prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — Forskning och utbildninginom och utom högskolan, författare, bok- och musikförläggare, boktryckerieroch bokbinderier, informationsförsörjningen i landet, särskilt devetenskapliga biblioteken, samt kultursektorn Prop.1977/78:114 39 börsålunda vara företrädda. Nationalbibliolekets chef bör också ingå som ledamot.Antalet ledamöter, bland vilka regeringen utser ordförande, bör vara högst tio.BIDOK har inte ansett sig böra la upp frågan om företrädare för personalorganisalionema. BIDOKtänker sig organiserat på tre huvudenheter; en enhet förarkivbiblioteksfunktioner, en enhet för fonogramfunktioner och en enhet förbibliografiska funktioner (inkl. LIBRIS). bör tillsättas med uppgift att företa en översyn av nationalbiblioleketsinlema organisation utifrån dels de ställningstaganden BIDOK:s förslag geranledning till, dels kommande beslut på basis av förslagen fråntidningsfilmnings- och dataarkiveringskommittéerna samt förslagen i belänkandetPliktleveranser av skrift. BIDOK föreslår att kungl. 2.1.8.5Samverkan medan folkbibliotek och forskningsbibliotek BIDOKförutser att folkbibliotekens roll i försörjningen med vetenskaplig ochteknisk information kommer atl öka bl. a. genom uppkomsten av nya användargmpper.Folkbiblioteken kan utgöra en bas i en utbyggd service till mindre ochmedelstor industri och lokal förvaltning. Sedan gammalt spelar de en viktigroll i Qärrlånesamarbetet, vilket kan förbättras genom bättre och aktuellare lokaliseringsinstmment.Åtskilligt dubbelarbete utförs vid behandling av svensk och utländsk litteratursom förvärvas vid folkbibliotek och fprskningsbibliotek. Enannan viktig fråga är vilken service de kommunala folkbiblioteken skall ge tillden statliga högskoleutbildningen. BIDOK hänvisar här bl. a. lill att statenskulturråd i en skrivelse har föreslagit atl denna fråga utreds. BIDOKanser all den föreslagna delegationen särskilt bör uppmärksamma, ta initiativ tilloch stödja samarbetet mellan folk- och forskningsbibliotek. En högtprioriterad uppgift är därvid all underlätta fjärrlånesamarbetet samtgemensamt utveckla och utnyttja datatekniska hjälpmedel för bibliografisksamverkan. Medutgångspunkt i den av utredningarna föreslagna organisationen behandlar SINFDOK-utredningenvissa för utredningen särskilda frågor. Företagarföreningarnasroll vid förmedling av teknisk information till mindre och medelstora företaghar bl.a. berörts i en skrivelse från tillindustridepartementet, vilken fogas som bilaga tiU betänkandet.Utredningsarbetet har enligl me- 1977/78:114 40 ningbekräftat alt utnyttjandet av tillgänglig kunskap har särskild betydelse förett industriland som , med dess totalt sett ringa del av världens totalaforsknings- och utvecklingsarbete. Betydelsen av en rationellt ordnadinformationsförsörjning har understrukits vid kontakter med representanter försåväl större som mindre företag. delrapport till utredningen lämnar statens industriverk en beskrivning avpatent- och registreringsverkets tekniska information. bedömerdet vara angeläget att den kvalificerade tekniska fackkunskap som finnstillgänglig vid patentverket i ökad utsträckning kan komma industrin tillgodo. Patentverkel redovisar i en PM ett förslag tillutveckling och effektivering av sin informationsservice. SINFDOK-utredningenär positiv till detta under förutsättning atl systemet utformas så attförtroendet för verkels myndighetsutövning inte rubbas. Vidarebetonar utredningen värdet av ett organiserat nomenklaturarbete inom dettekniska fältet och därtill hörande vetenskapsområden. Utredningen föreslåratt delegationen från SINFDOK övertar ansvaret för del ekonomiska slöd somutgår till (). TNC bör mot bakgrund av engenomarbetad och av delegationen i princip godkänd flerårsplan hosdelegationen ansöka om medel. Ellflertal statliga myndigheter med informationsförsöriningsuppgifler harutvecklat eller på annal sätt anskaffat programvara för datorbaserad informationssökning.För tillämpningar anlitas i