prop · G103170 · 1977-12-31 00:00:00 — Länsstyrelsenframhåller slutligen atl det är viktigt att del inom finns enavdelning som inte har den specialinriktning som planeringsavdelningen ochskatteavdelningen har och som är öppen för nya förvaltningsuppgifter. Flera remissinstanser framhåller vikten av all länsstyrelsernatillförsäkras en väl fungerande juristfunktion. Sålunda menar iUppsala län atl endast då kan kommitléns uttalande om värdet avväxeltjänstgöring mellan länsstyrelserna och förvaltningsdomstolarna anses vilapå realistisk gmnd. i framhåller att det medhänsyn till omfattande myndighetsutövning, som torde öka ibetydelse genom decentralisering av uppgifter från centrala verk och nyaarbetsuppgifter, är nödvändigt från rättssäkerhetssynpunkt att kvalificeradjuridisk kompelens tillförsäkras . Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelserna i , och vid i länifrågasätter emel- Prop.1977/78:170 119 lertidom det är lämpligt och möjligt atl föra samman samtliga juridiskaarbetsuppgifter inom . Sektionen menar alt ett sådanl förfarandeskulle försämra den icke juristulbildade personalens möjligheter till utvecklingi arbetet. Regeringsrätten påpekar, med instämmande avSACO/SR, alt antalet juristtjänster vid länsstyrelserna kommerati nedgåväsentligt genom utbrytningen. Delta kan komma alt påverkarekryteringssiluationen negativt och bli lill men för myndighetsutövningen inomden kvarvarande delen av . Särskild uppmärksamhet bör ägnas dessaproblem. /SR understryker också viklen av att länsstyrelserna färytteriigare kvalificerade juridiska arbetsuppgifter, så alt juristtjänster vidlänsstyrelsen blir tillräckligt attraktiva. Några remissinstanser tar fasta på kommitténsuttalande all ett växelspel mellan förvaltningsdomstolarna och länsstyrelsemaskulle vara till ömsesidig nytta. Regeringsrätten framhåller, liksomlänsstyrelsen I Malmöhuslän, värdet av en växelvis tjänstgöring för yngrejurister och annan handläggande personal mellan skatteavdelning ochlänsskatterätt. Regeringsrätten anför atl denna tjänstgöring har getttaxeringserfarenheloch mtin närdet gäller granskningsteknik och hantering avlängd- och deklarationsmaterial. Delta har utgjort en god grund för fortsatltjänstgöring med processföring i skattemål eller arbete inom länsskatterätten.Del är därför viktigt att bevara det värde som ligger i sådanväxeltjänslgöring. Kammarrätten i har i och för sig förståelse föratl man på länsstyrelsehåll känner oro för de organisatoriska ändringarna inomlänsstyrelserna och särskilt då att man inle som fär omedelbar tillgång lillkvalificerad jurislpersonal. Kammarrätten ser emellertid goda möjligheter tillatl tillfälligl kunna förslärka länsstyrelserna med jurister från de allmännaförvaltningsdomstolarna, antingen genom ett system med växeltjänslgöring ellermed lösningar mer från fall lill fall. Kammarrätten i SundsvaU understryker attdet är värdefullt alt länsstyrelserna får en sådan organisation alt en vissväxeltjänstgöring mellan länsstyrelserna och länsrätlema för olikapersonalkategorier underiätlas. En sammanföring av uppgifter av juridisk naturinom länsstyrelserna bör, oavsett i vilken form det sker, göra det mernaturligt för i varie fall juristpersonal atl söka sig från länsrätterna lilllänsstyrelserna eller vice versa. Organisationoch arbetsformer m. m. for fristående länsdomstolar Kommitténs förslag alt länsskatterätlen, länsrättenoch fastighetstaxeringsrätten skall slås samman till en domstol tillstyrks aven enig remissopinion. Länsstyrelserna i och länmenar renlav att enbart en sådan åtgärd skulle medföra avsevärda förbättringaroch göra ett effektivare arbete möjligt. Atlden sammanslagna domstolen bör kallas länsrätt har under remissbe- 1977/78:170 120 handlingensatts i fråga endast av och kammarrätten i . Dessaremissinstanser menar alt domstolen bör fä ett namn som understryker attsambandet med har upphört. Riksrevisionsverkel föreslår namnetförvaltningsrätt eller regional förvaltningsrätt, medan kammarrätten menar atlen lämplig