prop · G103142 · 1977-12-31 00:00:00 — Förstaget har utformats i enlighet med ulredningensförslag i denna del Gfr betänkandet s, 127), Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förstagen titt 1. tag om avbelalningsköp mellan näringsidkare m. 2. lag om ändring i konsumentkreditlagen (1977:981), 3. tag om ändring i tagen (1977:984) om ändring ibrottsbalken. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1977/78:142 105 1 §Denna lag är tillämplig på avbetalningsköp. Med avbetalningsköp förstås avlat om köp av vara mot betalning i särskilda poster, av vilka minst en skall erläggas sedan varan lämnats ut till köparen, och under viltkor som ger säljaren möjlighet alt återtaga varan, om köparen ej fullgör sin del av avtalet (förbehåll om återlaganderätt). Avbetalningsköpskall anses föreligga utan hinder av alt avtalet har betecknats som uthyrningeller betalningen som vederiag för varans nyttjande, om det är avsetl att den litlvilken varan lämnas ut skall bli ägare av denna, 1 frågaomvissa avbetalningsköp gälter i stället fördenna lag beslämmelser i konsumentkreditlagen(1977:000), 2 §1 lagen avses med kontantpris:del pris till vilket säljaren skulle ha varil villig att sälja varan motkontant betalning, kreditbelopp:den del av kontantpriset varmed beialningsanslånd lämnas, kreditkostnad:del sammanlagda beloppet av alla räntor, tillägg och andra koslnader somköparen har all erlägga lill säljaren med anledning av belalningsanståndet, kreditfordran:summan av krediibeloppet och kreditkoslnaden, 3 §Avtalsvillkor, varigenom köparen på förhand avstår från befogenhet eller förmån enligt denna lag, är ogiltigt. 4 §Säljaren får kräva betalning endast om han gjort förbehåll härom samt 1, köparen genom alt åsidosätta förpliktelse på grundav avbetalnings-köpet har äventyrat säljarens säkerhet i varan eller 2, köparen underlåtit att eriäggaförfallen del av kreditfordringen som uppgår till mer än en tiondel av heta kredilfordringenetter, om dröjsmålet överstiger , mer än en tjugondel av hela 1977/78:142 106 Omköparens rätt att betala gäller vad som följer av 8 S första stycket, 5 §Vid förtidsbelalning enligt 4 S skall vid beräkning av säljarens fordran den obetalda delen av kreditfordringen minskas med så stor del av kreditkostnaden som den ej utnyttjade kredittiden utgör i förhållande till den avtalade kredittiden. Säljaren får dock alltid tillgodoräkna sig hela kostnaden för uppläggning av krediten, om denna kostnad särskilt anges i avtalet och ej är oskälig. Utanhinder av första stycket skall särhåtlet kreditkostnadsbelopp som uppenbarligenhelt hänför sig titt utnytyad kredittid tillgodoräknas säljaren, medan köparenaldrig är skyldig att betala någon det av särhåltet kreditkostnadsbelopp somuppenbarligen helt hänför sig till ej utnyttjad kredittid. 6 §Belopp som köparen eriägger för avräkning på säljarens fordran på grund av avbetalningsköpet för säljaren ej först avräkna på annan fordran. Utan hinder av vad nu sagts får dock säljaren uinytGa förbehåll om avräkning på fordran som avser ersättning för njparation eller annan åtgärd beträffande varan. 7 §Förbehåll om aieriaganderäti får göras gällande endast om t.köparen genom att åsidosätta förpliktelse på grund av avbetalningsköpel haräventyrat säljarens säkerhel i varan etter 2.köparen är i dröjsmål med all erlägga förfallen del avkreditfordringen som uppgåi litl mer än en tiondel av heta kreditfordringenetter, om dröjsmålet överstiger , uppgår lill mer än en tjugondel avhela kredilfordringen eller ulgör återstoden av denna. 8 §Betalar köparen på en gång vad säljaren äger tillgodoräkna sig enligl grunder som anges i 9 S, blir förbehåll om återtaganderätt utan verkan. Sådan betalning för erläggas när som helst innan varan återtages. Omköparen efter utgången av tid som anges i 7 S 2 men innan varan återtages erläggerbelopp, som ej har betalats i rält tid, jämte dröjsmålsränia och kostnaderenligt grunder som anges i 9 S, får varan ej återtagas på grund av dröjsmålet. 