prop · G1036 · 1977-12-31 00:00:00 — Imedvetande om att barn utgör en särskild grupp med särskilda kulturbehov ochatt dessa behov tillgodosetts i huvudsak genom kommersiella produkter rekommenderarministrarna ett informations- och erfarenhetsutbyte mellan kulturstyrelsensmedlemsländer vad avser åtgärder inom utbildnings- och kulturinstitutioner förbarns kreativa utveckling och vidare vad avser framställning och distributionav alternativa kulturella produkter för barn. a. om vikten av att låta konstnärerna bidra till medborgarnaskreativa utveckling i stort och behovet att skapa bästa möjliga förutsättningarför konstnärligt skapande. Ministrarna beslöt att uppmuntra vissa åtgärdersåsom ett bättre tillgodogörande av konstnärens arbete även inom andrasamhällssektorer och en bättre ersättning för detta, säkra att konstnären fårsamma sociala förmåner som andra yrkeskategorier, införa och förbättra systemför inkomststöd och motverka spekulation i konst. Ministrarnarekommenderade att undersöka möjUgheterna att upprätta ett programför spridning av konstutställningar och seenframställningar enligt en fransk modeU. Skr.1977/78: 6 12 Ministrarna rekommenderar kulturstyrelsen (CCC) att ägnaen större del av sitt program åt kulturområdet och bekräftar avsikten attintensifiera samarbetet. Ministrarna rekommenderar att avsätta enstörre del av sina resurser till insamling, bearbetning och spridning av kulturpolitisktintressant information. rekommenderas att ta upp invandrarnaskulturproblem, dvs. åtgärder för utveckling av den egna kulturen och för tillgångtill invandrarlandets kultur. Den grekiske kulturministern inbjöd till en andrakulturministerkonferens i Äten . c) Kulturstyrelsen (CCC) Kulturstyrelsen () höllunder året sina 29:e och 30:e sessioner, vUka i huvudsak ägnades program ochbudgetfrågor. Frågan om en reformering av kommittéstruktur och arbetsmetodermed anledning av ministerkommitténs resolution (76)3 upptog stor del avdiskussionerna. En utvärderings- och planeringsgrupp tUlsattes med uppgift atti ett första skede arbeta fram förslag till en revidering av programoch i ett senare föreslå metoder för ett permanent utvärderings- ochplaneringsarbete och reformering av underkommittésy-stemet. Av de permanenta underkommittéerna sammanträddekommittéerna för allmänna skolfrågor samt för vuxenutbUdning och kulturellutveckling vardera en gång, medan kommittén för högre utbildning och forskningmöttes två gånger, varav den ena i . (i) Allmänna skolfrågor En studie över invandrarbarns integrering i förskolanutfördes i fyra länder, däribland . Ett symposium i ämnet hölls iBerlin. Ett expertmöte rörande utbUdning av lärare för invandrarundervisning höUsi i syfte att utarbeta projektförslag. Symposier hölls i över metoder för självständigtarbete i skolan, i över modulsystem i yrkesutbildningen och iDanmark över metoder för inlärning av moderna språk på lågstadiet. Samarbetet rörande produktion av läromedel fortsatte underåret med ämnet fysik. (ii) Högre utbildning och forskning Arbetet med att utvärdera planerade reformer för deneftergymnasiala utbildningen, vilket företagits för vissa centraleuropeiskaländer och , fortsatte med en studie av situationen iSpanien och planläggning av fortsatta studier avseende de sydeuropeiska medlemsländerna. Arbetet med läroplansreformer i skilda ämnen fortsatteunder året med ämnena miljövård och socialt arbete. Ett register överintressanta reformer avses publiceras . "MobUity" rörande åtgärder föratt avlägsna hinder för rörlighet bland lärare och studenter avslutades underåret med en Skr.1977/78: 6 13 rapport i vilken vissa rekommendationer bl. a. rörandeförbättrad information avges. bidrar med tio stipendier till