prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — CSN föreslår en höjning avbeloppet till . Nämnden begär därutövermedel för att få möjlighet att tUlämpa en mindre restriktiv ekonomiprövning.Medelsförbrukningen beräknas till följd av ändringarna öka med 5,2 milj. kr. CSN föreslår att studiemedleri tilleftergymnasiala studerande och tUl äldre elever i gymnasial utbildninghöjs från, av basbeloppet för ett nio månaders läsår. Ökningenav studiemedlen blir . Om CSN:s förslagunder anslaget Studiebidrag m. m. om höjning av bidragsdelen ay studiemedlenvinner bifall, minskar behovet av fondmedel med. 221,7 milj. kr. Belastningenpå fonden beräknas då till 181 milj. kr. CSN föreslår vidare att prövningengentemot makes inkomst slopas helt. Kostnaderna beräknas till 33,7 milj. kr.Höjning av fribeloppen för korttidsstuderande bör enligt CSN:s mening ocksåmedges. Deltidsstuderande föreslås få studiemedel per 15-da- 1977/78:100 Bilaga 12 656 För alt tillförsäkraalla studerande studiemedel under hela den tid av läsåret som de bedriverstudier föreslår CSN att man upphör med nuvarande beräkning av studiemedlen i15-dagarsperioder och övergår till dagberäkning. Utflödet för höjning avfribeloppsgränsen för korttidsstuderande beräknas till 4,4 milj. kr., förstudiemedel till deltidsstuderande tUl 0,6 milj. kr.och för införande av dagberäkning tiU 9,8 milj. kr. För särskiltvuxenstudiestöd beräknar CSN medel för 30 000 helårs-platser.Aterbetalningspliktiga studiemedel utgör därvid 141 milj. kr. För studerandesom beviljas sådant stöd föreslås också regeln om dagberäkning gälla. Utflödetav återbetalningspliktiga studiemedel beräknas då öka med ytterligare 3,5 milj.kr. Medelsåtgången under1978/79 för yngre elever beräknas uppgå tUl 14,2 milj. kr. beräknasvidare omkring 92 500 eftergymnasiala studerande och äldre studerande igymnasial utbUdning beviljas återbetalningspliktiga studiemedel. CSN har i sinberäkning utgått från basbeloppet . Medelsbehovet avseende denna grupputgör enligt nuvarande regler 1 452,3 milj. kr. och med föreslagnaförbättringar, bl. a. innebärande besparingar, 1 358,3 milj. kr. Tillstuderande med vuxenstudiestöd beräknas utgå 144,5 milj. kr. i det fall antaletstöd bestäms till 30 000. Det sammanlagdamedelsbehovet för återbetalningspliktiga studiemedel uppgår sålunda tUl 1 517milj. Härifrån avgår dels en beräknad medelsreservation av 116 milj. kr.,dels beräknade inflytande studiemedelsavgifter, frivUliga återbetalningar,inbetalningar på grund av åter-kravsbeslut och inflytande amorteringar avbeviljade lån ur allmänna studielånefonden till 409 milj. kr. Det totalamedelsbehovet utgör därför 1 044 milj. kr., inkl. en beräknad medelsreservationpå 82 milj. kr. Medelsbehovet för särskilt vuxenstudiestöd,återbetalningspliktig del, uppgår till144,5 milj. kr. av vUka 30 milj. kr. täcks med medel genom vuxenutbildningsavgiftsom tillförts statsverket. CSN föreslår attmakeprövningen vid återbetalning av studiemedel slopas fr. o. m. den 1 januari1980. Tidpunkten är föreslagen med hänsyn till att studiemedelsavgiftenfaststäUs per kalenderår. CSN föreslår attminimiavgiften vid återbetalning av studiemedel sänks från en tiondel avbasbeloppet tUl . Kostaaden beräknas tiU 3,6 milj. kr. CSN tar vidare uppden regel som anger att skulder under två tiondelar av basbeloppet skallbetalas i sin helhet . Denna regel bör enligt CSN ersättas av enregel som anger att skulder under den tidigare föreslagna minimiavgiften 500kr., betalas i sin helhet . Kostnaderna beräknas till 0,3 milj.kr. Studiemedelssystemetär utformat så att återbetalningstiden är relativt lång. Men eftersomåterbetalningstiden normalt skall pågå tUl 50 års 1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 657 ålder blir den för vuxenstuderandebetydligt kortare än för ungdomsstuderande. CSN föreslår därför attåterbetalningstiden förlängs till för dem som börjar återbetala iåldrarna . Förslaget bör enligt CSN genomföras ochgälla för dem som börjar återbetala