prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — anser att möjlighetenatt låta patentmyndigheten underställa även internationellaoch europeiska patentansökningar bör övervägas ytterligare. Försvarets materielverkgodtar däremot kommitténs förslag. De remissinstanser somframför kritik mot kommitténs förslag hävdar att det medför risk för misstag omolika regler kommer att gälla för olika patentansökningar som lämnas in till den svenska patentmyndigheten.Därigenom skulle enligt deras mening risken öka för obehörigt yppande avförsvarsuppfinning. ifrågasätterriktigheten av kommitténs påstående alt tidsfristerna för att vidarebefordrainternationella och europeiska patentansökningar ofta skulle bli så korta altgranskningsnämnden inle skutte hinna handlägga ärendena. Granskningsnäinndenför försvarsuppfinnlngar anser all risken för överskridande av frister inle ärslor även om internationella och europeiska palentansökningar skulleunderställas nämnden. Nämnden framhåller vidare att om sådan frisl skulleöverskridas i fråga om europeisk patentansökan, sökanden har rätt att fåansökningen omvandlad till nationell patenlansökan. Enligl gällande räll fårsvensk försvarsuppfinning inte offentliggöras eller på annat sätl obehörigenyppas innan har prövat omuppfinningen skall hållas hemlig. Som obehörigt yppande anses inte ansökan ompatent på uppfinningen hos den svenska patentmyndigheten. Inkommerpatenlansökan som avser svensk försvarsuppfinning till paientmyndigheten, skallenligt gällande rätt patentmyndighelen underställa granskningsnämndenansökningen för prövning huruvida denna skall hållas hemlig. Den som vill attsvensk försvarsuppfinning som inle har patentsökts hos den svenskapatenlmyndighelen skall få offentliggöras eller på annat säll yppas skall självhos granskningsnämn- 1977/78:1 Dd A 317 den begära prövning huruvida ansökningen skallhållas hemlig. Ansökan om patenl eller annan skyddsrält på svenskföi-svarsuppfinning som skall hållas hemlig får inle göras i främmande slalulan att särskill medgivande därtill har lämnats av regeringen. Som kommitténhar påpekat måsle detta förbud också innebära förbud att hos internationellorganisalion eller internationell myndighet söka patent eller ansöka om nyhetsgranskning ellerannan prövning av försvarsuppfinning som skall hållas hemlig. Kommittén haremellertid erinrat om all av lagens ordalydelse inte framgår huruvidainternationell eller europeisk palenlansökan som avser svensk försvarsuppfinningfår ges in lill den svenska patentmyndighelen. Kommittén har föreslagitall del skall ankomma på den som avser all söka paleni genom iniernalionell eller europeisk patenlansökan all själv ta slällning lill om ifrågavarande uppfinning är av sådani slag alt den bör underställasgranskningsnämndens prövning. Kommitiéns förslag på denna punkt har blivit föremål för kritik under remissbehandlingen. För egen del ärjagbenägen att instämma i denna kritik.Enligt min uppfattning skulle del medföia risk för misstag, om olika reglerkom all gälla i della avseende för nationella svenska palentansökningar. å ena.saml inlernationella och europeiska palenlansökningar å andra sidan. Dellaskulle i sin lur medföra all risken för obehörigi yppande avförsvarsuppfinningar ökas. Jag anser ocksä ali den föreslagna lösningen ipraktiken skulle tvinga den som önskar söka patenl på uppfinning som kan länkasvara svensk försvarsuppfinning all alltid göra della i form av nationell svenskpalenlansökan. Del är nämligen ofta väsentligt för patentsökanden alt erhållalidigast möjliga prioriielsdag för sin ansökan. Han är då i regel inte villigall spilla lid på att först låla ansökningen bliföremål för prövning innan han ger in den försiaansökningen om skydd för uppfinningen. Jag vill också framhällaattjag inte delar kommitténsuppfallning all de frister inom vilka nationell patentmyndighel enligtkonventionerna måste vidarebefordra sådana ansökningar ofla blir så korta altgranskningsnämnden inle skulle hinna handlägga ärendena. Det bör i