prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Del konvertibla skuldebrevet flr enligt sina villkorinte inlösas eller bytas mot aklier förrän tidigast efler utfärdandet.Utfallande ränta på skuldebrevet är skattefri liksom den överkurs påskuldebrevet som kan bli följden om den underiiggande aktiens värde stigitunder tiden. Om han väljer att byta skuldebrevet mot aklier blir likaledes denrealisationsvinst som blir följden av utbytet skattefri. Det nu beskrivnasystemet gäller endast det sparande som sker . Detla innebär altspararen måste ha bundit sig för teckningen av skuldebrevet under spararet.Efler spararets utgång förvandlas behållningen på sparkontot lill ett sparbevissom utfärdas av banken. Vid inlösen av detta sparbevis sker återföringtill staten med 20 96 av sparbevisels värde. Då förelag inle kantänkas ha behov av att utfärda konvertibla skuldebrev bör del öppnas enmöjlighet all omvandla ett sparbevis till ell konvertibelt skuldebrev utannågra skatteeffekter. Därför bör införas en regel av innebörd alt om ettsparbevis utbytts mot ett konvertibelt skuldebrev, utfärdat på de villkor somtidigare angivils, sker ingen återföring. Givetvis erhåller dock lönsparareninget nytt skatteavdrag i sådana fall. Skulle sparbevisel inte helt kunnautbytas mot ett konvertibelt skuldebrev i kronor räknat kan komplettering skemed de medel som insatts på lönsparkonio. För delta belopp erhållsskatteavdrag med 20 96. Om även denna modell genomförs kommer lönspararenall ha tre möjligheter atl välja på, sparande i bank, sparande i aktiefondeller sparande i del egna företaget. Utgångspunkten för de tre alternativen ärdensamma, det skall vara fråga om ett regelbundet, långsiktigt lönsparande.Totalramen för de tre alternativen är 4 8(X) kr. Det är dock fulltmöjligt alt exempelvis spara . på bank, . i aktiefond och I 000kr. i det egna förelaget. Utredningen har tidigare framhållit att ettsparsystem bör vara så enkelt och lättförståeligt för spararen som möjligt. Jufler alternativ som införs desto svårare blir del för den enskilde atlöverblicka och välja mellan alternativen. När del gäller lönsparande i del egnaförelaget finns del en del skäl som lalar 7 1977/78. Prop.1977/78:165 98 härför,samhörigshetskänslan med det egna förelaget och den ökade insynen ochinflytandet genom ett eventuellt framtida aktieinnehav. Att satsa sparmedel i det egna företaget innebärdock alllid ett större risktagande än om medlen placeras i en aktiefond med ellspritt aktieinnehav. Delta gäller oavsett om placeringen sker i form avkonvertibla eller vanliga skuldebrev. Risktagandet kan naturiiglvis varierafrån förelag lill förelag men kan inle elimineras med mindre än att garantiermot föriuster lämnas i någon form av staten. Med hänsyn till vad nu anförts har utredningen inleansett sig kunna förorda ett system med lönsparande i det egna företaget. Vid inlösen efter utgången av spararet harsparbevisel ett inlösenvärde av av del sparade beloppet. Vid tidigare inlösen har sparbevisel detinlösenvärde som nedan framgår. Vid beräkning av detta inlösenvärde har hänsyntagits tiU att återföring lill staten skall ske med 20 96 av sparbevisetsvärde. Prop.1977/78:165 100 11,<)Q De föreslagna bestämmelserna om skattelättnadernahar tagils in i en särskild lag. Skattelättnaderna beslår av rätlen lillskallereduktion och skattefrihet för avkastning på sparmedel. En del av de nyabestämmelserna är visseriigen av sådan natur att de i stället skulle kunnasättas in direkt i de centrala skatteförfaliningarna. Utredningen haremellertid ansett atl detta skulle göra sparsystemet svåröverskådligare. Avenkelhetsskäl bör alltså de nya reglerna återfinnas i en enda författning. Den förslagna lagen om skattelättnader för vissasparformer innehåller de gmndläggande bestämmelserna. 