kulturstyrelsens stipendiepro-.graminom högre utbildning. {in) Vuxenutbildning Inom ramen för vuxenutbildningsprojektet hölls expertmöteni om UtbUdning av vuxenpedagoger och utformning av ett modulsystemför vuxnas språkinlärning. a. publicerades en studie över strukturer för vuxenutbUdningi fem länder. Arbetet med att slutföra studien av "permanent education"(fortlöpande eller återkommande utbildning) fortsatte med studier avvissa utbildningsaspekter i några länder, bl. a. vuxenutbildningsprojekt iSverige. {iv) Pedagogisk forskning, information och dokumentation En serie kontaktsymposier avseende pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete hölls i olika länder, bl. a. ett i FörbundsrepublikenTyskland om undervisning i naturvetenskapliga ämnen. Arbetet med upprättande av ett datorbaserat "EuropeanDocumentation and for Education", EUDISED, fortsatte un- {v) Kultur- och ungdomsfrågor Vid ett expertmöte diskuterades ett projekt för insamling,bearbetning och spridning av information rörande kulturforskning i medlemsländerna,dvs. en motsvarighet till EUDISED. En fransk-engelsk thesaurus publicerades. Ett symposium ägde rum i över socio-kulturellutveckling i nya bostadsområden. Expertmöten hölls rörande kulturdecentraliseringoch vissa massmediafrågor. Förberedelsearbetet för den 15:e europeiskakonstutställningen, "Trends in the Twenties" (1977),påbörjades . De nationella kontaktpersonerna för ungdomspolitiskafrågor möttes för att diskutera metoder att engagera arbetamngdom i deteuropeiska samarbetet och ungdomens roll i samhället. (vi) Sport Arbetet har koncentrerats till fyra områden:massmedias roll för sportutövning, sportens plats i skolan, integrerade sportfacilite-teroch sportaktiviteter för ungdom som lämnat skolan. En studie rörande metoder att främja utövningen avmotionsidrott publicerades. Frågan om sportens ställning inom harövervägts. väntas besluta om en särskild sportkommitté vidsidan av utbildnings- oeh kultursektorn och med egen budget. Fonden fördelade 4,2 milj. FF till bl. a. ett60-tal ungdomsorganisationers internationella aktiviteter. Diskussioner harförts om en förstärkning av fondmedlen. Man beslöt vidare om en försöks- Skr.1977/78: 6 14 verksamhetmed ersättning för förlorad arbetsförtjänst vid deltagande i av fonden stöddainternationella ungdomsseminarier. Ungdomscentretanordnade kurser på vardera för internationellaungdomsorganisationer samt vidare tre intensivkurser i språk. a)Resolutioner som antagits av ministerkommittén Ministerkommitténantog en resolution (76) 32 om socialförsäkrings-åtgärder till förmån förpensionärer oeh personer som fortsätter att vara förvärvsverksamma sedan deuppnått den allmänna pensionsåldern. Resolutionen innehåller en rekommendationtill regeringarna att genomföra bestämmelser som garanterar den som uppnårpensionsåldern möjlighet att fritt välja mellan att upphöra med sittförvärvsarbete och att fortsätta arbeta. Vidare rekommenderas åtgärder i syfteatt möjliggöra, rörlig pensionsålder. Slutligen uppmärksammas behovet av skyddgenom socialförsäkringens övriga grenar vid sjukdom m. m. för personer somuppnår pensionsåldern, vare sig de fortsätter att arbeta eller ej, samt derasfamiljemedlemmar. Undersociala kommitténs vårsammanträde diskuterades bl. a. den. europeiska socialastadgan, stipendiefrågor, en rapport om social hemhjälp och parlamentariskaförsamlingens rekommendation nr 751. Kommittén beslöt att med utgångspunkt irapporten om social hemhjälp utarbeta ett förslag till resolution i ämnet.Rekommendationen nr 751, som avser föräldrars ställning och ansvar i denmoderna familjen, föranledde intensiv diskussion. Rekommendationen, som ärkontroversiell, har kritiserats