prop · G10323 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 23 1977/78: 23 omvissa sjukförsäkrings- och avgiftsfrågor; beslutad den 27 oktober1977. Regeringenförelägger vad som har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokollför den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan. 1propositionen föreslås ändringar i reglerna om läkemedelsrabalt för att möjliggöraprisnedsättning för läkemedel som ges enbari i födelsekonlrolle-rande syfteäven när medlen skrivs ut av barnmorska. Vidarebehandlas frågan om vidgade möjligheter till individuell taxebindning förvissa privatpraktiserande läkare. En särskild möjlighet lill viss högretaxenivå avses gälla 30 nyetablerade privatpraktiker under vardera av åren 1978och 1979. Slulligentas också upp vissa frågor om avgränsningen av underlaget för arbetsgivarnassocialförsäkringsavgifter. I 1977/78. Prop1977/78:23 2 Lagom ändring i lagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsatta Härigenom föreskrives att3 a S lagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m. skallha nedan angivna lydelse. Bestämmelsernai 3 § äga motsvarande tillämpning i fråga om medel på vilketläkemedelsförordningen (1962:701) är tillämplig och som förskrives enbart i födelsekonlrolle-randesyfte. Vid beräkning av prisnedsättning får kostnaden för sådant medel dock ejräknas samman med kostnaden för läkemedel som avses i 3S. Bestämmelsernai 3 ij äga motsvarande tillämpning i fråga om medel på vilketläkemedelsförordningen (1962:701) är tillämplig och som förskrives enbart i födelsekontrolleran-desyfte av läkare eller, enligt beslämmelser som meddelar, avbarnmorska. Vid beräkning av prisnedsättning får kostnaden för sådant medeldock ej räknas samman med kostnaden för läkemedel som avses i 3 S- Dennalag iräder i kraft . 'Lagen omtryckt 1962:405. Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:224. 2 Senastelydelse 1974:527. Prop1977/78:23 3 Lagom ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift Härigenomföreskrives att 3 5; lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift skall ha nedanangivna lydelse. 3S' Arbetsgivare eriägger åriigen arbe- Arbetsgivare erlägger åriigen arbe tarskyddsavgift med belopp som tarskyddsavgift med belopp som motsvarar en tiondels procent av vad motsvarar en tiondels procent av vad arbetsgivaren utgivit som arbetsgivaren utgivit som lön i pengar eller naturaförmåner i lön i pengar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad. form av kost eller bostad etter, i fatt somavses i 3 kap. 2 § andra styckei sistapunkten lagen (1962:381) om aUmänförsäkring, annan ersänning for utfört arbete. Vidberäkningen av avgiften tages icke hänsyn till arbetstagare, vars lön underåretunderstigit femhundra kronor. Vidare bortses vid denna beräkning frånarbetstagare, som icke är obligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954:243) Avgifteriägges icke för arbetstagares lön vid sjukdom eller ledighet för vård avsjukt barn eller med anledning av barns födelse till den del lönen motsvarar sjukpenningeller föräldrapenning, som arbetsgivare äger uppbära enligt bestämmelserna i 3kap. 16 S lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgift eriägges ej heller förlön som arbetsgivare utgivit till barn för arbete utfört i hansförvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får ske vid inkomsttaxeringen. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om avgift som belöper på tid före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 1976:80. Lagom ändring i lagen (1960:77) om byggnadsforskningsavgift Härig.r:iom föreskrives att 2 ! ; lagen (1960:77) om byggnadsforskningsavgift' skallha nedan angivna lydelse. Byggnadsforskningsavgift utgårför kalenderår med sju tiondels procent av den lön i penningar ellernaturaförmåner i form av kost eller bosiad, som arbetsgivare utgivittill arbetstagare, för vilken arbetsgivaren skall påföras avgift enligt lagenom yrkesskadeförsäkring och vilken äratt hänföra till näringsgrenen byggnadsindustrii näringsgrensindelningen för yrkesskadestalislik. Vid beräkning av byggnadsforsk-Vid beräkning av byggnadsforsk ningsavgift skall hänsyn icke tagas ningsavgift skall hänsyn icke tagas till arbetstagare, vars lön hos arbets- till arbetstagare, vars lön hos arbets givaren ej uppgått till givaren ej uppgått till femhundra kronor. femhundra kronor,?