prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag finner att de tankegångar somcivilförsvarsstyrelsen har gettuttryck åt i fråga om formerna för alt upplysa allmänhet och organisationer om civilförsvarets uppgifter ochförutsättningar är värda att beakta.Försöksverksamheten bör t. v. fortsätta. Frågor som rör organisation och omfattning av verksamheten kan tas upp efterhand i samband med den årligabudgelbehandlingen och därvid vägas mot resursbehoven I övrigt. Jag villi delta sammanhang något beröra frågan om civilförsvarets anknytning till och samordning med övrig samhällsverksamhet, särskilt med den kommunala verksamheten. Denna fråga behandladesmed anledning av en motion i ämnetvid /77. gav som sin mening till känna att studier bör bedrivas om lämpligheten avoch möjligheterna alt öka en sådansamordning. ansåg det vara lämpligt att en parlamentariskt förankradutredning prövar viktiga principfrågor som uppkommer och att enmöjlighet kunde vara att låta en kommande försvarsutredning behandla frågan. Mot denna bakgrund har regeringen i anvisningarför perspektivplaneringen avseendecivilförsvarets utveckling uppdragit åt att under en första fas av arbetetklarlägga förutsättningarna 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 345 föratt föra över lill kommunerna ansvarför ledning av befolkningens skydd ochundsättning i krigstid. skall redovisas viktigare frågor som uppkommer om ett sådant ökat ansvar läggs påkommunerna. Det kan gälla bl. a,ansvaret för civilförsvarets ledning och förbandsverksamhet i fredslid, såsom utbildningsverksamhet, materielanskaffning,mobiliseringsplanläggning,planläggning av skyddsrummens användning, planläggning av utrymning m. m. Jagräknar med au det skall framgå av redovisningen vilka organisatoriska och ekonomiska konsekvenser avprincipiell innebörd som följer avförändringar i ansvarsfördelningen mellan det statliga civilförsvaret och kommunerna. Jag räknar också med au deltaarbete skall klarlägga det närasamband som finns mellan civilförsvarsverksamhet och samhällets fredslidaräddningstjänst och katastrofberedskap, Enligi tidsplanen för perspektivplanearbetet skallcivilförsvarssiyrelsen redovisaresultatet av sina studier av eil ökat kommunalt ansvar förcivilförsvarsuppgifter senast . Med ledning av denna redovisning bör ställning kunna las tillformerna för en slutlig utredning av frågan. För skyddsrumsbyggandet skall under den nuaktuella programplaneperioden gälla de regler och den inriktning avverksamheten som enligt statsmakternas beslut skall tillämpas från den 1 juli1979, Som ett led i förberedelserna härför har regeringen med stöd avcivilförsvarslagen angett för vilkatätorter och platser som skyddsrumsplaner skall upprättas och antas av kommunerna. Urvalet har gjorts med utgångspunkti alt skyddsrum bör byggas i orteroch på platser som bedöms bli särskilt utsatta vid stridshandlingar eller förhot om skadegörelse. Sammanlagt berörs 203 kommuner av planläggningen, 1 anslutning till nämnda beslut har regeringen (1977:618) vidare förordnat att den som avser att efter den30 påbörja byggnadsföretagsom avses i 32 § civilförsvarslagen, får fr, o, m, begära besked om skyddsrum skall anordnas ianläggningen eller byggnaden och uppgift om skyddsrummets storiek. Även i övrigt är förberedelserna för att införadel nya skyddsrumssystemet välframförda. a. har efter förslag av skyddsrumsutredning beslul fattals om datorstöd ål de administrativa rutinersom skall tillämpas. Vissa frågor ärdock ännu öppna. Det gäller främst beräkningen av den normalkostnad som skall ligga till grund för ersättning åt dem som enligt beslul av kommunen har att anordna skyddsrum. I dettasammanhang har också förts framfrågor som rör uttag av skyddsrumsavgift och ersättning till kommunerna för det planläggningsarbete somutförs. Jag kommer senare au föreslå regeringenall till /förslag lill lag om normalkostnad för skyddsrum. Därvid kommer ocksåde nämnda frågorna att behandlas. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 346 Civilförsvarssiyrelsen har i programplanenredovisat en beräkning av nybyggnadsbehovet av skyddsrum.Nybyggnadsbehovet anges vara ca 190 000skyddsrumsplatser åriigen . Kostnaden uppskattas prisläge till ca 220 milj. kr. Civilförsvarsstyrelsenframhåller att det redovisade behovet bara motsvarar del antalskyddsrumsplatser som behövs på grund av nytillkommen bebyggelse. I sambandmed att skyddsrum anordnas i nya byggnaderuppkommer också frågan om att tillgodose det behov som finns för redan befintlig bebyggelse. Hur stort deltasenare behov är kommer enligt styrelsenatt framgå av de kommande skyddsrumsplanerna och en senare utvärderingav dessa. Jag vill i denna fråga erinra om de riktlinjer förskyddsrumsbyggandets utveckling somhar antagits av vid /77 och som har legat lill grund för regeringens anvisningar för programplaneringen för perioden /79-1982/83. Grundtanken är attmöjligheterna skall tas till varaall i samband med nybebyggelse ordna skyddsrum för de behov som nya byggnadermedför och för behov som finns för omkringliggande bebyggelse. Planeringsramen för skyddsrumsverksamheten har i1977 års försvarsbeslut angetts lill 150 milj. kr. , vilket prislägemotsvarar 165 milj. kr. Dethar härvid förutsatts att planeringsramen fortlöpande skall övervägas bl. a, i förhållande till denomfattning som byggnadsverksamheten får i de berörda orterna och till deskyddsrumsplaner som kommer att finnas. Jag delar uppfattning attberäkningarna av det årliga skyddsrumsbyggandeti det nya systemet ännu är behäftade med stora osäkerheter. Erfarenheter måste vinnas av skyddsmmsplaneringen och avde nya reglerna för skyddsrumsbyggandetinnan den nu anvisade planeringsramen omprövas. Jag förordar därför attplaneringsramen för skyddsrumsverksamhetenunder perioden /79-1982/83 tillsvidare skall vara oförändrad. Jag harinte något att erinra mot den planeringsinriktning för perioden som civilförsvarssiyrelsen har redovisatmed utgångspunkt i denna planeringsram. har uppehållit sig vidfrågan om att behöva ge företräde ålvissa skyddsrumsbyggen framför andra i situationer när resurstilldelningen är otillräcklig för att tillgodosealla uppkomna behov. Enligt min meningmåste en sådan prioritering av skyddsrumsbyggandet förutses på grund av denstora bristen på skyddsrum i de största tätorternas innerområden och i befintliga småhusområden. Jag har intenågot att erinra mot de principer förprioritering under systemets inköringsperiod som anger i programplanen. Innanskyddsrumsplanerna har färdigställts ochman har fått erfarenhet av hur det nya skyddsrumssysiemet fungerar är del naturligt att nya skyddsrum i första handtillkommer i områden där risken 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 347 förbekämpning är mest framträdande. Med hänsyn till att del är angeläget att flskyddsrumsfrågan i möjligaste mån ordnad för nya bostadsområden och industriområden i direkt samband med denfortlöpande byggnadsverksamhetenbör dock tillämpningen av prioriteringsreglerna i göriigaste mån anpassasäven till detta önskemål. Vad jag här har anfört om civilförsvaretsutveckling / 79-1982/83innebär en planeringsram om totalt 1 030 milj. kr. i prisläge för verksamhet utom skyddsrum.Basbeloppet för /79blir 206 milj. kr. i samma prisläge. Prisreglering av ramen bör som ske på grundval av nettoprisindex. Föratt främja stabililelen i planeringenbör som medel i begränsad omfattning kunna föras över mellanbudgetåren. För skyddsrumsverksamheten föreslås den åriigaplaneringsramen varaoförändrad 165 milj. kr. Prisreglering av ramen bör som ske på grundval avnettoprisindex. För /79räknarjag dock, med hänsyn till alt de nya reglerna för skyddsrummens finansiering då ännu inte tillämpas, med enplaneringsram om ca 40 milj. kr. Civilförsvaret bör vidare, i likhet med vad somgäller för / 78, få disponera vissa medel utöver utgiftsramenför arbetsmarknadspolitiskt betingad byggnadsverksamhet m. m. Jag räknar medatt 5 milj. kr. vid behov för disponeras för detta ändamål, Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt godkänna de riktlinjer för civilförsvaretsfortsatta utveckling som jag har angett i det föregående. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 348 3.4 Anvisningar förperspektivplanering m. m. Regeringen har uppdragit åtcivilförsvarssiyrelsen alt genomföraperspeklivplanering för civilförsvarets utveckling . Arbetet skall utgå från alt nästa större beslut omtotalförsvarets fortsatta utvecklingkommer alt fattas och att statsmakternas ställningstagande härvidbaseras på underiag bestående av perspektivplaner och på dessa grundad programplan, Civilförsvarssiyrelsenskall lill regeringen inlämna perspeklivplan del I före den 1 mars 1979och del 2 före . Regeringenhar i anvisningar för perspektivplaneringen meddelat vissa säkerhetspolitiskautgångspunkter. Anvisningarna är i denna del likalydande med anvisningarna fördel militära försvarets planering. Anvisningarna har tillställts försvars- ochutrikesutskott. Underperspektivplaneringens första fas skall tyngdpunkten i arbetet läggas vid idéutveckling inom vissa väsentligaproblemområden. Syftet bör vara attla fram alternativa utvecklingslinjer för vidare analys i den senare fasen.De områden som nämns i anvisningarna är följande. Civilförsvarets förutsättningar för alt ikrigstid skydda och rädda liv och egendom bestäms till en del av det militära försvarets avsedda sättatt verka, 1 civilförsvaretsperspeklivplanering måste därför tas hänsyn till de konsekvenser för civilförsvarets olika funktioner som kan följa avalternativa försvarsmaktsstruklurer,bl, a. utvecklingen av det militäraförsvarets luftförsvarskapacitet. Iarbetet bör vidare vägas in möjliga konsekvenser av den vapentekniska utvecklingen i den mån den särskiltberör förutsättningarna förbefolkningens skydd. I fråga om skydd mot verkningarna av ABC-stridsmedel skallgälla de grunder som har fastlagts försvarsbeslut. Framtida krig kommer i stor utsträckning attberöra samhället och befolkningen.Civilförsvarets utveckling måste därför studeras mot bakgrund av samhällsutvecklingen. En strävan bör vara attöka samordningen inom totalförsvaretsolika funktioner. Särskilt bör studeras lämpligheten och möjligheterna all öka samordningen mellancivilförsvaret och den kommunala verksamheten. I perspektivplanen skall redovisas en eller fierasammansättningar av civilförsvaretsfunktioner som utgår från alt de fredslida samhällsorganen för sjukvård och räddningstjänst har ansvar föruppgifter som ligger på civilförsvaret under beredskapstillslånd och krig. Iarbetet under fas 1 av planeringenbör klarläggas förutsättningarna för att till kommunerna föra över ansvarför befolkningens skydd och undsättning under civilförsvarsberedskap. Vidarebör redovisas viktigare principiella frågor som uppkommer om ett ökat ansvar läggs på kommunerna. Avredovisningen skall bl. a, framgåorganisatoriska och ekonomiska konsekvenser som principiellt kan följaav förändringar i ansvarsfördelning m. m. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 349 1 fas 1 av planeringen skall studeras hur olikaformer av framlida möjliga hot samtalternativa försvarsmaklssammansättningar påverkar principerna förutrymningsplanläggningen. Arbetet under fas 1 skall utmynna i altresultaten av studierna inom bl. a. ovan angivna problemområden ställs samman icivilförsvarssirukturer som representerarolika avvägningar inom och mellan civilförsvarets delprogram. I arbetet skallbeaktas civilförsvarets verksamhet i dess helhet oberoende av finansieringsform. Deekonomiska studieintervallen (i prisläge febmari 1977) för civilförsvaretsperspeklivplanering har för annan verksamhet än skyddsrum lagts mellan 150 och 250 milj. kr. och för skyddsrummellan 100 och 250 milj. kr. Förstudieområdena i sin helhet skallavvägning mellan skyddsrum och annanverksamhet göras inom ett intervall mellan 250 och 500 milj. kr. På samma sätt som för del militära försvaretsplanering skall förutsättas att civilförsvaretsutgiftsramar prisregleras med nettoprisindex enligt hittillsvarandeprinciper. har vid 1976/(FöU1976/77:13, rskr 1976/ 77:311) uttalatall den pariamentariska granskningen av det underiag som myndigheterna tar fram bör börja på ett tidigarestadium än för att bl. a. skapabättre möjligheter till pariamentarisk påverkan i beslutsprocessen och föratt stimulera den allmänna debatten i försvarspolitiska frågor. Jag kommer att föreslå regeringen att tillkallaen försvarskom-mitlé. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 350 3.5 Ramberäkningar /79 Med utgångspunkt i basbeloppet för budgetåret1978/79 enligt försvarsbeslutberäknar utgiftsramarna för civilförsvaret till255 . Basbelopp (prisläge ) 186000 000 Tillkommer: Prisomräkning febmari 1976-februari 1977 - 20 107 000 Genomförande av omlokalisering -i- 1 044 000 Investeringar för bistånds- och katastrof- utbildning 000 Utgiftsram (prisläge ) 208 740 000 Basbelopp(prisläge febmari 1977) 46 540 000 Utgiftsram(prisläge ) 46 540 000 För att genomföra omlokaliseringen tillKarlstad begär civilförsvarsstyrelsenmedel utanför civilförsvarets utgiftsram för kostnader för flyttningaroch särskilda förmåner tillpersonalen. utgår från att utgiftsramenhöjs med ett belopp som motsvararplanerade investeringar för bistånds- och katastrofutbildning i . Utgiftsramen för skyddsmm ärenligt beräknad genomen prisomräkning av den av regeringen anvisade planeringsramen. Enligt uppgår dock behovetav betalningsmedel endast till 40,2 milj. kr. Utgiftsramarna för civilförsvar utom skyddsrumoch skyddsrum för /79 i prisläge februari 1977beräknar jag med utgångspunkt ibasbeloppen för de planeringsramar som fastställdes av vid 1976/(prop.1976/77:74 bil. 1 s. 281, FöU 1976/ 77:13,rskr 1976/77:311) till 207 580000kr. Till detta kommerberäknad kompensation för pris- och löneökningar med . för civilförsvar utom skyddsrum och 7 150 000kr. Beräkningarnaframgår av följande sammanställningar. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 351 Basbelopp (prisläge ) Prisomräkning febmari 1976-februari 1977 + 20 106 000 Basbelopp (prisläge febmari 1977) Investeringar för bistånds- och katastrof Utgiftsram (prisläge ) medelprisläge 1978/79 + 36 850 000 Basbelopp (prisläge febmari 1976) 41680000 + 4 505 000 Basbelopp (prisläge febmari 1977) Avgår : Belalningsmedelsanpassning - 5 985 000 Utgiftsram (prisläge ) Tillkommer: Beräknad priskompensalion februari 1977-medelsprisläge 1978/79 På samma sätt som den militära ramen börutgiftsramen för civilförsvar utomskyddsrum tillfälligt höjas med ett belopp som motsvarar kostnaderna /79 för att genomföra omlokaliseringtill . Liksom under innevarande budgetår börutgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrumtillfälligt höjas med ett belopp som svarar mot planerade investeringar för bistånds- ochkatastrofutbildningen i . Medel för investeringarna anvisas av praktiskaskäl under civilförsvarets investeringsanslag men skall enligt beslut (prop. 44,FöU 1973:16, rskr 1973:95) intebelasta civilförsvarets utgiftsram. I anslagsberäkningarna ingår att behållning underanslag på kapitalbudgeten tas ianspråk med . under civilförsvarets rambundna investeringsanslag.För all det totala utfallet skall rymmas inom den tidigare angivna utgiftsramenför civilförsvar utom skyddsrum kommer den samlade medelsförbrukningen att regleras i samband medprisregleringen för /79. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 352 Utgiftsramen för skyddsrum bör minskas så attramen anpassas lill del beräknade beialningsmedelsbehovet budgetåret1978/79. Liksom för det militära försvaret bör som jagtidigare har anfört medel för sysselsättningsstimulerandeåtgärder under tolfte huvudtiteln ställas lill förfogande för all betala byggnadsarbeten, materiel m, m. förcivilförsvaret. Efiersamråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetförutsätter jag att sådana medel fördisponeras utöver utgiftsramarna lillett belopp av 5 milj. kr. Förinnevarande budgetår har vid 1976/(prop. 1976/77:74 bil. I s. 283, FöU 1976/77:13, rskr 1975/76:311) bemyndigat regeringen alljustera utgiftsramarna för