bl. a. från svensk sida eftersom förslagen irekommendationen inte anses vara tillräckligt utarbetade eller långtgående. Kommitténssammanträde ägnades till största delen åt arbetsmarknadsfrågor. Ävsärskilt intresse bland de sociala frågorna var rapporter från olika arbetsgrupperom förberedelse för pensionering resp. samhällsvård av barn. Kommittén beslötatt begära att arbetet med rapporten beträffande förberedelse för pensioneringskulle få fortsätta . Kommittén beslöt vidare att ett utkast tillresolution i fråga om samhällsvård av barn skulle överarbetas. Avsikten var attförslag lill sådan resolution skulle behandlas , då även enrapport beträffande bam som far illa väntades bli klar. Blandövriga frågor som behandlades under höstsammanträdet kan nämnas äktenskaps- ochfamiljerådgivning, s. k. socialrapporter samt arbetsprogrammet på medellångsikt. c)för social trygghet Ilikhet deltog kommittén i den årliga granskningen av rapporterrörande tillämpningen av den europeiska socialförsäk-ringsbalken och dessprotokoll. Balken, som innehåller minimistandardnormer försocialförsäkringsförmåner, har numera ratificerats av drygt Skr.1977/78: 6 15 Jhälftenav medlemsstaterna, varav åtskilliga har bundit sig att tillämpa de strängarenormer som har intagits i protokollet till balken. Med hänsyn ilade till denutveckling som har skett på socialförsäkringens område se- Med anledning bl. a. avinitiativ i den rådgivande församlingen studerades i en arbetsgmpp underkommittén metoder för snabbare handläggning av pensionsärenden som berör fleraländers myndigheter. Detta är en viktig fråga för migrerande arbetare. En annanarbetsgrupp ut-:redde förutsättningarna för att åstadkomma förenklingar iförfarandet Tiär en person som tiUfäUigt vistas i annat land än det egna blirsjuk och i behov av vård. Det administrativa förfarandet är här i relationernamellan åtskilliga länder mycket tungrott. a)Resolutioner som antagits av ministerkommittén Följanderesolutioner på hälsovårdsområdet antogs av aninisterkommittén: Resolution(76) 6 som innehåller rekommendationer till regeringarna -om åtgärder för attförebygga barnolycksfall. Resolution(76) 7 rörande vissa organisatoriska aspekter på sjukvår- Resolution(76) 8 rörande organisationen av specialistvård och be-liandling utanförsjukhusen. Resolution(76) 40 om den förebyggande psykiatriska vårdens organisation. Underåret hade hälsovårdskommittén två sammanträden. Vid kom-.finitténs 18:e mötedeltog företrädare för . Hälsovårdskommitténbeslöt biträda ett förslag att den juridiska kom-MTtitténs expertgrupp om transplantationsfrågorskulle ombildas till en Hör denna och hälsovårdskommittén gemensam arbetsgrupp. Kommitténbehandlade ingående den parlamentariska församlingens :!rekommendation omsjukas och döendes rättigheter. hade tidigare i stort sett godtagitrekommendationen men efter en lång debatt, <.där flera länder var helt emotrekommendationens innehåll, enades lommittén om ett mycket allmänt hålletyttrande under hänvisning till jmedlemsländernas olika svar. hadedessförinnan framfört sitt instämmande i den framlagda texten. Förslagoch resolution med rapport från arbetsgruppen rörande all-imänpraktikers ställningoch utbildning föranledde synnerligen livlig debatt. Enligt svensk mening varförslagen alltför ensidigt inriktade på den allmänpraktiserande läkarenför att kunna helt accepteras från svensk sida där man även betonade betydelsenav vårdcentraler med tillgång till vissa specialister. Förslaget kommer attbehandlas vidare vid aästa sammanträde. Skr.1977/78: 6 16 Kommitténdiskuterade önskvärdheten av ökad information om verksamheten inom denparlamentariska församlingens social- och hälsovårdsutskott och rekommenderadeett ökat