prop · G10325 · 1977-12-31 00:00:00 — En sådan redovisning bör också visa i vad män högskolanskostnader kunnat minskas genom inkomster till följd av tjänstgöring utanför högskolan. Jag avser att senare mot bakgrund av högskolornasredovisning återkomma till regeringen med förslag till vilka medel förövertaliga lärare som resp. högskola bör erhålla under det anslag som jagföreslår för innevarande budgetär. Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag attregeringen föreslår att till Kostnader för viss övertalig lärarpersonal vidhögskolor på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 anvisaett anslag av . [8] D 53. Extra resurser för utbildningsområdet med fritttillträde i högskolan. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) UHÄ framhåller i skrivelse att det varitförenat med stora svårigheter att ge en samn-ianfattande beskrivning av höstenstillströmning. Allmänt kan sägas att tillströmningen tillhögskoleutbildningen ökat . I flera fall har dock inte den faktiskaökningen varit lika stor som de per inkomna anmälningarna gavanledning att förmoda. Några högskoleenheter har sålunda rapporterat att manunder intryck av junianmälningarna planerade för Prop.1977/78: 25 48 ien del fall betydligt flera än som sedan verkligen infann sig vid höstterminensbörjan. Den faktiska ökningen gäller främst enstaka kurser samt ekonomlinjen. TiUvissa nya allmänna utbildningslinjer, t. ex. biologlinjen, noteras väsentligtflera förstahandssökande än antagna. har på vissa linjer inte allaplatser kunnat besättas. Detta gäller bl. a. vissa civilingenjörslinjer,fysikerlinjen, kemilinjen, linjen för offentlig förvaltning, sekreterarlinjen,de tre ämneslärarlinjerna och kulturkommunikationslinjen. Särskilduppmärksamhet måste enligt UHÄ:s mening ägnas de problem på kort och lång siktsom är förknippade med det stora antalet outnytjade platser på ämneslärarlinjerna. Beträffandedet fria området kan den ökade tillströmningen inte utan vidare beskrivas genomen jämförelse av antalet registrerade med motsvarande antal ,eftersom andelen kortare kurser ökat. En rättvisare jämförelse måste därförutgå från det skattade antalet årsstudieplatser inom fria områden. Ökningen ärolika stor vid olika högskoleenheter. De största ökningarna har skett vid storstadsuniversife-ten.Även några små högskoleenheter redovisar stora procentuella ökningar, iblandberoende på att utbildningen under /77 var av ringa omfattning. Medreservation för de osäkra faktorer som föreligger, bl. a. att uppgifterna om årsstudieplatserbygger på skattningar av tillströmningen för , uppgår dentotala ökningen inom det fria området till ca 6 200 årsstudieplatser. Dettainnebär en ökning med . Denna ökning är beräknad utifrånuppgifter om studerande inom det fria området enligt både äldre och nuvarandestudieordning. Det kan därför antas att ökningen av nya studerande inom detfria området /78, jämfört med föregående läsår, är större än 22procent. Det måste observeras att ett antal utbildningsplatser påvissa utbildningslinjer, vilka motsvarar utbildningsplatser som /77tillhörde det ospärrade området, är obesatta. Den angivna tillströmningsökningenär därför högre än den verkliga tillströmningsökningen till det område /77 var ospärrat. Högskolornahar i sina framställningar redovisat flera problem vid beräkningarna avresursbehoven. UHÄ har också i sin granskning av de ingivna framställningarnaställts inför stora svårigheter. Mot denna bakgrund avser UHÄ att ,i kontakt med lokala och regionala högskolemyndigheter, göra en översyn av iförsta hand tillämpningen av de nuvarande reglerna med sikte på en förenkladoch mera enhetlig hantering av de aktuella frågorna. I den mån denna översynleder fram till förslag om ändringar i gällande direktiv kommer UHÄ att i särskildordning presentera sådana förslag. UHÄvill i detta sammanhang också nämna att UHÄ i samarbete medstatskontoret inlett en översyn av organisationen och den 1977/78: 25 49 tekniska utformningen av