prop · G10363 · 1977-12-31 00:00:00 — Remissinstanserna delar i stort utredningensuppfattning om den principiella organisationen av en försvarsgrensstab. Debiträder även grundsynen att försvarsgrensstaberna så långt det är lämpligt börorganiseras principiellt lika samt att en enhetlig begreppsapparat utnyttjas.Överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna hävdar dock att man vidtillämpningen av principorganisationen måste ta hänsyn till de olikafömtsättningar som gäller för de tre försvarsgrensstabema. Jagbiträder i stort utredningens förslag beträflände principorganisationen förförsvarsgrensstaberna men finner det angeläget att påpeka att underiydandeenheters krav i olika avseenden på överordnad myndighets ledning kan påverkaorganisationen hos den överordnade myndigheten. Krav på likformighet mellanstabemas organisation får enligt min uppfattning inte vara motiv för enförändring av organisationen. Rationalitet och effektivitet måste styraorganisationsutformningen. Jag anser dock att alla tre försvarsgrensstabernabör innehålla en enhet för ledning av förbandsproduktionen i sin helhet.Enheten bör kallas planeringsenhet. I dess uppgifter bör ingå bl. a. attsamordna och inrikta budgetarbetet i enlighet med vad jag har anfört Udigare omuppgifterna för programfunktionen. Ledningsutredningenhar föreslagit att arméstabens organisation utformas enligt förslaget tillprinciporganisation och därutöver tillförs enheter för tmppslagsinspektörerna,vilka enligt utredningen bör ha ett sammanhållet ansvar för resp. tmppslag.Vissa av truppslagsinspektöremas uppgifter föreslås bli decentraliserade. tilltruppslagsskolorna, medan vissa andra uppgifter bör föras över Ullpersonalenheten och enheten för organisations-och materielfrågor. Den nuvarandeFN-avdelningen föreslås ingå i personalenheten. Chefenför armén godtar i huvudsak organisationsförslaget men hävdar attmobiliseringsledningen inte bör ingå i enheten för utbildningsledning utan ienheten för organisation och materiel. Chefen för armén motsätter sig ocksåförslaget att minska truppslagsavdelningarna inom arméstaben. Vissa av derasuppgifter beträffande personaladministration kan dock enligl chefens för arménuppfattning föras över till personalenheten eller till underiydandemyndigheter. Jaganser att utredningens förslag till principorganisation kan ligga till grundför arméstabens organisation. Enligt min mening bör dock FN-avdelningen inteinordnas i personalenheten. Med hänsyn till avdelningens speciella uppgifteroch särskilda externa kontakter bör enheten lyda direkt under arméstabschefen.Hur ledningen av de fackmässiga mobiliseringsförberedelserna och utbildningensamt handläggningen av organisations- och materielfrågor skall inordnas iorganisationen torde få övervägas i det Prop.1977/78:63 96 I della sammanhang bör även behovet av truppslagsinspektöreroch truppslagsavdelningar övervägas. Jag vill därvid peka på att det i arméinspektörer knutna till militärområdesstaberna. Ledningsuiredningenbehandlar arméinspeklörerna i samband med översynen av den högre regionalaledningen. Den verksamhet som bedrivs av armé- och truppslagsinspektörerna upp i ett sammanhang. 1 linje med min gmndläggande uppfattning attbeslutsbefogenheterna bör föras ned i organisationen, skall de lokalaförbandscheferna ges stor frihet i valet av medel för att nå uppsatta mål iutbildningen. Därmed bör också de resurser som f n. finns på central och högreregional nivå för att ange metoder för utbildningsarbetet liksom för attinspektera hur dessa tillämpas kunna begränsas avsevärt. Utredningen har föreslagit alt marinstabensorganisation ulformas i överensstämmelse med principorganisationen förförsvarsgrensslab kompletterad med två vapenslagsavdelningar direkt understabschefen, en för flottan och en för kustartilleriet. Chefen för marinen anser all starka skäl talar föratt marinstabens organisation i stället består av fem enheter, nämligen enplaneringsenhet, en organisations- och samordningsenhet, en systemenhet