prop · G10325 · 1977-12-31 00:00:00 — Det är inte möjligtatt kompensera så kraftiga kostnadsstegringar som det här är fråga om medrationaliseringar. Verket har därför gjort en ny beräkning av medelsbehovet förinnevarande budgetår. Medelsbehovet för verkets vattenkraft- ochkärnkraftanläggningar samt för distributionsanläggningar och kärnbränsle harsåledes ökat med sammanlagt 250 milj. kr. på grund av höjda priser och löner. Senareläggningartill /78 av arbeten och betalningar avseende i första hand byggnadsverksamheten vid vattenkraft- och distributionsanläggningar 1977/78: 25 106 leddetUl att medelsförbrukningen under /77 blev drygt 65 milj. kr.lägre än medgiven investeringsram. Dessa senareläggningar ökar behovet av medelunder /78 med 57,9 milj. kr. Behovetav kapUaltillskott tiil har ökat med 23 mUj. kr.beroende på bl. a. ändrade betalningsplaner. Ökningen hänför sig till block 1och 2 vid Forsmarks kraftstation. Tillkommande arbeten vid Ringhalskraftstation för att bl. a. förhindra rostbildning har ökat medelsbehovet med37 milj. kr. Investeringsprogrammetbör enligt vattenfallsverkets förslag utökas med en gasturbin av ny typ medbeteckningen GT 200. Anläggningen behövs inte i verkets kraftsystem vid dentidpunkt då den beräknas vara färdig för idrifttagning. Verketär emeUertid berett att förvärva gasturbinen som ett led i ett inhemsktutvecklingsarbete. En förutsättning är att verket erhåller avskrivningsanslagför den del av kostnaderna som överstiger anläggningens värde iproduktionssystemet. Gasturbinenhar en maximieffekt av ca 80 MW. Anläggningskostnaden har beräknats till ca 80mUj. Arbetet på att finna en lämplig förläggningsplats för gasturbinenpågår. För att anläggningen skall kunna tas i drift behövsett begynnelseanslag av 70 milj. kr. under /78. Verkethemställer om medel för omedelbar avskrivning av 60 milj. kr. av nämnda belopp. O1 j e1 a gringsan1äggning i Flaxenvik Vattenfallsverkethar f. n. utrymmen för att lagra olja i Flaxenviks oljedepå i kommun.Oljedepån används förutom av vattenfallsverket bl. a. av försvaretsmaterielverk som hyr vissa lagringsutrymmen. Anläggningen är starkt nedslitenoch behöver rustas upp om driften skall fortsätta. Vattenfallsverkethar inte längre behov av oljedepån i Flaxenvik för egen räkning. Den skulleemellertid kunna utnyttjas av överstyrelsen för ekonomiskt försvar förberedskapslagring av olja. och överstyrelsen har därförträffat överenskommelse om att anläggningen skall överlåtas på överstyrelsenden . Överlåtelsen skall ske genom fondreglering. Överenskommelsenär gUtig under förutsättning bl. a. att vattenfallsverket erhåller begärdamedel för att rusta upp anläggningen innan den överlåts. Kostnaden för upprustningenberäknas till totalt 13 milj. kr. varav 8,5 milj. kr. faller på budgetåret1977/78. har begärt medel för omedelbar avskrivning av 6,5milj. av kostnaden för upprustningen under /78. Det begärdaavskrivningsanslaget hänför sig till den del av anläggningen som skall utnyttjasför beredskapslagring av olja. Prop.1977/78: 25 107 Vissdel av anläggningen beräknas även fortsättningsvis kunna hyras ut . Gotlandselförsörjning handhas av AB Kraftverk (GKAB) och . GKAB,som ägs av (), producerar el i dels en egenproduktionsanläggning, dels produktionsanläggningar, som bolaget arrenderar av . , som ägs av , köper råkraft av GKAB ochsköter eldistributionen inom tätort. Eftersomdet gotländska, lokala kraftsystemet är helt oljebaserat, innebar de kraftigaoljeprisstegringarna att elprisnivån på måste höjasväsentligt. Tariffnivån har legat 5 å /kWh högre än påfastlandet. Föratt göra det möjligt att sänka elprisnivån på Gotiand har förhandlingar förtsmellan staten/vattenfallsverket och SEV-koncemen om ett övertagande av koncernensproduktions- och distributionsanläggningar på ön. IanslagsframstäUningen för /79 har anmält att förhandlingamaresulterat i en uppgörelse. Denna innebär att vattenfallsverket den 1 januari1978 övertar aktierna i ett skuldfritt GKAB samt Kraftsproduktionsanläggningar på för