///- den som erhåUil ersänning som avses i 3 kap. 2 ,s andra slyckel sisia punktenlagen (1962:381) om aUmän försäkring. Avgifteriäggesickeförarbetstagareslönvid sjukdom eller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av bamsfödelse till den del lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, somarbetsgivare äger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. 16 >; lagen(1962:381) om allmän försäkring. Avgift erlägges ej heller för lön somarbetsgivare utgivit till barn för arbete utfört i hans förvärvsverksamhet i defal! avdrag för lönen ej får ske vid inkomsttaxeringen. Angåendedebitering och uppbörd av avgiften gäller vad därom särskilt är stadgal. Dennalag träder i kraft den . 'Lagen omtryckt 1962:134. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:793. 2 Senastelydelse 1976:75. Prop1977/78:23 5 Lagom ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagenom allmän försäkring, m. m. Härigenomföreskrives att 2 och 4 >;vj lagen (l959:552)om uppbörd av vissa avgifterenligt lagen om allmän försäkring, m. skall ha nedan angivna lydelse. Idenna lag förstås med arbetsgivaravgift:summan av arbetsgivarens avgifter enligt 1 S första stycket; avgiftsunderlag:belopp vara avgift, som avses i 1 >; första stycket, skall beräknas förarbetsgivaren; ut g i f t s å r: det kalenderår för vilket avgiftsunderlag skall bestämmas; slutligavgift: arbetsgivaravgift som påföres vid den årliga avgiftsdebiteringen förnästföregående ulgiflsår; preliminäravgift: belopp som enligl debitering skall erläggas eller eljest erlägges iavräkning på slutlig avgift; kvarståendeavgift: avgiftsbelopp som åierstår att erlägga sedan preliminär avgiftavräknats från slutlig avgift; tillkommandeavgift: arbetsgivaravgift som skall erläggas enligt beslul ont debiteringfattat sedan den årliga avgiftsdebiteringen avslutats. Såvittgäller beräkning av avgifts- Såvitt gäller beräkning av avgifts- underiagför avgift till sjukförsäk- underlag för avgift till sjukförsäkringen,folkpensioneringen, försäk- ringen, folkpensioneringen, försäkringen förtilläggspension och arbets- ringen för tilläggspension och arbelsskadeförsäkringensamt för arbetsgi- skadeförsäkringen samt för arbeiar-varavgift till arbetslöshetsförsäk-skyddsavgift och arbetsgivaravgift till ringen och det kontanta arbetsmark-arbetslöshetsförsäkringen och det nadsstödet skall med lön enligl kontanta arbetsmarkiiadsstödetdenna lag förstås jämväl sådan skall med lön enligt denna lag förstås ersättning,som enligt 3 kap. 2S jämväl sådan ersättning, som enligt 3 andra stycket sistapunkten och 11 kap. 2 ! ; andra stycket sista punkten kap. 2 § andra styckei lagenoch 11 kap. 2 !? andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (1962:381)om allmän försäkring anses såsom inkomsl av anställning. anses såsom inkomst avanställning. Vad nu sagls äger dock icke tillämp- Vad nu sagls äger dock icketillämpning i läll där ersättningen utgått till ning i fall där ersättningen utgåitlill utomlands bosatt person och avser utomlands bosatt person och avser 'Lagen omtryckt 1974:938. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:938. 2 Senastelydelse 1977:283. Prop1977/78:23 6 arbeteutom riket eller där bevill- arbete utom riket eller där bevill ningsavgift eriagts enligt lagen ningsavgift eriagts enligt lagen (I908:128s. l)ombevillningsavgifter (1908:128s. l)ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättighe- för särskilda förmåner och rättighe ter, ter. 1fråga om inkomst från fåmansföretag skola föreskrifterna i punkt 13 av anvisningamatill 32 i; kommunalskattelagen (1928:370) äga motsvarande tillämpning vidberäkning av avgiftsunderlag. 