benämning kunde vara t. ex. länsrätten i i stället förlänsrätten i . Länsrätternasdomkretsar m. m. Endasl en mindre del av remissinslansernakommenterar kommitténs ställningstgande när det gäller de friståendelänsrätternas domkretsar och lokaliseringen av länsrätternas kansli. anser att goda skäl talar för alt låtalänsrätternas domkretsar stämma överens med den regionala indelning somtillämpas beträffande del allmännas företrädare. Hovrätten pekar på atltaxeringsintendenl, allmänt ombud i mervärdeskallefrågor och allmänt ombud iuppbördsfrågor har länet som verksamhetsområde. Beträffande de allmännadomslolama har man strävat efler alt låla domsagoindelningen stämma överens medindelningen i åklagardislrikt. Även om samma starka skäl som kan anföras tillslöd härför inte föreligger vad angår förvaltningsdomstolarna, bör man dockenligt hovrättens mening ta till vara de fördelar som en sådan ordningerbjuder. Hovrätten, som beaktar kommitténs uppgift atl länsrätterna redan mednuvarande målområde kommer atl utgöra bärkraftiga enheter, anser att förslagetlill domkrelsindelning är välgmndat. i län hälsar medtillfredsställelse förslaget om en länsrätt i varje län. anslutersig lill de skäl som kommittén åberopar för förslaget. i Blekingelän redovisar en motsvarande uppfattning samt framhåller all länsrätten bör hasitt kansli i residensstaden. i och LandsUngsförbundetunderstryker vikten av de skäl som kommittén anför för förslaget alt ävenGotlands län skall utgöra domkrets för en länsrätt. Ett fätal remissinstanser ifrågasätter ellerställer sig negativa till den domkrelsindelning som kommitté.! Sålundaifrågasätter om inte domstolarna i vissa län bör slåssamman till större enheter så atl personalresurserna kan utnyttjas bättre.Liknande synpunkter framförs av saml av länsstyrelserna iMalmöhus och . Statskontoret anser alt man inte bör låsasig för atl ha en länsrätt i varje län. Avgörande för domkretsindelningen börvara intresset av alt fä en effektivt och smidigt fungerande verksamhet, somocksä tillgodoser rättssäkerhetskraven. Även andra organisationslösningar börövervägas, innan man lar ställning till kommittéförslaget. Enligl FöreningenSveriges taxeringsrevisorer torde antalet mål i flera län vara för lågt föralt ge underiag för en självständig länsdomstol. Föreningen menar också attosäkerheten om den framtida utvecklingen talar mot all en länsdomslol inrältasi varje län. /SRser det naturiigt alt de nya domstolarna fär kansli i residens- Prop.1977/78:170 121 staden.Några remissinstanser redovisar en annan uppfattning. Sålunda ifrågasätterkammarrätten i och länsstyrelserna i , ,och om inte länsdomstolarna av bl. a.regionalpoiitiska skäl bör föriäggas till annan ort än residensstaden, Isammanhanget erinras om regeringens uppdrag till bl. a. länsstyrelserna attutreda möjligheterna lill decentralisering lill andra orter inom länen avstatliga regionala förvaltningsfunklioner. Vid nämnda länsstyrelser föreliggerreservationer lill förmån för en lokalisering till residensstaden. De remissinstanser som haren positiv inställning ifrågan om utbrytning av länsdomstolarna ansluter sig lill kommitténs förslag idenna del. Några remissinstanser tar upp vissa administrativafrågor. anför alt i del fortsatta utredningsarbetet börövervägas om inle domslolsverket bör svara för löneadministralionen församtliga länsrätter. i län framhåller alt del medhänsyn till balanslägel är viktigt atl tillförs resurser i enomfattning som tryggar en smidig övergång och att länsrätterna redan frånbörjan kan arbeta effektivt och med hög kapacitet. villifrågasätta om inle*, för att enhetlighet skall kunna säkras, börsvara för löneulräkning, personalregistrering och malrikelföring för samtligalänsrätter. Länssiyrelseni anser, för del fall alt länsrätterna bryts ut frånlänsstyrelserna, all de bör anknytas lill på samma sätt somtingsrätterna. bör svara för den administrativa servicen.Länsstyrelsen anmärker att kommittén har föreslagit atl de största länsrätternasjälva skall svara för en