1 fråga om det föreslagnasparandel via aktiesparkonlon och aktiesparfonder behövs som redan påpekats iden allmänna motiveringen en del ytteriigare föreskrifter. Dessa är emellertidav sådan natur all de hör hemma i de fondbestämmelser för dessa fonder somskall fastställas av Bankinspektionen. I lagrummet anges den personkrets som kan medgesskattelättnader. De förutsättningar som här anges är sådana som del flr åvila taxeringsmyndigheternaatt kontrollera. En erinran om detta har gjorts i 68 § taxeringslagen(1956:623). Om någon lönsparat på det sätt som anges i 2 § i förslaget men inteuppfyller de krav som uppställs i I § så skall givetvis skattereduktion ellerskattefrihet för ränta inte komma i fråga. En skattskyldig som i sådant fallinte uppgett ränta på sparmedel riskerar ansvar enligl de regler som gäller förorikliga uppgifter m. m. Även ombordanställda omfattas av det föreslagnasparsystemet och utredningen föreslår alt en möjlighet ges till jämkning avsjömansskatt. Prop.1977/78:165 101 bestämmelsehärom har tagits in i 12 § lagen (1958:295) om sjömansskatt. Detta innebär attt. ex. en dansk som är anställd på ett svenskt fartyg och eriäggersvensk sjömansskatt kan få jämkning om han sparar i svensk bank ellermotsvarande. Utredningen har inte ansett det motiverat atl beakta sparande iutländska inrättningar. Kravet på insättningar under minst sex månaderharen nackdel. Ett sådant krav medför att den som mot årets slut vill delta isparandel utesluts från skattelättnader. Delta motverkar lagstiftningenssyften. I lagrummets andra stycke har därför en specialregel tagits in i frågaom kravet på periodicitet. Härigenom blir det möjligt att gåmed i sparandet och fl skattelättnad. Om en person börjar spara mellan 100 och400 kronor I flr dessa sparmedel beaktas tillsammans meddel sparande som sker del därpå följande år 2. Givetvis måste sparandet år 2uppfylla de förutsättningar som följer av huvudregeln. År 2 måste alltså minstsex insättningar inom beloppsramama 100 och . Vid laxeringen år3, som avser inkomster 2, beräknas då skattereduktion på sparandetunder åren I och 2. Det högsta belopp för skattereduktion som nämns iförsta slycket, , kan alltså i anslutning till ett påbörjat sparande,i verkligheten bli högre. Det maximala underiaget för skattereduktion blir då , vilket motsvarar fem insättningar I och tolv insättningarunder år 2, var och en på . Härtill kommer att skattereduktion beräknasäven för räntan. Idet tredje slyckel har intagits en hänvisning till vissa bestämmelser iuppbördslagen (1953:272), UL. Även den nu föreslagna skallereduktionen börfölja samma regler som de redan gällande i fråga om avräkningsbarhet m. m. Tillskillnad från de redan gällande kan emellertid den nya formen avskattereduktion inle automatiskt beaktas vid fastställande av preliminärA-skatt. En sparare är här hänvisad till alt begära särskild jämkning om han såönskar. Det bör i detta sammanhang erinras om all taxeringsnämnd skall prövaförutsättningarna för den föreslagna skattereduktionen. Lokal skattemyndighetfår sedan sköta själva skallereduktionen. En följdändring har också fått görasi 4§ lagen (1970:176) om begränsning av skatt i vissa fall. Det bör här påpekas alt utredningen inte förslagitnågot särskill namn på den nya typen av skaltereduktion. Anledningen till alttermen skattereduktion begagnats är att denna form av skattelättnad är välkänd. Emellertid finns uttrycket skattereduktion respektive särskildskattereduktion redan i UL varför ett annat ullryck bör väljas omutredningsförslaget godtas. Prop.1977/78:165 102 Ränta på medel som innestår på lönsparkonto skallvara skattefri. Härmed avses alltså både den ränta som utgår på insättningarunder spararet och den ränla som utgår på medlen följande år. En givenförutsättning är atl lönsparandet skett på sådant sätt atl skattereduktion kankomma i fråga. Om t. ex. bara fem insättningar gjons skall räntan behandlasenligl de regler som gäller för andra kapitalinkomster. Detsamma blir fallel omuttag skett från kontot. Om en person har sparat . under åreloch tar ul . skall bara den ränta som belöper pååterstående . I ett sådant fall flr den totala räntanfördelas proportionellt mellan respektive