fr. o. m. . Kostnadernaberäknas tUl 1,0 mUj. Studiestödsutredningenhar till regeringen överlämnat sitt principbetänkande Studiestöd Alternativa utvecklingslinjer (SOU 1977: 31). Betänkandet remissbehandlas f. n.av berörda myndigheter och organisationer. I betänkandet framlägger utredningenförslag om omedelbara åtgärder för de studerande som är 18 och . Utredningenföreslår att den som fyllt och bedriver gymnasiala studier skaU få rättatt utnyttja de återbetalningspliktiga studiemedlen i studiehjälpssystemet iden utsträckning som behövs för att dessa tillsammans med studiebidraget ochtUläggen skall ge ett studiestöd som i stort sett motsvarar det högsta beloppetinom studiemedelssystemet. Reformen föreslås genomföras den 1 juli 1978.Utredningen beräknar kostnaderna tUl 56 mUj. Vidanslagsberäkningen för /79 har jag när det gäller yngre elever igymnasial utbildning räknat med att högst . per läsår skall kunna beviljassom återbetalningspliktiga studiemedel. Dessutom har jag räknat med attcentrala () inom ramen för det belopp som nämnden underinnevarande budgetår har använt för återbetalningspliktiga studiemedel föryngre elever skall kunna tillämpa en något generösare ekonomisk prövning motföräldrars och egen eUer makes inkomster och förmögenhet. Under förevarandeanslag har jag tagit hänsyn tiU den ökade belastning detta kan medföra på studiemedelsfonden.Med hänvisning bl. a. till den sittande studiestödsutredningen är jag inteberedd att tiUstyrka CSN:s förslag om en höjning av studiemedlensåterbetalningspliktiga del. Jag är heller inte beredd att föreslå en övergångfrån nuvarande beräkning av studiemedlen i15-dagarsperioder tiU dagberäkning eUer att höja fribeloppet gentemot egeninkomst för korttidsstuderande. I följandesammanstäUning har jag beaktat beräknade prisföränd-rmgar samt räknat med ettökat studerandeantal. När det gällersärskilt vuxenstudiestöd har jag beräknat en ökning med ca 2 800 årsplatser.Detta innebär ca 12 800 årsplatser totalt för /79. Jag beräknarkostnaden för dessa stöd tiU 35 milj. kr. I enlighet med den plan föravveckling av överföring av medel från vuxenutbildningsavgiftentill studiemedelsfonden som jag aviserade i proposition 1976/77: 100bil. 12 (SfU 1976/77: 18, rskr 1976/77: 156) förordar jag att ett oförändratbelopp, dvs. 42 1977/78. Kartong:S. 658, hemställan 1., rad 4 Står: 1977/78 Rättat till: 1978/79 1977/78:100 Bilaga 12 658 get av de medel som tillfaUerstatsverket genom vuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlen frånde beskattade vuxenstudiestöden. /80 räknar jag med att ingamedel tillförs studiemedelsfonden från vuxenutbildningsavgiften. CSN har föreslagitatt minimiavgiften vid återbetalning av studiemedel sänks från en tiondel avbasbeloppet till . samt att den regel som anger att skulder under tvåtiondelar av basbeloppet skall betalas 1 sin helhet , ersätts av enregel om att skulder under minimiavgiften betalas i sin helhet under ett år.Vidare har CSN föreslagit att återbetalningstiden förlängs till för demsom börjar återbetala i åldrarna . Jag är med hänsyn till det pågåendearbetet i studiestödsutredningen inte nu beredd att biträda dessa förslag. Anslagsberäkning (1 000-tal kr. Anslag 1977/78 Tilläggsanslag 1977/78 Avgifter m.m. /78 Avgifter m.m. /79 Anslag 1978/79 (förslag) Jag hemstäUer att regeringenföreslår att 1. godkänna att . av de medel som tillfaUer statsverketgenom vuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlen från de beskattadevuxenstudiestöden för /79 tillförs anslaget Studiemedelsfonden, 2. tUl Studiemedelsfonden för /79 anvisa ett investeringsanslagav 1 . FV: 6.Lånefonden för studentkårlokaler 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Denna fond tUlkom genom beslut av 1963års riksdag (prop. 1977/78:100 Bilaga 12 659 172, SU 1963: 212, rskr 1963:405). Enligt kungörelsen (1964: 398) om lån för anskaffning avstudentkårlokaler (omtryckt 1973: 384) kan lån från fonden utgå till studentorganisationervid universiteten m. fl. läroanstalter