del administrativa frågor. De tre slora tingsrätternai , och , som man främst lär jämföra med, är myckelstörre personalmässigt än vad i varje fall länsrätterna i öch Göteborgkan länkas bli framhåller . Den särskilda administrativa personalsom skulle behövas för dessa länsrätter blir därför så begränsad atlsårbarheten blir slor. anser därför all länsrätterna inte bör hastörre administrativa uppgifter än vad som normall ankommer på tingsrätterna. Domarbanaoch tjänsteorganisation vid de allmänna förvaltningsdomstolarna Flera remissinstanser instämmer i kommitténsuttalande om atl del ligger ett värde i alt domarkarriärerna vid de allmännadomstolarna och förvaltningsdomstolarna så långt möjligt görs likformiga. EnligtyOär detla en viktig sak som gagnar både jurister på domarbanan och domstolarnasjälva. Ökad bredd i kunskaper och erfarenheter hos domstolarnas olikaledamöter innebär att domstolarna står bättre rustade att lösa sinaarbetsuppgifter och atl 9 1977/78. Prop.1977/78:170 122 kvaliteteni dömandet ökar. JO anser atl del därför är av värde atl man kan såväl beredajurister utbildning inom båda domstolssektorerna som förse domstolarna meddomare, som har sin huvudsakliga utbildning i den andra domstolsseklorn. Delutbyte av fiskaler och assessorer mellan hovrätter och kammarrätter somförekommer och som har gett goda erfarenheter bör därför ytteriigare utvecklas.Vidare bör enligt JO:s mening överrättsutbildning kvalificera för tjänst vidsåväl allmän domstol som allmän förvaltningsdomstol. domareförbundframhålleratt intet bör hindra alt den som har fäll sin domamtbildninghuvudsakligen i hovrättskarriären söker och fär tjänst vid allmänförvaltningsdomstol eller tvärtom. bör man emellertidinte underskatta de problem som kommer atl finnas under en avsevärdövergångslid med hänsyn till att domarna från de olika karriärerna har så olikaerfarenhetsbakgmnd. /SR tror att det skulle vara av värde för kvaliteten påjuristerna i de blivande frislående länsdomslolarna, om en viss samordning skerav domarkarriären inom de allmänna förvaltningsdomstolarnas område. Därmed ärdock inte sagt atl det är lämpligt att helj kopiera det syslem som tillämpasinom hovrältskarriären. Anpassningen med denna karriär som mönster bör ske medstor försiktighet och fär inte bli ett självändamål. /SR framhåller alt maninte bör förbise att det finns betydande skillnader mellanförvaltningsrällskipning och rättskipningen vid de allmänna domstolarna och alten för långt driven anpassning kan medföra nackdelar förförvallningsrätlskipningen. Enligl i bör man vidutformandet av domarbanan beakta möjligheterna all samordna karrirären förjuristerna vid länsdomstolarna och juristerna vid länsstyrelserna, särskillskatteavdelningarna. Skattemålen utgör nämligen större delen av domstolarnasmålområde. Genom RS-reformen accentueras också enligl meningkravet på kunskaper i skattelagstiftning hos domstolspersonalen. Regeringsrättendelar kommitténs uppfattning alt fullgjord adjunkiion i kammarrätt i principbör krävas för ordinarie domartjänst i kammarrätt eller länsrätt.Regeringsrätten betonar också värdet för sådan domare av tjänstgöring somföredragande i regeringsrätten, Enligl regeringsrättens uppfattning är detnaturligt all sådan tjänstgöring normall ingår som ell led i förvaltningsdomarkarriären.Regeringsrätten anser att endast den som kan åberopa särskilda skäl, t, ex, atthan har fullgjort offenlligt uppdrag, bör kunna vinna befordran utan sådantjänstgöring. Del är, bl, a. av rekryleringsskäl, av stor vikt alt tjänstgöringi högsta instans tillmäts särskilt meritvärde vid tillsättningen av ordinariedomarbefattningar. Kammarrätten i och /SR betonar också värdet avtjänstgöring som föredragande i regeringsrätten. pekar på attett krav på fullgjord adjunkiion för ordinarie domartjänsl i kammarrätt ellerlänsrätt kan komma atl motverka en flexibel och öppen rekrytering av dugligaförvaltningsrätts- och skallejurisier till förvaltningsdomare. Verket anser atladjunkiion är ett värdefullt led i