förflottan och en för kustartilleriet samt en administrativ enhet. Även jag anser att marinslabens organisation böravvika något från principorganisationen. Enligt min mening bör staben delas ini fem enheter, nämligen en enhet för planering, en system- ochmobiliseringsenhet, en personalenhet samt två enheter för ledning avutbildningen (en för flottan och en för kustartilleriet). Härtill kommerresurser för intern administration. System- och mobiliseringsenheten skallgemensamt för flottan och kustartilleriet ha hand om alla systemfrågor,organisationsfrågor samt fackmässiga mobiliseringsförberedelser. Beträffande marinens truppregister föreslårledningsutredningen att flottans och kustartilleriets truppregister skallutgöra ett fristående värnpliktskontor inom värnpliktsverket. Överbefälhavaren, försvaretsrationaliseringsinstitut och värnpliktsverket tillstyrker ulredningens förslagatt de nuvarande två truppregistren bryts ut ur marinstaben. Chefen förmarinen motsätter sig däremot förslagel. När värnpliktsverket inrättades förutsattes atttruppregistreringen av värnpliktiga vid marinen t. v. skulle utföras centraltvid marinslaben. För min del anser jag att del nu är lämpligt att avveckla densärskilda truppregistreringen vid marinen. Personalredovisningen m. m. avflottans och kustartilleriets värnpliktiga bör, liksom för övriga värnpliktiga,skötas av värnpliktsverket. Det torde få ankomma på regeringen att närmare fastställaformerna och organisationen m. m. för denna personalredovisning. Utredningenföreslår att flygstabens organisation utformas i Prop.1977/78:63 97 huvudsakenligt principorganisalionen för försvarsgrensstaberna. Chefen för flygvapnet ansluter sig i stort lillutredningens förslag, men för fram vissa synpunkter på bl. a.mobiliseringsledningens, budgetfunktionens och taktik- ochunderrättelsetjänstens inplacering i staben. Jag biträder utredningens förslag till organisationi slorl av flygslaben. torde fö klarläggas i samband meddet fortsatta utredningsarbetet. Utredningen föreslåratt m i 1 i lärled n ingen-skall finnas kvar. Inga remissinstanser har anmält avvikande uppfattning idenna fråga. För egen del anser jag att militärledningen spelar en viktig rollsom ett forum för överiäggningar mellan överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna. Militärledningen bör därför finnas kvar. Utredningen konstaterar alt en ökad insyn frånmedborgarnas sida bör kunna åstadkomma en djupare förankring av försvarsmaktensverksamhet i samhället. Inom vissa områden med nära anknytning till andrasamhällssektorer, t. ex. personal- och utbildningsområdet, kan det ocksäenligt utredningen vara värdefullt att tillföra försvaret civil expertis. Ettlekmannainflytande i den centrala ledningsorganisationen bör därföreftersträvas. Utredningen har prövat om detta infiytande bör tillgodoses genomett beslutande organ, ett rådgivande organ eller ett kontroll- och insynsorganoch därvid funnit beslutande saml kontroll- och insynsorgan mindre lämpliga.Ledningsutredningen har därför föreslagit att ett rådgivande organ, benämntmilitärrådet, inrättas. skall enligt utredningen vara knutet tillöverbefälhavaren men även kunna ta upp frågor inom försvarsgrenschefemasansvarsområden. Utredningen föreslår att militärrådet skall verkaendast i fred. Frågor om operativ verksamhel bör därför undantas från rådetsverksamhet. Även underrättelsetjänsten bör undantas eftersom en särskildlekmannanämnd har inrättats för insyn i och kontroll av denna verksamhel.Mililärrådet skall enligt utredningen främst behandla avvägningsfrågor ochdelarav förbandsproduktionen. Två av utredningens ledamöter, ochOlle , har reserverat sig mol vissa av utredningens ställningstagandenom lekmannainflytande. De anser bl. a. att överkommandot som högsta beslutandeorgan i fred bör fö en styrelse. Överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna ärtveksamma till behovet av ett lekmannaorgan, men vill inte motsätta sig att ettrådgivande organ inrättas. LO, TCO-S och statens personalnämnd