9 §Vill säljaren utnyttja rätt att återtaga varan, skall avräkning göras mellan honom och köparen. 1977/78:142 107 Köparentillgodoräknas härvid varans värde vid återtagandet, Värdel beräknas efter vadsäljaren kan anlagas utvinna genom att ombesörja varans försäljning på lämpligtsätt. Säljarenfår tillgodoräkna sig den obetalda delen av kreditfordringen efter avräkning enligl5 S saml i förekommande fall dröjsmålsränta. Säljarenfår därjämte tillgodoräkna sig ersättning för följande koslnader föråtertagande av varan, nämligen exekutionsavgift, skälig kostnad för transportav varan samt utgift för inställelse vid förrättning för åleriagande, ominställelsen har varit påkallad för tillvaratagande av säljarens räll. Vidfastställande av ersättning för utgift för inställelse äger bestämmelserna omberäknande av ersättning av allmänna medel till vittne moisvarande tillämpning, tmål om handräckning för återtagande får säljaren, enligt vad regeringen närmareföreskriver, tillgodoräkna sig även skälig ersättning för eget arbete medanledning av målet samt arvode till ombud eller biträde. Grundasåtertagandet på dom, varigenom köparen har förpliktats utge varan, får säljarenäven tillgodoräkna sig obetald ersättning för rättegångskostnad enligt domen, 10 §Om köparen vid avräkningen tillgodoräknas ett större belopp än säljaren, får varan återtagas endast om säljaren betalar mellanskillnaden titt köparen eller, när varan värderats av utmätningsman, nedsätter mellanskill naden hos denne. Tillgodoräknassäljaren ett större belopp än köparen, får säljaren ej kräva ut mer änmellanskillnaden. 11 § Säljaren fär hos utmätningsman söka handräckning för varans återtagande,under förutsättning alt det om avbetalningsköpel har upprättats en av parternaunderskriven handting, som innehåller förbehåll om återtaganderätt saml uppgiflom kontantpriset, krediibeloppet, kredilkostnaden, kredittiden, kredilfordringenoch de tidpunkter när betalning skall erläggas, 12 § Handräckning söks hos utmätningsman i den ort där köparen har sitthemvist eller varan finns. Med köparens hemvist förstås den ort där han ärbosatt samt, beträffande dödsbo, den ort där den döde senast var bosatt och,beträffande annan juridisk person, den orl som enligt 10 kap, rättegångsbalkengrundar domstols behörighel i tvistemål i allmänhet. Ansökanskatt göras skriftligen samt innehålla uppgift om den del av kreditfordringensom uiestår obetald. Vid ansökningen skall fogas styrkt avskrift av denhandling som anges i 11 S. Exekutionsavgiftskall förskotteras av sökanden, om utmätningsmannen begär det. Betalas ejförskott inom förelagd tid, får förrättningen inställas. Utmätningsmannen kan isådani fall även häva redan vidtagen åtgärd. 1977/78:142 108 13 §Handräckning enligt denna lag får ej beviljas, om det finns påtaglig anledning räkna med möjligheten att avbetalningsköpet omfattasav konsu- inentkredillagen (1977:000), Handräckningfår beviljas endasl om del är uppenbarl, att säljaren äger göra gällandeförbehåll om återtaganderätt. Görköparen sannolikl att varan sålts litl oskäligt högt pris, får handräckning ejbeviljas, 14 §Lämnar säljaren anstånd med sökt handräckning och fortfar anståndet över för ansökningen, är denna förfallen. Utmätningsmanlar bevilja anstånd med handräckning, om särskilda skäl föreligger. Anstånd fårbeviljas för ansökningen om handräckning, 15 §Köparen skall underrättas om handräckningsansökningen och förestå ende förrättning i så god tid, att han kan beräknas få behövligt rådrum all bevaka sin rält. Föreligger risk att köparen skaffar undan eller förstör varan eller är saken eljesi brådskande behövs dock inle underrättelse. Sådan behövs ej heller om köparen saknar känt hemvist och det ej har kunnat klarläggas var han uppehåller sig eller var ombud för honom finns. Handräckningfår genomföras i köparens frånvaro, om det icke är erforderliga att köparen fårtillfälle att yttra sig vid förrättningen. Är köparen ej närvarande menanträffas hans make, någon anställd eller annan som har hand om varan, skattdenne anmodas att närvara, 16 §Utmätningsman får vid behov Säkerslälla sökt handräckning genom att taga vård om varan. Är denna i iredje mans besittning fär i stället förbud meddelas innehavaren att ulan utmätningsmannens tillstånd lämna ul varan eller vidtaga annan ålgärd därmed till men för sökanden. Utmätningsmannenfårej längre än nödvändigt upprätthålla åtgärd enligl försia stycket. Harhandräckning ej följt skatt åtgärden hävas. 