för anordnande av studentkår- ochrestauranglokaler för anställda och studerande. Enligt kungörelsen (1970: 273)om lån för inredning och utrustning för vissa studentkårlokaler (ändrad 1973:385) kan lån från fonden utgå för första uppsättningen av inredning och utrustningför restauranglokaler. Till följd avstatsmakternas beslut (prop. 1973: 1 bil. 13 s. 222, CU 1973: 10, rskr 1973:110) har beslutanderätten i frågor om stöd tUl allmänna samlingslokalerflyttats över tUl en delegation inom bostads-styrelsen. Maj:t haruppdragit åt delegationen att även vara beredande organ i frågor om lån frånförevarande fond (jfr prop. 1973: 1 bU. 10 s. 531). De lånebelopp somsammanlagt beviljats ur fonden intill utgången av /77 framgår avföljande sammanstäUning. Ränte- och amorterings-fri del av lånebeloppet Restauranglokaler Övriga kårlokaler Inredning och utrustning för restauranglokaler 16 491 000 26 491 000 16 491000 12 157 500 2 242 000 30 890 16 491000 8 266 000 2 242 000 26 999 000 För budgetåren1964/651977/78 har under anslaget anvisats sammanlagt ca 36 milj. kr. Somframgår av sammanställningen har lån om sammanlagt ca 31 milj. kr. beviljatsintill utgången av /77. För innevarandebudgetår har anvisats ett investeringsanslag av 10 milj. kr. Vidare får lånbeviljas från fonden intill ett sammanlagt belopp av 20 milj. kr. Bostadsstyrelsenföreslår att ett anslag av . förs upp för /79. Lån börunder nästa budgetår få beviljas intill ett sammanlagt belopp av 20 milj. kr. Anslaget bör förnästa budgetår föras upp med . Vidare bör lån under nästa budgetår fåbevUjas intill ett sammanlagt belopp av 20 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att Prop.1977/78:100 BUaga 12 660 1.medge att under /79lån får beviljas från lånefonden för studentkårlokaler intill ett sammanlagtbelopp av , 2.till för /79 anvisa ett investeringsanslag av 1 000kr. IV: 7.Lånefonden för byggnadsarbeten vid folkhögskolor 1977/78Anslag 12 000 000 1978/79 Förslag 12 000 000 Denna fond tUlkom genom beslut av (prop. 1976/77: 55, UbU 1976/77: 30, rskr 1976/77: 318). EnUgt förordningen(1977; 552) om lån för byggnadsarbeten vid folkhögskolor kan lån från fondenutgå för byggnadsarbeten vid sådan folkhögskola som regeringen har förklaratberättigad tUl statsbidrag enligt folkhögskoleförordningen (1977: 551, ändrad1977: 1089). föreslår att lån får beviljas frånförevarande fond intill ett sammanlagt belopp av 12 milj. kr. budgetåret1978/79, alltså till oförändrat belopp. Jag förordar att ur lånefonden för byggnadsarbeten vidfolkhögskolor får tagas i anspråk 12 mUj. under /79 och attfonden skall ha oförändrad omfattning, vUket innebär att till fonden böranvisas högst 12 mUj. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lånefonden för byggnadsarbeten vidfolkhögskolor för /79 anvisa ett investeringsanslag av 12 OOOOOOkr. 1977/78:100 BUaga 12 661 Lån för investeringar i bokhandel Sbm jag harangett under avsnittet B. Kulturändamål avser jag att senare föreslå regeringenatt för vid 1977/läggafram en särskild proposition med anledning av betänkandet (Ds U 1977:14)Statligt litteraturstöd. I propositionen kommer bl.a. det i statsbudgeten förinnevarande budgetår upptagna investeringsanslaget Lån för investeringar ibokhandel att behandlas. I avvaktan på den särskilda propositionen bör dettaanslag tas upp i förslaget till statsbudget med ett oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Lån för investeringar i bokhandelför /79 beräkna ett investeringsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 662 mellan svenska staten och stiftelsen överförande av museet till statUgt huvudmannaskap. Staten övertagerden ansvaret för den verksamhet som bedrives vid Sverigesarkitekturmuseum, nedan kallad stiftelsen. Stiftelsenöverlåter vederlagsfrjtt samtUga tUlgångar och rättigheter påstaten, som övertager betalningsansvaret för stiftelsens skulder ochäven i övrigt inträder i stiftelsens skyldigheter. I deskyldigheter staten övertager ingår i samma omfattning som ansvaretför