19 kap. 6 S lagen om allmän försäkring föreskrives om avgifi som där avsesäger motsvarande tillämpning på annan avgift som uppbäres enligl förevarandelag. 4SVid bestämmande av avgiftsunderlag skall utöver vad som framgår av de i 1 i;angivna författningarna gälla följande. Värdelav naturaförmån i form av kost eller bostad skall uppskattas efter regler, somfastställas av . Vad angår dylika förmåt;er åtarbetstagare, som avses i 1 S första styckei lagen om sjömansskall, skall dock värdetberäknas efter de grunder, enligt vilka motsvarande naturaförmåner till ombordansiälllmanskap som eriagt sjömansskatt värderas vid bestämmande av pensionsgrundandeinkomst. Avdragför kostnader, som arbetstagare haft att av sin lön bestrida i anställningen,må göras i den mån så medgiver. Sådant medgivande målämnas endast om kostnadema beräknas uppgå lill minsl en tiondel av lönen samtmå avse arbetstagare i viss verksamhet eller, efter framställning avarbetsgivare, viss eller vissa arbetstagare. Ersättning Jör tjänstgöring i verkskydd enligt 4 7 § tredje slycket civillor-svarslagen (1960:74) skall i den mån ersätiningen uigör eUer motsvarar dagpenningicke beaklas vid bestämmande av avgiftsunderlag. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i , och tillämpas i fråga omarbetsgivaravgift som belöper på tid från och med, såvitt avser 4 i?, den 1 januari1977 och i övrigi . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , , Propositionom vissa sjukförsäkrings- och avgiftsfrågor 1.1Ordination av läkemedel i födelsekontrollerande syfte Enligllagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel erhålls vid sjukdomläkemedel kostnadsfritt eller till nedsatt pris om de har ordinerats av läkareeller tandläkare. Bestämmelsema om prisnedsättning gäller också läkemedel somordinerats enbart i födelsekontrollerande syfte. Socialstyrelsenhar i skrivelse anfört att de barnmorskor som tiänstgör inompreventivmedelsrådgivningen självständigt utför relativt kvalificerade gynekologiskaundersökningar och bedömningar. De arbetar ofta i egna mottagningar. De fårdäremot inte skriva ut läkemedel i födelsekontrollerande syfte (s. k. p-piller)utan endast förbereda läkares ordination av sådana medel. Styrelsen avser attförsöksvis låta barnmorskor som har examinerats efter ellersom har genomgått särskild efterutbildning i antikonception och preveniivmedelsrådgivningordinera läkemedel som används i födelsekontrollerande syfte. Styrelsenhemställer därför att lagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsalta läkemedel(omtryckt 1962:405, ändrad senast 1977:526) ändras så att prisnedsättning utgårnär läkemedlen skrivs ut av barnmorska. Eftersamråd med statsrådet vill jag för egen del anföra följande. Detankommer på alt meddela beslämmelser om recepts giltighet ochdärmed sammanhängande frågor. gällande regler på området åierfinns i en avstyrelsen utfärdad receptkungörelse. statsmakternassida behövs inte föratt genomföra försöksverksamheten med utvidgning av rättenatt skriva ut recept. Det är enligt min mening angeläget att verksamhetenkommer lill stånd. Försöksverksamhetenbör kombineras med en ändring av bestämmelserna om läkemedelsrabatlering i lagenom kostnadsfria och prisnedsalta läkemedel. Jag förordar att bestämmelsemaändras så att prisnedsättning erhålls även när läkemedlet ordineras avbarnmorska som enligt bestämmelser har rätt att skriva utsådana recept. 1.2Vidgade möjligheter till individuell taxebindning för vissa privatpraktiserandeläkare Privatpraktiserandeläkare som är anslutna till den allmänna sjukförsäkringen får uppbära arvodeför varje patientbesök med högst de belopp som anges i läkarvårdstaxan(1974:699, omtryckt 1975:1046, ändrad senast 1977:766). Enligtövergångsbestämmelserna (punkt 5) till läkarvårdstaxan får privatpraktiserandeläkare efter särskilt beslut av tillämpa arvoden somöverstiger de belopp som anges i taxan, s. k. individuell taxebindning. Fördelta krävs all läkaren styrker att han utövade läkaryrket påheltid och därvid dels tillämpade ett genomsnittsarvode per besök som överstegdet