17 § Vid handräckning skall ulrnätningmannen värdera varan. Om del behövsfår en eller fiera sakkunniga anlitas att biträda vid värderingen, 18 § Beslut i fråga om handräckning överklagas hos överexekutor. Överdennes beslut får klagan ej föras. Partsomärmissnöjdmedvärdering eller annan ålgärd vid handräckningen är oförhindrad att väcka talan molden andre vid domstol. Visarej säljaren alt han väckt lalan vid domstol inom efter handräckningensgenomförande eller, om förrättningen inom överklagats, inom en månadefter del överexekutors beslut meddelas, får köparen hos utmätningsmannen lyftadet belopp som enligl 10 S försia stycket kan ha blivit nedsatt hos denne. 1977/78:142 109 19 §1 fråga om handräckning gäller i övrigt utsökningslagens (1877:31 s, 1) beslämmelser i lillämpliga delar. 20 §I fråga om verkställighet av dom, varigenom köparen har förpliktats åleriämna vara som sålts genom avbetalningsköp, gäller vad nedan sägs och i övrigi utsökningslagens (1877:31 s, 1) bestämmelser i tillämpliga delar. Ansökanom verkställighet görs skriftligen eller muntligen med ingivande av domen, 12S försia och iredje siyckena, 14-16 SS saml, om ej domen föreskriver annat, 17 Säger motsvarande tillämpning. Part som är missnöjd medutmätningsmannens värdering är oförhindrad att väcka talan mot den andre viddomstol. Visar ej säljaren alt han väckt sådan talan inom efterverkställigheten eller, om förrättningen inom har överklagats, inomen månad efter det beslul av högre instans vunnit laga kraft, får köparen hosutmätningsmannen lyfta det belopp som enligt 10 S försia slycket kan ha blivitnedsatt hos denne, 21 §Vara som har sålts genom avbetalningsköp får ej utmätas för fordran på grund av köpet. Vad nu sagls gäller dock ej om kreditfordringen har betalats. Denna lag träder i kraft den , då lagen (1915:219) om avbetalningsköpupphör att gälla. Äldre lag gäller dock fortfarande i fråga om köp som har ingåttsföre den nya lagens ikraftträdande. Förekommer i lag ellerannan författning hänvisning till eller avses annars däri lagrum som harersatts genom föreskrift i den nya lagen skall i stället denna tillämpas. 1977/78:142 110 Lagom ändring i konsumentkreditlagen (1977:000) Härigenomföreskrives att 17 och 22 SS konsumentkreditlagen (1977:000) skall ha nedanangivna lydelse. Villkreditgivaren utnylGa rätt att återtaga vara, skall avräkning göras mellanhonom och köparen. Köparentilgodoräknas härvid va- Köparen tillgodoräknas härvid va- ransvärde vid återtagandet. Vid råns värde vid återtagandet. Värdet beräkning av värdel äger 3 lagen beräknas efter vad kreditgivaren kan (1915:219) om avbelalningsköp mol- anlagas uivinna genom alt ombesörja svarande lillämpning. varans försäljning på lämpligi säll. Kreditgivarenfår tillgodoräkna sig den obetalda delen av kredilfordringen efter avräkningenligt 13 S samt i förekommande fall dröjsmålsränta, dock ej enligt högreräntefot än som anges i 6 S räntelagen (1975:635). Kreditgivarenfår därjämte tillgodoräkna sig ersättning för följande kostnader föråtertagande av varan, nämligen exekutionsavgift, skälig kostnad för transportav varan samt utgift för inställelse vid förrättning för återtagande, ominställelsen har varit påkallad för tillvaratagande av kreditgivarens rält. Vidbeslämmande av ersättning för utgift för inställelse äger beslämmelserna omberäknande av ersättning av allmänna medel titt vittne motsvarande tillämpning. 