av stiftelsen mottagna depositioner. Arbetstagare, somär upptagen i den såsom bilaga 1 tUl detta avtal fogade förteckningen och den30 är anställd i den verksamhet som staten enligt 1 §övertager, skall, om vederbörande så önskar, beredas anställning inom denstatliga museiverksamheten. Detsamma gäller arbetstagare som efter det attdetta avtal träffats med statens godkännande anställes för berörd verksamhet. Anställningsvillkorför arbetstagare som övergår i statlig tjänst, liksom bl. a. frågor ompensionsvillkor till den del förmånerna intjänats under tjänstetid hosstiftelsen, regleras i annan ordning. Avtalet gäller under förbehåll attdet godkännes av regeringen. Detta avtal är upprättat i tvåexemplar, av vilka parterna tagit var sitt. För svenska staten För stiftelsenSveriges 1977/78:100 Bilaga 12 663 Lagom ändring i högskolelagen (1977: 218) Härigenom föreskrives att 18 § samtövergångsbestämmelserna till högskolelagen (1977: 218) skaU ha nedan angivnalydelse. 18 § 1 styrelsen för högskoleenhet skall ingå 1. företrädareför allmänna intressen och 2. företrädareför verksamheten inom styrelsens verksamhetsområde. Företrädare för de anställda och de studerande inom styrelsens verk samhetsområde har rätt att ingå i styrelsen. Företrädarna för allmänna intressen skall utgöraomkring en tredjedel av antalet ledamöter. Tredje stycket gäller ej styrelsen för högskoleenheteninom verksamhetsområde. Föreskrifter om den närmaresammansättningen av denna styrelse meddelas av regeringen. Regeringenkan föreskriva att i styrelse för högskoleenhet i för konstnärligutbildning skall ingå företrädare för yrkeslivet. I sådant fall gäller ejtredje stycket. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1977 då lagen (1975: 168) om rätt försammanslutningar av studerande eller anställda att utse ledamöter i styrelseeller annat organ vid utbildning skall upphöra attgäUa. Regeringen eller myndighet som regeringen utser för tiden till och medutgången av föreskriver de undantag från föreskrift i högskolelagensom kan behövas i de fall då erforderliga förberedelser ej kunnat vidtagas. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1977 då lagen (1975: 168) om rätt för sammanslutningarav studerande eUer anställda att utse ledamöter i styrelse eUer annat organvid utbildning skall upphöra att gälla. Regeringen eUermyndighet som regeringen utser får föreskriva de undantag från föreskrift ihögskolelagen som kan behövas i de faU då erforderUga förberedelser ej kunnatvidtagas. Dennalag träder i kraft . Kartong:S. 663, rad 3334 kursiveras 1977/78:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 664 Lag om ändring i lagen (1977: 219)om obligatoriska studerande-sammanslutningar Härigenomföreskrives att 1 och 5 §§ lagen (1977: 219) om obligatoriskastuderandesammanslutningar skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Studerande vidhögskoleenhet skall vara medlem i studentkår eller elevkår som finns videnheten. Skyldigheten skall avse medlem- / fråga om högskoleenhet som skåp i sådan kår har tillkommit skall skyldigheten avse medlemskap i sådan kår 1. som före fanns vid läroanstalt somhelt eller delvis har gått upp i högskoleenheten och 2. som de studerande vid den tidigare läroanstalten föreden var skyldiga att tillhöra enligt någon av följande författningar,nämligen universitetsförordningen (1964:461), förordningen (1964: 538) omsocialhögskolorna, förordningen (1965: 494) med stadga för jordbruketshögskolor, förordningen (1967: 236) om journalisthögskolorna, förordningen(1967: 273) om gymnastik- och idrottshögskolorna, förordningen (1968: 318) omlärarhögskolorna, förordningen (1972: 308) om ochprovisoriska stadgan för musikhögskolorna. / fråga omhögskoleenhet som har tillkommit skall skyldigheten avse medlemskapi sådan kår 1. som före fanns vid läroanstalt som helt eller delvis har gått upp i högskoleenheten och 2. som de studerande vidden tidigare läroanstaltenomedelbart före var skyldiga att tillhöra enligt stadgarna(1938: 