilda inskränkningar. Vidremissbehandlingen framförde vissa remissinstanser krilik mol den föreslagnabestämmelsen. Kritiken avsåg bl. a. den dubbelbeskattningseffekt som kanuppkomma på grund av att fonden är skattskyldig för realisationsvinst medanandelsägaren beskattas för vinst vid avyttring av andel i fonden. Vidareanfördes att skattskyldighet för realisationsvinster kunde medföra storavariationer i utdelningen till andelsägarna, betingade av att fonden för altundgå beskattning skulle tvingas dela ut realisationsvinster. Flera remissinstanserframhöll även att del skulle uppkomma svårigheler att vid inlösen beräkna denlatenta skatteskuld som på grund av skattskyldigheten för realisationsvinsterskulle komma att åvila fonderna. 1 jämförelse med direkt sparande i aktieransågs sparande indirekt genom aktiefond missgynnat, eftersom det skattefria bottenbeloppelpå . vid avyttring av äldre aklier praktiskt taget saknade värde föraktiefonderna men hade stor betydelse för en enskild aktieägare med mindre aktieinnehav. 1974:181 avvisades den kritik som hade riktats mot utredningens Prop.1977/78:60 15 förslag.Som skäl för oinskränkt skattskyldighet för realisationsvinst anförde föredragardenbl. a. följande. Vinst som ett kapitalförvaltande skattesubjekt erhåller genomatt avyttra aktier träffas normalt av realisationsvinstskatt oavsett huruvidaförvaltningen bedrivs av en fysisk person eller en juridisk person, t. ex. ettinvestmentbolag. Aktiefonderna borde befrias från realisationsvinstbeskattningendast om och i den mån della behövs för att hindra att andelsägande blirhårdare beskattat än direktinnehav av aktier. Viss merbeskaitning kundevisserligen uppkomma på grund av alt fonden hade mindre nytta än en enskildaktieägare av del skattefria bottenavdraget vid avyttring av äldre aktier, menman måste även beakta de stora fördelar som sparande genom aktiefond innebär,främst tillgången på expertis och de större möjligheterna att kvittarealisationsvinster mot realisationsförluster. Det fanns därför anledning alträkna med att aktiefonderna även utan särskilda undantagsregler endasl i mindreutsträckning skulle träffas av realisationsvinstskatt. Föredraganden ansågäven alt en lindring i realisationsvinstbeskattningen skulle kunna medföra attfonderna erhöll opåkallade skattelättnader genom att placera sin förmögenhet ilågavkastande aklier eller genom all systematiskt avyttra aklier just innanutdelning blev tillgänglig för lyftning. Fondens inkomsier skulle härigenom blii huvudsak skattefria. Om inkomsterna inte delades ut, skulle de bli föremålför beskattning först när andelsägaren tillgodogjorde sig värdestegringen genomatt avyttra sin andel. Närreglerna för beskattning av realisationsvinster ändrades , aktualiseradesåter frågan om aktiefondernas skattskyldighet för realisationsvinster. I prop.1975/76:180 anförde föredraganden all de skäl som hade anförts mot attlindra realisationsvinstbeskattningen för aktiefonder enligt hans mening allljämtvar bärande. Han var därför inte beredd att föreslå några särskildarealisationsvinstbestämmelser för aktiefonder. Vid riksdagsbehandlingenyrkades i några motioner att aktiefonderna skulle befrias från skattskyldighetför realisationsvinster. majoritet följde dock propositionen. Degrundläggande bestämmelserna om beskattning av vinst vid avyttring av aktier återftnnsi 35 ;j 3 mom. KL. Bestämmelserna i nämnda lagrum är också tillämpliga pådelbevis och teckningsrätter till aklier, andelar i aktiefonder, ekonomiskaföreningar och handelsbolag samt vissa därmed jämförliga rättigheter. Reglerna ftcksin nuvarande utformning genom lagsUftning (prop. 1975/76:180, SkU1975/76:63, rskr 1975/ 76:389, SFS 