civilförsvaret med hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex. Jagförordaratt regeringen inhämtar etlmotsvarande bemyndigande för /79. Genomnyssnämnda beslul har vidare bemyndigat regeringen all justera utgiftsramen för civilförsvaret utomskyddsrum för /78 på grund av över- eller underutnyttjande avramen för /77 enligtde regler som då antogs. Jag förordar att regeringen inhämtar bemyndigande förbåda utgiftsramarna för /79 enligt samma principer. För innevarande budgetår har genomnämnda beslut vid 1976/ även bemyndigat regeringen alt avkonjunkturskäl medge överskridande av utgiftsramen för civilförsvaret. Ettsådant överskridande regleras genom motsvarande justering av utgiftsramen förett eller flera efterföljande budgetår. Ett motsvarande bemyndigande förregeringen behövs för båda utgiftsramarnaför /79 och bör därför inhämtas. 1 samband med ramberäkningarna fördel militäraförsvaret anförde jag att riksdagenför /78 vid 1976/(prop. 1976/77:74 bil. 1, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311) bemyndigatregeringen all överskridautgiftsramen för det militära försvaret om beredskapsbudgeten förtotalförsvaret sätts i kraft, dvs. vid krigsfara eller krig. Ett bemyndigandeav samma innebörd gavs också förcivilförsvaret. Ett motsvarande bemyndigande behövs för /79.Jag förordar därför all regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande all överskrida utgiftsramarna för civilförsvaret,om det behövs av beredskapsskäl. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen alt 1. för /79 fastställa utgiftsramen förcivilförsvar utom skyddsrum lill . och utgiftsramen för skyddsrum lill , båda i prisläge , 2. bemyndiga regeringen att justera utgiftsramarna för civilför- 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 353 svaretför /79 med hänsyn lillprisutvecklingen enligt nettoprisindex, 3. bemyndiga regeringen attjustera utgiftsramarna för civilförsvaret för /79 på grund avöver- eller undemtnyttjande avutgiftsramarna för /78 och 4. bemyndiga regeringen altunder /79 medge överskridande av utgiftsramarna förcivilförsvaret om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 354 3.6 Anslagsfrågor /79 Beträffande anslagsberäkningarna för budgetåret1978/79 vill jag anföra följande. Civilförsvarsstyrelsenhar i sina anslagsframställningar redovisat lönekostnaderna löneläge inkl. 39 %lönekostnadspålägg. Enligt de principer som gäller för anslagsberäkningarna skall lönerna anges i 1977 årslöneläge. De anslag som jag i detföljande föreslår regeringen att förelägga har beräknats i detta löneläge inkl. . Deändringar av lönekostnadspålägget som har gjorts efter februari 1977kompenseras i samband med den löpande prisregleringen. Summan av de föreslagna anslagen inomutgiftsramarna för civilförsvaret uppgårtill . Härtill kommerett prisregleringsanslag om 44 milj. kr. Sammanlagt begärs alltså (247 780 000-t- 44 000 000) . 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 355 Reglering av prisstegringar förcivilförsvaret 1976/77 Utgift -' 1977/78 Anslag 33 400 000 1978/79 Förslag 44000000 ' Utgifterna redovisas under anslagetG 1. Anslagen inom utgiftsramarna för civilförsvaret ärför /79 beräknade iprisläge febmari 1977 och löneläge. Förevarande anslag är avsett att täcka sådana pris- och löneökningarsom inträffar från februari 1977intill utgången av /79. Detta innebär att ungefär pris- och löneökningar räknas in i anslaget.Anslaget är ett s, k. täckningsanslag som inte skall belastas. har för /77 anvisat 25,6milj. till reglering av prisstegringarför civilförsvaret. Prisregleringen skall enligt beslut (prop. 1972:75 s. 195, FöU 1972:17, rskr1972:331) ske enligt samma metod sömtillämpas för anslagen inom den militära ramen, dvs. under löpande budgetår och på grundval av nettoprisindex (NPl).Metoden och beräkningen av NPI /77 har närmare redovisats under anslaget till Regleringav prisstegringar för det militära försvaret. Bortsettfrån prisregleringsanslaget och investeringarna för bistånds- och katastrofulbildningen under anslaget II 6.Civilförsvar: Anskaffning av anläggningarvar summan av de rambundna anslagen till civilförsvaret för budgetåret1976/77 . För prisreglering av anslagen inom civilförsvarets utgiftsram disponerades alltså[(167 280 000 x 19,73):100] . Från detta belopp skall emellertid dras 1 milj. kr. enligt följande sammanställning. Energibesparandeåtgärder vid civilförsvarsskolan i Rosers- 2 000 0(X) Underutnyttjandeav utgiftsramen för /76 (jfr prop. 1976/77:100 bil, 7 s. 13) -1 000 000 Förprisreglering disponerades alltså totalt (33 004 000 - 1000 000) . 