belopp. Del bör i delta sammanhangnämnas att nämnda . är del lägsta belopp som berättigar lillskaltereduktion (6x . Som påpekats i kommentaren till 2 § föreslås enspecialregel för de som börjar lönspara under den senare delen av ett år.Sådana sparmedel skulle under vissa förutsättnngar få öka underiaget förskattereduktion för det påföljande året. En förutsättning är att sparandetdetta följande år uppfyller de allmänna kraven enligl huvudregeln i 2 § förstastycket. Utredningen har stannat för att inte föreskriva skallefrihet för räntapå dessa medel såvitt avser lid . Skälet härtill är i annat fall skulle vara tvungen att inför specialregler för de fall etticke skattereduktionsgmndande sparande sker del följande året. De föreslagna aktiesparkoniona är närmast att sesom uppsamlingskonton för medel som skall användas för fondändamål.Avkastningen på fondandelarna skall alltså användas för inköp av nya andelar.Skattefriheten i denna del har därför utformats som en rätt till förhöjdaingångsvärden på fondandelarna. Förhöjda ingångsvärden skall naturiiglvis barakomma i fråga i de fall sparandet sketl på sådant sätt som angetts i 2 §. Dettahar redan belysts i den allmänna motiveringen. Den som vill spara kan gör delta genom insättningarpå både särskill lönsparkonio och akliesparkonio. Humvida skattereduktion ochandra skatteförmåner skall medges Hr avgöras enligl de tidigare beskrivnareglerna. hindrar att t. ex. fyra insättningar gjorts på ett lönsparkonio och två därefter på akliesparkonio, var och en påbelopp . Den övre gränsen på . för skattereduktiongäller även i detta fall. Prop.1977/78:165 103 För atl de föreslagna lättnaderna inte skallmissbmkas och likaså för att så långt möjligt förenkla laxeringsarbelet måsteen lillfredsställande utredning om sparandet bifogas deklarationen. Delta skerenklast genom att berörda kreditinrättningar och fondbolag utfärdar intyg somanger hur sparandel sketl, räntans sioriek, i vad mån den är skattefri osv. Dennärmare utformningen av dessa intyg bör lämpligen ske i samarbete mellanriksskatteverket samt kreditinrättningarna och fondbolagen. Med hänsyn lill degemensamma intressen som här finns har vi inte ansett särskilda detaljföreskrifterbehövliga. För atl underiätta införandet av det nya systemetföreslås en särskild övergångsregel. Avsikten är att ett lönsparande skallkunna börja redan under slutet av 1978.1 dessa fall bör kravet på sexinsättningar mildras till tre. Enligt denna övergångsregel kan alltså redan treinsättningar, var och en på . berättiga tillskallereduktion och skattefrihet för ränta. Utredningen har som redan påpekats lagt framlagförslag om grunderna för de nya sparformerna. Den praktiska hanteringen avsystemet bör enligt utredningen ske i de former som gäller för det nuvarandelönsparandet. Det blir alltså en uppgift i första hand för riksgäldskonlorelall kontrollera att reglerna för de föreslagna sparformerna efterievs, att demedverkande sparinstitulens marknadsföringsinsatser samordnas samt atl systemeti övrigl administreras på lämpligt sätl. Prop.1977/78:165 105 Sammanställning av remissyttranden 1 Allmänna synpunkter 1.1 Bankinspektionen:Del totala finansiella sparandet i landet har visat en negativ utveckling. Detla har varit särskilt märkbart inom företagssektorn men även inom andra områden av samhällsekonomin. Utredningen konstaterar mot bakgrund härav atl en stimulans av del svenska näringslivet är nödvändig och att detta kräver alt tillförseln av riskvilligteget kapital till näringslivet ökar. Ett ökat sparande behövs därför. Bankinspektionendelar uiredningens uppfattning att ett medel alt komma till rätta med bristenpå sparandet i landet är att förbätlra lönsparandet. Huruvida möjligheter kundefinnas att - som ett alternativ till det föreslagna nya sparandet, som i vissmån kommerati innebära en direkt konkurrens till det nuvarande lönsparandet - kompletteradetla med nya regler undandrar sig inspektionens bedömande. Under allaförhållanden bör lönsparandel även i