prop · G10399 · 1977-12-31 00:00:00 — Vid min anmälan av anslaget Kreditgarantier till förlagoch bokhandel (7.3) återkommer jag tUl formerna för anvisning av medel vid etteventuellt infriande av kreditgaranti. 5.4 Stöd till bokhandeln Efter beslut av (prop. 1976/77: 81, KrU1976/ 77: 39, rskr 1976/77: 239) infördes innevarande budgetår ett stöd tillbokhandeln. Stödet utgörs främst av kredilstöd till mindre och medelstora fullsorleradeboklådor, s. k. A-boklådor. Det statliga kreditstödet har formen av delskreditgarantier, dels investeringslån och avskriv- Prop.1977/78: 99 92 Innevarande budgetår får kreditgarantierbeviljas intill ett belopp av sammanlagt 1,5 milj. kr. Investeringslån ochavskrivningslån får ges med totalt 1,4 milj. kr. Det statliga kreditslödethandhas av . Bolaget ägs avbokförlagen. Statligt bidrag utgår även till del komplelteringslager som finnshos distribulionsförelagel AB Seelig & Co. Framför allt mindre men fullsorleradeboklådor kan genom beställningar från kompletteringslagret erbjuda sina kunderett brett sortiment ulan att själva svara för lagerhållningen. Villkoren förstatsbidraget regleras i ett särskilt avtal mellan staten och Seelig. Statligtstöd ges vidare till utbildning av företagsledare inom bokhandelsbranschen. I den allmänna debatten om de statliga insatserna påbokområdet har från olika håll framhållits viklen av atl stödet till utgivningkompletteras med ett stöd till distribution av böcker. har behovetav slöd lill fackbokhandeln särskilt betonats. Denna uppfattning förs ocksåfram av litleralurstödsulredningen och i flera remissyttranden. Utredaren föreslår all ett generellt slöd införs lillbokhandeln i form av ett prestationsslöd och ett lagerstöd. Förslaget har dockfått ett kritiskt bemötande i remissopinionen. Några remissinstanser,däribland och , anser atl effekternaav det införda statliga kreditstödet till bokhandeln bör avvaktasinnan nya stödformer introduceras. Andra, såsom Svenska bokförläggareföreningenoch , finner ell stöd angeläget men anser inte attdel framlagda förslaget bör läggas lill grund för ett beslut om statligt stöd.Bokhandlareföreningen framhåller att inle någon av de modeller för ettgenerellt slöd till bokhandeln som har förts fram från olika håll tar hänsyntill de skilda förhållanden som boklådor av varierande storlek arbetar under.Bokhandlareföreningen framhåller vidare liksom utredaren att del är angelägetalt undersöka boklådornas standard och situation i olika delar av landet. Efteren sådan undersökning bör underlag finnas för en precisering av målet för del statiigastödet och en diskussion om olika stödformer. Även statens kulturrådkonstaterar atl det saknas faktaunderlag för att föreslå en definitiv form förbokhandelsstöd. I propositionen om bokhandelsstöd redogjorde jag för minallmänna syn på statliga insatser för bokhandeln. Det finns enligt min meninginte anledning alt mot bakgrund av det material som har presenterats frångådessa ställningstaganden. Jag delar uppfattningen att de uppgifter omförhållandena i bokhandeln som finns tillgängliga är alltförofullständiga för atl utgöra grund för beslut om nya stödformer och är således inleberedd all förorda all ett generellt stöd till bokhandeln införs. Effekterna avdet införda kreditstödet bör avvaktas innan ställning tas lill nyaformer av stöd. Prop.1977/78: 99 93 också uppfattningen i denna fråga inom bokhandelsbranschentillmätas en avgörande betydelse i sammanhanget. 