dettasammanhang framhållas att i genomsnitt endasl ca 75ansökningar har underställts nämnden. När del gäller intemationell patentansökan tordenågra svårigheter för inte uppkomma, om prioritet inle yrkasfrån tidigare ansökan. I så fall har nämnden något på sig attutföra granskning. Åberopas prioritet, vilket ofta lorde bli fattet. kandäremot den tid som nämnden har lill sitt föifogande bli tämligen kort.Ansökningar för vilka prioritet åberopas ges vanligen in när mycket kort lidåterstår av prioritelsårel. Om internationell patenlansökan, för vilkenprioritet åberopas, ges in då endast få dagar åierstår av prioritetsåret, fården mottagande myndigheten en knapp månad på sig att sända ansökningen tillinternationella byrån, om denna myndighet skatt sända arkivexemplaret dit.Vilt sö- Prop.1977/78:1 Dd A 318 kanden själv sända arkivexemplaret titt intemationella byrån och skall denmottagande myndighelen sända delta exemplar lill sökanden med poslen, slårendast ca Ivå veckor till fört'ogande. Med hänsyn till detmycket ringa antal ansökningar som del kommer all röra sig om anser jagdock att nämnden kommer att kunna utföra erforderlig prövning så snabbt altansökningarna kan vidarebefordras titt inlernationella byrån inom föreskrivenlid. När del gäller europeiskpalenlansökan har kommittén föreslagit att sådan ansökan får ges in till delsvenska patenlverket i den utsträckning detta är tillålel enligt deneuropeiska patenlkonventionen. Jag delar kommitténs uppfaltning att delsvenska paientverkel bör ge sökandena den service detta innebär. förslag skall envar som söker europeiskt patent ha rätt alt ge inansökningen lill den svenska patentmyndighelen. Någon begränsning grundad pånationalitet etter hemvist har sålundainte föreslagits av kommittén. Inleheller jag anser någon dylik begränsning erforderlig. En sädan ordning kanleda till all europeisk patentansökan som inte omfattar ges in lill den svenska patentmyndighelen. Nationell patentmyndighelsom tar emot europeisk patentansökan skall inle granska ansökningen, vare sigfrån formell eller materiell synpunkt. Såtillvidafungerar den nationella myndigheten endast som brevlåda. Däremot kan dennamyndighet pröva huruvida uppfinningen skall hällas hemlig med hänsyn tillslatens intresse. Den tid som står lillbuds för sådan granskning är olika beroende på om prioritet åberopas för deneuropeiska palentansökningen eller ej. Åberopas inte prioritet, skallansökningen vara det europeiska patentverket till hända fråningivandet. Åberopas däremot prioritet, skall ansökningen vara inkommen inom 14månader från priorilelsdagen. Har europeisk palenlansökan inte inkommit lilldel europeiska patenlverket från ingivningsdagen etter, om prioritet har yrkats, fränpriorilelsdagen. skall ansökningen anses återkallad. Liksom när del är frågaom iniernalionell patentansökan bör enligt min mening del inte vara någrasvårigheter för att företa granskning enligt lagen omförsvarsuppfinningar av europeisk patentansökan, om prioritet inte yrkas. Delkan emellertid antas att prioritet från tidigare ansökan ofta kommer attåberopas för europeisk palenlansökan. Eftersom ansökan om europeiski patenlkan väntas bli förenad med förhållandevis höga kostnader, är det nämligeniroligt att den som vill ha patent pä en uppfinning kommer att försöka fåutrett om nyhetshinder föreligger genom alt först söka nalionelll patent. Hankommer i så fatt oftast att ge in den europeiska palentansökningen kort föreprioritetsårets utgång och åberopa prioritet från den lidigare ansökningen. Äveni sådana fatt kommer emellertid all ha nära två månadertill förfogande för granskning av ansökningen. Enligl min uppfallning börnämnden ulan större svårighet hinna ulföra erforderlig granskning inom dennalid. 