1mål om handräckning för åleriagande får kreditgivaren, enligt vad regeringennärmare föreskriver, tillgodoräkna sig även skälig ersättning för eget arbetemed anledning av målet samt arvode till ombud eller biträde, I fråga om handräckning och I fråga om handräckning och verkställighetav dom, som anges i verkställighet av dom, som anges i 21S tredje stycket, äger i övrigt 10 21 S tredje slycket, äger i övrigt 12 tredjeoch fjärde siyckena. 12-15 \i första och tredje styckena samt och 16 Jörsta slyckel lagen 14-20 avbeialningsköplagen (1915:219)om avbelalningsköp mot- (1978:000) motsvarande tiUämpning. Häivid skall Härvid skall hänvisningarna i 18 hänvisningeni 14 i} andra slyckel iredje siyckei och 20 i Ijärde siycket 5 jörsta styckei avse 18 JÖrsia lill 10 Jörsia styckei avse 18 jörsta slyckel denna lag. Dennalag iräder i kraft den Äldrebestämmelser gäller dock i fråga om köp som har ingåtts före lagensikraftträdande. Prop.1977/78:142 111 Härigenom föreskrives alt10 kap, 10 S skall ha nedan angivna lydetse. Vad i 8 kap. 13 S sägs om inskränkning i åklagarens åtalsrätt skall äga motsvarande tillämpning beiräffande annat i detta kapitel omförmält brott än grov förskingring och sådan trolöshet mot huvudman som är att anse som grov. Olovligt förfogande överegendom, som kommit i gärningsmannens besinning genom avtal, enligt vilket äganderäilenskall öveigå först sedan betalning erlagls eller som innehåUer Jörbehåll om återtaganderälisom avses i 1 lagen (1915:219) om avbelalningsköp eller 15 <) konsumentkre-(Inlagen(1977:000), må ej åtalas av åklagare, med mindre åtal av särskilda skäl finnespåkallat ur atlmän synpunkt. Olovligt förfogande överegendom, som kommii i gärningsmannens besittning genom avtal, enligt vilketäganderätten skall öveigå först sedan beialning erlagts, eller som gärningsmanneneljest innehar på grund av krediiköp med Jörbehåll om återlaganderätt, må ejåtalas av åklagare, med mindre ålal av särskilda skäl finnes påkallat ur atlmänsynpunkt. Dennalag träder i kraft den 1977/78:142 112 BUaga2 Sammanställning av remissyttranden 1.1.1 Götatiovräit: Hovrätten delar utredningens uppfaltning att del möter betänkligheter att i anslutning till förbättringar för konsumentköpare avskaffa skyddsregter för näringsidkande avbetatningsköpare, eftersom avbetalningsköpel alltjämt spelar en beaktansvärd roll vid kapitatsvagare näringsidkares anskaffning av nödvändig utmstning för rörelsen. Såsom utredningen anför tatar praktiska skäl för att de bestämmelser som i fortsättningen bör gälla för avbelalningsköp utanför konsumentkreditom rådet får bilda en ny lag som ersätter den nuvarande. Hovrätten kan alltså iallt väsentligt ansluta sig till det förstag lilt avlDetalningsköplag, somutredningen lagt fram, och har endast smärte påpekanden att göra. Enligthovrättens mening har den föreslagna lagtexten i vissa falt fått en mindrelyckad utformning. Sålunda bör, i den mån beslämmelserna i lagen till sittsaktiga innehåll överensstäinmer med konsumentkreditlagens regler, sammauttryckssätt användas. En översyn bör därför göras i detta hänseende. Därvidbör jämväl vissa uttryck omformuleras etter utgå. Enligt hovrättens mening kanexempelvis uttrycket "särhåtlet" i 5 § med fördel ersättas av"särskilt" och "den andre" i 18 och 20 §S, ulan att missförstånduppstår, hell utgå. 1.1.2 Bankinspektionenansluter sig till vad utredningen anför om behovet av den föreslagna lagregleringen och anser förstaget ägnat att läggas lilt grundför lagstiftning. Inspektionen vill emellertid framhålla, att rättsförhållandena är och bör vara väsentligt andra än när det gäller konsumentkrediter. Även om många näringsidkare, som gör avbetalningsköp, är ekonomiskt svagare än säljarna, torde det motsatta förhållandet i belydande utsträckning vara för handen. Avbelalningsköp utgör en av fiera tänkbara former för finansiering som i regel kan tämligen fritt övervägas som alternativ titt andra, exempelvis leasing och banktån mot säkerhet i företagsinleckning. Intresset av att skydda köparen får vägas mot intresset av möjligheter för säljaren och dennes kreditgivare att skydda sin fordran, vilket i sin tur