prop · G10342 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 42 1977/78: 42 omåtgärder för försörjningsberedskapen på tekoområdet Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen läggs fram förslag om vissa mål för försörjningsberedskapen påtekoområdel och om den produktionskapacitet som bör upprätthållas. Det anmälsall regeringen avser söka få lill stånd en mer effektiv lillämpning av detnuvarande sysiemel med bilaterala begränsningsavial inom ramen för en sannolikförlängning av del s. k. mullinberavialel. Riksdagenföreslås godkänna avlal mellan staten och de svenska bomullsföretagen medsyfle atl trygga försörjningsberedskapen i fråga om bomullsgarn. /78 föreslås för delta ändamål ca 16 milj. kr iförsörjningsberedskapslån, ca 41 milj. kr. i andra former av lån och ca 54milj. Elt bomullsförelag, , ålar sig allfortsätta med spinning och vävning . Förelagetföreslås erhålla 3 milj. kr. i sysselsättningsbidrag mot all avskedanden intesker . För upprällhållande av försörjningsberedskapsviktigproduktion av lextilfibrer föreslås 11,6 milj. kr i försörjningsberedskapslån.För upphandling av tekovaror m. m. föreslås 13 milj, kr. För upprätthållande avviss försörjningsberedskapsviktig produktion föreslås 10 milj. kr. 1 1977/78. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,Anionsson, Mogård, , Åsling, Söder, Mundebo, Krönmark, Burenslam ,, . Föredragande:statsråden , och Åsling Proposition om åtgärder för försörjningsberedskapen påtekoområdet. Statsrådenföredrar förslag om åtgärder för försörjningsberedskapen på lekoområdet.Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. StatsrådetBurenslam hemställer atl regeringen i gemensam proposition föreslårriksdagen attantaga de förslag som föredragandena har lagl fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredragandena harlagt fram. Regeringenförordar atl de anföranden som redovisas i underprotokollen skall bifogaspropositionen som bilagor 1-3. Prop.1977/78:42 3 Anmälan till proposition om åtgärder för försörjningsberedskapenpå tekoområdet Detekonomiska försvarets omfattning och inriktning bestäms i allt väsentligt avvår säkerhetspolitik samt vårt näringslivs struktur och bedömda strukturi framtiden. De planerings- och andra beredskapsålgärder som vidtas i fredsyftar till alt göra det möjligt att vid krig, avspärrning eller annan krisläcka de mest oundgängliga behoven av förnödenheter och tjänster. Denunder efterkrigstiden starkt ökade utrikeshandeln har bidragit till en alltmerutpräglad inlernalionell arbetsfördelning. Denna utveckling har påskyndatstrukturomvandlingen inom den svenska industrin och handeln och därmed ävenfått konsekvenser för försörjningsberedskapen. Statsmakternabeslutade om ålgärder för atl förbättra försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdel. Viss preliminär ställning logs också lill vilkenförsörjningsulhållighet och försörjningsstandard som bör kunna upprätthållas påbeklädnadsområdet i elt krisläge. 1972:127, FöU 1972:25, rskr 1972:325). Under1975/fattade beslut om förstärkta insatser förförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdet (prop. 1975/76:57, NU 1975/76:15,rskr 1975/76:107, prop. 1975/76:206, NU 1975/76:70, rskr 1975/ 76:415). 1syfte alt aktualisera beslutsunderlaget inför etl ev. förnyat ställningstagandetill frågan om försörjningsulhållighet och försörjningsstandard påbeklädnadsområdel tillkallade dåvarande chefen för iseptember 1976 en särskild utredare. Utredaren' som anlog benämningenBeklädnadsuiredningen överiämnade promemorian (Ds H Prop.1977/78:42 4 1976:7)Skor i kristid lill chefen för . a. mot bakgrund häravframlade regeringen förslag lill om mål förförsörjningsberedskapen på skoområdet och om vissa statliga stödåtgärder föratl främja en viss omstrukturering av skoindustrin. Förslagen godtogs avriksdagen (prop. 1976/77:85, FöU 1976/77:11, rskr 1976/77:238). Riksdagenbeslöt om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsframlida utveckling. I propositionen framhöll