1977/78:1 Dd A 319 Varken när del gällerinlernationella eller europeiska palentansökningar anserjag altspråksvårigheter behöver befaras för . Den svenskapatentmyndighelen kommer förmodligen att ta emot internationellapatentansökningar endast på nordiskt språk samt på engelska, franska och tyska.Europeiska patentansökningar kommer nästan alllid att vara avfattade på någotav det europeiska patent verkets officiella språk, som är engelska, franska ochtyska. Sökande som är medborgare i eller har hemvist i stat med annatofficiellt språk får visserligen lämna in ansökan på detta språk, men enligtmin mening kommer europeiska patentansökningar som ges in lill den svenskapatentmyndigheten endast i sällsynta undantagsfall att vara avfattade på annatspråk än något av de nordiska eller engelska, franska etter tyska. har vid förfrågan förklarat,att den anser sig kunna pröva det fåtal internationella och europeiskapalentansökningar som det blir fråga om så snabbt, ati den svenska paientmyndighetenkommer att kunna iaktta föreskrivna frister för vidarebefordran av ansökningamatill inlernationella byrån resp. till det europeiska patenlverket. Mot bakgrund av vad jagnu har anfört förestår jag att den svenska patentmyndigheten skall också internationellapatentansökningar som ges in till denna myndighet i dess egenskap av mottagandemyndighet och europeiska patentansökningar som ges in titt den svenskapaientmyndigheten för vidare befordran titt det europeiska patentverket i defatt sådan ansökan avser svensk försvarsuppfinning. Det kan möjligenifrågasättas alt undanta de fall då prioritet åberopas från tidigare nationellsvensk palenlansökan. Om den svenska ansökningen avsåg försvarsuppfinning,borde ju denna redan tidigare ha underkastats nämndens prövning. Det äremellertid tänkbart att en internationeti eller europeisk patentansökan endasttill en del motsvaras av den svenska patenlansökningen. Mot bakgrund häravanserjag del inle lämpligt att göra något undantag för de fall som avses. När det gäller utländskaförsvarsuppfinningar delar jag kommitténs uppfattning all det inle är befogalatt införa särskilda bestämmelser i lagen om försvarsuppfinningar som gördelmöjligt att hemlighålla uttändsk försvarsuppfinning som söks skyddad genominternationell eller europeisk patentansökan som ges in till den svenskapatentmyndighelen. Som kommittén har framhållit torde det nämligen endast imyckel sällsynta undantagsfall förekomma all sådana uppfinningar söks skyddadei genom internationell eller europeisk patenlansökan som ges in tillden svenska patentmyndighelen. och dylika ansökningar torde i dessa sällsynlafalt knappast omfatta enbart . Prop.1977/78:1 Dd A 320 1 enlighet med detanförda har inom upprättats förslag till 1. tag om ändring ipatenttagen (1967: 837), 2. lag om erkännande avvissa utländska avgöranden på patenträttens område, m. m., 3. tag om ändring itagen (1946:816) om bevisupptagning åt utländsk domstol, 4. tagom ändring i tagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar, 5. tagom ändring i tagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa faU. Förstagen torde få fogas tittregeringsprotokoUet i detta ärende som bilaga 2. 1977/78:1 Dd A 321 13.1 Förslaget till lag om ändring i patentlagen I denna paragrafbehandlas patenträttens subjekt och objekt samt anges patenträttensprincipiella innehåll. 1 förhållande till I § i kommitténs förslag har gjortsendast redaktionella ändringar. Iförsta stycket i dessnuvarande lydelse föreskrivs att den som har gjort en uppfinning, som kantillgodogöras industriellt, eller den till vilken uppfinnarens rätt harövergått äger efter ansökan få patent på uppfinningen. Vidare förklaras attpatent innebär ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja uppfinningen enligtpatentlagen. Om tillträder deneuropeiska patentkonventionen och samarbetskonventionen, kommer patent förSverige att kunna meddelas dels av den svenska patentmyndigheten, dels av deteuropeiska patenlverket. Den svenska patentmyndigheten kommer alt kunna meddelapatent såväl på grtind av patentansökan som görs enligt 2 kap. patentlagen(nalionell patentansökan) som på gmnd av ansökan som görs enligtsamarbetskonventionen (iniernationell patentansökan). Oavsett om ansökningenär nalionell eller internationelt