1 flera yttranden framhålls de problem som fackbokhandelnstår inför bl. a. till följd av den kraftigt expanderande direktförsäljningenfrån förlagen via bokklubbar. framhålls från samtliga intressenterinom bokbranschen vikten av atl vi även framgent har en någorlunda godgeografisk spridning av fullsorlerade boklådor. En av förutsättningarna för destatliga stödåtgärderna för bokhandeln är att de sker i samspel med insatser frånbokbranschen. Detta kommer också till uttryck i bestämmelserna för detstatliga kreditstödet och i avtalet mellan staten och om institutets handhavande av kreditstödet. I detfortsatta arbetet med atl finna lösningar på bokhandelns problem genom enutbyggd låneverksamhet är det därför enligt min mening naturligt att förlagentar ett betydande ansvar. I flera yttranden diskuteras den snabbt växandeförsäljningen av böcker via bokklubbar och konsekvenserna för bl. anser att bokförlagens prissättningav bokklubbstitlar vid försäljning till bokhandeln bör undersökas. Jag delaruppfattningen att bokklubbsverksamhetens utveckling bör följas noga och villerinra om att detta är en naturlig uppgift för bl. a. näringsfrihetsombudsmannenoch . Den fråga som lar upp är enligt minmening av den karaktären att den bör lösas av de berörda parterna själva. Intresset för del statliga kreditslödet har visat sigstort inom bokhandeln och stöd hade intill utgången av beviljats mednärmare . I flera yttranden understryks också att stödet bör byggas ul.Jag delar den uppfattningen och kommer i det följande (7.5) atl beräkna en ökningav anslaget Lån för investeringar i bokhandeln med 1 milj. kr. Någon utökningav ramen för kreditgarantier bedömer jag f. n. inte vara aktueU. Det statliga kreditstödet till bokhandeln tillämpas fr. o.m. innevarande budgetår på försök . Del innebär attfrågan om eventuellt fortsatta insatser kan tas upp lill prövning först hösten1980. I så fall skulle emellertid ett avbrott ske i verksamheten under budgetåret1980/81 i avvaktan på eventuellt nya stödformer. Försöksverksamheten bördärför utsträckas tiU atl avse . Jag räknar dock med att utvärderingenkommer alt göras att ställning lill fortsatta insatserkan tas . Bokbranschens finansieringsinstituts handhavande av kreditslödetlill bokhandeln sker med stöd av lagen (1977: 485) om tillfälligt överlämnandeav förvaltningsuppgifter inom ublildningsdeparlementets verksamhetsområde. Denförlängning av försöksverksamheten som jag förordar kräver en ändring av nämndalag och jag lägger därför fram förslag om delta. Enligt avtalet mellan staten och Prop.1977/78: 99 94 om institutets handhavande av det statliga kreditstödettill bokhandeln åtar sig institutet att fortsätta sin egen verksamhet medutlåning och borgensåtaganden i väsentligen samma omfattning som . Enliglbestämmelserna för kreditstödet får avskrivningslån och investeringslån utgåmed högst två tredjedelar av lånebehovet. Kreditgarantier får medges för högstett belopp som motsvarar hälften av det kapitaltillskott som behövs. För attfinansieringsinstitutet skall kunna bedriva sin egen verksamhet i enlighet medvad som anges i avtalet och för alt institutet tillsammans med andra kreditinrättningarskall kunna svara för aktuella delar av investeringslån och kreditgarantierkrävs att institutet har eget tillgängligt kapital. Institutets eget kapital omca 1 milj. kr. är nästan helt bundet genom lån till bokhandeln. Därutöver förfogar institutet över reverser som har givitsin till institutet av de förlag som äger institutet i enlighet med ett konsortialavtalmellan institutet och förlagen. Dessa reverser kan dock i dagens läge inteomsättas i likvida medel som institutet kan använda i egen utlåning och somkomplement till den egna utlåningen. ochSvenska bokhandlareföreningen framhåller i sina yttranden att det är angelägetatt institutet, för atl kunna fortsätta sin verksamhet på avsett sätt, genomen statlig garanti bereds möjlighet att bygga upp det egna kapitalel. Som jag anförde i den tidigare nämnda propositionen ombokhandelsstöd är en av anledningarna lill atl låta handha det statliga kreditslödet lill bokhandeln attdetta bör utgöra en stimulans för branschen att engagera sig i de låneobjektsom får statligt stöd och därigenom komplettera de statliga insatserna. I enlighetmed vad jag anförde om förlagens ansvar för utvecklingen inom bokhandelnfinner jag det därför naturligt att branschen medverkar till att lösafinansieringsinstitutets aktuella problem. Med hänsyn till institutets roll ide statliga insatserna för