föredragande departementschefenalt han vid etl senare tillfälle avsåg föreslå regeringen all lämna förslaglill om mål för försörjningsulhållighet och försörjningsstandard påbeklädnadsområdel i dess helhet (prop. 1976/77:74 bil. 2, FöU 1976/77:13, rskr1976/77:311). Ijuni1977 slöts under förutsättning av godkännande elt treårigt avtalmellan staten och den svenska bomullsindustrin om upprätthållande av vissproduktion och produktionskapacitet ifråga om bomullsgarn. Densärskilde utredaren överlämnade promemorian (Ds H 1977:1) Kläder ikrislid lill chefen för handelsdepariemenlel. Eflerremiss har yttranden över promemorian lämnats av överbefälhavaren(),'(), kommerskollegium (KK), ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), (),statens industriverk (SIND),länsslyrelsen i . (), , handelsagenters förbund, hantverks- ochindustriorganisätion (SHIO), , ,Texiilrådei - konfektionsindustriföreningen. i (LO)och (). SHIO har bifogat yttrande frånSveriges skrädderiidkareförbund och LO yttrande från . 2.Promemorian (Ds H 1977:1) Kläder i kristid Utredarenredogör inledningsvis för den senaste tioårsperiodens utveckling i ifråga om konsumtion, import, export och produktion av tekovaror. Med tekovaroravses här grundtextila varor (dvs. fibrer, garn och väv), kläder och vissafärdigvaror av texlilfibrer, Utredarenkonstaterar all den del av den lolala privata konsumtionen som används förinköp av kläder har minskat under . Klädinköpens andel avden lolala konsumtionen minskade således från knappt10 % till . Prop.1977/78:42 5 Im p o r t e n av lekovaror har ökat kraftigt under den senasie tioårsperioden.Delta gäller främst importen av kläder medan importen av textila insatsvarorökat långsammare till följd av krympningen av den svenska tekoindustrin.Utvecklingen framgår av följande tabell. Importav tekovaror (milj. kr., löpande priser) Index 1976 (1965=100) Väv (egentlig väv och 'Utgörs av div. heminredningstextilier samt olika slag av specialvävnader främstför användning i andra industribranscher än tekoindustrin. Utredarenframhåller all importen lill av textilvaror kraftigt domineras av devästeuropeiska länderna. Importöverskott i fråga om fibrer, garn och tråd samlväv har varit relativt stabilt . Länderfördelningen dådel gäller importen av kläder har däremot under samma lid ändrats betydligt.För EG kan man således notera en halvering av marknadsandelen medan EFTA ochsärskill mer än fördubblat sina respektive marknadsandelar iSverige. Länderfördelningenav den svenska importen framgår av följande tabell. Importav garn, väv m. m. (SITC 65) och kläder (SITC 84) fördelat på vissaländeromräden (%) Garn, väv m. Utredarennoterar atl den svenska exporten av lekovaror under de senasie lio åren harökat klart snabbare än importen. uppgick exporten till ungefär 1/3 avimporten. De viktigaste exportvarorna är kläder och olika slag av väv. Prop.1977/78:42 6 Strukturomvandlingenunder det senasie decenniet har inneburit alt beklädnadsindustrins (teko-, sko-och läderindustrierna) andel av hela industrins föräd li ngs värde harhalverats. Utredaren betonar emellertid atl utvecklingen varierat mellandelbranscherna. Textilindustrins förädlingsvärde har i stort sett inteförändrats medan konfektionsindustrins förädlingsvärde minskatmed . Sysselsättningeninom tekoindustrin har minskat kraftigt. harantalet sysselsatta mer än halverats. hade drygt 40 000 personeranställning inom branschen. Utredarenredovisar den nuvarande företagsstrukturen inom tekoindustrins olikadelbranscher. av tekoindustrins anställda arbetar inomkonfektionsinduslrin, i trikåindustrin och i den grundtextilaindustrin. Antalet mindre företag är ganska stort inom den arbetsintensivakonfektionsindustrin medan de siörre företagen dominerar när det gällerspinnerier och väverier som är mycket kapitalinlensiva. Antaletförelag uppgår lill knappt 700. Utredarenframhåller alt kostnadsläget i har medfört alt den arbetsintensivakonfektionsinduslrin har mött särskilda svårigheter all möta den