1976:343). Vad som i del följande sägs om akliergäller - när inte annal anges - även annan egendom som avses i 35 !j 3 mom. KL. Prop.1977/78:60 16 Deregler som gällde års lagsliftning innebar i huvudsak följande. Vidavyttring efter förvärvet reducerades den skattepliktiga andelen avvinsten stegvis från vid avyttring efter mindre än till vidavyttring efter mer än fyra men mindre än . När aklier avyttradesefter minsl innehav, bestämdes den skattepliktiga vinstenschablonmässigt till av netlolikviden för de avyttrade aktierna.Beskattning skulle dock inte ske om det framstod som sannolikt att avyttringenhade skett utan vinst eller med en vinst som inte översteg 5 96 avförsäljningspriset. Från realisationsvinst som beräknades enligl schablonregelnfick avdrag göras med . Avdragmedgavs i princip för förlust som uppkom vid avyttring efter förvärvet.Skedde avyttringen att endast viss del av uppkommen vinstskulle ha vant skattepliktig, medgavs avdrag endasl för motsvarande del avförlusten. Föriust som uppkom innehav var inte till någondel avdragsgill. Hadeskattskyldig ftera aktier av samma slag som hade förvärvats vid olika tidpunktereller för olika kostnad, kunde han vid avyttring av en del av aktieinnehavetsjälv avgöra vilka aktier som skulle anses avyttrade. Denya bestämmelser som infördes grundas på principen att beskattningenskall träffa den verkliga vinslen även när aktier avyttras efler längre tidsinnehav. är det den nominella vinsten som helt eller delvisbeskattas. Hänsynstagande till penningvärdeförändringen genom t. ex.indexuppräkning av anskaffningskostnaden tillåls inte. Vid avyttring av akiiersominnehafts mindre än tvåär(nya aklier)beskattas liksom tidigare hela vinsten.När avyttrade aktier har innehafts (äldre aktier), är 40 96 avvinsten skattepliktig. Realisationsförlust på nya aktier är i principavdragsgill i sin helhet. Vid förlust på äldre aktier medges avdrag för avförlusten. Rättenatt vid avyttring av en del av ett aktieinnehav välja vilka aktier som skall ansesavyttrade har inte upphävts, men den fär betydligt mindre räckvidd på grund avde nya beslämmelserna om beräkning av anskaffningskostnad. Ettantal bestämmelser har införls för att reglera hur anskaffningskostnaden påäldre aklier skall beräknas. Liksom enligt äldre regler är ett visst bottenbeloppskattefritt vid avyttring av äldre aktier. Vidberäkning av vinst eller förlust vid avyttring av aktier som har innehaftsmindre än skall liksom lidigare den faktiska anskaffningskostnadenräknas av med sill nominella belopp. Samma princip tillämpas även vid avyttringav äldre andelar i handelsbolag och ekonomiska föreningar. Del har däremoi inteansetts möjligt att utan vidare tillämpa Prop.1977/78:60 17 principenvid avyttring av äldre aktier och äldre andelar i aktiefonder. Betydandesvårigheter kan nämligen uppkomma när det gäller att efter längre tids innehavfastställa anskaffningskostnaden försådana värdepapper. Föratt möjliggörabeskattning av verklig vinst även vid avyttring av äldre aktier och andelar iaktiefonder har det ansetts nödvändigt att införa ett särskilt regelsystem sombestår av tre olika komponenter, nämligen en regel om s. k. genomsnittsberäkning,en alternativ schablonregel för aklier i börsnoterade bolag och andelar iaktiefonder samt en hjälpregel som är avsedd att underlätta övergången lill detnya systemet. Enligtregeln om genomsnittsberäkning, som finns i punkt 2 b andra slycket avanvisningarna till 36 >; KL, skall som anskaffningskostnad för äldre aklie ellerandel i aktiefond upptas den genomsnittliga anskaffningskostnaden för samtligaäldre aktier eller andelar av samma slag som den avyttrade, beräknat med hänsyntill faktiska anskaffningskostnader