bokhandeln finner jag del dock rimligt att ävenstaten bidrar till atl förbättra institutels möjligheter att fungera somkreditorgan för bokhandeln. Statens åtagande bör vara av sådan karaktär altstatens resp. branschens ansvar för institutets verksamhet inte ändras påväsentligt sätt. Jag förordar atl beviljasen kreditgaranti om högst 2 milj. kr. att användas för upplåning för atl ökainstitutets eget kapital. Som säkerhet för den statliga garantin bör institutetställa de förlagsreverser som institutet förfogar över. Mellan staten ochBokbranschens finansieringsinstitut bör träffas ell avtal som innebär atlutgifterna för staten vid ett eventuellt infriande av den statliga garantinskall täckas av förlagen enligt bestämmelserna i konsortialavtalet. Vidare börgälla att kreditgarantin får las i anspråk endast efter regeringensgodkännande. Slutligen bör kunna föreskrivas att finansieringsinstitutet föralt få ta i anspråk garantin skall kunna redovisa ett kapitaltillskott i annanordning intill ett belopp som regeringen bestämmer. har, utöver de åigärder inomlitteraturområdet som jag har behandlat i det föregående, även berört vissaandra frågor. Som ett komplement till utgivningsstödet bör staten enligtutredaren medverka till atl bygga upp ett antal s. k, författarverkstäder ellerbokmaskiner i landet för att förbättra utgivningsbetingelserna för personer somger ut böcker på eget förlag. Stödet föreslås utgå dels som ett investeringsstöd,dels som ett driftsstöd. Jag delar uppfattningen att det är värdefullt, inle minstfrån yttrandefrihetssynpunkt, att människor som skriver har möjlighet att påett enkelt sätt ge ut sina böcker vid sidan av de vanliga förlagen. OUkainitiativ till sådan utgivning har tagits av såväl kommuner som organisationer.Vidare har på två platser i landet på enskilda författares initiativ bildats s.k. bokmaskiner där personer som ger ul på eget förlag kan använda utrustningför framställning av sina böcker. De titlar som ges ut kan om de uppfyllervillkoren erhålla utgivningsstöd. Detta går till den enskildeförfattaren/förläggaren och icke till bokmaskinen. Bokmaskinerna erhåller intenågot bidrag till verksamheten men har däremot lämnat bidragtill utrustning. Författares bokmaskin och framhåller bör del inte vara en uppgift för staten att tainitiativ till nya författarverkstäder eller bokmaskiner utan en eventuellframväxt av sådana bör vara resultatet av initiativ bland författare ochandra. Eventuellt stöd till maskiner och annan utrustning bör på samma sättsom nu lämnas av . Något särskilt etableringsbidrag bör såledesinte införas. Jag vill dessutom, liksom flera remissinstanser, peka på demöjligheter som finns atl utnyttja offsetanläggningar som finns vid t. ex bibUotekoch läromedelscentraler. Den verksamhet som författarverkstäderna svarar för harsin motsvarighet inom andra konstområden. Som exempel kan nämnaskollektiv-verksläder för bildkonstnärer. Frågan om ett driftbidrag kan därförfrån vällvisesynpunkl enligt min mening inle begränsas till enbart författarverkstäderutan måste ses i ett större sammanhang. Jag är därför inte beredd alt förordaett särskilt statligt driftbidrag till författarverkstäder, ett sådant bidragskulle, med hänsyn lill verksamhetens karaktär, dessutom innebära en statlig subventioneringav en speciell typ av verksamhet inom den grafiska sektorn vilket sett utifrånbranschens situation framstår som olämpligt. I flera remissyttranden framhålls atl litteraturpolitiken inlekan begränsas till stöd till produktion och distribution av böcker. De läsfrämjandeåtgärderna är väsentliga. Argumenten för att stödja utgivningen förlorar istyrka om de böcker som ges ut inte läses. Prop.1977/78: 99 96 Önskemål förs fram om såväl särskildautredningar i frågan som konkreta förslag lill kampanjer som kan genomföras avstudieförbund och andra organisationer till vilka särskilt stöd bör utgå.Självfallet delar jag uppfattningen att vi på aUa sätt skall stimuleramänniskor till kontakt med böcker