allmänhet (QZ). SINFDOK-utredningenberör bl.a. sådana frågor som drift, underhåU och utveckUng av programvara. Denföreslagna delegationen bör, enligl utredningens mening, tilldelas en aktivroll vid utvärdering, anskaffning och utveckling av programvara inominformationsförsörjningen. Samarbete bör etableras mellan de berördadalacentralerna och delegationen. Utredningenfinner det även vara angelägel alt delegationen följer utvecklingen inom faktadatabasområdetmed uppmärksamhet. Ur nationell synpunkt anser utredningen det vara av intresseatt söka utröna inom vilka områden det finns behov av nya faktadatabaser. Medtanke pä att området är relativt nytt kan del finnas utrymme för svenskainsatser med bytesvärde på den internationella marknaden. tar slutiigenupp frågor om utbildning och stipendiatverksamhet. Utredningen vill betonabehoven av utbildningsinsatser såväl när det gäller specialister vid bibliotekoch informationscentraler som när det gäller användare, bl. a. inom industrin.Enligt utredningens mening bör den föreslagna delegationen som en inledandeåtgärd inventera tillgänglig utbildning inom informationsförsöriningen ochutreda behovet av olika typer av utbildning för de kategorier som berörs. Isyfte att höja den allmänna kompetensen i landet på informationsförsöriningensområde bör det finnas möjligheter att bedriva viss stipendiatverksamhet. Stipendierbör kunna utgå för olika nivåer av specialutbildning med teknisk inriktningvilket innebär en breddning av det nuvarande stipendiatsystemet. 1977/78:114 41 2.2 Remissyttrandena 2.2.1 Allmänna synpunkter Flertalet remissinstanser är avgjort positivt inställdasåväl till utredningarnas allmänna syn pä problemområdet som till deraskonkreta förslag till lösningar pu informationsförsörjningsproblemen. a. universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), ett antal högskolor,, allmänna biblioteksförening (SAB), () och statskontoret med tillfredsställelse de båda utredningamas helhetssynsom ger goda förutsättningar för all lösa problem som rör vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning i ett större och samlat perspektiv. a.medicinska forskningsrådet (MFR), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR),() och Tekniska litteratursällskapet (TLS)anger dock redan i sin allmänna översikt att en förutsättning för attutredningarnas förslag skall ha framgång är att en kraftig resursförstärkningkommer till stånd. () fömtsätter att de resurser somskall tillföras den föreslagna delegationen för informationsförsörjning blir såomfattande atl en successiv uppbyggnad av delegationen och dess verksamhet börövervägas. i (LO), () samt Centralorganisationen SACOISR anser att utredningarna gjort envärdefull genomgång av området vetenskaplig och teknisk informationsförsörjningoch kan i huvudsak tiUstyrka de förslag som framläggs. och tillstyrker den allmännauppläggningen i betänkandet. finner dock för sin delatt vikten av att även ha tillgång till informationsbärare i formav tryckt material i stort sett har förbigåtts av utredningama.Bibliotekstjänst AB kan inte frigöra sig från intrycket att utredningen i sinhuvuddel vall atl bortse från folkbiblioteken som informationsförmedlare. En hög teknologisk nivå inom industri och näringslivställer stora krav på en god informationsförsörjning. Detla har varit en avutredningarnas gmndtankar, vilket också vitsordas av (). SAF finner det dock önskvärt atl utredningarna ihögre grad betonat att de flesta svenska företag till övervägande del hämtarsin information från den egna interna dokumentationen, alltså från detmaterial som utredningarna valt atl kalla icke-vetenskapligt. () anser att utredningarna har förbisett de stora användargruppernatekniker och ingenjörer inom industri och förvaltning. Förbundet finner altutredningarna på ett otillräckligt sätt har behandlat frågor som rör industrinsbehov av information och dokumentation och alltför hårt koncentrerat sig tillbiblioteks- och forskningsområdena. Utredningarna har inte heller