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 356 Regeringen har och två gånger i juni 1977beslutat om överskridande avanslaget G 1. Civilförsvar på grund av pris- och löneökningar m. m. Genom besluten har sammanlagt 31 604 0(X) kr.ställts till förfogande för ändamålsom avses med anslaget. Återstoden, , har innehållits för atttäcka retroaktiva löneutbetalningar /78. För att sänka drift- och underhållskostnadernavid civilförsvarsskolan i medel tagits i anspråk under anslaget Vissa energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet m. m. Beräkningen av NPl under innevarande budgetårharjag behandlat under anslaget tillReglering av prisstegringar för det militära försvaret. Det tillgängliga materialet beträffande prisutvecklingentyder på att de anslagsöverskridandensom kommer att behöva medges på grund av förändringen av NPl kommer att överstiga del för innevarandebudgetår anvisade prisregleringsanslagetpå 33,4 milj. kr Anslaget beräknades på grundval av ett antaget NPl-medeital på för tiden februari 1976till medelkostnadsläge /78. Under avsnittet Ramberäkningar för budgetåret1978/79 harjag angett hur jag har beräknat kompensationen för pris- ochlöneökningar för nästa budgetår. Medhänvisning till vad jag har anförtdär hemställer jag att regeringen föreslår att tillReglering av prisstegringar för civilförsvaret för /79 anvisa etl förslagsanslag av 44 000 000kr. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 357 är programmyndighet ochcentral förvaltningsmyndighet för civilförsvaret. Civilförsvarsstyrelsenleds av en styrelse. Chefförcivilförsvarsstyrelsenärengeneraldirektör.Tillverksledningenär knutna eninformationsenhet, militärassisienlen saml riksnämndens för beredskap sekretariat. Underverksledningen är verket indelat i en planeringsenhet,en produktionsavdelning samt en administrativ byrå. Inom produktionsavdelningen finns tre byråer, nämligenorganisations- och mate-rielbyrån,ulbildningsbyrån och skyddsrums- och anläggningsbyrån, vidare fyra skol- ochförrådsanläggningar saml en provisorisk förrådsorganisation för västra anläggningarna utbildas och övas personal för civilförsvaretskrigsorganisation. Därifrån sköts också förtådshållningen av cjvjlförsvarsmalerielen. centrala del finns iRåcksta-Vällingby och Rosersbergfram till slutet av budgetåret1977/78 varefter omlokalisering sker till ämbetsbyggnaden iKarlstad. Lokaliseringen av civilförsvarets skol- ochförrådsanläggningar framgår av följande karta (intagen på s. 358). Verksamheten under huvudprogrammet Civilförsvarbudgeteras på ett antal primämppdraginom delproduktionsområdena Förvaltning, Utbildning av civilförsvarspersonal m. m.,Civilförsvarsulbildning av allmänheten. Underhåll och förrådsverksamhet, Materielanskaffning m. m.. Anskaffningav förråds- och utbildningsanläggningar. Anskaffning av anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisation m. m,. Skyddsrum för befolkningen samt Forskning,försök och utveckling. Verksamhetenfinansieras från följande anslag: G2, Civilförsvar: Skyddsrum Civilförsvar: Anskaffningav anläggningar 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 359 1976/77 Utgift 207 675 636 1977/78 Anslag 177 095 000 1978/79 Förslag 199 580 000 Bemyndigandeskulden för anskaffning avcivilförsvarsmaleriel var . För budgetåret1977/78 har lämnat ett beställningsbemyndigandeom , och anvisat . Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden blir (48 100 000 -I- 65 700 000 - 32734 000) .