och läsning. Såsom utredaren påpekar harskolan här en central uppgift men även biblioteken har en strategisk roU isammanhanget inte minst genom den uppsökande verksamhet som byggs ut allt mer.Väl fungerande läsfrämjande åigärder måste utformas utifrån lokalaförutsättningar och i nära kontakt med de grupper man vänder sig till. En närasamverkan mellan bl. a. skola, bibliotek och föreningsliv framstår därvid somangelägen. För att nå barn är det också viktigt atl föräldrar på olika sättengageras i verksamheten. När det gäller ekonomiskt stöd till läsfrämjandeaktiviteter vill jag erinra om atl flera av de bidrag som finns inomkulturområdet har en så generell utformning att inga hinder finns för attanvända dem i detta sammanhang. Det gäller bidrag till bådefolkbildningsorganisationer och andra typer av organisationer. Som exempel kannämnas studiecirkelbidraget, bidraget till kulturprogram inom föreningslivet,bidraget till experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet blandamatörer och bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet.Möjligheter finns således, inte minst för folkbUdningsorganisationerna, att medhjälp av existerande bidrag bedriva en läsfrämjande verksamhet. Som jagtidigare har redovisat har det nuvarande stödet till barn- ochungdomslitteratur i huvudsak formen av slödköp. De böcker som staten erhållergenom köpen, 1 000 exemplar av varje titel, används i en tvåårigförsöksverksamhet med läsfrämjande aktiviteter bland barn och ungdom. Ennärmare redogörelse för försöket har givits tidigare (2.4). Jag har i detföregående förordat alt stödet till barn- och ungdomslitteraturfortsättningsvis får formen av efterhandsstöd. Delta innebär alt inga böckerkommer att köpas in inom ramen för litteraturstödet efter innevarande budgetår.Statens kulturråd kommer dock under nästa budgetår all förfoga över de böckersom köps . föreslår att dessa böcker används i läsfrämjandeaktiviteter på samma sätt som under de två föregående åren, vilket jag finnerrimligt. innevarande år avser atl påbörjaen utvärdering av försöket med läsfrämjande aktiviteter inom barn- och ungdomsorganisationer.Utbildningsdepartementets barnkulturgrupp avser att lägga fram enrapport där bl. a. frågor om barn och läsning kommer att behandlas. Det materialsom presenteras av och barnkullurgruppen och de synpunkter somkommer fram vid remissbehandlingen bör enligt min mening bilda underlag förställningstagandet till vilka åtgärder i lässtimulerande syfte bland barn ochungdomar som kan bli aktuella. a. bör frågan om hur t. ex. barn- och Prop.1977/78: 99 97 ungdomsorganisationer skall förses med böcker videventuella framtida centralt initierade försök med läsfrämjande aktiviteterkunna tas upp i del sammanhanget. Förslag om en massmarknadsutgivning av barn- och ungdomsböckerav god kvalitet som kan la upp konkurrensen med det nu dominerande massmarknadsutbudethar förts fram vid upprepade tillfällen, och det har varit lätt atl få enallmän uppslutning bakom idén om en sådan utgivning. 1 detalj utarbetadeförslag till utgivning och distribution har emellertid saknats. Inle heller litleralurstödsulredningen lägger fram någramera konkreta förslag. Utredaren föreslår att det inrättas ett särskiltprojektstöd som skall kunna utnyttjas av förlag som önskar göra försök medutgivning av billiga kvalitetsböcker för barn och ungdom i stora upplagor. Remissinstansernaansluter sig allmänt till tanken på en massmarknadsulgivning men flera ärkritiska lill en rad punkter i utredarens förslag. framhåller atl den mestangelägna uppgiften när det gäller barn- och ungdomslitteraturen inte är en massmarknadsulgivningutan i stället en ordentlig prispress på den kvalificerade barn-ochungdomsboksutgivningen. Ett projektstöd av den omfattning som utredarenföreslår är enligt förbundet alltför litet för meningsfulla insatser ochräcker inte ens lill ett försök. () som harpresenterat en skiss till ell försök med en bokklubb för barn anser att utredarensförslag