domarulbildningen men avstyrker, åtminstoneövergångsvis, all man låser Prop.1977/78:170 123 fastsig vid ett krav på sådan tjänstgöring. ansluter sig lill kommitténsprincipiella ställningstagande i fråga om domarkarriärens uppbyggnad. Den somhar antagits till kammarrättsfiskal bör därför vara skyldig atl tjänstgöra ilänsrätt. I jämförelse med tingsrättsorganisationen är dock den föreslagnalänsrältsorganisalionen liten. Innan närmare klarhet har vunnits om behovet avkammarrätlsfiskaler i länsrätt och om den ställning fiskalerna kommer atl fädär, bör enligt hovrätten något absolut krav på länsrättstjänstgöring inteställas upp vare sig för förordnande som assessor i kammarrätt eller i övrigl. Kammarrätten i påpekar vissa skillnader iarbelsfömtsätlning-arna mellan allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar, senare är antalet mål mycket större och handläggningen följer där en annanordning. Beredning och uppsättande av beslul ulgör ett omfattande och viktigtinslag i domstolsarbelet. I någon mån är det därför enligt kammarrättens meningtveksamt hur långt likformigheten med hovrältskarriären skall drivas. Omlänsrättsljänstgöring görs till ell obligatoriskt inslag i utbildningen, är detenligl kammarrätten önskvärt alt fiskalstjänslgöringen under ett första skede,omkring , fullgörs i kammarrätt. Fiskalen är då mer skickad försjälvständiga domarinsatser i länsrätt. Kammarrätteni anser alt hovrältskarriären är principiellt överlägsen de nuvarandekammarrätts- och länsdomstolskarriärerna inle minst med hänsyn till fördelarnafrån domamlbildningssynpunkl. Den föreslagna ordningen underlättar ocksåmöjligheterna atl byta domarkarriär mellan de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolama, vilket framstår som positivt. Kammarrätten framhålleremellertid atl många yngre jurister kan vara obenägna att bytatjänstgöringsort. Flera jurister söker sig till kammarrätten bl, a, av detskälet att det inte föreligger någon skyldighet att tjänstgöra pä annan ort. Omde yngre juristerna blir skyldiga atl tjänstgöra vid länsdomstol, kankammarrätten gå miste om en rekryleringsfördel. Kammarrätten anser alt detdärför vore önskvärt om tjänstgöringen vid länsdomstol i största möjligautsträckning kunde göras frivillig. Liknande synpunkter framförs också avkammarrätterna i SundsvaU och , /SR och yngreföreningarna vidkammarrätterna i och SundsvaU. För i länframstår det som självklart atl domarkarriären bör byggas upp efter mönsterfrån de allmänna domstolarna. betonar särskill värdet avväxeltjänstgöringen mellan de tre instanserna. 70 är tveksam till om man skall kräva all den somantas som fiskalsaspiranl i kammarrätt skall ha fullgjort viss del av sinnotariemeritering i länsrätt. Tvärtom bör enligt JO:s mening redan på dettastadium likslälldsprincipen kunna slå igenom och göra all notariemeriteringkvalificerande lill inträde vid såväl kammarrätt som hovrätt. ,notarienämnden och kammarrätterna i , och SundsvaU anförliknande synpunkter anser dock all man, liksom beträffandehovrältskarriären, bör kräva att av notarietjänstgöringen skall havarit föriagd till Prop.1977/78:170 124 tingsrättför antagning som fiskalsaspiranl i kammarrätt. Hovrätten påpekar attdetta inte innebär något avståndstagande från kommitténs uppfattning att det ärfördel om den som antas till fiskalsaspiranl i kammarrätt har fullgjort en delav noiariemerileringen i länsrätt. Svenska kommunförbundei anser alt det voretill fördel frän såväl förvallningsdomslolarnas som kommunernas synpunkt om t.ex, jurister med kommu-naljuridisk erfarenhet i någon omfattning kan beredasordinarie domarljänst i den nya organisationen. Flera remissinstanser betonar vikten av atlpersonal som inle har juridisk utbildning anförtros uppgiflersom handläggare ide nya länsrätterna. Endast hovräii avstyrker atl sådana tjänsterinrättas. Enligt hovrätten skulle inrättandet av sådana tjänster strida mot denlikformighet mellan domstolsorganisationerna som kommittén har eftersträvat.Dessutom torde en sådan karriär bli