och förändringar som har inträffatbeträffande innehavet. Har den skattskyldige inle tidigare avyttrat någon delav sitt innehav av sådana aktier eller andelar erhåller man den genomsnittligaanskaffningskostnaden genom att fördela den sammanlagda anskaffningskostnaden likapå de äldre aktier eller andelar .som den skattskyldige innehar vid avytlringstillfället.Har han däremot tidigare avyitrai sådana äldre aktier eller andelar blirberäkningen mera komplicerad. Så är även fallet om teckningsrätter ellerdelbevis hänförliga till aktierna lidigare har avyttrats. Man får då gåtillbaka lill del tillfälle då den skattskyldige försl innehade någon av deäldre aktierna eller andelarna. Till den ursprungliga anskaffningskostnadenskall sedan läggas anskaffningskostnaden för tillskott av äldre aktier ellerandelar av samma slag, medan avdrag skall göras för vad som har konsumerats avden totala anskaffningskostnaden vid tidigare delavyttringar. Tillskott tillden skallskyldiges innehav av äldre aktier eller andelar av det aktuella slagetskall härvid beaklas oberoende av om tillskottet har skett genom attinnehavstiden för yngre aktier eller andelar har passerat ivåårsgränsen ellergenom nyteckning av aktier vid nyemission eller på grund av benefikt fång.Bestämmelsen om genomsnittsberäkning medför all skallskyldig, som avyttrar delav ell innehav av äldre aktier eller andelar, kan påverka det skattemässigaresultatet genom att avgöra vilka aktier eller andelar som skall anses avyttrade.Valrätten kvarstår dock så till vida att den som har både äldre och nya aktiereller andelar av samma slag får besiämma om en avyttring skall anses ha avsettäldre eller nya aktier eller andelar. Regelnom genomsnittsberäkning är obligalorisk för aktier som inle är noterade på börsoch inte heller är föremål för liknande notering, t. ex. notering på lista. Såvitt gäller aktier som är noterade saml ifråga om andelar i aktiefonder har man däremot befarat att del i vissa fall kanbli alllför svårt att få fram tillräckligt underlag för genomsnittsberäkning.För dessa värdepapper har därför som ett alternativ lill genomsnittsberäkningeninförls en särskild schablonregel i punkt 2 b tredje 1977/78:60 18 slycketav anvisningarna till 36 ij KL. Enligl schablonregeln fär den skatlskyldigeberäkna anskaffningskostnaden till hälften av den nettolikvid som han erhållerför aktien eller andelen, dvs. hälften av försäljningspriset minskat medkostnaderna föravyttringen. Om skattskyldig väljeratl beräknaanskaffningskostnaden enligt schablonregeln, skall detta i allmänhet godtas avtaxeringsmyndigheten. Framstår det som uppenbart att genomsnittsberäkningenleder till lägre belopp än schablonregeln skall dock detta lägre belopp ansessom anskaffningskostnad. 1975/76:180 framhöll föredraganden atttaxeringsmyndigheten skulle avvika från schablonregeln i skärpande riktning endaslnär del klart framgår att en genomsnittsberäkning leder till lägreanskaffningskostnad än schablonregeln. Som exempel anfördes att det kanförekomma fall där det, med hänsyn lill vad den skatlskyldige har uppgivit omlidpunkten för aktieförvärvet och de börsno-leringar som har förekommit vidliden för förvärvet, är uppenbart att schablonregeln ger en för höganskaffningskostnad. Föratt underlätta övergången till de nya bestämmelserna intogs i övergångsbestämmelsernatill lagstiftning särskilda lyälpregler för beräkning avanskaffningskostnaden för sådana aktier och andelar som hade innehafts underminst när de nya reglerna trädde i krafl . För noteradeaktier och för andelar i aktiefond innebär hjälpregeln att anskaffningskostnadenfår bestämmas till 2/3 av det värde till vilket aktien eller andelen skulle tasupp