föreslagitnågra kraftfulla åtgärder för all underlätta industrins informationssökning. Prop.1977/78:114 42 Styrelsenför teknisk utveckling (STU) anser att ett huvudtema för en informations- och dokumeniaiionsutredningborde vara hur teknisk information skall utnyttjas inom företagen som endynamisk faktor vid utveckling och innovationsskapande. Det är STU:suppfattning alt utredningarnas gemensamma utarbetande av ett betänkande intevarit till gagn för teknisk information och dokumentation. En självständigutredning av teknisk information och dokumentation hade kunnat koncentrera sigpå aspekter som hör samman med denna som ett instmment i näringspolitiken,hävdar STU. Nämndenför samhällsinformation (NSl) menar att utredningarnas övergripandeprincipresonemang inte står i överensstämmelse med de åtgärder som föreslås. Datainspekiionenpåpekar att det i samband med att informationsförsörjningen samordnas ärlämpligt med en översyn av eventuellt förekommande datalagfrågor t. ex. vadavser registeransvar, registemtdrag enligt datalagen och utlämnande av personuppgiftertill utlandet. remissinstanser har kommenterat de avsnitt av utredningarnas betänkande somkan sägas vara huvudsakligen deskriptiva. Beträffandeutredningarnas definitioner och avgränsningar finner bl.a. stålens våg- och irafikiiisliiui(VTI) atl en integrerad syn på informationsverksamheten är nödvändig som enförutsättning för en framtida förbättring av informationsförsörjningen iSverige. Betänkandets helhetssyn med sin grunduppdelning i referenssystem,beståndssystem och kommunikationssystem är ändamålsenlig och bör gälla allaslag av bibliotek och informationscentraler och i princip omfatta såvälvetenskaplig som teknisk information på alla ämnesområden, oberoende avmedium, form, bearbetningsgrad och källa. .SÖ anser att utredningarnasdefinition och precisering av begreppet informationsförsörjning underlättar enproblembeskrivning och ett analysarbete som i sin tur kan leda till åtgärderoch förbättringar inom respektive delsystem. Synsättet har stora förtjänsteroch stämmer väl överens med folkbibliotekens och även museernas metoder iinformationsverksamheten, konstaterar i/ä/e/;* kulturråd. Utredningarnabetonar starkt vikten av balans mellan de tre delsystem som ingår i derasinformationsförsörjningssystem. FOA, och 7X5 delardenna uppfattning och hävdar att den alltför ofta förekommande obalansen mellanreferens- och beståndssystemen, dvs. dokumentations- och biblioteksarbete,måste arbetas bort. Lantbruksuniversitetetoch FOA anser att utredningarnas deskriptiva delar utgör en värdefull översiktöver informationsväsendet i och i utlandet. SÖ å sin sida äriserdock atlden beskrivna informationsförsörjningens stmktur i själva verket är betydligtmer komplicerad än som den beskrivs i betänkandet. TLS reagerar inför uppgiftenatt del f. n. finns ett 1977/78:114 43 tjugotalstörre företagsbibliotek i landet. TLS jämför siffran 20 med de 220 företagsbibliotek,vars tidskriftbeständ förtecknas i och de över 400 företagsbiblioteksom ingår i TLS handbok 8, Svenska specialbibliotek. 2.2.3Förutsättningar för svensk informationsförsörjning och aktuella problemområden Beträffandeutredningarnas redogörelse för förutsättningar för svensk informationsförsörjninghar nägra remissinstanser kommenterat utredningarnas uppfattning om folkbibliotekensframtida roll i informationsförsörjningen. SACOISR vill understrykafolkbibliotekens speciella möjligheter att nå nya användargrupper inte minstmot bakgrund av den ökande decentraliseringen av högskoleutbildningen. vill vitsorda folkbibliotekens speciella fömtsättningar att pålokal nivå svara för att det samarbete som utredningarna föreslår etableras ochfungerar. STU finner däremot att tanken att folkbiblioteken skulle utgöra bas ien utbyggd service till mindre och medelstor industri inle tar hänsyn tillvare sig företagens kontaktmönster, kompetensen hos folkbiblioteken eller dekrav på snabbhet, åtkomlighet och resursinriktning som en industriell serviceställer. Företagen