alltför sluten. däremotmenar alt berednings- och föredragningsuppgiflerna i länsrätt bör fördelasmellan notarier och tjänslemän som inte behöver vara rättsbildade. uppfattning är det nämligen för stabiliteten i länsrätternasverksamhet nödvändigt med en fast kader av föredragandepersonal vid sidan avnotarier, I samma riktning uttalar sig också kammarrätterna I ,och . Med hänsyn lill bl, a, arbetsformerna i kammarrätternaavvisar de däremot tanken på au bereda denna personalkategori arbetsuppgifterav liknande art också inom kammarrätterna. i beklagar attkommittén inte har utföriigare behandlat frågorna om den personal som inte harjuridisk utbildning. betonar vikten av att det i de nyalänsdomstolarna finns tillgång till kvalificerad personal av detta slag och atttjänsterna blir attraktiva, Föratt länsdomstolarna skall kunna fungera ochbalanserna inte öka än mer är det nödvändigt att den nuvarande personalen istörsta möjliga omfattning går över till de nya länsdomslolarna. Länsstyrelseni framhåller att de nya tjänsterna för icke-jurislerbör bli bra placerade i lönehänseende så att de kan dels locka välkvalificerade sökande, dels ge personalen möjlighet lill befordran inom en nyorganisation, Enligl i Skaraboigs län är det med hänsyn till bl,a. del mycket slora målantalet nödvändigt med erfarna och kunniga handläggareäven i byråsekreterarekar-riären i länsrätterna, Länssiyrelsen I länpekar på att det inom skatleprocessen finns många mål som rörbokföringslekniska problem. Där är kunskaper i bokföring och redovisning ennödvändig förutsättning för att målen skall kunna handläggas på ett samtidiglsnabbt och riktigt sätt. Dessa kunskaper tillförs f n. skatterätterna av dehandläggare som inle har juridisk utbildning. För att länsrätterna i framtidenskall få behålla de handläggare som har ekonomisk utbildning - vilket alltså ären förutsättning för arbetets efTekliva bedrivande-är det enligt länsstyrelsensuppfattning nödvändigt atl det inom länsrätterna skapas attraktiva tjänster fördenna grupp. Länsstyrelserna I , , och Värmlandslän betonar samtliga värdet av alt ha icke-jurisler som handläggare ilänsdomslolarna. Prop.1977/78:170 125 i understryker atlpersonal ulan juridisk utbildning fullgör viktiga handläggaruppgifter vidlänsskatterätlen. För denna personal har del varit synneriigen värdefullt medväxeltjänstgöring mellan rältsenhelen och olika enheter på skatteavdelningen.Denna möjlighet torde enligt i huvudsak bortfalla i denföreslagna organisationen. Del är uppfattning attväxeltjänslgöring för denna personal bäst kan ske inom ramen för nuvarandeorganisation. i framför liknande synpunkter ochframhåller dessutom all del föreligger risk för alt de nya länsdomstolarna gårmiste om denna viktiga personalkategori. Enligtlänsstyrelsen i bör den slutliga utformningen av domarbananoch tjänsteorganisationen anslå åtminstone tills erfarenheter harvunnits av hur tjänstemännen vid länsrätterna - med och ulan juridiskutbildning - och vid kammarrätterna allmänt sett förhåller sig lill varandra ifråga om kunnande, erfarenhet osv. Arbetsfördelningi länsrätterna m. m. Kommitténs förslag att domargöromålen i länsrätteni princip skall fullgöras av domare som har ordinarie tjänster i länsrättensaml alt ickeordinarie domartjänster skall finnas dels för vikariats- ochförsiärkningsändamål, dels för alt tillgodose juristernas utbildningsbehov harlämnats ulan erinran av de remissinstanser som har yttrat sig i dennadei.Kammarrätterna I och SundsvaU har uttryckligen anslutit sig tillkommitléns uppfattning. Domstolsverketbetonar vikten av atl länsrätterna dimensioneras så atl antalet ordinariedomartjänsler i princip täcker behovet av fast dömande personal. Fiskalernabör, enligt mening, användas för vikariats- ochförsiärkningsändamål. Antalet fiskalstjänster i länsrätterna torde få bestämmasmed beaktande också av behovet av tjänster för sådan tjänstgöring som ingår somett led i den framlida förvallningsdomamlbildningen. Vid dimensioneringen avlänsrätterna bör dock enligt beaktas