blir av betydelse fördessas möjligheter och benägenhet att använda kreditformen i fråga. Rent allmänt finns det knappast anledning att i den nya, för näringsidkare avsedda avbetalningsköplagen, uppställa längre gående skyddsföreskrifter för köparna än som finns i nuvarande avbetalningsköplag, som dock närmast utformades med tanke på konsumentkrediler och undergick en omfattande översyn. Denföreslagna lagen avser liksom lag endast avbetalningsköp betr. vilkasäljaren förbehållit sig återtaganderätt. Lagens syfte är alltså att reglera dennarätt, I betänkandet diskuteras om det finns anledning alt betr. näringsidkaresavbetalningsköp införa bestämmelser som ansluter titt konsumentkreditlagensföreskrifter om informationsplikt, kontantinsats och möjlighet för köparen attvid irepartsförhåtlanden göra invändningar mot annan kreditgivare än säljaren.Inspektionen delar utredningens mening att sådana bestämmelser inte erfordras, 1.1.3 RSV:Både konsumentkreditlagen och avbetalningsköplagen avser alt reglera avtal om försäljning av vara, när betalning inte sker kontant och Prop.1977/78:142 113 säljarenförbehållit sig rätten att återta varan om betalningsvillkoren inte uppfylls avköparen. Förslaget till avbetalningsköplag är i materiella och andra hänseendenutformat i nära överensstämmelse med konsumentkreditlagen. Det kan därförstarkt ifrågasättas om det inte vore bällre att sammanföra bestämmelserna förbåda formerna av avbelalningsköp, konsument- och näringsidkarköp, i en lag.Det kan inte anses vara något onaturiigt att i samma tag ge regler om kreditendast till konsument medan lagens regler om avbetalningsköp gäller församtliga köp, såväl försäljning lill konsument som till näringsidkare. 1.1.4 Kronofogdemyndigheien i distrikt:Förslaget innebär att den nuvarande avbetalningsköplagen ersätts med en ny somanpassats till konsumentkreditlagens systemalik och terminologi. En samordninghar också skett i sak. Mot denna ordning finns i och för sig intet alt erinra.Härvid bör man självfallel beakta att behovet av skyddsregler för köparen inteär lika framträdande i kommersiella förhållanden. Ur kronofogdemyndighetenssynpunkt innebär emellertid lagstiftningstekniken, att avbetalningsköp uppdelasi två lagar, vilket kan leda titt en oenhetlig räiistillämpning samtsvåröverskådliga regler för allmänheten. Enligt kronofogdemyndighetensuppfattning hade den norska modellen med en lag för alla kreditköp varit attföredra. 1.1.5 i distrikt: Den nyaavbetalningsköplagen bör så långt del är möjligt ansluta sig titt konsumentkreditlagenssystematik och terminologi. Avgörande sakliga skillnader mellan de bådalagstiftningarna bör i möjligaste mån undvikas. Denna anpassning kommer att hasitt kanske allra största värde för den personat vid kronofogdemyndigheternasom kommer att praktiskt få tillämpa lagstiftningarna. 1.1.6 Kronofogdemyndigheien i distrikt: Dennuvarande avbetalningsköplagen är trots vissa reformeringar i viss månotidsenlig och i behov av en förnyelse. anser därför,liksom utredningen, att behov föreligger av en ny lagstiftning. Kronofogdemyndighetemahandlägger åriigen ett stort antal återtagnings-mål. Myndigheterna har därförstor erfarenhet av såväl juridisk som praktisk tillämpning av lagen. Denföreslagna avbetalningsköplagen innehåller inte så revolutionerande nyheter atttillämpningen av den föreslagna lagen kan bereda kronofogdemyndigheterna störresvårigheter än vad fallet är med nuvarande lag. hardärför inte något att invända mot förslagets utformning utan anser att det kanligga till gmnd för lagstiftning. 1.1.7 Kronofogdemyndigheteni Väsierås distriki: Såvitt kronofogdemyndig heten kan förstå för nu gällande avbetalningsköplag anses ha fungerat i huvudsak väl och därför torde behovet av en reformering av lagen i och för sig böra betecknas som måttligt. Så måste särskilt anses vara fallet, om avbetalningsköp hänföriiga titt kategorien konsumentköp kommer att specialregleras. Eftersomemellertid förflutit från tillkomsten av avbetalningsköplagenoch en omfattande lagstiftning till skydd för köparen i varierande konsumentprägladeavtalsförhållanden tillkommit, torde dock 8 1977/78. 