en total köpeskUling av 160 milj. kr.Verket skall därutöver erlägga 5 milj. kr. som återbetalning av SEV:s kostnaderför åtgärder i befintlig likströmsanläggning. Utbetalningarna skall ske med 116mUj. under /78 och 49 milj. kr. under /79. Vattenfallsverkethar vidare förhandlat med om den framtida organisationen avGotlands energiförsörjning. Förhandlingarna har lett tUl en överenskommelse omsamarbete inom ett gemensamt bolag som skall äga och driva samtligaeldistributionsanläggningar på ön inkl. det regionala nätet. Dennärmare innebörden av överenskommelsen framgår av ett meUan vattenfallsverketoch kommunen ingånget konsortialavtal oeh en tUl avtalet fogad bolagsordning.Avtalet har från vattenfaUsverkets sida träffats med förbehåll för regeringensgodkännande och från kommuns sida för godkännande genom lagakraftvunnetbeslut av kommunens fullmäktige. framgår i huvudsak följande. Detgemensamma bolaget skall ha till uppgift bl. a. att alstra, inköpa ochdistribuera ledningsbunden energi. Bolaget får härvid rätt att för distributionav energi bygga och behålla ledningar och nätstationer på och i kommunens markutan särskild ersättning. Bolagetetableras genom att AB Kraftverk ändrar namn tUl Prop.1977/78: 25 108 I samband därmed övertarbolaget tillhöriga distributionsanläggningar, fastigheter samt lösegendom tillhörande distributionsverksamheten med undantag av gatubelysningsanläggningar.Gotlands kommun erhåller därvid av aktierna i . Överlåtelsevärdet av anläggningarna utgör 60 milj. kr.varav . hänför sig till fastigheter. Parterna förbinder sig att bereda all personal, som äranställd av GKAB och , anställning i det nya bolaget. verksamhetsområde skall omfatta hela Gotiandskommun. Bolaget förbinder sig att tillgodose behovet av elenergi inom kommunengenom inköp av råkraft från vattenfallsverket. Verket förbinder sig att för råkraftleveransentUlämpa samma tariffer oeh villkor som för en motsvarande kraftleverans iMellansverige. skall drivas enligt affärsmässiga grunder. Bolagetfastställer självt sina leveransvillkor, varvid konsumenterna med normalleveranssäkerhet skall tillhandahållas ledningsbunden el- och värmeenergi tUlsjälvkostnad. skall bestå av åtta ordinarie ledamöteroch sex suppleanter. Fem ledamöter och tre suppleanter utses enligt förslag avvattenfallsverket medan tre ledamöter och tre suppleanter utses enligt förslagav . Styrelsens ordförande utses av vattenfallsverket och viceordförande av kommunen. Parterna förbinder sig för det fall inte kanuppbringa erforderUgt kapital genom självfinansiering och/eller externa lån att tillskjuta erforderUgt kapital i förhållande till sina andelar i aktiekapitalet.Parterna skall vara skyldiga att teckna borgen för upplåning iproportion till sina aktieinnehav. Till skydd för parterna har i bolagsordningen föreskrivitsatt aktie som har övergått till någon som inte förut är aktieägare i bolagetskall hembjudas aktieägarna. Partema har dessutom i avtalet förbundit sig attinte bjuda ut eller anta anbud på aktiepost förrän medparten haft tiUfälle attta ställning till om han önskar förvärva aktieposten i fråga. Utan hinder av nämnda bestämmelser om hembud skall partäga rätt att överlåta sina aktier tiU eget bolag, i vilket han haraktiemajoritet. Om aktiemajoriteten i sådant bolag sedermera övergår till annanän medparten skall dock bestämmelserna i bolagsordningen om hembud omedelbartträda i kraft. Vid överlåtelse av aktie skall tillses att föreskrivenfördelning mellan parterna bibehålls vad gäller eventuella lån och borgensåtagandensamt ansvar i övrigt för bolagets förbindelser. upphör att gälla ,såvida det inte av någon av parterna skriftligen sägs upp iförväg. Sker inte sådan uppsägning förlängs avtalet i perioder uppsägningstid. Prop.1977/78: 25 109 Vattenfallsverketkommer att äga samtliga elproduktionsanläggningar på utom en dieselanläggningsom kommer att ägas av men arrenderas av verket. Föratt elförsörjningen på skall kunna på ett tillfredsställandesätt är det nödvändigt att förstärka det