vid taxering till statlig förmögenhetsskatt eller med andra ord2/3 av aktiens eller andelens värde . För andra aktier ochför andelar i ekonomiska föreningar gäller alt anskaffningskostnaden färbestämmas till 3/4 av nämnda värde. Fråndet sammanlagda beloppet av skattepliklig vinst vid avyttring av äldre aklieroch andelar, minskat med förlust vid avyttring av sådana aktier och andelarunder beskattningsåret, får avdrag göras med . För makar gäller ett gemensamtavdragsbelopp på . , och (föreningarna) har yrkat att bestämmelserna om aktiefondersbeskattning ändras så alt aktiefonderna befrias från skattskyldighet för vinstsom uppkommer vid avyttring av aktier och jämförliga värdepapper som harinnehafts . Föreningarnahar som skäl för den föreslagna lagändringen anfört bl. a. följande. Aktiefondssparandeti är av stor omfattning. 1977/78:60 19 förmögenhetenhos de 12 svenska aktiefonderna uppgick till närmare800 milj. kr. Antalet aktiefondssparare beräknas uppgå till 125 000 med ettgenomsnittligt placeringsbelopp på . Det är angeläget all aktiefondensom sparform inte diskrimineras jämfört med direkt ägande av aktier, särskiltsom aktiefonden aren sparform som ger tillfredsställande riskspridning och därförfrämst riktar sig till småsparare. Som bestämmelserna nu är utformadeuppkommer en dubbelbeskattningseffekt genom att aktiefonden beskattas ominnehavda värdepapper säljs med vinst och delägaren i aktiefonden dessulom blirbeskattad om han avyttrar sin andel i fonden till ett pris överstigandeanskaffningskostnaden. Redan med tidigare gällande realisationsvinstregleröverskattades aktiefondernas möjligheter att eliminerarealisationsvinstbeskattning genom att kvitta vinster mot förluster. Sedanbestämmelserna om genomsnittsberäkning av anskaffningskostnad för äldre aklierhar införts finns det inte längre någon möjlighel att för kvittning plocka uten viss aktiepost inom ett aktieslag. Aktiefonderna måsle - främst på grund avkapitaltillskott från nya andelsägare - fortlöpande förvärva aktier av ettvisst aktieslag. Eftersom aktiebörsens kursutveckling trendmässigt är stigande,kommer äldre aktiers genomsnittliga anskaffningskostnad lill övervägande delenatt vara lägre än den aktuella försäljningskursen. Man kan därför utgå ifrånall en aktiefonds avyttring av äldre aktier till hell övervägande del kommeratt föranleda realisationsvinstbeskattning. Föreningarna har ävenhänvisat till skrivelser som ingavs till dåvarande finansdepartementet.1 dessa skrivelser anfördes bl. a. följande. Fondernas köp och försäljningarbör styras av andra faktorer än beskattningen. Det är klart oriktigt alt byggaelimineringen av realisationsvinstskatten på möjlighet för aktiefond att delaut realisationsvinsterna. Sådana vinster är irreguljära intäkter som fondernaregelmässigt inte delar ut. Fondernas sirävan äratt ge ägarna en jämn ochstigande utdelningsinkomst. En på grund av realisationsvinster kraftigt höjdutdelning skapar förväntningar hos andelsägarna om en minst lika hög utdelningunder kommande år. Detta kan leda till en press på fondledningen, innebärandealt kortsiktiga överväganden ges företräde framför på lång sikt bätlredispositioner. Att en ändring i beskattningen skulle innebära risk föropåkallade skattelättnader på sätl anfördes i prop. 1974:181 är enligtskrivelserna orealistiskt. Vidare påpekades att realisationsvinstbeskattningvid avyttring av långtidsinnehav av aktier kan ha en för aktiefond specielllogynnsam effekt, nämligen om en fond i ett visst läge tvingas att i slorutsträckning inlösa andelar och för alt göra delta möjligt säljer aklier. 