1977/78:142 114 trotsallt ett visst behov av en översyn av lagens bestämmelser få anses föreUgga.Och givetvis är det angeläget, att avbetalningsköplagens terminologi ochsystematik anpassas titt nyare konsumentköprättslig lagsliftning. Samtidigtsom man sålunda söker anpassa avbetalningsköplagen till sistnämnda slag av lagstiftning måste man dock ha i minnet del förhållandet, all vid avbelalningsköp mellan näringsidkare i deras rörelser behovet av skyddsregler till köparens förmån ter sig mindre angeläget än då köparen är konsument.-- uppfattning lorde här föreliggande förslag till avbetalningsköplagi stort sett lämpa sig väl att antas som gällande tag, 1.1.8 Kronqfogdemyndiglieien i disirikl: Dennuvarande avbetalningsköplagen har i praktiken i slort sett fungerat väl. Deolägenheter som finns med lagen har visal sig vid konsumenlkreditköp. Del ärexempelvis kronofogdemyndighetens skyldighel att återta vara som ingår i beneficiel.Sedan konsumentkreditköpen överförts till den föreslagna konsumentkreditlagenfinns enligt myndighetens mening inte skäl att i sak göra några störreändringar i avbetalningsköplagen. 1.1.9 : Det visar sig enliglutredningen att särskilt de mindre och medelstora förelagen i stor utsträckninganvänder sig av avbetalningsköp när det gälter inköp av utrusining förrörelsen. ser med tillfredsställelse att reglerna avseendeåtertagande av varan och krav om förtidsbelalning m. m. preciseras och utformassåatt köparen ges bättre skydd än vid nuvarande lagstiftning. Från desynpunkter industriverket har att beakta tillstyrker verket utredningensförslag om ny avbetalningsköplag. l.l.lOGoUandshandelskammare: Utredningens målsättning har varil att i enUghet med direktivenskapa rättsregler titt köparens förmån. Men att som i konsumentkreditlagen idetalj föreskriva krav på t. ex. minsta kontantinsats, vidgad upplysningsplikto. dyl. har ansetts främmande för direkta kommersiella köp, en uppfattning somhell delas av handelskammaren. 1.1.11 SPK har efter granskning av det framlagda förslagettill avbetalningsköplag ej funnit anledning föreslå några ändringar i detsammautan vill för sin del tillstyrka att lagstiftningen ifråga genomföres ianslutning till konsumentkreditlagen. 1.1.12 NO: förslag all ersätta dennuvarande avbetalningsköplagen med en ny som kommer att gälla huvudsakligenför avbetalningsköp mellan näringsidkare tillstyrks av NO. Tanken att avbetalningsköparesom driver näring skutte ställas utan del skydd som avbetalningsköplagen Htlillsgett medan konsumenternas skydd på förevarande område genom konsumentkreditlagenväsentligt stärks måste naturiigtvis som utredningen gjort avvisas. Skyddsintressetnär det gäller kommersiella avbetalningsköp är emellertid inte lika stort somnär det gäller konsumentköp vilket leder till att man här måste använda sig avdelvis andra bedömningsgrunder. Dessa olikheter i skyddsintresse gör detmotiverat att, av de skäl som utredningen anför, inte 1977/78:142 115 överförakonsumentkreditlagens bestämmelser om t. ex. minsta kontantinsats,informationsplikt för säljaren och irepartsförhåtlanden till den nya avbetalningsköplagen. Kreditköputredningenhar också övervägt frågan om särregler för krediter till sådana näringsidkare -exempelvis hantverkare, tantbrukare och fiskare -som skulle kunna anses hasamma behov av skydd som konsumenter i kreditförhållanden. Utredningen hardockav både praktiska och principiella skäl avvisat en sådan särreglering. NOansluter sig till utredningens ståndpunkt i denna fråga. Utredningensöverväganden i övrigt leder titt att den nuvarande avbetal ningsköplagens bestämmelser i stor utsträckning förs över titt den nya tagen med de ändringar som föranleds av konsumentkreditlagens terminologi och systemalik. På några viktiga punkter har emellertid konsumentkreditlagens lösningar i sak fött genomstag i den nya avbetalningsköplagen.