gotländska kraftsystemetmed en ny produktionsanläggning. Denna bör enligt utförd utredning vara ett dieselkraftverkpå ca 40 MW, preliminärt kostnadsberäknat till 80 milj. kr. Dessutom behöverbefintlig likströmslänk förstärkas till en beräknad kostnad av 5 milj. kr. Degotländska produktionsanläggningarna, som är helt beroende av olja som bränsle,har väsentligt högre produktionskostnader än som motsvarar vattenfallsverkets högspänningstarifferpå fastlandet. Verket anser att en förutsättning för att verket skall kunnahålla den i konsortialavtalet nämnda prisgarantin för råkraftförsörjningentill är dels att behövliga medel för köpeskillingen till och och för det nya dieselkraftverket på erhålls utan förräniningsplikt,dels att verket därutöver får ett särskilt avskrivningsanslag. Med antagnaförutsättningar om oljepris, råkraftpris, belastningsnivå, diskonteringsränta m.m. visar verkets beräkningar att nämnda avskrivningsanslag bör vara 110 milj.kr. Sammanfattningsvishemställer vattenfallsverket att 250 milj. kr. skall ställas till verketsförfogande utan förräniningsplikt för investeringarna på . Medlenfördelar sig med 161 milj. kr. på / 78, 84 milj. kr. /79 och 5 mUj. på /80. Härtillkommer det särskilda avskrivningsanslaget av 110 milj. kr. motsvarande den kapitaliseradekostnaden för den förutsatta prisgarantin. Näskraftstation i byggs f. n. om och skall förses med ett rörturbinaggregatsom ersättning för fem äldre aggregat. De åtta återstående aggregaten i dengamla stationen har låg verkningsgrad och höga driftkostnader.Vattenfallsverket anser det därför fördelaktigt att ersätta även dessa aggregatmed ett rörturbinaggregat i omedelbar anslutning tiU den pågående ombyggnaden.Genom utbytet ökar stationens utbygg-nadsvattenföring med och maximieffektenmed 1 MW. Produktionstillskottet blir 15 GWh . Anläggningskostnaden harberäknats tUl 34 milj. kr. Byggnadsarbeten kan sättas igång i början av år1979, varvid aggregatet beräknas bli taget i drift under /81. Projektetär lönsamt om avskrivningsanslag beviljas av kostnadema förindustribeställningarna. Verket föreslår att det nya aggregatet t. v. skallingå i verkets projektreserv. Prop.1977/78: 25 110 Sammanlagt innebär vattenfallsverkets beräkningar attmedelsbehovet under /78 har ökat med 607,4 milj. kr. Genom senare-läggningav vissa utbyggnader, förskjutning av likvider m. m. har emellertidmedelsbehovet kunnat nedbringas med 44,5 milj. kr. Vattenfallsverkethemställer således att investeringsramen för /78 höjs med 562,9milj. från 2 162,1 milj. kr. till 2 725 milj. kr. Verket har räknat med att den ökning av medelsbehovet 57,9 milj. kr. under /78 som har uppkommit på grund av motsvarandelägre förbrukning under /77 skall täckas ur anslagsreserven.Behövligt tilläggsanslag uppgår således enligt verket till 505 milj. kr. Verket hemställer om medel för omedelbar avskrivning av deinvesteringar som avser . Härutöver begär verket att det förräntningspliktigakapitalet skall skrivas ned med 110 milj. kr. som kompensation för prisgarantinavseende råkraftförsörjning. För anskaffning av den nämnda gasturbinenoch upprustning av Flaxenviks oljedepå begär verket avskrivningsanslag om resp.60 och 6,5 milj. kr. I sin anslagsframställning för /79 harstatens vattenfallsverk anmält behov av medel på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för innevarande budgetår. Verket hänvisar bl. a. till de pris-och löneökningar som har inträffat sedan föregående beräkningstillfälle ochtill att verket träffat avtal om förvärv av elproduktions- och eldistributionsanläggningarpå Golland. har även föreslagit att verketsinvesteringsprogram skall utökas med två objekt nämligen ett dieselkraftverkpå och en gasturbin av ny typ. Projektreserven bör vidare enligt verketutökas med ett nytt aggregat i . Slutligen harvattenfallsverket hemställt om godkännande av ett konsortialavtal som verkethar träffat med . Det avser bildande av ett aktiebolag förenergiförsörjning på . För investeringar i kraftproduktions- och