ökadeimportkonkurrensen. Svårigheterna har blivit än större genom att konsumtionenav kläder har stagnerat. Den ökade exporten har inte kunnal kompensera delta. Produktions-ochtillförselulvecklingen (tillförsel = produktion -I- import./ export) för etlantal olika plagg framgår av följande tabell. Produktionoch tillförsel av vissa konfeklionerade varor exkl. trikå (1 000 st) de till tillförsel (96) Kappor, jackor och kava- jer jör kvinnor och jlick-or de lill lilirorsel (%) Index 1976 (1965=100) de till tillförsel (%) Kava/er, jackor och kos- de till tillförsel (%) Dräkter, klänningar och de till tillförsel (%) Blusar (exkl. trikå) de till tillförsel (%) de till tillförsel (96) Utredarenkonstaterar att tillförseln av flertalet plagg har ökat. Med undantag förlångbyxor har emellertid den svenska produktionen av dessa plagg minskal. Dettahar medfört alt produktionens andel av tillförseln minskat kraftigt. Dettagäller särskilt i fråga om överrockar och blusar. Utredarenframhåller all den svenska trikåindustrin i vissa fall har kunnat hävda sig välbåde på hemma- och exportmarknaderna. Detla är fallet för irikåväv förhemtextiländamål och viss beklädnadsväv. I fråga om de fiesta trikåplagg haremellertid produktionens andel av tillförseln minskal. Utvecklingenför vissa slag av trikåvaror framgår av följande tabell. 1911/1%-. Produktion och tillförsel av vissa trikåvaror Index 1976 (1965=100) Trikäväv (ton) de till tillförsel (96) Tröjor, Jumprar o. d. (1 000 st) de till tillförsel(96) 1/2 eller 3/4 långa (1000 par) de till tillförsel (%) (1 000 par) de till tillförsel (96) (1000 par) de till tillförsel (96) Tillförselnav beklädnadsväv till den svenska marknaden har minskal under de senasie lioåren. Denna utveckling får enligt utredaren ses mol bakgrund av all den svenskakonfektionsvarutillverkningen har gått ned kraftigt . Utvecklingenredovisas i följande tabell. Produktion och tillförsel av vissa vävar (1 000 Im) Index 1976 (1965=100) Väv av ändlösa syntetiska de till tillförsel (96) de till tillförsel (%) de till tillförsel (96) Väv av korta syntetiska de lill tillförsel (96) Heminredningsväv av ändlösa och regenere rade jibrer, ull. bomull Inde.x 1974 och regenererade jibrer 1974 (1965=100) Produklion 30144 23 112 21505 71 Tillförsel 42 Produktion i förhållan de till tillförsel (96) 72 66 48 Anm. 1 produktion av väv ingår delvis enbart beredning avimporterad råväv. Som framgår av följande tabell har även produklion av garnminskat i . Enligt utredaren aren viktig anledning härtill .liksom tillväveriernas produklionsnedgång,all del här i stor utsträckning är fråga omstandardvaror där priskonkurrensen från importerade varor är hård. Prop.1977/78:42 10 Produktion och tillförsel av vissa garner (exkl.handstickningsgarner) (ton) Index 1976 (1965=100) Garn av ändlösa synte- tiska jibrer (e.\kl. de till tillförsel (96) Garn av ändlösa rege- nererade jibrer (exkl. de till tillförsel (96) de till tillförsel (96) de till tillförsel (96) Garn av bomull (inkl. de till tillförsel (%) Garn av korta syntciiska de till tillförsel (96) ' Vidareförädling av importerat garn 2 Denna typ av garn spinns antingen som eu ullgarn (kardeller kam) eller som ett 1977/78:42 H 2.2Hittills vidtagna åtgärder till stöd för tekoindustrin Riksdagenbeslöt om elt kredilslöd för viss teko- och skoinduslri (prop.1972:127, FöU 1972:25, rskr 1972:325). Ålgärden som främsl var motiverad avförsörjningsberedskapsskäl syftade till att åsladkomma en kraftig ökning avinvesteringsverksamheten och härigenom öka branschens konkurrenskraft. Stödetinnebär all staten ger förelag s. k. avskrivningslån för upp lill avinvesteringar i maskiner och byggnader. Lånet skrivs av under en10-15-årsperiod om företaget uppfyller vissa förpliktelser beträffandeproduktion och produktionskapacitet. Vidare kan lånegarantier lämnas för upplill av den totala investeringen. Slödel administreras av ÖEF. Omfattningenav det kredilslöd som har lämnats framgår av följande tabell. Kreditstödtill