är alltför oprecisa för atl ligga lill grund för några åtgärder och KFanser all frågan om massmarknadsutgivning för barn och ungdom bör utredasytterligare. Utredarens förslag att Litteraturfrämjandet skall svaraför distributionen av de massmarknadsböcker som förlagen ger ut med hjälp avprojektstödet avvisas av Litteraturfrämjandet. Flera remissinstanser ärtveksamma till tanken att låta Litteraturfrämjandet svara för försäljningen efiersomdet inte kan bli fråga om en direktförsäljning till barn och ungdom utan istället en försäljning via föräldrarna. Litteraturfrämjandet framhåller vidareatt om organisationen skall medverka i en utgivning av barn- och ungdomsböckerkan del enbart bli fråga om åter-utgivning av tidigare utgivna böcker liksom ärfallet med utgivningen av vuxenböcker. Utgivning av barn- och ungdomsböcker ären omfattande uppgift, betonar Litteraturfrämjandet, som kräver en omsorgsfulloch noggrann planering med tanke på de olika åldersgrupper man skall vända sig lilloch det breda urval som därmed erfordras. Liksom flera andra remissinstanser betonarLitteraturfrämjandet all del belopp utredaren föreslagit förmassmarknadsutgivning är alltför lågt. För egen del vill jag inledningsvis erinra om de förslagbeträffande efterhandsstöd lill bam- och ungdomslitteratur och det projektstödtill särskilt kostnadskrävande utgivning som jag har redogjort för. Deinsatser som jag föreslår omfattar så gott som hela den åriiga kva- 7 1977/78. Prop.1977/78: 99 98 litetsutgivningen av bam- och ungdomslitteratur, stödethar enligt förslaget en prispressande effekt och det kan ges lill böcker avmycket skiftande utformning, l.ex. för utgivning av tecknade serier. För alt enmassmarknadsutgivning av barn- och ungdomsböcker av god kvalitet skall lyckasär det enligt min bedömning nödvändigt att ett konkret utarbetat förslag finnsavseende utgivningens sammansättning och framför allt beträffandedistributionen och försäljningen. Några sådana planer finns inte . Enbegränsad utgivning från flera förlag av det slag som utredaren skisserar utannågon egentlig samordning bedömer jag inte vara ändamålsenlig. Jag anser detdärför inte heller vara motiverat att, såsom utredaren föreslår, som enförsöksverksamhet låta Litteraturfrämjandet svara för en begränsad utgivning. Det är enligt min mening uppenbart att en rad frågorbehöver studeras ytterligare innan en massmarknadsutgivning av bam- ochungdomsböcker av god kvalitet kan komma till stånd. Med hänsyn till all densärskilda barnkulturgruppen inom kommer attlägga fram en rapport som bl. a. kommer alt innehålla förslag i denna frågaanser jag ellertid inte alt det nu finns anledning alt ta initiativ till någotnytt utredningsarbete. Genom barnkullurgrup-pens rapport och den diskussion somdenna kommer alt föranleda saml de synpunkter som kommer fram vidremissbehandlingen av rapporten bör frågan om utformningen och inriktningen aven massmarknadsutgivning kunna bli mångsidigt belyst. Detta underlättarbedömningen av vilka initiativ som sedan behöver tas för alt snabbt nå framtill ett praktiskt resultat. Prop.1977/78: 99 99 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår dels atl antaga förslag 1. till lag om ändring i lagen (1977: 485) omtillfälligt överläm nande av förvaltningsuppgift inom utbildningsdepartementels verksamhetsområde, 2. godkänna deriktlinjer för ändringar av stödet lill utgivning av litteratur som jag harförordat, 3. godkänna attförsöksverksamheten med slöd till bokhandel utsträcks till att omfatta /81, 4. medge att /79 statlig kreditgaranti för lån till beviljas intill ett belopp av , 5. bemyndigaregeringen att i huvudsaklig överensstämmelse med vad jag har förordat träffaavtal med om villkoren förstatlig kreditgaranti för lån till bolaget. Ifråga om anslagsberäkningar för /79återkommer jag i det följande. 