måste för att få förtroende för en service få ensamtalspartner insatt i industriella frågeställningar. Enlokal bearbetningsservice kan fungera också som hänvisningsservice. För attkunna hänvisa rätt måste man få den insikt i problemet som en bearbetning ger.Det behövs emellertid en central bearbetningsservice med slora resurser för deuppgifter som inte går all lösa lokalt och där annat etablerat organ atthänvisa till saknas, hävdar STU. STU föreslår atl en tekniskbearbetningsservice inrättas för områden som inte läcks av ,exempelvis i anslutning lill men fristående från ett tekniskthögskolebibliotek. I avsnittet om aktuellaproblemområden tar utredningarna upp frågan om ansvarsfördelningen inom informationsförsörjningen.Flertalet remissinstanser behandlar förslaget om ett syslem med ansvarsbibliotekoch tillstyrker därvid utredningarnas förslag. Många ifrågasätter dock humvidaett genomförande av förslaget är möjligt inom ramen för nuvarandeanslagstilldelning. a. UHÄ, () och lantbruksuniversUetvUl understryka att de ekonomiska och budgetmässiga konsekvenserna avförslaget torde kräva en mera ingående undersökning. viduniversitetet i anser förslaget helt orealistiskt om det intekombineras med en plan om hur de svenska biblioteken skall uppmstas på ettkraftfullt sätt. Altlösa problemen med finansieringen av ansvarsbibliotekens verksamhet blir enviktig uppgift för den föreslagna delegationen, anser FOA. Enligt FOA:s meningär del i princip rimligt att de som utnyttjar ansvarsbibliotekets tjänsterstår för åtminstone en del av kostnaderna. Prop.1977/78:114 44 merkostnader kan täckas av delegationen i form avfjärrlånebidrag e.d., föreslår FOA. VTI anser att ett decentraliserat system medansvarsbibliotek f. n. syns vara den enda länkbara lösningen för att åstadkommaden avsedda samordningen av informationsförsörjningen. VTI rekommenderar att systemetgenomförs som de ekonomiska problemen löses ochi full skala. Någon försöksverksamhet bör ej bedrivas, anser VTI. UHÄ framhåller att försöksverksamheten medansvarsbibliotek bör kunna omfatta informationscentralerna vid tekniskahögskolan i (IDC) och (). Delegationen förenergiforskning (DFE) anser alt det vore olyckligt om studier avenergiområdets informationsförsörjning blev fördröjda i avvaktan påstatsmakternas beslut om informationsförsörjningens organisation.Informationsbehoven på energiområdet uppfattas som stora och växande och DFEser det som en möjlighet att de föreslagna inledande studierna ochförsöksverksamheten startar med energiområdet. och avvisar i enlighet med utredningarnatanken på ett speciellt fjärrlånebibliotek enbart för svenska behov, särskiltmot bakgrund av förslaget om inrättande av ansvarsbibliotek. TLS finner dockfrågan viktig för företagsbiblioteken och undrar om inte utredningarna avfärdatfrågan väl lättvindigt. Att lösa problemet med ansvarsbibliotek eller lån från BritishLibrary Lending Division (BLLD) bör kompletteras med andra alternativ, vilkainte behöver följa BLLD:s konstruktion anser TLS. Beståndet kan fördelas påolika bibliotek, men del vore värdefullt, anser TLS, om låntagarna kunde vändasig till en bestämd upplysningscentral, som snabbi hänvisade till det biblioteksom är i besittning av det önskade materialet. viduniversitetet i tillstyrker förslaget om ansvarsbibliotek men anser attfrågan om inrättande av ett fjärrlånebib-lioiek inle bör upphöra förränkostnaderna härför i en statistiskt väl underbyggd utredning ställs i relationtill kostnaderna för ett system med ansvarsbibliotek. Även omdet ligger förtjänster i utredningarnas sätt att koncentrera uppmärksamhetenpå utbildningens och institutionsforskningens tillgång till information via devetenskapliga biblioteken bör enligt siatens råd för vetenskaplig informationoch dokumentation (SINFDOK) ell större intresse visas industrinsinformationsproblem. Belänkandet förutsätts avhandla vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning, där ordet teknisk bör ges vid tolkning. Frågan omindustrins