tekoindustrin (milj. Bomull' Ylle' Trikå Övrig textil 21,3 3,1 5,0 2,0 Sedanår1972gällerbestämmelseratisådana myndighetersom upphandlar teko- och lädervaror(inkl. skor) i vissa fall inför siörre upphandlingar skall samråda med ÖEF. Genombeslul av (prop. 1975/76:57,NU 1975/76:15, rskr1975/76:107) bemyndigades regeringen bestämma om att ÖEF skall kunna fallabeslul i vissa upphandlingsärenden. Särskilt stöd - s. k. försörj ningsberedskapsslöd - kan under vissa förutsättningar ulgå för alt täckakostnader vid sådan upphandling. Stödet kan utgå vid statlig, ochlandstingskommunal upphandling. Ibeslut föreskrev regeringen alt ÖEF, efter samråd med AMS, SINDoch annan berörd myndighet, får besluta om alt försörjningsberedskapsstödskall utgå i de fall merkostnaden vid inköp från svensk tillverkare uppgår tillhögsl . eller högsl av inköpssumman. Föreligger skiljaktigmening mellan myndigheterna eller föreligger tvekan om ett beslut är förenligtmed internationella åtaganden skall ärendet hänskjutas till regeringenför avgörande. 1977/78:42 12 Ramenför försörjningsberedskapsstödet uppgår vardera av budgetåren 1975/76, 1976/77och 1977/78 till 10 milj. kr. Utredaren redovisar vidaredel stöd som tekoindustrin erhåller i form av uppbyggnad av ettbuffertlager ifråga om uniformsväv för statliga myndigheters behov som sker iÖEF:s regi. Buffertlagrel uppgår f n. lill ca 90 milj. kr. Utredaren redovisar ävenvissa stödåtgärder som har genomförts sedan början av 1970-lalel och sommotiveras av andra än försörjningsberedskaps-politiska skäl. räknasinduslripolitiska åtgärder som l.ex. olika exportfrämjande aktiviteter,utbildningsbidrag, avskrivningslån till konfektionsinduslrin föreffektivitetshöjande investeringar i produktionsutrustning, omställningsbidragför konsullundersökningar avseende omställningar inom förelag eller i form avsamverkan eller samgående mellan fiera företag saml slruklurgarantier för attunderiätla samverkan och samgående mellan olika företag. har under1970-talet drygt 120 milj. kr. lämnais i bidrag och drygt 40 milj. kr. Vad gäller arbetsmarknads-och regionalpolitiskt betingade åtgärder har under budgetåren 1970/71-1975/76lokaliseringsstöd i form av bidrag och lån beviljats förelag inombeklädnadssektorn till ett belopp av sammanlagt ca 86 milj. kr. Dessutom harunder regionalpolitiskt stöd i form av utbildnings- ochsysselsättningsslöd lämnats med sammanlagt ca 107 milj. kr., merparten isamband med beslutet om etablering av . Härutöver hartekoindustrin erhållit stöd av mer indirekt natur som t. ex. ianspråktagande avinvesteringsfondmedel, lagerstöd och industribeställningar. Vidare kan avarbetsmarknadsskäl lidigareläggning ske av statlig upphandling hos tekoföretagsom råkat i svårigheter. Stöd lill och landstingskommunal upphandlinghos sådana förelag kan också utgå. Mot bakgrund avtekoindustrins allt svårare situation beslöt om vissaextraordinära ålgärder lill stöd för branschen (prop. 1976/77:105, NU1976/77:41, rskr 1976/77:305). Avsikten med åtgärderna äratt de livskraftigaföretagen inom lekoindustrin ges möjlighel att överleva i nuvarande svårasilualion för branschen och att ge visst rådrum i den intensiva omstruktureringsom pågår. Bland de industripolitiska åtgärder som beslöts kan nämnas särskildastrukturgarantier som kan utgå till företag för all stärka dess finansiellaställning eller möjliggöra en anpassning genom olika omställningsåigärder lillförändrade marknadsförhållanden. Län mot särskild strukturgaranti är ränte- ochamorteringsfria för atl därefter löpa med ränta och återbetalasunder längst en tioårsperiod. Ett villkor för att garanti skall lämnas är attföretagets styrelse har fastställt en konkret plan för utveckling ochrationalisering av förelagets verksamhei. Om viktiga strukturella åtgärder genomförskan avskrivning ske efter en glidande skala av lån mot särskildstrukturgaranti. /78 beslöt om en ram av 150 milj. kr. Prop.1977/78:42 13 Avarbelsmarknadspolitiska skäl beslöt vidare om elt bidrag på /timför arbetstagare , dock högsl av företagets totalalönekostnader. Bidraget kan utgå t. o. m. ulgången av till lekoföretagsom ej varslar om driftinskränkning eller som drar tillbaka varsel. /78 har anvisats 125 milj. kr. Fram t. o. m.september 1977 harstöd beviljats för sammanlagt 95 milj. kr. Vidsidan av de branschinriktade åtgärderna har även andra arbelsmarknadspolitiskainsatser kommil tekoförelag och de anslällda inom tekoindustrin lill del.Utbildningsbidraget lill permitteringshotad personal har därvid haft särskillslor betydelse. Genom detta bidrag har förelag inom beklädnadsindustrin /77 tillförts ca 50 milj. kr. 2.3Försörjningsuthållighet och försörjningsstandard i det ekonomiska försvaretsplanering Utredarenframhåller atl den försörjningsulhållighet och den försörjningsstandard sombör eftersträvas i kriser är av ceniral belydelse för planeringen inom delekonomiska försvaret liksom de anlaganden som görs beträffande utrikeshandelnsomfattning. Medförsörjningsulhållighet avses den tid under vilken en på visst säll bestämdförsörjning kan fortgå i krislägen, medan med försörjningsstandard menas dennivå på vilken försörjningen med förnödenheter kan upprätthållas i krislägen.Utrikeshandelns omfallning bedöms mot bakgrund av de anlaganden som görsbeträffande möjligheterna alt under olika faser av en kris upprälthållahandelsutbyte med olika länderomräden. Utredarenredogör för de försök med långsiktsplanering som pågår inom detekonomiska försvaret. Långsiktsplaneringen omfattar samtliga lil! delekonomiska försvaret hänförliga försörjningsområden. Försöksverksamheten medlångsiktsplanering har utgjorts av perspektivstudier och programplanering. Perspektivsludiearbelelbedrivs i två faser. I fas 1 studerades möjliga utformningar (inriktningar) avdet ekonomiska försvaret i olika framtida länkbarakonfiikisiluaiioner. ÖEF lämnade en redovisning av studien tillKungl. Maj;i. 1fas 2 gjordes en analys av möjligheterna att vid alternativa handlingsvägar fördel ekonomiska försvaret /78-1981/82 uppnå de iperspeklivstudiernas fas 1 studerade utformningarna av det ekonomiska försvaretvid 1990-laleis början. Syfiet med arbetet i denna fas var att ell direklunderlag skulle erhållas för statsmakternas inriktning av myndigheternasprogramplanering i de hänseenden som är av betydelse från tolalförsvarssynpunkt.ÖEF inlämnade en redovisning av perspek- 1977/78:42 14 tivstudiedel 2 lill regeringen. bedrevs programplanering som syftade till att tafram handlingsprogram för det ekonomiska försvarels utveckling för en period . Rapport lämnades till regeringen . Ibetänkandet (SOU 1977:1) Totalförsvaret 1977-82 lämnade 1974 årsförsvarsutredning (FU 74) mot bakgrund av den genomförda programplaneringenförslag till grunder för den fortsatta utvecklingen av det ekonomiska försvaretoch till inriktningen av planeringen /78-1981/ 82. 1977 årslolalförsvarsproposition (prop. 1976/77:74) om inriktningen avsäkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling grundades på FU74:s överväganden och förslag. Regeringens förslag i propositionen godtogs avriksdagen (FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311). Engemensam utgångspunkt vid perspektivstudierna och programplaneringen har varitdet miljöunderlag som enligt regeringens anvisningar har utnylljats för atlbelysa påfrestningarna på ekonomiskt försvar i avspärrnings- ochkrigssituationer. Detta underlag består av etl antal olika k ris-och angreppsfa 11 som är en beskrivning av tänkbara framlida situationer där krav kanuppstå på del ekonomiska försvaret. Medkris avses en situation där krig inträffat mellan slormaklsblocken i vår näraomvärld vilket medför helt eller delvis avbruten eller tillfälligt reduceradutrikeshandel. Medangrepp avses en situation där angrepp (politiska krav eller militär invasion)riktas mol . Imiljöunderiaget för perspektivstudiema ingick även fred s k ri s fa 11. Dessainnebär lägen då produktion, sysselsättning, export och konsumtion inte kanupprätthållas i normal omfattning