1977/78: 99 lOo 1977/78Anslag 12 387 000 1978/79 Förslag 18 500 000 Nuvarandelitteraturstöd inrättades efter beslut av (prop. 1975:20, KrU1975:12, rskr 1975:201). Bestämmelserna för statiigt litteraturstöd återfinnsi förordningen (1975: 493) om statligt Utteralurslöd (ändrad 1977: 394). Stödetomfattar följande litteraturkategorier: ny svensk skönlitteratur,skönlitteratur i svensk översättning, klassiker, facklitteratur, barn- och ungdomsUtteraluroch litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Stöd till sistnämnda kategoriinfördes innevarande budgetår (prop. 1976/77: 100 bil. 12, KrU 1976/77: 35, rskr1976/77: 239). Vidare kan inom ramen för litteraturstödet statligkreditgaranti lämnas för lån till förlag. Stödet handhas av statens kulturrådmed undanlag av kreditgarantier som handhas av statens industriverk. Urdetta anslag utgår vidare bidrag till följande ändamål. Bidragutgår lill ledarutbildning m. m. i den försöksverksamhet med läsfrämjande åtgärderbland barn och ungdom som bedrivs med de barn- och ungdomsböcker som statenstödköper inom ramen för litleralurstödet. Budgetåret1976/77 anvisades medel för en treårig försöksverksamhet medutgivning av prisbillig kva-litelslitleralur. För utgivningen ochdistributionen av böckerna ansvarar Stiftelsen . Siglunastiflelsensklipparkiv fungerar som en specialsamling inom ämnet religionsvetenskap. är en stiftelse vars ändamål är alt stödja forskningen ochundervisningen på barn- och ungdomslitteraturens område. 1.För statiigt litteraturstöd, exkl. stöd lUl lättläst litteratur och litteraturpå invandrar- och minoritetsspråk, föreslår i sitt yttrandeöver belänkandet (Ds U 1977: 14) Statiigt litteraturstöd en ökning medsammanlagt . (jfr 4.3). För stöd till litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk föreslår rådet en ökning med . Rådet motiverar sittförslag med behovet av bredvid-läsningslitteratur i hemspråksundervisningen ochöversättningar av faktaböcker till invandrarspråk, samt att antalet författareverksamma på Prop.1977/78: 99 1977/78 Beräknad ändring 1978/79 Statens kultur- Föreråd, skolöver- dragandenstyrelsen a) Ny svensk skönlitteratur b) Skönlitteratur i svensk översättning 4 060 000 1 235 000 -1-4 000 000 e) Barn- och ungdoms- f) Litteratur på invandrar- g) Lättläst litteratur (925 000)' Stöd till presentation av svensk litteratur i utlandet Bidrag till läsfrämjande åtgärder bland barn och Utgivning och distribution av prisbillig kvalitets- Bidrag till Svenska barn- ' Under anslaget Bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet. " Delar av det nuvarande litteraturstödet har formenav produktionsstöd. För innevarande budgetär beräknas ca . utgå iform av produktionsstöd till klassiker och . som produktionsstöd tillbarn- och ungdoms litteratur. Av beloppet avser . förslagom stöd till utgivning av böcker med stor stil. invandrarspråk och antalet invandrarförlag har visat sigvara betydligt större än beräknat. anvisas förstöd till utgivning av lättlästa böcker (LL-böcker) och att 850 000 kr.anvisas för stöd till utgivning av böcker med stor stU (jfr 3.4). anvisas för enutvärdering av försöket med läsfrämjande åtgärder bland barn och I en särskild skrivelse den 16 februari 1978föreslår rådet att . anvisas för bidrag tiU de organisationer somunder /79 bedriver läsfrämjande verksamhet med de böckersom staten stödköper innevarande budgetår. Kulturrådetföreslår med hänsyn till kostnadsökningarna en ökning av bidraget tillStiftelsen för utgivning av prisbillig kvalitetslitteralur. Bidrag tiU klipparkivet inom Sigtunasliftelsens Prop.1977/78: 99 102 bibliotek utgår /73. ären fiUal i kommuns folkbibliotek och arkivet en specialsamling främstinom ämnesområdet religionsvetenskap. avser att göra en översyn av fömtsättningamaffir statsbidrag lill klipparkivet och föreslår mot den bakgrunden ettoförändrat bidrag. föreslår att bidraget till ökas med . a. för atl ge institutet bättremöjligheter alt informera om svensk barn- och ungdomslitteratur. Jag har i del föregående (5.2.1) redogjort för minaförslag till förändring och utbyggnad av del staliga stödet till utgivning avlitteratur.