och näringslivels behov av kvalificerad information intar dock enundanskjuten plats i framställningen hävdar SINFDOK. Det är SINFDOK:s uppfattning att stmkturen förinformationsförsörjning även måste anpassas till industrins, näringslivets ochförvaltningens behov. De vetenskapliga biblioteken - liksom andra befintliga institutio- Prop.1977/78:114 45 ner,BYGGDOK, patentverket, miljödalanämnden etc. - bör härvid ges rollen som aktivaförmedlare av vetenskaplig och teknisk information till alla användare. Detlainnebär en delvis ändrad målinriktning och förutsätter i konsekvens enomgruppering av de vetenskapliga bibliotekens resurser. Det som ifortsättningen behövs är således enligt SINFDOK:s mening ett väl integrerat ochsamordnat nät av informationscentraler, där ingående enheter aktivtmarknadsför såväl egna som andras tjänster. Detjänster som mot bakgmnd av informationsförsörjningsidén i stort och på gmnd avtanken på ansvarsbibliotek skall erbjudas en vid krets av användare ävenutanför högskolemiljön måste åtminstone inledningsvis till Slor del bekostas avallmänna medel, hävdar SINFDOK. Resurser härför bör då tillförsäkras de nationalansvarigabiblioteken och institutionerna genom speciella anvisningar så märkta att de intekan användas vid lokala läroanstalternas fördelning av programbudgetmedlen. Omså ej sker är det risk för att kraven från industrin och andra utomståendeanvändare blir eftersatta till förmän för kraven inom den egna organisationen.Tillgången till informationsservice inom rimlig tid, till skäliga kostnader ochi lämplig form är väsentlig för industrin. Informationens form ochlättillgänglighet spelar också en stor roll för hur mycket den blir utnyttjad.Industrin är villig att betala för väl fungerande, användaranpassade tjänster.För att ansvarsbibliotekens tjänster ska kunna anpassas till industrins ochandra intressenters önskemål måste dessas inflytande vid styrning avansvarsbiblioteken tillgodoses, anser SINFDOK. STU anser attutredningarna själva lägger fram ett tungt vägande argument mot förslaget omansvarsbibliotek då de konstaterar att när högskolereformen är fullt genomfördanslagen till vetenskaplig biblioteksservice kommer att avsättas ur den lokalahögskoleenhetens anslag till forskning och utbildning. En genomförd programbudgeteringi den nya högskolan skulle därvid innebära att medelsbehoven för lokalinformationsförsörjning mer direkt kommer att avvägas mot andra behov inomforskning och utbildning vid den egna högskoleenheten. Detta kan komma attförstärka tendenserna till decentralisering av den svenska informationsförsörjningen.Detla innebär enligt STU att från industrin framförda önskemål om biblioteksservicekommer att vägas mot exempelvis inslilulionsönske-mål om apparatinköp. STUanser atl de olika bibliotekens ansvarsområden måste vara mycket nogadefinierade och särskilda medel avsatta för litteraturinköp, samkataloger ochannan service om detta skall fungera. Utredningarna är helt otillfredsställandehärvidlag, hävdar STU. Då det är av ett betydandeoch från näringslivet ofta framfört intresse atl få tillgång till ett svensktfjärrlånebibliotek föreslår STU att ett svenskt fjärrlånebibliotek förperiodisk litteratur och rapportlitteratur inrältas efter mönster av BLLD. Bland deremissinstanser som har tagit upp utredningarnas förslag angående taxor och avgifterför informationsförsörjningen anser Ingen- 1977/78:114 46 jörsvetenskapsakadeinieu (IVA) atl användarna bör betalaför den tjänst som utförts för honom. IVA finner att detta synsätt också börvara användbart för andra typer av service pä info-försöriningsomrädel, exempelvisbör man ej skilja mellan och ADB-rutiner för informations-framtagning.Det kvalitetskrav på utfört arbete som denna princip mäste medföra bör vara lillnytta för både utföraren och nyttjaren, hävdar IVA. Även SCF finner det rimligt att införa avgiftssystem för datorbaseradeservicetjänster för externa användare t. ex. företag. Bl.a. riksrevisionsverkel (RRV), SCB, VTI, TLS och