anser attlekmannainflytandet bör tillgodoses genom en lekmannastyrelse. I likhet med utredningen anser jag det värdefulltmed lekmannainflytande inom försvarets centrala ledning. Detärönskvärtatlmedborgarna fören ökad insyn och därmed större förståelse för den verksamhetsom bedrivs inom försvaret. Det är dessutom värdefullt om erfarenheter frånandra delar av 7 1977/78. Prop.1977/78:63 98 Delta motiverar enligt min mening att ettlekmannaorgan inrättas för delar av verksamheten i fred. I frågan omlekmannaorganel skall vara rådgivande eller utgöras av en styrelse vill jaganföra följande. är formellt en myndighets högsta beslutande organ.Jag har tidigare förordat att ett alternativ med fyra myndigheter skall väljas.Frågan är då om del skall finnas styrelser vid samtliga dessa myndigheter ellerendast hos den ledande och samordnande, dvs. Enligt minmening skulle det leda lill besvärliga besluts-förhållanden om man inrättadestyrelser vid försvarsgrenarna, eftersom dessa i allt väsentligt skall följadirektiv och anvisningar från överbefälhavaren. Om man å andra sidan inrättadeen slyrelse enbart hos överbefälhavaren skulle denna endast indirekt fåbefattning med de frågor där ett lekmannainfiytande bedöms vara mestvärdefullt, nämligen utbildnings- och personalfrågorna, vilka i alll väsentligthandhas av försvarsgrenscheferna. Med hänsyn härtill anser jag attlekmannainfiytandel bör tillgodoses genom ett rådgivande organ, vilket börknytas till överbefälhavaren och fä namnet militäriedningens rådgivande nämnd.Med hänsyn till den vikl jag vill lägga vid att överbefälhavarens ansvar skallvara likartat i fred och krig, delar jag utredningens synpunkt att operativverksamhet inte bör behandlas i nämnden. Jag vill erinra om att lekmannainflytandepä underrättelsetjänstens område har tillgodosetts genom denunderrättelsenämnd som har inrättats. Även dessa frägor bör därförundantas från verksamheten. Enligt min mening bör nämnden däremot behandlaavvägnings- och planeringsfrågor samt frågor av principiell art som rörpersonal, utbildning och organisation. Överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna bör inhämia nämndens uppfattning innan de fattar beslul iviktiga frågor inom de angivna områdena. De bör vidare informera om frågor somär viktiga för nämndens verksamhet. Övriga ledamöler bör på eget initiativkunna ta upp frågor till behandling i nämnden. Överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna bör vara självskrivna ledamöter, medan nämnden i övrigtbör beslå av riksdagsledamöter. Nämnden bör sammanlagt ha minst åttaledamöler. Jag går över till vissa personalkårfrågor.Utredningen föreslår att chefen för fortifikationskåren underställs chefen förarmén samt att cheferna för medicinal- och intendentkårerna underställsförsvarsgrenschef försvarsgrenschef som är lämpligast har utredningeninte tagit ställning till. Ulredningensförslag att underställa försvarets intendentkår och försvarets medicinalkårförsvarsgrenschef tillstyrks av de instanser som har yttrat sig i frågan med undantagav försvarets sjukvårdsstyrelse som anseratt förslaget om medicinalkåren ärotillräckligt behandlat. Sjukvårdsstyrelsen anser att nuvarandelydnadsförhållande bör bestå. Enligt min uppfattning finns f n. inte tillräckligtvägande skäl för förändring av lydnadsförhållandena för dessapersonalkårchefer. Prop.1977/78:63 99 sammanhangvill jag peka på att regeringen avser alt förelägga riksdagenproposition om en ny befälsordning för försvarsmakten. I samband medgenomförandet av en ny befälsordning är det nödvändigt att se överpersonalkårfrågorna i sin helhet inom försvarsmakten. föreslår alt överbefälhavarenskall svara för den övergripande planeringen för utveckling avinformationssystem inom försvarsmakten. En beredningsenhet som är gemensam förstaberna bör ingå i överbefälhavarens stab. Resurser för administration avbefintliga ADB-system börtillföras resp. sakenhet. Systemulvecklingsresursernaföreslås bli sammanhållna vid ochprogrammeringsresurserna vid