måste förutsältningama för att få patent förSverige anges i svensk lag. Såvilt gäller patent som meddelas av det europeiskapatentverket regleras däremot fömtsättningama för att få patent uteslutande iden europeiska paientkonventionen. I nalionell lag får sålunda inte ges någrabestämmelser om villkoren för att få europeiskt patent. På grtind av det nuanförda har det ansetts lämpligt att i paragrafens första stycke ta in enerinran om att de där angivna förutsättningarna för att få patent avser endastpatenl som meddelas av den svenska patentmyndighelen. Detta har skett genomatt del i lagtexten anges att uppfinnaren eller dennes rättsinnehavare underangivna fömtsättningar äger erhålla patenl på uppfinningen hospatentmyndighelen här i rikel. Som framgårav vad somtidigare anförts (avsnitl 11.1.3) hårde särskilda bestämmelserna i patentlagenrörande europeiska patent och europeiska patentansökningar sammanförts i ettsärskilt kapitel (II kap.).Ingen bestämmelse utanför detta kapitel är tillämplig i fråga omeuropeisk patenlansökan etter europeiskt patent. Denna systematik har ansettsböra komma till uttryck i lagens inledningsparagraf. På grund härav har som enandra punkt lill första stycket fogats en erinran om att i fråga om europeiskapatent särskilda bestämmelser ges i II kap. Del är emellertid att märka att genomföreskrifter i detta kapitel åtskilliga bestämmelser i patentlagens övrigakapitel blir tillämpliga på europeiska patenl och europeiskapatentansökningar. Såsom har nämnls(avsnitt 11.2.5) torde, bortselt från vissa meloder för behandling avmänniskor och djur. det patenterbara området enligt svensk rätt och enligt deneuropeiska patentkonventionen vara det-21 1977178. Prop.1977/78:1 Dd A 322 Äv skäl som tidigare angivits har detemellertid ansetts lämpligt all också den redaktionella ulformningen av depatenterbarhelsvillkor som regleras i förevarande paragraf anpassas lill deneuropeiska patentkonventionen. En sådan anpassning av patentlagen tillnyssnämnda konvention när det gäller avgränsningen av del patenterbara områdethar skett genom de nya andra och tredje styckena. Bestämmelsema i dessa lagruminnebär i allt väsentligt endast en kodifiering av vad som redan anses gälla isvensk rätt. I det nya andra stycketges vissa exempel på sådant som inte i sig skall anses som uppfinning ipatenträllslig mening. Exemplen har sammanförts i gmpper på samma sätl som iartikel 52.2 i den europeiska patentkonventionen. Det är att märka attuppräkningen i lagtexten inte är uttömmande. Första gruppen omlattarupptäckter, vetenskapliga teorier och matematiska metoder. Enligt 1963 årsbetänkande föll dessa utanför det patent-rättsliga områdei till följd av kravetatt en uppfinning skall ha leknisk karaktär (NU 1963:6 s. 960- I andra gruppen tas uppkonslnäriiga skapelser. För att en konstnäriig skapelse skall uteslutas frånpalenlerbarhei är det utan betydelse om denna skapelse har sådan kvalitet attden kan komma i åtnjutande av annat upphovsrätlsligl skydd ellerej. Medkonstnäriiga skapelser avses inte bara sådana alster som lavtor och skulpturerutan även I.ex. Den omständigheten att en uppfinning vid sidan av sintekniska karaktär har konstnäriiga värden utesluter givetvis inte palenterbarhel. Det är sålunda denkonstnärliga skapelsen som sådan som inte kan patenteras. Tredje gruppen omfattarvad som kan sammanfattas som rena anvisningar för del mänskliga intellektet. Ilagtexten anges sålunda att patent inte får meddelas på planer, regler ettermeloder för inteltektuett verksamhet, för spel etter för affärsverksamhet ochinle heller på daiorprogram. Bortselt från datorprogram överensstämmer ocksådessa undantag med vad som har ansetts gälla i nordisk rätt (NU1963:6 s. 97). I fråga om daiorprogram har rättslägel lidigare inle varil heltklart. Som tidigare nämnts har emellertid regeringsrätten avgjort ettärende som rörde daiorprogram (1974 s. 19). Genom dettaavgörande får anses fastslaget att datorprogram har samma karaklär som anvisningarför det mänskliga intellektet och all patent därför inte kan meddelas på ettdaiorprogram som sådant. 