eldistributionsanläggningarm. m. disponerar vattenfallsverket 2 137,1 milj. kr. Verket får dock inte använda medel för investeringar i kärnkraftanläggningaroch förvärv av kärnbränsle utan regeringens medgivande. Härutöver har verketenligt beslut av regeringen medgivits att ta i anspråk 25 milj. kr. uranslagsreserven för utbyggnad av Ligga kraftstation med ett tredje aggregat. Enligt vattenfallsverkets beräkningar har medelsbehovetunder /78 stigit till 2 725 milj. kr. Detta överstiger den avregeringen medgivna investeringsramen med 562,9 milj. kr. 1977/78: 25 111 läggsanslag anges till 505 milj. kr. Det ökadeanslagsbehovet fördelar sig på följande sätt (i milj. Uppräkning till aktuell pris- och lönenivå -1-250,0 Senardäggning av arbeten och likvider från föregående tUl innevarande budgetår -\- 57,9 Tillkommande arbeten bl. a. för att förhindra rostbildning vid -I- 37,0 Kapitaltillskott till avseende ökade kostnader för block 1 och 2 vid Forsmarks kraft station -|- 23,0 Förvärv av gasturbin -I- 70,0 Uppförande av dieselkraftverk på -F 45,0 Förvärv av aktier i och av elpro duktionsanläggningar på -f-116,0 Upprustning av Flaxenviks oljedepå -t- 8,5 Senardäggning av arbeten och betalningar till efter den 30 Summa ökat medelsbehov -t-562,9 Reserverade medel från föregående budgetår 57,9 Summa ökat anslagsbehov -t-505,0 Som framgår av sammanställningen föreslårvattenfallsverket att den ökning av medelsbehovet som beror på att vissaarbeten och betalningar har senarelagts från /77 tillinnevarande budgetår skall täckas genom en minskning av anslagsreserven. Iag har inte något att erinra mot vattenfallsverketsberäkning av kostnaderna för det pågående investeringsprogrammet. Jag förordaratt investeringsanslaget Kraftstationer m. m. räknas upp med 323,4 milj. kr.som kompensation för kostnadsökningar beroende på pris- och lönestegringar,tillkommande arbeten m. m. Härvid har jag beaktat även behovet avkapitaltillskott till och den ökning av medelsbehovetsom beror på senardäggning av arbeten och likvider från föregående tillinnevarande budgetår. Jag har vidare tagit hänsyn tiU minskningen avmedelsbehovet till följd av sådana omdisponeringar i arbets- ochbetalningsplaner som innebär att vissa utbetalningar nu beräknas inträffa efterden . har föreslagit att verketsinvesteringsprogram skall utökas med en gasturbin av ny typ med beteckningen GT200. Gasturbinen har en maximieffekt av ca 80 MW och beräknas bli tagen idrift . Anläggningen behövs inte i verkets kraftsystem viddenna tidpunkt. Verket är emellertid berett att förvärva gasturbinen Prop.1977/78: 25 112 som ett led i ett inhemskt utvecklingsarbete.Anläggningskostnaden uppskattas till ca 80 milj. kr. varav 70 milj. kr. Verket har begärt avskrivningsanslag för den del avkostnaden ca 60 milj. kr. som överstiger anläggningens värde från kraftförsörjningssynpunkt.Vattenfallsverket har vidare begärt medel för upprustning av Flaxenviksoljedepå. Enligt verkets förslag skall anläggningen efter upprustning överlåtastill överstyrelsen för ekonomiskt försvar och användas för beredskapslagring avolja. Kostnaden för att rusta upp oljedepån beräknas till 13 milj. kr. varav8,5 milj. kr. under /78. Verket har hemställt om medel föromedelbar avskrivning av 6,5 milj. kr. av den del av kostnaden som faller påinnevarande budgetår. Inom svensk tillverkande industri bedrivs arbete med att fortiöpandeutveckla och förbättra maskiner och annan utrustning för kraftproduktion. Enviktig förutsättning för att nya typer av anläggningar och anläggningsdelarskall vinna insteg på marknaden såväl i som i utlandet är att de fårprövas under realistiska förhållanden. Jag anser det riktigt attvattenfallsverket i vissa fall engagerar sig i delta led av utvecklingsarbetet.Jag förordar med hänsyn härtUl att verket anskaffar och utprovar den aktuellagasturbinen och att verket får kompensation för den del av kostnaderna som f. n.inte kan förräntas. Jag räknar med att verket kommer att behöva 70 milj. kr.för detta ändamål under /78. Behovet av