försvarets datacentral. Överbefälhavarenanser, liksom utredningen, att resurser för övergripande styrning avinformationssyslemutvecklingen inom hela försvaret bör finnas i försvarsstaben,men att förslaget måste granskas ytterligare innan beslut fallas.Försvarsgrenscheferna delar uppfattningen all resurserna för den övergripandeplaneringen och styrningen av informationssyslemutvecklingen skall finnas hosöverbefälhavaren, men hävdar att behov av egna ADB-resurser alltjämt kommer attfinnas inom varje myndighet. Utredningens förslag tillstyrks av försvaretssjukvårdsstyrelse, , riksrevisionsverketoch /SR. tar upp utredningens förslag om allADB-personal skall delas upp så att den mer kvalificeradesystemutvecklingspersonalen förs till medanpersonal som sysslar med programmering och maskinnära systemarbete förs lill försvaretsdatacentral. framhåller att en splittring avutvecklingsresurserna inte får försvära utveckling och drift av realtidssystem,som ofta kräver ett mer integrerat synsält. En likartad uppfattning framförs avvärnpliktsverket och försvarets datacentral. Inomförsvaret har kostnaderna för utveckling av informationssystem ökat starktunder . Stora resurser har investerats i utvecklingsarbete, menhar i många fall ännu inte gett någol produktionsresultat. Den nuvarandeorganisationen har inte gjort del möjligt att ulöva en tillfredsställandeledning och kontroll. Jag finner del därför angelägel all inför del kommandedetaljorganisationsarbelet ange min principiella grundsyn iorganisationsfrågan. Jag biträder utredningens förslag att överbefälhavaren börfå ansvaret för den övergripande styrningen av informationssystemutvecklingeninom försvarsmakten och alt resurser för administration av befintligaADB-system tillförs de enheter inom staberna som ulnyttjar ÄDB. ADB-verksamheten är en viktig stödfunktion istabsarbeiel. Det måsie därför ankomma på resp. myndighet att själv bedömabehovei av ADB-baserade informationssystem och vilka krav som skall ställas pådessa. Myndigheterna bör också få ekonomiska resurser för utveckling avinforma- Prop.1977/78:63 100 tionssystem.Delta arbete är dock inte av sådan natur att personal för systemutvecklingmäste finnas i staberna. Det väsentliga äratt utvecklingsarbetet sker sä atierfarenhetsutbyte främjas och dubbelarbete undviks. Om del dessutom ställs kravpå kostnadstäckning för beställda arbetsuppgifter, uppnås ett ökatkostnadsmedvetande hos beställande myndigheler. Mot denna bakgmnd anser jag att skäl talar för attstora delar av försvarsmaktens systemutvecklingsresurser hålls samman som engemensam resurs vid försvarels datacentral. Delta bör övervägas i anslulningtill detaljorganisationsarbetet. Beiräffande stabsorganisationens internaadministration föreslår utredningen bl. a. att en gemensam kameral enhet ochett gemensamt förvaltningskontor för lokalanknuten administrativ serviceinrättas. Den kamerala enheten och förvaltningskontoret bör ingå i enadministrativ enhet. Jap har inte någon erinran mot utredningens förslag. Dennärmare utformningen av serviceenheien torde dock få fastställas . Ledningsulredningens förslag innebärsammanfattningsvis en minskning med 257 anställda. Detta medför enligtulredningenårliga besparingar pä 19,3 milj. kr. i personalkostnader och 1,3milj. i köp av tjänster. Även andra kostnader kommer enligt utredningensannolikt att minska som en följd av personalreduceringarna. Delta gäller t.ex. resekostnader och expenser. Hyreskostnaderna för staberna ökar däremot med1,7 milj. kr. för år, men minskar totalt setl för försvarsmaktens myndigheler iStockholmsområdet. Engångskostnaderna för fiyttning och ändringar i lokalernauppgår till 5,1 milj. kr. Härtill kommer vissa kostnader för installation avsambandsutruslning m. m. Som jag har framhållit är del nödvändigtatt genomföra ytterligare personalminskningar i ledningsorganisationen. Efterstatsmakternas beslut om den centrala ledningsorganisationen m. m. mästedetaljorganisalionen ulformas. Som jag lidigare har framhållit bör strävandärvid