anmälnings- ochantagningssystemet för grundläggande högskoleutbildning med sikte på att ocksåhär kunna vidta angelägna förändringar redan inför nästa läsår. Frågor somsammanhänger med det fria området kommer att inta en central plats i dessaöverväganden. På kort sikt gäller det att förenkla ansvarsfördelningen mellanhögskoleenheterna och UHÄ bl. a. för de allmänna utbildningslinjer som tillhördet fria området. UHÄ räknar med att senare komma in med förslag om erforderligändring av 5 kap 53 § högskoleförordningen (1977: 263) i detta syfte. Pålängre sikt gäller det att mera förutsättningslöst överväga frågan omanmälningssystemets roll i perspek-, tivet av det fria området. Högskoleenheternas framställningar om extra m.edel för detfria området har behandlats av regionstyrelserna, som i varierande utsträckninghar granskat och kompletterat framställningarna. Vidare har regionstyrelsernafördelat sina tillgängliga reserver för att täcka föreliggande behov,varigenom behoven av centralt beviljade extra medel kunnat begränsas.Sammanlagt har högskoleenheterna begärt ca 26,5 milj. kr. och regionstyrelsernatillstyrkt ca 21 mUj. UHÄ har infe kunnat göra någon enhetlig bedömning av deinkomna framställningarna, dels på grund av de stora metodiska skillnadernamellan olika redovisade underlag, dels därför att olika principer mednödvändighet måste tillämpas beroende på de aktuella förutsättningarna vidolika högskoleenheter. För universiteten synes det sålunda rimUgt att igörligaste mån tillämpa en schlablonmetod som ansluter till de avutbildningsdepartementet meddelade anvisningarna. För mindre högskoleenheter,med ett fåtal kurser och begränsade möjligheter till omdispositioner, måste istället hänsyn tas till de faktiska kostnadsökningarna. Vid sidan härav måsteäven beaktas att den nettoräkning av utnyttjade årsstudieplatser somutbildningsdepartementet föreskrivit inte tar hänsyn till att det kan förekommaoutnyttjade resurser inom det fria området, t. ex. på grund av att lärare påfasta tjänster inte helt kan utnyttjas. Litifrån det befintliga underlaget tiUstyrker UHÄ denytterligare medelsanvisning om ca 18 milj. kr. med följande fördelning mellanhögskolorna inom de olika regionerna: /4643 000 " 4 1977/78. Prop.1977/78: 25 50 De förändringar UHÄ gjort i förhållande till de lokala ochregionala bedömningarna beror i första hand på vissa på jämförande studier grundadejusteringar av beräkningen av kostnaderna per årsstudieplats. Enligt beslut (prop. 1976/77: 59, UbU 1976/77:20, rskr 1976/77: 246) skall högskoleenheterna kunna få ett resurstUiskott omtillströmningen av studerande till området med fritt tUlträde blir väsentligtstörre än planerat och alla lokala och regionala reserver och möjligheter tillomdispositioner m. m. tagits i anspråk. Storleken av resurstillskotten, somendast skall avse lärariöner, skall prövas . Det framgår av myndigheternas redovisning atttillströmningen varit så stark att resurstillskott fordrasför att utbildningen skall kunna bedrivas på avsett vis. Jag anser vidare att man vidtagit åtgärder för attutnyttja befintliga resurser. Vid denna bedömning har jag tagit hänsyn till attdet i många fall förelegat problem som till stor del har haft att göra med övergångentill de nya rutinerna. Prövningen av behovet av tillskottsmedel för innevarandebudgetår präglas med nödvändighet av den betydande osäkerhet som övergångentill det nya planerings- och budgeteringssystemet medför. Jag anser detnödvändigt att åtgärder vidtas för att få ett bättre och merlikformigt underlag. a. fordras en mer utförUg statistik över utvecklingenav antalet studerande och årsstudieplatser. Vidare måste rutinerna utvecklasså att underlaget kan tas fram snabbare än vad som skett. UHÄs förslag innebär att behovet av resurstillskottgrundas på höstens tillströmning och en med hänsyn därtill reviderad prognosöver tillströmningen . Jag kan ansluta mig till att även prognosenför våren används som underlag. Jag vill därvid påpeka att möjligheter