Induslriförbundelsäger sig kunna gå med på utredningarnas förslag atl använda rörliga kostnaderför informationsservice som grund för avgifissäitningen. Den nuvarande taxesäitningenpå området är oenhetlig hävdar ovannämnda remissinstanser. Det är därförangeläget att principerna för taxesäitningen inom hela informationsområdet sesöver. SCB anser alt dessa frågor på grund av sin komplicerade natur fortlöpandemåste uppmärksammas från centralt håll. Traditionellt är utnyttjandet av beståndssysiemei gratisframhåller SINFDOK. Däremot är det förenat med kostnader atl utnyttja de datorbaseradereferenssystemen. Inom denna verksamhet råder således detovanliga förhällandet, att kunden mäste betala för att få god insikt i vad somfinns under det att varan (dokumentet) är tillgänglig gratis. En fömtsättningenligt SINFDOK för atl delegationen skall kunna fullgöra sinasamordningsuppgifter är att den får befogenhet och medel att prövaavgiftsbeläggning och subventioner för all åstadkomma en totaloptimering avekonomin för hela informationsförsörjningsområdet anpassat till samhälletsintresse av att existerande information effektivi utnyttjas. En annan gmpp remissinstanser är negativ tillutredningamas förslag. SACOISR, kuUurrådet och forskningsbiblioleksrådel (FBR)anser all frågan om avgiftsbeläggning av delar av informationsförsöriningen ärett viktigt kulturpolitiskt ställningstagande. Avgiftsläckning av dalorbaseradreferensservice strider mot allmänt vedertagna principer för folkbibliotekensverksamhet. Remissinstanserna avstyrker direkt utredningarnas förslag om att avgiftsbeläggamer omfattande literatursökningar i tryckta bibliografier och på längre siktäven annan service vid forskningsbiblioteken. En avgiftsbeläggning på dettaområde skulle få negativa effekter för folkbibliotekens verksamhet, hävdarremissinstanserna. Svenska Kommunförbundei och TCO anmäler sin tveksamhetinför utredningarnas förslag. TCO befarar all avgiftsbeläggningen kan motverkaambitionen att göra vetenskaplig och teknisk information tillgänglig för enallt vidare krets intressenter. påpekar att en avgiftsbeläggningav viss informationsförsörjning inte får innebära att kostnader flyttas överfrån staten till kommunerna. anser alt utredningarna inte itillfredsställande utsträckning visat varför de rörliga kostnaderna bör täckasgenom avgifter. Prop.1977/78:114 47 Enligtgammal tradition är svensk biblioteksservice fri för envar som vill utnyttjaden. Skälet därtill är att information bör stå alla medborgare till budsoberoende av vilka möjligheter man har att betala för den. Samma resonemangbör tillämpas även på den datorbaserade informationsförmedlingen. Skall dalorbaseradinformationsservice avgiftsbeläggas måste det bedömas i sitt sammanhang. 1 såfall bör formema fören avgiftsbeläggning av annan biblioteksservice ocksåutredas varvid olika användargruppers varierande betalningsförmåga bör beaktas,hävdar . Enrad instanser menar att samarbetet om bibliografering av svenskt material börbyggas ut mellan de organ som sysslar med bibliografering. BiblioieksijäitsiAB konstaterar dock all anpassningen av den svenska bibliograferingsverksamhetentill internationell praxis bl. a. medför att kraven på fullständighet skärpts iflera avseenden. Detta innebär enligt bolaget atl betydande skillnader finnsmellan den för folkbiblioteken rimliga ambitionsnivån och den som tillämpasvid nationalbibliogra-fisk registrering. Bolaget menar därför att det krävs ennoggrannare analys av kostnaderna m. m. VTIanför atl det för institutet är självklart alt tekniska och vetenskapligarapporter ulgör litteratur av samma värde som annan registrerad litteratur ochdärför rimligen måste behandlas i likhet med exempelvis monografier. Attupprätta en central enbart för rapporter förefaller vara en onödig ochekonomiskt betungande splittring av de totala resurserna för informationsförsörjningen.En komplettering av resurserna för bibliografering och beståndshållning vidbefintliga bibliotek ärenligt institutet mera rationell.