avskrivningsanslag förgasturbinen under innevarande budgetår beräknar jag till 60 milj. kr. Verketsbehov av medel för upprustning av Flaxenviks oljedepå kan jag däremot integodta. elförsörjning baseras f. n. på dels frånfastlandet via Uk-strömskabd överförd kraft, dels lokalt producerad oljebaseradkraft. Det lokala produktionssystemet har en kapacitet av 118 MW och består aven dieselanläggning, en oljekondensanläggning samt fyra gasturbiner. Elförsörjningenhandhas av AB Gotiands Kraftverk (GKAB) och . GKAB, som ägs av (), producerar el dels i en egen anläggning, dels ianläggningar som bolaget arrenderar av . Kraft ABförser vidare GKAB med råkraft från fastlandet. , som ägs avGotlands kommun, köper råkraft av GKAB och sköter eldistributionen inom Visbytätort. Distributionen inom övriga delar av Gotiand handhas av GKAB. Likströmskabeln togs 1954 oeh bekostades heltmed statsmedel. Syftet med subventioneringen var att abonnenterna på 11 MW = (megawatt) = 1 000 kilovatt. Prop.1977/78: 25 113 inteskulle behöva betala avsevärt högre elpriser än vattenfallsverkets motsvarandeabonnenter på fastlandet. Ibörjan av väcktes frågan om en ny överföringsförbindelse. Tanken varatt även denna förbindelse skulle bekostas med statsmedel så att elpriserna påGotland skulle kunna hållas i nivå med de priser som tillämpades på fastlandet. Likströmskabelnhar en överföringskapacitet av 30 MW. Det maximala elbehovet på bedömsår 1977 uppgå lill ca 90 MW. Detta innebär att en väsentligt större del av råkraftförsörjningenpå måste baseras på oljekraft än vad som är fallet på fastiandet, därandelen vattenkraft är stor. Detta förhållande har lett till att oljeprisstegringarnaunder senare år har slagit igenom i eltarifferna på i betydUgt störreutsträckning än på fastlandet. Prisnivån på är 5 ä /kWh högre änpå fastlandet. Fråganom utjämning av elpriserna på har också behandlats av . har därvid utgått från att regeringen med detsnaraste kommer att ta ställning till hur elförsörjning skallordnas. fann det angeläget att härvid sträva efter en utjämning avden prisskillnad som råder på elområdet mellan och fastlandet.Detta skulle även gälla beträffande övergångsperioden till dess somsannolikt var en ny kabelförbindelse skulle komma till stånd. (NU 1975/76:46, rskr 1975/76: 264.) Elproduktionssystemetpå måste utökas för att det skall vara möjligt atttillgodose det väntade elbehovet detta år. Alternativet till en nyöverföringsförbindelse är fortsatt utbyggnad av lokala produktionsenheter.Vattenfallsverket har utrett alternativen från totalekonomisk synpunkt medolika antaganden om den framtida produktionsutbyggnaden på fastlandet.Kalkylerna visar entydigt att det inte finns motiv för att nu besluta omutbyggnad av en ny kabel. För att ändå säkra envaraktig utjämning av elpriserna mellan och fastlandet harstaten/vattenfallsverket förhandlat med / Kraft om ett övertagandeav samtiiga dproduktionsanläggning-ar och GKAB:s eldistributionsanläggningar påön. Förhandlingarna har lett tUl en uppgörelse som innebär attvattenfallsverket bl. a. förvärvar dels produktionsanläggningarna,dels aktierna i ett skuldfritt GKAB. Det bdopp som verket skall betala uppgår tUlsammanlagt 165 milj. kr. varav 5 milj. kr. utgör återbetalning av SEV:s kostnaderför åtgärder i befintlig likströmsanläggning. Beloppet fördelar sig med 116 milj.kr. på /78 och med 49 milj. kr. på /79. Denlämpligaste formen för att organisera elproduktion och eldistribution påGotland har visat sig vara att vattenfallsverket äger produktionsanläggningarnaoch svarar för råkraftförsörjningen medan ett av 1977/78: 25 114 och vattenfallsverket gemensamägt bolagsvarar för eldistributionen liksom för handhavande avproduktionsanläggningarna. Denna organisatoriska form medger en för varaktiglösning på problemet med elförsörjningen. Avsikten är att vattenfallsverketskall tillämpa samma högspänningstariffer som på fastlandet. Därigenom garanterasdkonsumenterna på samma pris för råkraften som d-konsumenterna påfastlandet. De berörda