finnsinom det nya anslagssystemet för högskolan att planera resursanvändningen pålängre sikt. Skulle prognosen visa sig innebära en överskattningav tillströmningen kan man inom ett senare budgetarbete ta hänsyn till dettaförhållande. Jag anser vidare att man vid beräkningar av detta slaggenerellt bör utgå från att en viss ökning av studerandeantalet skall kunnaklaras inom ramen för tilldelade resurser. Jag erinrar om att inom det tidigareautomaliksystemet tillämpades en regel att ytterligare tilldelning gavs förstför det ytterligare resursbehov som översteg . Jag redovisar i en översikt vilket behov avresurstillskott jag räknar med. Jag har vid mina beräkningar tagit hänsyn tillatt högskolorna redan under föregående budgetår vid många institutioner fickklara en viss studerandeökning utan tilldelning av resurser. Den summa jag nuberäknar på grund av detta förhållande uppgår till . Prop.1977/78: 25 stryka under att dessa resurser endast motiveras av självaövergången mellan det fömtvarande automatiksystemet oeh det nuvaranderesurstilldelningssystemet. 1976/77: högskoleregion i 6 800 8 300 3 690 000 1211 000 4 901 000 Uppsalahögskoleregion högskolan i / 250 000 250 000 1 106 000 1 106 000 195 000 199 000 394 000 I 1 300 I I 5 000 I 5 830 högskoleregion högskolan i i /almö högskoleregion Itögskoleregion högskolan i universiteteti högskolan i liögskoleregioii högskolan i högskolan iSundsvall/ i högskolan i 337 000 190 000 527 000 1 584 000 809 000 2 393 000 92 000 92 000 1 923 000 978 000 2 901 000 409 000 103 000 512 000 160 000 160 000 11 000 564 000 575 000 52 000 52 000 25 300 29 650 9 072 000 5 252 000 14 324 000 Av de resursbehov jag beräknat kan 2 milj. kr. avräknasmot de medel som står till regeringens disposition under anslaget D 10. Lokalaoch individuella linjer och enstaka kurser. De extra resurserna bör för innevarande budgetår anvisassom klumpbelopp till resp. högskolestyrelses disposition. Enligt UHÄ:sberäkningar avser förstärkningsbehovet sektorn för tekniska yrken, sektorn för administrativa, ekonomiska oeh sociala yrken, sektom förkultur- och informationsyrken samt lokala och individuella linjer ochenstaka kurser. 1977/78: 25 52 Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Extra resurser för utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 anvisa ettreservationsanslag av . [9]E 8. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. i Sverigestartade sin verksamhet i . Folkhögskolans lokalbehovtillgodosågs på det sättet att staten genom avtal tillskolans huvudman, i , upplät nyttjanderättentill de byggnader som är belägna på fastigheterna 4 och Fältjägaren 1 iHaparanda. En av dessa byggnader utgjorde tidigare elevhem vid det dåvarande folkskoleseminariet.Enligt beslut av Kungl. Maj:t den 25 januaril935 är elevhemmet upptaget iförteckningen över. Finskafolkhögskolan behöver nu utöka sina lokaler. därför hos regeringen ansökt om tillstånd att få uppföra byggnader på debåda fastigheterna. Eftersamråd med chefen för budgetdepartementet finner jag att staten i stället föratt lämna det tillstånd som har begärts bör överlåta lastigheterna 4och Fältjägaren 1 i tUl i Sverige.Överlåtelsen bör enligt min mening ske utan vederlag. Riksförbundethar förklarat sig berett att ta emot äganderätten tiU fastigheterna.Riksförbundet har därvid förutsatt bl. a. att regeringen beviljar stöd förunderhåll av fastigheterna och tar ansvar för sådana underhållskostnader somkan förorsakas av att folkskoleseminariets elevhem är ett byggnadsminnesmärke. Däremothar avstyrkt överlåtelsen. Ämbetet har anfört bl. a. attett byggnadsminnesmärke i princip inte bör överlåtas på icke statligfastighetsägare. För min del kan jag inte se detta som nägot hinder mot överlåtelsen.Jag vill särskilt peka på att folkskoleseminariets elevhem efter överlåtelsenkan förklaras som byggnadsminne för vilket i samband därmed skaU meddelaslämpliga skyddsföreskrifter. Som ett villkor för överlåtelsen bör därför gällaatt godtager en byggnadsminnesförklaring. Enligtmin mening bör fastigheterna återgå tUl staten om upphörmed sin verksamhet i de byggnader som hör till lastigheterna. Att byggnadernaskall användas för folkhögskolans ändamål, bör således föreskrivas som villkorför att överlåtelsen skall bestå. 