1 ettsådant fall aktualiseras en belydande realisationsvinstbeskattning, vilket i sintur är ägnat att kraftigt pressa värdet på andelarna utöver vad läget påaktiemarknaden kan molivera. Ett annal problem utgör den latenta skatteskuldför icke realiserade kursvinster som åvilar aktiefonderna. har hemställt att dubbelbeskattningen 1977/78:60 20 Förbundet anser del inte vara rimligt att småsparare, somvalt indirekt ägande genom aktiefond som sparform, blir hårdare beskattade ände som äger aktier direkt. har i sin framställning även tagit upp frågan omandra ändringar i reglerna för aktievinstbeskattning. Förbundet anser att denuvarande beslämmelserna är alltför komplicerade både för skattskyldiga ochtaxeringsmyndigheter saml all beslämmelserna därigenom innebär en allvarlighämsko på akliesparandet. Förbundet föreslår att skattskyldig skall få enovillkorlig rätt alt tillämpa den s. k. schablonregeln för beräkning avanskaffningskostnad på äldre aktier. Vidare föreslås alt det skattefriabottenbeloppet vid avyttring av äldre aktier höjs från nuvarande . En sådan höjning skulle enligt förbundet gynna de små aktiespararna ochmedföra att mindre aktieposter, delbevis och teckningsrätter kunde säljas utanonödigt administrativt krångel. Slutligen föreslår förbundet attanskaffningskostnaden för äldre aktier och andelar under vissa förutsättningarskall få uppräknas med hänsyn lill förändringar i konsumentprisindex. Aktiefondernafick sin civilrättsliga reglering genom aktiefondslagen (1974:931). Fondernabestår i huvudsak av aktier och andra värdepapper. De uppkommer genomkapitaltillskott från allmänheten och ägs av dem som har tillskjufit kapitalet.Fonderna, som alltså är en form av kollektiv investering i värdepapper, ulgör intejuridiska personer. Särskilda s. k. fondbolag förvallar aktiefonderna ochombesörjer försäljning och inlösen av andelarna i fonderna. Verksamheien stårunder tillsyn av bankinspektionen. En fondandelsägare kan realisera sin andelgenom försäljning eller genom att begära inlösen av andelen. Vid upplösning aven aktiefond skall värdepapperen i fonden först säljas och de behållna kontantatillgångarna därefter utskiftas till andelsägarna. 1anslutning till att aktiefondslagen infördes reglerades också beskattningen avfonderna och deras andelsägare. Utgångspunkten för den skalterättsligalagstiftningen var att sparande genom aktiefond skulle ge ungefär samma skattemässigakonsekvenser som enskilt sparande. Av främsl praktiska skäl gjordes fonderna tillsärskilda skattesubjekt. Den åsyftade likformigheten i förhållande tillbeskattningen av enskill sparande sökte lagstiftaren uppnå genom ett system sominnebär å ena sidan att fonderna är skattskyldiga föruldelningsinkomsterochrealisationsvinstersomhärrörfrån Prop.1977/78:60 21 värdepapperi fonden och å andra sidan att fonderna får avdrag och andelsägarna beskattasför den utdelning som fonderna lämnar till andelsägarna. Vinst som uppkommer förenandelsägare när han säljer sin andel eller får den inlöst beskattas hos honomenligt de regler som gäller för beskattning av realisationsvinst vid avyttringav aktier. Andelsägaren beskattas däremot inte för belopp som utskiftas tillhonom i samband med fondens upplösning. Huvudprinciperna förbeskattning av aktiefonder har allmänt godtagits. Pä en viktig punkt har dockrått delade meningar, nämligen såvitt gäller beskattningen av fondernasrealisationsvinster. Enligt den uppfattning som låg till gmnd för utformningenav nuvarande regler fanns det inte tillräckliga skäl all göra någoninskränkning i fondernas skattskyldighet för realisationsvinster. Av företrädareför banker och aktiesparare har däremoi hävdats alt den oinskränktaskattskyldigheten för realisationsvinster leder till dubbelbeskattning och fårandra inte önskvärda effekter.