genomsnittliga läkararvodel detta år för läkare med minst 2 000 patienlbesök,dels hade kostnader för mottagningen som låg högre än normalt för ifrågavarandespecialitet. Med utgångspunkt 1973 får -allt efteromständigheterna i det enskilda fallel -höjning av arvodet medges med 10, 20,30, 40 eller jämfört med taxans belopp. Läkare vid gruppmottagningetablerad får vidare - utan särskilt beslut om individuelltaxebindning-tillämpa en arvodeshöjning . Genom beslut avförsäkringskassa fårsamma arvodeshöjning medges även för läkare som träder istället för läkare vid sådan gmppmotlagning, under förutsättning attverksamheten vid gruppmoltagningen blir av i huvudsak oförändrad omfattning ifråga om antalet besök som skall ersättas av försäkringen. Bakgrunden till denindividuella laxebindningen var de stora skillnader i genomsnittsarvode perbesök mellan olika privatpraktiserande läkare som framkom vid de undersökningarsom föregick riksdagsbeslut om nya ersättningsregler för läkarvård hosprivatpraktiserande läkare (prop. 1974:104, SfU 1974:23, rskr 1974:260). Genommöjligheten till högre arvoden enligl individuell laxebindning kunde en oskäliginkomstminskning undvikas för de enskilda läkare som tidigare tillämpat enhögre arvodesnivå. Denna möjlighet till individuell taxebindning har som nämntstagits in i en övergångsbestämmelse i läkarvårdstaxan och har förutsatts kommaatt avvecklas. Av 1 880 privatpraktiserande läkare hade 185 ensampraktikeroch 247 läkare vid gruppmottagning individuell taxebindning. Närsjukförsäkringens nuvarande ersättningsregler för privatläkarvård Prop.1977/78:23 9 infördesvar en av förutsältningama alt det inle skulle leda till en överströmning avläkare från den offentliga till den privata sekiorn. Det torde nu slå klart allnågon sådan effekt inie uppkommit. De offentliga sjukvårdshuvudmännen harvisserligen fortfarande en otillräcklig tillgång på läkare, men detta beror inlepå att läkare i större utsträckning blivit privatpraktiker. Så långtstatistiken visar har antalet yrkesverksamma privatpraktiserandeläkare minskal under 1970-lalet. Från läkarförbundei har också påtalats attnågon nämnvärd nyetablering av privatpraktiker inle skett under 1970-taIet,vilket skall ses mot bakgrund av den förestående stora avgången av åldersskälbland de privatpraktiserande läkarna. 1 detta sammanhang har pekats på deekonomiska svårigheter som är förenade med att öppna ny privatpraktik påläkarvårdstaxans grundnivå. Förbundet har därför framhållil behovet av allåtgärder vidlas för all underlätta viss nyetablering av privatpraktiker. Socialdepartementetssjukvårdsdelegation fastställer ett läkarför-delningsprogram som ärett planeringsinstrument för fördelningen av tillgängliga läkarresurser till olikaverksamhetsområden och vårdformer. Programmet skall bl. a. ligga till grund försocialstyrelsens medgivande att inrätta läkartiänsler inom den offentliga hälso-och sjukvården. gällande läkarfördelningsprogram avser perioden 1975-1980.Enligt beräkningsgrunderna fördetta föru isätts anlalel privatpraktiserandeläkare som är förbli oförändrat . Det innebärett beräknai ersättningsbehov med ca 30 vidareutbildade läkare . Övrigaläkare, som utövar privatpraktik vid sidan av annan verksamhet eller sedan deuppnått , påverkar inte läkarfördelningsprogrammel. Som jag tidigare nämntomfattar möjlighelen lill högre individuell arvodestaxa enbart läkare som var verksanimaår 1973 saml läkare vid gruppmottagningar som fanns inrättade detta år. En nyetableradläkare är hänvisad till läkarvårdstaxans grundnivå. Detta har visat siginnebära svårigheter, eftersom kostnaderna för en ny läkarmottagning vanligenär högre än för äldre mottagningar. Eftersamråd med statsrådet vill jag förorda följande åtgärder. Föratt underlätta etablering av nya privatpraktiserande läkare i den omfattningsom beräknals i gällande läkarfördelningsprogram bordet införas en särskildmöjlighet till individuell taxebindning i samband med nyetablering. En sådansärskild taxenivå, som bör ligga högst över taxans