vara att de centrala stabernas personal skall kunna minskas med omkring500 anställda. Mina förslag om minskning av personalen vid staberna medför allombyggnaden av Bastionen kan bli av mindre omfattning än vad som haravsetts. Delta leder lill ytterligare besparingar. Jag räknar också med all delär möjligt att genomföra betydande personalminskningar inom försvaretsmaterielverk, bl. a. när verkets Stockholmsdelar i större ulslräckning än f n.kan lokaliseras till Tre Vapen. Även inom övriga centrala myndigheter krävsytterligare personalbesparingar. De totala besparingarna bör därför bliväsentligt slörre än vad utredningen har räknat med. 1 detta sammanhang finner jag det också naturligtall la upp försvarels rationaliseringsinslitutsförslagompubl ikations- ochläromedelsverksamhelen (FRI rapport 7.76-9203 Publikations- och läromedelsverksamheteni försvaret). Förslaget innebär i korthet följande. Samordningen avverksamheien bör förbättras genom en delegation som knyts till Prop.1977/78:63 101 Resurserna vid försvarels brevskola för att ta fram läromedelföresläs bli fördelade på försvarsgrensstaberna, vilkel innebär att brevskolanupphör som självständig myndighet. Distribution och förrådshållning avläromedel bör enligt förslaget ombesörjas av en central, självbärandeläromedelsdistributör medan publikationer och blanketter bör distribueras ochförrådshållas av försvarets bok- och blanketlförtåd. bör inordnas i enmilitärområdesförvaltning. har prövatmöjlighetema att omlokalisera publikations- och läromedelsverksamhelen menförordar en oförändrad lokalisering. Flertalet remissinstanser anser att samordningsåtgärderbör vidtas. I fråga om uppdelningen av brevskolan är remissinstanserna däremotoeniga. Överbefälhavaren och anser att förrådshållningoch distribution av publikationer och läromedel bör ombesörjas av försvaretsbok-och blankettförråd. Chefen för armén och försvarels brevskola anser attbrevskolan bör vara förrådshållare och distributör av alla läromedel. Huvuddelenav remissinstanserna finner liksom försvarels rationaliseringsinstitut attpublikations- och läromedelsverksamheten inte bör omlokaliseras. Filip-stadskommun och i framhåller att försvarets bok- ochblankettförråd bör lokaliseras till . Jaganser i likhet med försvaretsrationaliseringsinstitut att ansvaret föratt ta fram läromedel helt bör liggapå den myndighet som svarar för den utbildning eller information där läromedletär avsett att användas. Vidare delar jag institutets uppfattning allläromedelsverksamheten bäst främjas om det inom försvarsmakten finns bådestarka styrorgan och gemensamma produktionsresurser. F. n. finns gemensammaproduktionsresurser på försvarets brevskola. Brevskolan bör därför behållas. Verksamheten vid skolan har förändrats avsevärtsedan skolan bildades. Denna förändring bör återspeglas i skolans namn.Försvarets brevskola bör enligt min mening kallas försvarets läromedelscenlral.Läromedelscentralen skall vara en gemensam stödfunktion för samtligaförsvarsgrenar. Den bör vara en självständig myndighet. Jag anser all enmyndighet av denna art till stor del bör finansiera sin verksamhet genomuppdrag. I syfte att öka effektiviteten bör stabernaspublikations- och läromedelsenheter och försvarels läromedelscenlrallokaliseras samlal. Jag anser vidare att de nuvarande resursema för bl. a.bildframställning, ljudproduktion, film och inlemtelevision (ITV) bör utnyttjasgemensamt av staberna och läromedelscentralen. 1 likhet med de flesta remissinstanserna anser jagatt en delegation för samordning av publikations- och läromedelsverksamhetenbör inrättas. Denna bör vara rådgivande och knytas lill läromedelscentralen. 