485) för eller enligt provisoriska stadgan den 27 Prop.1977/78:100 Bilaga 12 665 Regeringen får föreskriva att de studerande vid vissutbildning ej skaU vara skyldiga att vara medlemmar i studentkår, elevkår,nation eller studentförening för fakultet. Regeringen får överlåta påförvaltningsmyndighet att meddela sådan föreskrift. som avses i första stycket skall ha till syfte att ej utvidga den skyldighet att tillhöra studerandesammanslutningar som gällde 1. före den i fråga om utbildning vid läroanstalt som helt eller delvis har gått upp i högskoleenhet , 2. före i fråga om utbildning vid läroanstalt som helt eller delvis har gått upp i högskoleenhet . som avses i första stycket skall ha tillsyfte att ej utvidga den skyldighet att tillhöra studerandesammanslutningarsom gällde före . Dennalag träder i kraft den 1 juh 1978. 1977/78:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 666 Lag med bemyndigande att upphävaföreskrifter om skyldighet att tillhöra särskild stnderandesammanslutning Härigenom föreskrives följande. Regeringen fårupphäva föreskrifter om skyldighet för studerande vid och i att tUlhöra sårskild studerandesammanslutning. Denna lag träder i kraft den 1juli 1978. 1977/78:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 667 Bilaga 12.5 Avtal om Vetenskapsakademiensbibliotek mellan svenska staten och Kungl.Vetenskapsakademien om inordnande av bibliotek i biblioteketvid i . Staten övertager Kungl.Vetenskapsakademiens bibliotek för att inordna detta i viduniversitetet i . De i bilaga 1 tUl detta avtal upptagnasamlingarna kvarblir dock i ägo men skaU deponeras hosuniversitetet. De skall förvaras tillsammans med och behandlas på sammasätt som de statUga samlingarna vid universitetsbiblioteket. Mer omfattandeåtgärder beträffande dessa samlingar fårvidtagas först efter samråd med . De bibliotek somfinnes vid institutioner samt den del av det Bergianska biblioteketsom förvaras hos kvarblir i ägo och undantages fråndepositionen. Vid inordnandetkommer samlingama från att utgöra huvudparten av denmatematiskt-naturvetenskapliga delen av universitetsbiblioteket. medger därför att universitetsbiblioteket fördenna del får använda benämningen Kungl. upplåter från och med den 1 juli 1978till staten för univer-sitetsbibUotekets räkning lokaler i akademienshuvudbyggnad. För upplåtelsen tiUämpas en ömsesidig uppsägningstid av tre årper . Lokalernas läge ochomfattning framgår av den såsom bilaga 2 till avtalet fogade förteckningen. Ritningar över deupplåtna lokalerna förvaras hos , ochakademien. Staten erläggertill för de i enUghet med 2 § upplåtna lokalerna en hyra om i kostnadsläget i maj månad1978. Med konsumentprisindex (totalindex) för maj månad 1978 som bas anpassas ersätmingsbeloppen tillkostnadsutvecklingen enligt konsumentprisindex för maj månad det årutbetalningen avser. Den fastställdahyran avser ersättning för kostnader enligt ett av den 1augusti 1970 upprättat fastighetsdriftprogram samt för tiUgång till vissagemensamma utrymmen (uppackningsrum, kassavalv, lunchrum m. Mellan staten ochakademien skall upprättas särskilt hyresavtal innehållande ovanstående ochövriga hyresvillkor. Akademienöverlåter vederlagsfritt till staten de inventarier somnyttjas för verksamhet. Antikviteter och konstföremål somär placerade i de upplåtna lokalerna 1977/78:100 Bilaga 12 668 förblir i ägo. Enförteckning över dessa föremål skall upprättasper i två exemplar, av vilka och akademientager var sitt. Staten äger attfrån och med för bytesändamål köpa erforderligt antal exemplar av skrifter. Överenskommelse om viUkorenhärför har denna dag träffats mellan och . Arbetstagare,som är upptagen i den såsom bilaga 3 till detta avtal fogade förteckningen ochden är anstäUd vid , skall om vederbörande så önskar, beredas anställning viduniversitetet. Detsamma skall gäUa arbetstagare som, efter det attdetta avtal träffats, med statensgodkännande anstäUes vid före . Staten övertager räknat från och med den 1 juli1978 ansvar för