informationsutbyte särskilt avseende forsknings- och utredningsfrågor. Kommitténkonstaterade att arbetet inom blodtransfusionsområdet fungerade synnerligentillfredsställande. Vidarekonstaterades att stipendieprogrammet fungerat och vunnit allmänuppskattning. Visst högtidlighållande av jubileet beslöts och till stipendieuttagningskommitténutsågs detta år en av de svenska ledamöterna, som tidigare deltagit i denförsta uttagningskom-mittén. Såsomnya program för framlida studier beslöt kommittén föreslå: Arbete inom den med denjuridiska kommittén gemensamma transplantationsgruppen. Arbetsgrupp rörande patientensroll som partner i vården och behandlingen av honom. Problem i anknytning tUl döden,särskUt sjukvårdspersonalens inställning. Mötetunderströk slutligen värdet av det goda samarbetet med WHO, vilket bl. a.förhindrade onödigt dubbelarbete. a) Förslagtill konvention om migrerande arbetare Ställföreträdarkommitténfortsatte sin behandling av ett utkast tUl konvention för att reglera migrerandearbetares förhållanden. För att kunna slutföra det pågåendekonventionsarbetet beslöt kommittén att ägnaett veckolångt sammanträde-åt denna enda fråga. b) Resolutionersom antagits av ministerkommittén Iresolution (76) 1 om skyddsverksamheten i företag rekommenderasmedlemsstaternas regeringar att inom ramen för sin arbetsmiljöpolitik: vidtavissa åtgärder avseende utbyggnaden av företagens skyddsverksamhet.Resolutionen, till vilken fogats utförliga anvisningar, kompletterar den år1972 antagna resolutionen (72) 5 om harmonisering av åtgärder för att skyddaarbetstagarnas hälsa på arbetsplatsen. antogvidare resolutionerna (76) 11 oni likabehandling av migrerande arbetare medavseende på yrkesvägledning, yrkes utbUdning och omskolning samt (76) 25 ommodell för arbetskontrakt: eller modellkontrakt för introduktion av migrerandearbetare. reserverade sig med hänsyn till svensk praxis på området mottiUämpningem av sistnämnda resolution. Ettutkast till resolution om kvinnors sysselsättning antogs av sociala kommitténvid dess höstsatiimanträde för vidarebefordran tUl ministerkommittén. Vidsin vårsession tUlsatte kommittén en arbetsgrupp rörande ungdom och arbetslivet.Arbetsgruppen skall särskilt studera yrkesvägledningens pch arbetsförmedlingensroll i förhållande tUl ungdomars förändrade för- Skr.1977/78: 6 17 hoppningar och attityder med beaktande av ekonomisk ochdemografisk utveckling och utveckling på arbetsmarknaden samt behov av samordningmellan alla berörda organ. Miljö- och naturvårdsfrågor samt djurskydd a) Andra miljöministerkonferensen genomfördes i den andra mUjöministerkonferenseninom . Vid konferensen antogs tre resolutioner rörande förenande avekonomisk utveckUng och skydd av miljön, skydd av fauna och flora samtfrivilligt deltagande i naturskyddsarbetet. b) för tredje mUjöministerkonferensen Den tredje miljöministerkonferensen planeras att äga rum iGeneve . Den förberedande kommittén sammanträdde för förstagången . Kommittén har kommit väl igång med genomförandet avrekommendationerna från den andra miljöministerkonferensen . Arbetet harkoncentrerats till frågor rörande natur- och landskapsvård och hotade växt- ochdjurarter. Inom en särskild expertkommitté utarbetas en konvention rörandeskyddet av vilda djur och växter i . d) Informationscentralen för naturvårdsfrugor genomfördes en våtmarkskampanj med syfte attöka förståelsen för våtmarkernas betydelse. Denna kampanj kommer att fortsättaäven 1977. e) för djurskydd har kommittén koncentrerat sig på att slutföraarbetet med konventionen om slaktmetoder för djur. Konventionen beräknas varaklar . Kommun-, region- och planfrågor a) i kommunala och regionalafrågor Kommittén handlägger frågor som rör