1delegationen bör bl. a. ingå representanter för försvarsgrenscheferna,och försvarels läromedelscenlral. Jaganser i likhet med bl. a. chefen för armén att försvarels läromedels- Prop.1977/78:63 102 centralbör vara sammanhållande för förrådshållning och distribution av alla läromedelsom filmer, videogram, diabilder, ljud- och bildband, stillfilm och tryckta självinstruerandeläromedel m. m. Detta hindrar enligt min mening inte att Föreningen ,Marin- och Flygfilm även i fortsättningen kan anlitas för vissa tjänster inomdistribution och förrådshållning. Jag biträder vidarerationaliseringsinstitutets förslag att försvarets bok- och blankettförrådskall distribuera och förrådshålla publikationer, dvs. materielförteckningar,beskrivningar av materiel och anläggningar, publikationer som behandlar taktik,organisalion, säkerhet, personaltjänst och ekonomi m. m. samt blanketter. Bok-och blankettförrådet bör inordnas i materielförvaltningen vid Östramilitärområdet. Liksom de flesta remissinstanserna förordar jag attpublikations- och läromedelsverksamheten inte omlokaliseras. Jag avser föreslå regeringen att uppdra åt berördamyndigheter att under överbefälhavarens ledning lämna förslag om organisation,tidsplan och de övriga åtgärder som är nödvändiga för att genomföra förslagenom försvarsmaktens centrala ledning m. m. Jag avser att återkomma med förslagom när och hur organisationsförändringarna skall genomföras i samband med deårliga budgetprövningarna. Jag avser också föreslå regeringen att geförsvarsmaktens ledningsutredning tilläggsuppdrag att belysa konsekvenserna påden högre regionala nivån av de personalminskningar som jag har angivittidigare. Organisationsförändringarna kan i vissa fall kommaatt medföra problem för personalen vid de berörda myndigheterna. Jagförutsätter att dessa problem begränsas så långt det är möjligt, bl. a. genomalt förändringarna genomförs i nära samarbete mellan de beröda myndigheterna,försvarels personalnämnd, slatens personalnämnd och berördapersonalorganisationer. Personalminskningarna bör genomföras i samband mednaturliga avgångar och i förening med en effektiv omplaceringsverksamhet. Jagvill också framhålla vad jag har anfört att en personalminskning päcentral och högre regional nivå bör möjliggöra att viss militär personalomfördelas till förmån för utbildningsverksamheten på lägre regional och lokal nivå. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de principer som jag har förordat förledningen av försvarsmakten i fred, 2. godkänna de riktlinjer som jag har förordat för organisationav försvarsmaktens centrala ledning m. m., 3. bemyndiga regeringen att vidta de övergångsåtgärderoch åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra vad jag har förordat. Prop.1977/78:63 103 Regeringen ansluler sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå alt antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. 1977/78:63 104 1.1 Försvarets planerings- ochekonomisystem. 1.2 Försvarsmaktens ledningsutredning........... 4 1.3 Publikations- ochläromedelsverksamheten inom försvaret 5 2.1 Försvarets planerings- ochekonomisystem.. 6 2.2 Försvarsmaktens ledningsorganisation........ .... 10 2.3 Publikations- ochläromedelsverksamheten inom försvaret 17 3 Utredningarnasutgångspunkter och förslag 3.1 Utredningar om försvarets planerings-och ekonomisystem 19 3.2 Utredning om försvarsmaktens centralaledning 21 3.2.1 Försvarsmaktens verksamhet........... .... 21 3.2.2 Huvudalternativ till organisation ledning samt lokalisering ................................................. 25 3.2.3 Ansvarsfördelning i stort inomförsvarsmakten . 3.2.4 Stabernas organisation................... 35 3.2.5 Lekmannainfiytande....................... 52 3.2.6 Övriga frågor................................ 54 3.2.7 Personal, lokaler och kostnader........ 55 3.3 Utredning om publikations- ochläromedelsverksamheten inom försvaret....................................... .... 61 4.1 Försvarels planerings- ochekonomisystem.. 63 4.2 Försvarsmaktens centrala ledning............. 65 4.3 Publikations- ochläromedelsverksamheten inom försvaret 71 5.1 Bakgrund m. m...................................... 74 5.2 Försvarsmaktens ledning......................... .... 76 5.3 Personalramar för det fortsattaorganisationsarbetet .... 84 5.4 Organisationsförslag............................... .... 87