pensionering av arbetstagare som enligt 6 §anställes hos staten och icke redan har uppfyllt fömtsättningarna för att fåpension. ersätterstaten för dess åtagande enligt första stycket, tiU den del förmånernaintjänats under tjänstetid hos , med ett engångsbelopp om att erläggas . Universitetetoch skall träffa särskild överenskommelse om omfattningen av och villkoren för viss service som skalllämna universitetsbiblioteket. Universitetsbiblioteketombesörjer biblioteksservice till institutioneroch övriga verksamheter samt service till nobelkommittéernas utredningsarbetemot ersättning enligt bestämmelser om ersättning för arbete m. m. inomhögskolan. I och med attdetta avtal träder i kraft upphör avtalet om deposition hos staten av viss del avakademiens bibliotek (i ) attgäUa. Avtaletgäller under förbehåU att det godkännes av regeringen. Detta avtal ärupprättat i två exemplar, av vilka partema tagit var sitt. 1977/78:100 Bilaga 12 669 Lag om ändring istudiestödslagen (1973: 349) Härigenomföreskrives att 3 kap. 7, 10 och 11 §§, 4 kap. 14 och 40 §§, 5 kap. 3 och 4 §§ samt 6 kap. 4, 5 och 6 §§ studiestödslagen(1973: 349)1 skall ha nedan angivna lydelse. Inackorderingstilläggutgår med Inackorderingstillägg utgår med till stude- 260kronor till stude rande som behöver inackordering, randesom behöver inackordering. Tillägget omfattar dessutom rätt Tilläggetomfattar dessutom rätt till fria hemresor enligt de närma- tillfria hemresor enligt de närma re bestämmelser som meddelas av re bestämmelser som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringeneller myndighet som regeringen utser. InkomstprövaltiUägg utgår med Inkomstprövaltillägg utgår med Närmarebestämmelser om inkomstpröval tillägg meddelas av regeringen. Behovsprövat tiUägg utgår med Behovsprövat tiUägg utgår med Närmarebestämmelser om behovsprövat tillägg meddelas av regeringen. Har denstuderande vårdnaden om barn som ej fyllt eller är han skyldig att tillfullgörande av lagstadgad underhållsskyldighet utge underhåUsbidrag till barnsom ej fyllt , förhöjes det belopp som den studerande har rätt till enligt13 § första stycket med bamtUlägg. Tillägget utgår för varje barn med 1,39procent av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod förheltidsstuderande och av basbeloppet för varje hel,sammanhängande tidsperiod för deltidsstuderande. Även om bådaföräldrarna enligt första stycket har rätt till barntill-lägg, utgår endast ettbamtUlägg. Detta utges till fadern, eller, om för- 1Lagen omtryckt 1975: 359. - Senastelydelse 1977:146. 3 Senaste lydelse1977: 146. 1977/78:100 Bilaga12 åldrarna är ense därom,till modern. Är en av föräldrarna skyldig att utge underhållsbidrag som avses iförsta stycket, utges dock tillägget alltid till denne. Om synnerliga skälföreligger, får barntillägg utgå till envar av föräldrarna. Harstuderande, som enligt första och andra styckena har rätt till barntillägg pågrund av att han är skyldig att utge vmderhållsbidrag till ett barn, tidigarepå samma grund erhållit barntillägg för samma bam, utgår dock det nya barntilläggetendast om han uppfyller något av. följande två villkor, nämligen 1. att i fråga om det senastbe-vilfade barntillägget ha fullgjort den skyldighet som avses i 40 §, 2. att ha medgett att det nyabarntillägget får betalas ut till den som har vårdnaden om barnet. Harstuderande, som enligi första och andra styckena har rätt till barntillägg pågrund av att han är skyldig att utge underhållsbidrag till ett bam, tidigare påsamma grund erhållit barntillägg för samma barn, utgår det nya barntill-läggetendast om han visar att han har betalat ut det barntillägg, som senast harbeviljats, till den som har vårdnaden om barnet. StuderandetiU vilken barntill-lägg utgått för ett barn enligt 14 § första och andrastyckena på grund av att han är skyldig att utge underhåUsbidrag till barnetskall överlämna det belopp som han erhåller i barntillägg till den som harvårdnaden om barnet eller medge att beloppet betalas ut till vårdnadshavaren.