fortsättningen ske via bank. I likhet medutredningen anser inspektionen att sparande hos staten, t. ex. genom samordningav sparandet med skatteuppbörden, skulle möta åtskilliga praktiskasvårigheter. Inspektionen anser därför en sådan sparform vara mindre lämplig. Inle heller anser inspektionen all lönsparande idet egna företaget är en lämplig lösning. Bortsett från vissa problem atl övervakaatt sparande i företagel verkligen äger rum - vilket är särskill aktuelltbeträffande små företag - är en sådan sparandeform behäftad med risker för delönsparande anställda. Tryggheten i sparandet kan i dessa fall inte alltidupprätthållas vilket inspektionen betraktar som en betydande brist i eneventuell sädan sparandeform. Utredningen har inle heller ansett sig kunnaförorda ett sådant lönsparandesystem. 1.2 : Från de synpunkter kollegiet haratt beakta har kollegiet inte något att erinra mot att förslaget läggs tillgrund för lagstiftning. 1.3 I : villunderstryka viklen av att sparandet ökar. Detta är nödvändigt för att återvinnabalansen i samhällsekonomin. En avgörande förutsättning fören sådan utvecklingär all det svenska näringslivet Hr möjlighet till en långsiktigkapaciteisutbyggnad och förnyelse av produktionsapparaten. Den intemationellakonkurrenskraften kan då stärkas. Rent allmänt är därför positivlill åtgärder som ger större utrymme för realkapitalbildning. Hushållssparandelär här en viktig komponent. Destimulanser som ges bör givelvis i första hand vara så utformade alt de ledertill ett nysparande och inle bara till en kapitalomflyttning. Prop.1977/78:165 106 menaratt denna effekt skall kunna nås genom kopplingen lill A-inkomster. En annanviktig förutsättning för att sparandet skall ge önskat resultat är att desparformer som erbjuds inte är alllför krångliga. För spararnas del är detväsentligt att villkoren för sparandet är enkla och att sparandet koncentrerastill så få sparformer som möjligt. Skall myndigheterna kopplas in är detviktigt att handläggningen av sparandet göres så enkel som möjligt. De sparformer med särskilda sparstimulanser vi nuhar- nya lönsparandel resp. sparobligationer- kan i relativt stor utsträckning sägas uppfylla kravet på enkelhet. 1 vart fall gäller detla myndigheternas-och tänker då främst på skattemyndigheterna - befattning med sparandet. De spar former utredningen föreslår är onekligen något mera komplicerade i sin uppläggning. De bygger på ett relativt omfattande engagemang frän skatte myndigheternas sida. För spararnas del blir det bl. a. fråga om ytteriigare ett moment när skatten skall räknas ut. Även om det således, främst frånlaxeringsadminislrativa utgångspunkter, kan riktas kritik mot den tekniska konstruktionen vill ändå inle ställa sig hell avvisande lill förslaget. Vid en avvägning mellan olikaintressen väger, enligt mening, behovet av ett ökat sparande tungt. Från skattemyndigheternas sida måste man då, i vart fall under ett övergängs- skede, vara beredd alt ta på sig en del av det administrativa bestyret. Sammanfattningsvis vill förorda i första hand överväger alt förbätlra det nya lönsparandet. Endast om detefler en mera grundlig utredning visar sig vara praktiskt hanlerbart bör de avutredningen föreslagna metoderna komma i fråga. villavslutningsvis peka på atl den allra enklaste metoden vore att staten tillförkvalificerade sparkonton skattefria sparpremier. Reellt sett skulle man dåtroligen nå ungefär samma effekt som i de övriga systemen. 1.4 i delarutredningens bedömning, när denna inte har ansett sig kunna förorda altanställda lönsparar i det egna förelaget. 1.5 Z,(7/7S5r>'/É'/5fn//ra/mfl//Ä/7.