grundnivå, bör omfalta högsl30 läkare under vardera , dvs. sammanlagt 60 läkare under tväårsperioden.Denna särskilda taxenivå bör liksom nu gällande regler för individuelltaxebindning få formen av en övergångsbestämmelse i läkarvårdstaxan. Frågan omi vilken takt den här aktuella särskilda laxenivån skall avvecklas bör las upp tillprövning i anslutning lill det förslag rörande avveckling av den individuellataxebindningen, som avser att lägga fram i samband med näsla Försäkringskassanbörenligt särskilda regler få besluta om sådan särskild arvodesnivå för nyetableradprivatpraktik som är gemensam för minst två läkare. Sådant beslut bör gälla förpraktik på viss ort och rällen lill särskild arvodesnivå bör inte kunna överföraslill annan ort utan nyll beslut av . Det är av alltnäntintresse att nyetableringen av privatpraktiker sker på sådant sätt att denbidrar till en jämnare fördelning av läkarvårdsresurserna inom landet. Elableringenbör därför ske uianför storstadsområdena, och då i första hand på orter därbehovet av läkare är mindre väl tiUgodosett. Jag anser det angelägel att denhär avsedda elableringen samordnas med de offentliga sjukvårdshuvudmännensläkarvårdsresurser. Denna samordning bör säkerställas genom en beslutsordning därförsäkringskassan får medge särskild taxenivå för nyetablerad privatpraktiker endastefter tillstyrkan av , som har att bedöma nyetableringen medhänsyn till övriga befintliga eller planerade läkarvårdsresurser. Socialstyrelsenbör ge sin tillstyrkan endast i de fall berörd sjukvårdshuvudman har lämnatsitt samtycke till elableringen. Möjligheter bör finnas att tillämpa någon formav förhandsprövning och preliminärt yttrande beträffande nyetablering avprivatpraktiker på viss orl. Detankommer på regeringen att besluta om de ändringar jag här har förordat. Jagfinner det dock lämpligt att frågan anmäles för . 1.3Arbetsgivaravgifternas anknytning till arbelsskadeförsäkringen Arbetsgivarnabetalar socialförsäkringsavgifter till den allmänna försäkringen ochför ett fiertal andra ändamål. Avgifterna beräknas i princip på de anställdasårslöner och uppbärsmed tillämpningav lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifterenligllagen om allmän försäkring, m. m. (omtryckt 1974:938, ändrad senast 1977:283).De ftesta avgifterna tas ul även på ersäitning för uppdrag. Avgiftsskyldighetenär - frånsett vad gäller avgift till den allmänna tilläggspensioneringen, ATP -på olika säll beroende av att den anställde är obligatoriskt försäkrad enligtlagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL). Den lagen har emellertid den Ijuli1977 ersatts av lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring, LAF. (omtryckt1977:264). Genomförandet av LAF innebär bl. a. alt försäkringen sträcks ut delstill vissa anställda som är medlemmar av arbetsgivarens familj, dels lilluppdragstagare. Arbetsgivaravgifter till arbetsskadeförsäkringen tas dock år1977 inte ut för lön till dessa arbetstagare, och uppdragsersättningarna äravgiftspliktiga först fr. o. m. . 1LAF:s övergångsregler finns en bestämmelse som innebäratt hänvisning iförfattning till föreskrift som har ersatts genom bestämmelse i LAF i stället skallavse den nya bestämmelsen. Hänvisningar lill YFL i beslämmelserna omarbetsgivaravgifter gäller dock enligt en särskild regel övergångsvis för Prop1977/78:23 11 helautgiflsårel (prop. 1976/77:64s. 144,SFS 1977:283). Upphävandelav YFLaktualiserar emellertid frågan om utformningen av avgiftsreglerna i fortsättningen. (S 1970:40) har i betänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. avgettförslag till en ny lag om socialavgifter fr. o. m. . Lagen avses ersättanästan alla nu gällande avgiftsbestämmelser. 