all personalen somuppehåller sådana tjänster är under utbildning och därför inte kan vänlas hasamma produktionskapacitet som de ordinarie domarna. Frånnågra håll riktas invändningar mot kommitténs förslag i fråga omtjänslebenämningar på de ordinarie domarna. Kammarrätten i konstaterarall länsrättens chef föreslås fä titeln och alt övriga ordinarie domareföreslås fä titeln länsdomare. Domstolens chef skall sålunda ha samma titel sommotsvarande befattningshavare vid tingsrätt. Enligt kammarrättens meningförefaller del i viss mån inkonsekvent att detla inte skall gälla även deövriga domarna. Kammarrätten ifrågasätter därför om inte dessa borde kallasrådmän. Liknande synpunkter framförs av , kammarrätten iSundsvaU, länstyrelserna i och län samt 1977/78:170 126 anser all frågan bör övervägas ytterligare. ifrågasätterlämpligheten av atl kalla länsrättens chef för . Enligt hovrättens meningbör en från i tingsrätt särskiljande titel övervägas. Endast några fä remissinstanser kommenterarkommitténs förslag alt mål och ärenden soni kommer in lill länsrätten börfördelas på rotlar och alt samtliga ordinarie och icke ordinarie domare iprincip bör inneha rotel. De remissinstanser som har yttrat sig i frågan är ihuvudsak positivt inställda till kommitténs förslag. Länssiyrelsen I anser att de mål ochärenden som kommer in till länsrätten bör fördelas på rotlar, vilka bör innehasav samtliga ordinarie och icke ordinarie domare. Bortsett från de störstalänsrätterna bör rotlarna vara blandade förvallningsmåls- och skattemålsroilar.Länsstyrelsen anser atl endasl i absoluta undantagsfall bör specialiseringmellan rotlarna ske. Under en övergångstid måsle dock accepteras atl rotlarnainte är likformiga. vill dock betona atl denna övergångslid inlefår sträckas ut allt för långt i tiden och atl den bör avpassas efler varjerotelinnehavares personliga fömtsättningar. Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelsen i län. i och länkonstaterar att kommittén har angett att det för större länsrätter kan visa siglämpligt atl skilja mellan förvaliningsmål och skattemäl på olika avdelningareller rotlar. Även om antalet mål av del ena eller andra slaget är så slorl altdet väl skulle fylla en avdelnings arbetskapacitet, anser atl enjämn fördelning av alla mål bör ske även i de stora länsrätterna. Länsstyrelsenanser dock atl mindre målgmpper, exempelvis folkbokföringsmål, bör i både storaoch mindre länsrätter kunna hållas inom en rotel eller avdelning så alt de kanfå en likformig behandling. Frågan om fördelning av rotlarna mellan domarna hartagits upp endasl av ett lälal remissinstanser. Länsstyrelserna I Kristiansiadsoch Göieborgs och län anser all fördelningen av rotlarna inle börbestämmas av kammarrätterna utan av de enskilda länsrätterna. Domstolsverketredovisar en motsvarande uppfattning och anser dessutom atl del kanifrågasättas om kammarrätt skall fastställa arbetsordning för länsrätt. Remissinslanserna är i allmänhet positivt inställdalill förslaget om hur övergångsfrågorna skall lösas. Från flera håll betonasviklen av atl del las stor hänsyn till de tjänslemän som kan komma i enbesväriig situation vid övergången lill en ny organisation. Sålundaunderstryker i vikten av all samtligapersonalkategorier som berörs av utbrytningen och som tjänstgör inomförvaltningsavdelningen anförtros arbetsuppgifter inom ellerlänsdomstolen som motsvarar dem som de har . Personalens önskemål om ivilken myndighet som de helst Prop.1977/78:170 127 villtjänstgöra måste också följas så långt som möjligt. Vidare anser länsstyrelsenatt det vid personalens ställningstagande i denna fråga måste finnas beslut somanger såväl länsdomstolens som i huvudsak också organisation. 1denna riktning uttalar sig också länsstyrelserna I , ochVästmanlands län. Enligt TCO råder stor oklarhet i förslaget om de berördatjänstemännens valmöjligheter när det gäller atl söka tjänst inom länsstyrelseneller domstolen. TCO förordar atl denna fråga utreds ytteriigare, innan beslutfattas om en utbrytning.