-Inledningsvisvill konstatera det positiva i atl utredningen under en så kortlid som den haft till förfogande har lyckats komma fram lill föreliggandeförslag. finner också alt utredningen på ett rörljänstfulll sättklart har uttryckt det förhållande som råder mellan sparandel och en positivutveckling av samhällsekonomin. anser att realkapitaluppbyggnadeninom näringslivet måste ges högsta prioritet. En offensiv satsning på industrinsom leder till ökad produktionsvolym är ett nödvändigt led då det gäller altåterställa den ekonomiska balansen med omvärlden. måste -enligtlänsstyrelsens mening - den offentliga sektorn genom satsningar på en utbyggdinfrastruktur, en ökning av bostadsbyggandet m.m., samverka med de expansivatendenserna i ekonomin. Endast en expansiv ekonomi kan trygga Prop.1977/78:165 107 samhällelsangelägna satsningar på barn- och åldringsvård, arbetsmarknads-ochregionalpolitik. finner det odiskutabelt alt ett ökatsparande är nödvändigt för att eliminera underskottet i bytesbalansen och för atl trygga finansieringen av förelagens kapitalbildning helst i form av riskvilligtkapital. Behovet av ett ökat sparande måste i stor usträckning täckas genom en slimulering av hushållssparandet. Strävanden att höja det totala nysparandet i ekonomin bör därför i hög grad inriktas på åtgärder för att ge incitamenttill ett ökat sparande hos den enskilde. Delta rimmar också med den enskildes starka intresse alt i inflationsutvecklingen bevara realvärdet av sitt ackumu lerade sparkapital. Länsstyrelsenvill framhålla att kunskaperna om hur skatteregler, ålderssammansättning ochfamiljestoriek, inkomstfördelning och penningfluktua-tioner påverkar denlångsiktiga sparbenägenhelen är relativt ofullständiga. Beträffande formernaför ett ökat hushållssparande vill därför påpeka det värdefulla iatt flera olika typer av lönsparande utvecklas som tar hänsyn till olikaintressen bland hushållen. Sparande i bank samt sparande i aktiefonder gynnasmed nuvarande skatteregler endast på så sätt att den skaltskyldige vidinkomsttaxeringen i förvärvskällan kapital medges ell extra sparavdrag med 800alternativt . beroende på den skattskyldiges civilstånd. Denna endaåtgärd att skattevägen stimulera sparandet torde numera inte vara tillräcklig.Detla i synnerhet med hänsyn till att kapitalinkomster beskattas som s. k.B-inkomster, vilket medför atl inkomsten för gifta skattskyldiga sambeskattasoch därigenom utsätts fören högst ogynnsam marginalskatteerfekt. Om denskaltskyldige dessutom har sådana tillgångar alt förmögenhetsbeskattning kommeri fråga torde det reella utbytet av ett sparande bli mycket ringa. Del måsteocksä framhållas att sparkapilaleis realvärde ständigt försämras av den pågåendeinflationen. Ett inflationsskyddat sparande har länge efleriyslsfrån olika lönlagargmp-per. finner sålunda utredningens förslag ihögsta grad angeläget som komplement till nuvarande skatteregler för att överhuvud taget ge sparandet ett gynnsammare läge. Behovet av ett sådant komplementtorde för den enskilde framstå än starkare sedan möjligheten tillkapitalbildning genom köp av pensionsförsäkringar nedskuriis. Förslaget synes vara väl avvägt ochtorde utan komplika tioner kunna inlemmas i den nu gällande svenska skattelagstiftningen. finner dock redan att kompletteringar och klargöranden bör göras innan propositionen framlägges i . bedömer att den föreslagna sparformen har möjlighetatt nå en stor anslutning bland löntagarna. vill dock fästauppmärksamheten på alt den föreslagna nya lönsparformen kan komma att ersättaandra sparformer i högre utsträckning Prop.1977/78:165 108 änatt bidra till ett nysparande. Utformningen av skattesubventionen dvs. attavdraget görs från skattebeloppet är från inkomstfördelningssynpunkt attföredra framför ett avdrag direkt på inkomsten. Utredningen anger överslagsmässigt alt vidsparbelopp på kommer staten att gå miste om ca 50 milj. kr. Utöver detta räkneexempel har utredningen ej berörtden möjliga omfattningen av det föreslagna lönsparandet. villdärför konstatera att även om den nya lönsparformen når stor anslutning blandlöntagarna kommer ökningen av krediltillgångarna atl bli av relativt litenbetydelse i förhållande till det kapitalbehov som föreligger för kommande årsinvesteringar. finner det lämpligt att det frivilliga sparandel iförsta hand uppmuntras men vill om detta är otillräckligt understrykavikten