parternas åtaganden i det nya energibolaget påGotland regleras i ett konsortialavtal. Avtalet från vattenfallsverkets sidahar träffats med förbehåll för regeringens godkännande. skall enligt konsortialavtalet äga 75 %och av aktierna i det tillämnade bolaget, vars uppgiftskall vara att producera, anskaffa och distribuera ledningsbunden energi påGotland. Verksamheten skall finansieras med inkomster av försåld energi, lånmot borgen på den allmänna kapitalmarknaden och i den mån det behövs medlån från delägarna i bolaget. Bolagetkommer att etableras genom att i utbyte mot en fjärdedel avaktierna i , som då har bytt namn till , somapportegendom skjuter till överensstämmer väl med de riktlinjer för fortsattstrukturomvandling på eldistributionsområdet som statsmakterna beslutade omvåren 1976 (prop. 1975/76: 100 bU. 15 s. 150, NU 1975/76: 45, rskr 1975/76:265). Jag har således inte något att erinra mot att samarbetetmellan vattenfallsverket och vad avser distribution av energipå genomförs på det sätt som verket har föreslagit. Jag förordar attregeringen inhämtar bemyndigande att godkänna konsortialavtalet ivad det innefattar ekonomiska förpliktelser för staten. Denkomplettering av det gotländska kraftsystemet som behöver göras kan enligtvattenfallsverket åstadkommas genom installation av en ny dieselanläggning. Föratt det väntade elbehovet och därefter skall kunna tillgodosesbehövs ett block om ca 20 MW, men verket har funnit det ekonomiskt fördelaktigtatt installera två lika stora block . Anläggningskostnaden för de bådablocken har verket beräknat tiU ea 80 milj. kr., varav 45 mUj. faller /78, 30 milj. kr. på /79 och 5 milj. kr. Enligt vad jag har inhämtat är det inte klart var dieselan-läggningenskall placeras. a. undersöks ett alternativ med placering i , varvidanläggningen skulle kunna utnyttjas även för produktion av fjärrvärme. Anläggningskostnadenblir då något högre än den här angivna. Jag har inte något att erinra mot vattenfallsverketsförslag att installera en ny dieselanläggning bestående av två block påGotland. När det gäller utbyggnaden av kraftproduktionssystemet därefter anserjag emel- 1977/78: 25 115 lertid givetvis under förutsättning att miljökraven kanklaras att ett mindre kolbaserat kraftverk i bör noga övervägas. Detskulle kunna ge dels samordningsvinster eftersom kolhanteringen bör kunnasamordnas med den där befintliga cementfabriken, dels värdefulla erfarenheterinför en eventueU utbyggnad av kolkraftverk på fastlandet. Det kapital som behövs för vattenfallsverketsinvesteringar på uppgår enligt verkets aktuella beräkningar tillsammanlagt 250 milj. kr. inkl. 5 milj. kr. för en nödvändig förstärkning avöverföringsförbindelsen med fastlandet. Beloppet fördelar sig med 161 milj.kr. på /78, 84 milj. kr. på /79 och 5 milj. kr.på /80. För /78 beräknar jag således 161 milj.kr. Med den givna förutsättningen att råkraftpriserna påGotland skall hållas i nivå med fastiandets kan investeringama inte förräntastill någon del. Enligt vattenfallsverkets beräkningar bör verkets förräntningspliktigakapital skrivas ned med totalt 360 milj. kr. för att prisgarantin skaU kunnauppfyllas. Även jag anser att vattenfallsverket bör få kompensationför merkostnader som verket tar på sig för sina insatser på . Kompensationenbör ges den form som verket har föreslagit. Det belopp med vilket verkets förräntningspliktigakapital bör skrivas ned har jag för egen del beräknat till 305 milj. kr. Denfortsatta utbyggnaden av kraftproduktionssystemet efter den nya diesdanläggningen räknar jag med skall kunna finansieras utan ytterligare subventioner. bygger f. n. om iDalälven. Fem äldre aggregat skall därvid ersättas med ett rörturbinaggregat. Isyfte att bl. a. förbättra verkningsgraden i stationen har verket föreslagitatt även de åtta återstående äldre aggregaten skall bytas ut mot ett nytt rörturbinaggregat.Det är ekonomiskt fördelaktigt att utbytet sker i omedelbar anslutning till denpågående ombyggnaden. Byggnadsarbetena skulle således kunna påbörjas /79.