1 fråga om underlag för avgift tillannat än ATP har i delta förslag, efter mönster av nuvarande regler, byggts pålön till arbetstagare som är försäkrad enligt LAF. Som en nyhet föreslås vidareatt de arbetsgivaravgifter som tas upp i den föreslagna lagen om socialavgiftergenomgående skall tas ut även på ersättning för uppdrag. Pensionskommitténsförslag är f n. ute på remiss och det är följaktligen för tidigt att nu taställning lill utformningen av de definitiva avgiftsreglerna. Vad som skallgälla för måsle emellertid bestämmas års ulgång. Jag lardärför nu - i enlighet med vad som förutskickades i prop. 1976/77:64 - upp vadsom bör gälla närmast för . Görs inga lagändringar kommer alla avgifterutom ATP-avgiften att lill följd av den allmänna övergångsbestämmelsen lill LAFanknytas till lön ål arbetstagare som ar arbetsskadeförsäkrad. 1 förhållande tilltidigare ordning innebär delta bara att även lön till förut undantagnafamiljemedlemmar i princip blir avgiftspliktig. En sådan ökning avavgiftsunderlaget förutsatte jag redan i ärendet om 1977 års avgifter.Lösningen stämmer också med pensionskommitténs förslag till ny avgiftslag. Jagförordar därför en sådan lösning, som alltså innebär att någonlagstiftningsåtgärd nu inte behövs. Pålängre sikt behöver givetvis de nu förekommande hänvisningarna till YFL i avgiftslagarnaersättas med direkta hänvisningar till LAF. 1 avvaktan på ställningstagande tillpensionskommitténs förslag bör emellertid anslå med sådana åtgärder. Genomförandetav LAF aktualiserar även frågan huruvida arbetarskyddsavgift ochbyggnadsforskningsavgift, som f n. inte tas ut för uppdragsersättning, skallbetalas för sådan ersättning . Dessa avgifter regleras i lagen(1971:282) om arbetarskyddsavgift (ändrad senast 1976:80) resp. lagen (1960:77)om byggnadsforskningsavgift (ändrad senast 1976:75). Medhänsyn till del naluriiga och nära samband som råder mellan arbetarskydd ocharbetsskadeförsäkring förordar jag i linje med pensionskommitténs nyssnämndaförslag att uppdragsgivarnas avgiftsskyldighet skall omfalta ävenarbetarskyddsavgiften. Den avgiften kommer enligt nuvarande bestämmelser alttas ut av avgiftsunderlaget . Vadangår byggnadsforskningsavgiften (0,7 96) har pensionskommittén föreslagit attden skall slopas fr. o. m. (SOU 1977:46 s. 313-319). Avgiften påförs f n.bara arbetsgivare inom byggnadsindustrin. debitering ärdessutom komplicerad och skulle försvåras ytterligare om ocksåuppdragsersättningar gjordes avgiftspliktiga. Jag anser därföratt någonutsträckning av avgiftsskyldigheten till all gälla uppdragsta- Prop1977/78:23 12 gareinle f n. bör göras. I fråga omarbetarskyddsavgiften och byggnadsforskningsavgiften harjag samrått med chefemaför arbetsmarknads- resp. . Förslagen föranleder dels vissajusteringar i de aktuella lagarna, såvitt avser byggnadsforskningsavgiften närmasli förtydligande syfte, dels en följdändring i den tidigare nämnda lagen omavgiftsuppbörd. 1.4Arbetsgivaravgift för dagpenning till civilförsvarspliktiga inom verkskyddet a. som verkskydd för särskilda anläggningar och byggnader.Arbetsgivare som driver verksamhet där är enligl civilförsvarslagen (1960:74,omtryckt 1975:712, ändrad senast 1977:203) skyldig alt bekosta ersättning lillanställda som har ålagts att tiänstgöra i verkskyddet. De civilförsvarspliktigaär berättigade lill dagpenning enligt förordningen (1976:1011)om förmåner tili civilförsvarspliktiga. Dagpenningen motsvarar i princip helsjukpenning enligt den allmänna försäkringen och är garanterad till lägst 40kr. Dagpenningen administreras av försäkringskassorna, men betalas ut avarbetsgivaren när det gäller verkskyddspersonal. Arbetsgivaren kan också istället för dagpenning ulge särskild högre ersäitning. som enligl förordningenskall jämställas med lön. Dagpenningen är i motsats till tidigare liknandeersättningar skattepliktig och räknas som pensionsgrundande inkomst för ATP. Som har framgått av avsnitl1.3 beräknas förekommande arbetsgivaravgifter på utgivna löner. Avgift betalasdock inte för bl. a. sjuklön, i den mån lönen motsvarar anställds sjukpenningsom arbetsgivaren får uppbära på grund av arbetsgivarinträde. har i skrivelse till ifrågasatt omdet är avsett att arbetsgivaravgift skall betalas för dagpenningbeloppet vid tiänstgöringi verkskydd och, om så skulle vara fallet, hemställt om en lagändring sominnebär befrielse från avgift.