av att frågan om ett tvångsmässigl lönsparande skyndsamt och allsidigtutreds. Den ökade tillgången på sparkapital inom bankema skallenligt utredningens mening bidra till en ökad kapitalbildning inomföretagssektorn. vill här framhålla att den brist på riskvilligtkapital som föreligger inom företagssektorn inte kan läckas genom tids- ochräniemässigt obundna lån från bankinstituten. Bankernas möjlighet alt lämnabundna lån måste ökas. En tänkbar lösning för att göra hushållens sparkapitalmer riskvilligt är atl staten lämnar lånegarantier i ökad uisträckning. Ettökat lönsparande borde dessutom även kunna bilda utgångspunkt för ett på siktökat obligations- och aktieinnehav bland hushållen. Del är därför motiverat atlbygga på utredningens förslag med ett alternativ som medför en direktkanalisering av hushållssparandel lill den långa kapitalmarknaden medinriktning på näringslivets långfristiga finansiering. villföreslå alt vid beredningen av utredningens förslag överväges alt också införa"lönsparobligationslån" baserade på ett månatligt löneavdrag och meden lämpligt avpassad skattefrihet. Slutligen vill framhålla att om ettnytt lönsparande kan åstadkomma ett större utrymme på kreditmarknaden för industrins investe ringar måste kreditinstituten i ökad utsträckning ta sin del av ansvaret föratt uppnå en balanserad regional utveckling. 1.6Länsstyrelsen I : avstyrker utredningens förslag. Därest regeringen ändock anser sig böra läggaförslaget lill grund för lagstiftning ansluter sig till vadreservanterna i sitt yttrande anfört i fråga om den tekniska utformningen ochkontrollen. Reservanternainom (, , , och ) anser attlänsstyrelsens yttrande över betänkandet "Ökat lönsparande" istället borde ha utformats på följande sätl. Prop.1977/78:165 109 delar utredningens uppfattning att enreell ökning av hushållssparandet är nödvändig och att ett erforderiigtinflationsskyddat sådant sparande bäst åsladkommes genom lättnader ibeskattningen. Den nu föreslagna sparformen medför visseriigen att alla de sominte själva kan deltaga genom att de inle kan åstadkomma ett sparande, i allafall via sina skattsedlar får vara med och betala deltagarnas i lönsparandetskatteförmån. Detta skulle möjligen kunna leda till att förslaget inte geråsyftat resultat. Liknande situation föreligger emellertid i ett flertal andrasammanhang bl. a. i det 1972 införda nya lönsparandet och måste då liksom nugodtagas för att över huvud åstadkomma ett önskvärt resultat. Sparandetbör också ges en sådan utformning att del direkt stimulerar kapitalbildningen iföretagssektorn, vilket föreslagils ske antingen genom ett sparande på särskillkonto i bank eller genom direkt dellagande i aktiefond anknuten till banksfondbolag. Denövre gränsen för sparbelopp har angivits till , vilket för en"låginkomsttagare" kan framstå såsom alltför högt och därigenom kunnaanses otillböriigt gynna "höginkomsttagare". Beloppet bör dock sesmot bakgrunden av atl högsta sparbelopp i del s. k. nya lönsparandet vilketinfördes med höjning , uppgår lill . Mankan naturiiglvis ifrågasätta om den nu föreslagna formen av lönsparandeverkligen kommer atl medföra ett ökat nysparande. För atl åstadkomma detta hadesäkeriigen lagreglerna blivit synnerligen komplicerade och i vart fall hadekontrollen, vilken då antagligen lagts pä taxeringsmyndigheten, blivit nästanomöjlig eller i vart fall så arbelskrävande alt den inte gått atl genomföra. Länsstyrelsenhar intet att erinra mot den tekniska lösning som utred ningen framlagt. anser dock all man i utredningen bort undersöka möjligheten av att lägga hela kontrollen av rätten till avdrag pä skatten via dator genom alt låta bankens databand med lönsparkonton datamässigt bearbetas mot skattebanden. 1.7FuUmäktige I riksbank: Tanken att genom skattelättnader stimulera lillett ökat enskilt sparande är, såsom framgår av den i betänkandet lämnaderedogörelsen för tidigare införda statliga sparstimulanser, ingalunda ny utanhar redan praktiserats företl anlal olika sparformer.