på grund av importbortfall av en eller fieraförsörjningsviktiga varor utan atl det är krig eller krigsfara i vår näraomvärld. Fredskriser skiljs från sädana knapphetssitualioner,konkurrenssi-tuationeroch handelsstrukluromvandlingar som är ständigtåterkommande i del internationella handelsutbytet. Tvåav dessa fall som har studerats har blivit av särskild belydelse förplaneringen. Fall"Dl" är ett krisfall som utgörs av en försörjningskris orsakad avavspärrning lill följd av krig i mellan stormakterna där ärneutralt. Fallet avser totalt av drygt etl år och är indelat i fyraperioder i vilka importen genomsnittligt för samtliga varuområden uppgår till90,70,15 och O % av normal import. Härtill kommer en femte period, enefterkrigs-period, på omkring då importen uppgår lill i genomsnitt 40 %av normal import. Fall"Al" är eU angreppsfall som innebär alt utsätts för anfall isamband med storkrig i . Fallet sträcker sig över på omkring ettår. 1 de fyra perioder fallet indelas i uppgår importen i genomsnitt för allavaruområden till 95, 65, 35 och av den normala importen. Prop.1977/78:42 15 angreppsfallethör en femte period, en efterkrigsperiod, på omkring elt år då importen uppgårtill av den normala importen. Deför fallen "Dl" och "Al" angivna uppgifterna om importavser genomsnittsvärden för respektive period. Båda fallen beskriver enutveckling som börjar och slutar i lägen då utrikeshandeln är"normal". Förutsättningarna i fråga om import varierar för olikavaror. 1enlighet med de av regeringen lämnade anvisningarna har i programplaneringenendast beaktats behov av planerings- och administrativa åtgärder för efterkris-respektive efterkrigstider dvs den femte och sisla av de perioder som fallenhar indelats i. Med efterkrigs- och eflerkristid avses den period som börjaromedelbart efter avslutandel av slridshandlingar i respektive våromvärld och avslutas vid den lidpunkt då importen i huvudsak återgått tillnormal omfallning. Enligtbeslul av regeringen studeras f n. inom ÖEF de krav somefierkrigs- och eflerkristid kan ställa på försörjningsberedskapen. 1riksdagens behandling av den tidigare nämnda lolalförsvarspropositionen (prop.1976/77:74) logs bl. a. upp frågan om målen för uthålligheten för avspärrning ikrig. (FöU) ansåg i sill belänkande (FöU 1976/77:13) atl deav handelsministern i lolalförsvarspropositionen föreslagna målen gav ullryckfören lämplig inriktning av försörjningsberedskapen under perioden1977/78-1981/82. FöU anförde (s. 97): Vidplaneringsperiodens slut skall huvuddelen av del ekonomiska försvaret kunnaklara de påfrestningar på vår försörjning som en cirka ettårig avspärrnings-eller krigssituation kan medföra. De s. k. miljöbeskrivningar som harutnyttjats i programplanearbetel ulgör goda exempel på sådana avspärrnings-ochkrigssituationer. Fortsatta säkerhetspolitiska siudier bör medföra atlunderiaget i della avseende ytterligare förbättras. 1 planeringsarbetet inomdet ekonomiska försvaret skall dock inte möjligheterna av avspärrnings- ochkrigssituationer av annan längd uteslutas. Föratl klara försörjningen under fieråriga kriser och krigssituationer måstebetydande omställningar av produklion och konsumtion genomföras. Deberedskapsålgärder som det ekonomiska försvaret vidtar mol påfrestningar avrelativt kort varaktighet skall därför även syfta till alt möjliggöra ochunderiätla belydande omställningar av samhällets försörjning på . FöUbetonade all det var angeläget atl studierna fullföljs om behovet avberedskapsålgärder för liden efter en avspärrning eller ell krig. FöUförutsatte vidare att de planeringsprinciper som försöksvis har utnyttjats inomdet ekonomiska försvaret i huvudsak kommer att lillämpas även i fortsättningen. 2.4Försörjningsuthållighet i en kris i fråga om tekovaror Utredarenredovisar inledningsvis för det tidigare synsättet i det ekonomiska försvarelsplanering. Innebörden av delta var att en avspärrning bedömdes bli total, atlkrigsfallet sattes i första rummet och att i ett sådant fall 1977/78:42 16