lokala och regionalaorgan och andra frågor med anknytning till regionalpqhtik, särskilt beträffanderelationerna mellan statliga och kommunala organ. Kommittén bistår ministerkommittén och övrigaorgan i frågor av lokalt och regionalt intresse. Den fungerar dessutom som ettsamarbetsorgan mellan medlemsländernas regeringar för utbyte av informationoch erfarenheter kring den lokala självstyrelsen. En ny uppgift som tillkommitpå senare år är förberedelser av kommunministerkonferenser. Ministerkommitténhar nämligen beslutat att sekretariat utgör sekretariat förkonferenserna. Kommittén höll sitt tionde plenarmöte i den 34juni 1976. Detta ägnades främst åt fijrberedelser föf kommunministerkonfe rensen i . . . Skr.1977/78: 6 18 Kommittén höll sitt elfte plenarmöte i den1821 . Vid mötet diskuterades gränskommunalt samarbete ochkommunal demokrati. Dessutom behandlades bl. a. vissa glesbygds- och informationsfrågor,den kommunala verksamhetens finansiering, användningen av datorer i kommunernasamt tekniskt samarbete med inom kommitténs verksamhetsområde. Under svensk ledning har utformats en rapport om denkommunala demokratins vUlkor och förutsättningar i . Den andra kommunministerkonferensen hölls i Äten den 2527november 1976. Vid konferensen granskades det förslag till konvention om gränskommunaltsamarbete som arbetats fram inom . Dessutom diskuteradesmedborgarinflytande och demokrati efter inledning av kommunministerJohannes Äntonsson. Ministrarna beslöt att vid sin nästa konferens i Stockholmår som huvudtema behandla frågan om medborgarinflytande och utveckling avden kommunala demokratin. Vid en speciell konferens i kommerkommunministrarna att diskutera frågor om fördelning av ansvar och resursermellan olika administrativa nivåer samt lämpliga storlekar för kommuner. c) Tredje europeiska planrainistermöfet Tredje europeiska planministermötet ägde rum i ,, den 21 . I mötet deltog företrädare för Europarådetssamtliga medlemsstater. Vid mötet diskuterades bl. a. de problem som förorsakas avstadstillväxten och de medel som krävs för att nå en balanserad bebyggelseutvecklingi . Vidare behandlades frågor i samband med stadsförnyelse. En särskUddiskussion ägde rum med företrädare för . Beslut fattades om att nästa europeiskaplanministerkonferens skall hällas i eller 1979. (Detta besluthar senare ändrats så att nästa konferens skall håUas i ). d) Resolutioner som antagits av ministerkommittén I resolution (76) 28 rekommenderas medlemsregeringarna attanpassa sin lagstiftning, sina finansiella och administrativa genomförandemedeltill de krav som stäUs i en integrerad politik för byggnadsvård och stads-ochregionplanering. Kommittén möttes en gång för att diskutera sittarbetsprogram. Ett symposium hölls i om de stora europeiska städernasomvandling och bevarandeproblem. En studie rörande byggnadsvårdens situation 1Europa på basis av nationella rapporter påbörjades. Tre arbetsgrappertillsattes för att studera specialutbildning för arkitekter och stadsplanerare,byggkostnader, tekniska problem vid ombyggnad och anpassning av äldre byggnadertill nya aktiviteter. Skr.1977/78: 6 19 Europarådetsbudget för uppgick till cirka 114 400 000 FF. andel härav,4,, var 4 827 600 FF. totala bidrag till för1976, dvs. inklusive bidrag till budgeten för den europeiska farmakopén samtför amortering på byggnadslånet för nya sekretariatsbyggnad,utgjorde 5 724 000 FF. Hämtöver tillkom bidrag tUl Europeiska ungdomsfonden om97 500 FF. Idecember 1976 fastställdes budget till 134 704 700 FF.Sveriges andel, som räknats om till , är 5 116 770 FF. Sverigestotala bidrag blir ungefär 6 161 000 FF. Dessutom skall Sverigeerlägga 112 125 FF såsom obligatoriskt bidrag tiU ungdomsfonden.