1 detta sammanhang börpåpekas att under förarbetet till den europeiska paientkonventionendiskulerades huruvida del var lämpligt alt i konventionen ange vad som ipatenträttsligt sammanhang skall anses som datorprogram. Med hänsyn bl. a.till att det i flertalet av de slaler som dellog i förarbetet inte fanns någonpraxis på delta område avstod man emellertid från en sådan reglering. Deteuropeiska paientverkel kommer därigenom all stå lämligen fritt vid utbildandetav sin praxis. Undantaget för datorprogram har dock i konvenlionstextenavsiktligt placerats tillsammans 1977/78:1 Dd A 323 med de undantag som avser anvisningar för detmänskliga intellektet. Härav framgäratt daiorprogram undantas frän palenterbarhel av samma skäl som sådanaanvisningar, nämligen därför att de inle har leknisk karaktär. Under förarbetettitt konventionen har också rått enighet om alt bestämmelsen syftar titt attundanta endast daiorprogram som sådana. Den utesluter sålunda inle att patentmeddelas på uppfinning som hänför sig titt etter utnyttjar datorprogram ellersom avser metoder för att styra datorer. Som framgår av vad somförut har sagts om 1974 års regeringsrällsavgö-rande råder god överensstämmelsemellan detta avgörande och konventionens reglering från principiell synpunkt,nämligen att daiorprogram som sådana inte är patenterbara. Vid ulveckling avsvensk rättspraxis på denna punkt bör den praxis som kommer att utvecklas viddet europeiska patentverket tillmätas slor belydelse. Som en fjärde grupp avundantag från del patenterbara området har tagils upp framläggande avinformation. I kommitténs förslag användes uttrycket "återgivande avinformation". "Framläggande av information" har emellertidansetts tydligare ange bestämmelsens innebörd. Det som åsyftas är sålunda sällall disponera ett informationsmaterial. Det kan gälla exempelvis en vissgrafisk uiformning av en tabell som gör den mera lättläst. Delta undantagligger således nära den andra gmppen undantag, dvs. den som avser anvisningarför det mänskliga intelleklel. Undantaget avser däremoi inle hjälpmedel för altsprida information såsom ljudanläggningar och projektorer. I paragrafens tredjestycke görs ytterligare begränsningar av det patenterbara området. Somuppfinning skall en\ig\ jörsta punkten inte anses sådant förfarande förkimrgisk eller terapeutisk behandling som skall utövas på människor etter djur.Som framgått av redogörelsen för gällande rätt på denna punkt (avsnitt 11.2.1)innebär denna bestämmelse en kodifiering av vad som enligt förarbetena lillpatentlagen är gällande svensk rält. Enligt denna punkt skall inle hellersådant förfarande för diagnostisering som skatt utövas på människor etter djuranses som patenterbar uppfinning. Detta innebär viss ändring i förhållande tittgällande rätt. Även om behandling av människor och djur i princip har ansettsfatta utanför det patenterbara området, har patenl meddelats på vissaförfaranden för diagnostisering. Sålunda har patent meddelats bl. a. påförfarande för röntgenfotografering med användning av kontrastmedel. I frågaom skälen fördenna inskränkning av det patenterbara områdei hänvisas till vadsom anförls i redogörelsen för huvuddragen av den föreslagna lagstiftningen(avsnitl It.2.5). 1 den europeiskapaientkonventionen finns en uttrycktig föresknft om all hinder inle föreliggeralt meddela patent på alster, särskilt ämnen och blandningar, för användningvid sådana medicinska förfaranden som enligt vad har sagts inte ärpatenterbara (art. 52.4). Detta överensstämmer med vad som gälter enligt svenskrätt. Patent kan sålunda meddelas på 1977/78:1 Dd A 324 operationsinslmment och kemiska produkteravsedda att användas vid dylika förfaranden. Mot bakgrund härav föreskrivs itredje stycket andra punkten att bestämmelsen i styckets första punkt intehindrar att patent meddelas på alster, däribland ämnen och blandningar, föranvändning vid sådana förfaranden som har angivils i första punkten. Ämnen ochblandningar har nämnts särskilt i tagtexten för att få överensstämmelse medden europeiska patentkonventionen i detta avseende. Paragrafens nuvarandeandra stycke har med oförändrat innehåll placerats som fjärde stycke. 1 paragrafen behandlaskraven på nyhet och uppfinningshöjd och i samband därmed frågan omförhållandet till lidigareansökningar. 1 försia styckei i dessnu gällande lydelse föreskrivs alt patent meddelas endast på uppfinning somväsentligen skiljer sig från vad som har blivitkänt före dagen för patentansökningen. Kravet alt uppfinningen skall väsentligenskilja sig från vad som är känt innebär krav på både nyhet och uppfinningshöjd. Ändra slycket i dessnuvarande lydelse innehåller bestämmelser om vad som skall anses känt. Som käntanses attt som har blivit allmänt tiltgäng-tigt, vare sig delta har skett genomskrift, föredrag, utnyttiande etter på annat sätt. Även innehållel i tidigaregjorda palentansökningar som inle har blivit offentliga innan uppfinningenpatentsöks anses som känt, dock endast om dessa ansökningar sedermera blir allmänt tillgängliga enligt 22 §. Enligl paragrafensnuvarande avfattning måste alltså en uppfinning för att vara patenterbar bådevara ny och ha uppfinningshöjd i förhållande litl allt som enligt lagen skall anseskänt. Äv skäl som har anförls (avsnitt 11.2.5) bör för palenterbarheli fortsättningen inte krävas all uppfinning har uppfinningshöjd gentemotinnehållet i tidigare gjorda patentansökningar som inte har blivii allmäni tillgängtiga innan uppfinningenpatentsökts även om de sedermera blirdet. Med anledning härav har vissa ändringar gjorts i första och andrastyckena. \ jörsta stycket hargjorts den ändringen att kravet på nyhet och kravet på uppfinningshöjd haruttryckts var för sig. Sålunda föreskrivs att patent meddelas endast påuppfinning som är ny i förhållande till vad som har blivit känt före dagen förpatenlansökningen och tillikaväsentligen skiljer sig därifrån. Denna uppdelning av kraven på nyhet ochuppfinningshöjd har gjorts för att det skall bli möjligt att på ett enkelt sätti andra slycket skilja mellan vad som skatt anses som känt vid avgörande huruvida uppfinningen är nyoch vad som skall anses som känt vid bedömning huruvida uppfinningshöjdföreligger. 1 andra styckei behållsden nuvarande regleringen av vad som skall anses känt. Till detta stycke haremellertid lagts en tredje punkt av innebörd alt villkoret i första styckei attuppfinningen väsentligen skall skilja sig från 1977/78:1 Dd A 325 vad som är känl, dvs. ha uppfinningshöjd iförhållande lill vad som är känl, inte gäller i förhållande till innehållet isådan ansökan som visserligen har gjorts tidigare men som inte har blivitallmänt tillgänglig dagen före den då uppfinningen patentsöks. 1 detta sammanhang börpåpekas att enligt moisvarande bestämmelse (2 S andra slycket andra punkten) imönsterskyddslagen (1970:485) skall beaktas inte blott mönster som framgår avtidigare ansökan om mönsterregistrering som inte är allmänt tillgänglig utanäven mönster som framgår av tidigare patentansökan som inle är allmänttillgänglig, om dessa ansökningar sedermera blir allmänt tillgängliga (jfrprop. 1969:168 s. 148 f)- Det kan i och för sig finnas skäl att tidigareansökningar om registrering av mönster skall beaktas i de fall som avses i 2 stycket andra punkten patentlagen. Äv artikel 139.2 i den europeiskapatentkonventionen följer emellertid att innehållet i ansökan om registreringav mönster inte i något fall gentemot europeiskt patenl och europeisk patenlansökanfår den verkan som nationell patenlansökan med lidigare ingivningsdag ellernalionelll patent grundat på sådan ansökan har. På gmnd härav bör innehållet itidigare mönsleransökan, som inte har blivitallmänt tillgänglig när patenlansökan görs, inte anses som känt i förhållandetitt patentansökningen. Om en patentansökanåtnjuter pnontet enligt 6 §, inträder verkan som nyhelshinder av del slag somavses i andra stycket andra punkten i förevarande paragraf frånprioritetsdagen.