1977/78: 25 53 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attbemyndiga regeringen att till i utanvederlag överlåta staten tiUhöriga fastigheterna 4 och Fältjägaren 1 iHaparanda. [10]E 15. Vid 1976/beslötriksdagen att inrätta (prop. 1975/76: 110,UbU 1976/77: 8, rskr 1976/77: 46). Det nya bolaget, som börjar sin verksamhetden , bUdas genom en sammanläggning av produktionsenheten vidutredningen angående den fortsatta verksamheten med radio och television inom utbUdningsväsen-det(TRU) och utbildningsprogramenheten vid (SR/ UTB) inkl.Sveriges Radios -vuxenundervisning. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har . anvisats under anslagsrubrikenE 1. Viss utbUdning via radio oeh television m. m. för tiden 1 juni31 december1977 och . Utbildningsradioaktiebolag för tiden . TRU-kommitténoch har i särskilda skrivelser gjort framställningar omytterligare medel för under /78. För attkunna bedriva verksamheten vid TRU och vid /UTB i oförändrad omfattning begärTRU-kommittén och kompensation till följd av ökadelönekostnader och allmänna prisökningar med . 1976/77: 89 om anslag till (UbU1976/77: 28, rskr 1976/77: 331) anför föredraganden (s. 17) "Jag är intenu beredd att beräkna medel för det eventuella resursbehov som förhandlingar omen utjämning av personalens löne- och anställningsvillkor kan leda till.Utfallet får kompenseras i särskild ordning på framställning från styrelsen. Styrelsenför har i särskild skrivelse gjortframställning om ytterligare medel för /78 för täckande av bl.a. de kostnader som nämnda förhandlingar har lett tiU. Enligt det avtal som harträffats mellan , Industritjänstemannaförbundoch om TRU- och SR/UTB-personalens övergång tillSveriges Utbildningsradio skall av UtbUdningsradios lönesumma frånden utgå för individuella löneutjämningar. Kostnaden för dettainkl. lönebikostnader beräknar styrelsen tiU . Övergången för statiig till privat tjänst innebär att lönebikostnaderna ökar från tiU44,eller med . 1977/78: 25 54 I prop.1916111: 89 (s. 18) anförs "... de medel som jag i prop. 1916111: 100 (bU.12 s. 411415) har beräknat för TRU:s och SR/ UTB:s verksamhet fram till den 31december 1977 inte behöver tas helt i anspråk med hänsyn till att däriinnefattas även viss andel av den kostnadsökning som kommer att uppstå tiUföljd av löneökningar". Styrelsen för UtbUdningsradiohar erfarit att de båda enheterna inte kommer att kunna reservera medel fördetta ändamål på grund av att de medel som har erhåUits inte täcker deautomatiska kostnadsökningarna för . Utöver detta begär styrelsen kompensationdels för ökade lönebikostnader, dels lönerevision (. Dessutom tiUkommeren kostnad för mervärdeskatt som är helt beroende på bildandet av SverigesUtbildningsradio som en från skild juridisk person. Kostnadenför mervärdeskatt på de tjänster som kommer att köpafrån beräknas uppgå tUl . Styrelsen begärockså kompensation för merkostnader för arvode till styrelsens ledamöter samtför inrättandet av en befattning som verkställande direktör för (. Sammanlagt begär styrelsen för Utbildningsradioett tilläggs--anslag av . för /78. Fr. o. m. kommer TRU-kommitténsproduktionsenhet och utbildningsprogramenheten vid inkl. SverigesRadios vuxenundervisning att sammanläggas och utgöra Utbildningsradioaktiebolag. Regeringen har beslutat att Utbildningsradioskall lokaliseras tUl kommun. Under innevarande budgetår har i prop. 1976/77: 100 (bU.12 s. 411415) och senare i prop. 1976/77: 89 verksamheten för framstäUning avljud- och bUdprogram m. m. inom utbildningsväsendet anvisats under två skildaanslag: E 1. Viss utbildning via radio och television m. m. och E 15. Vad gäller de löne- och prisökningar som har redovisats i TRU-kommitténsoch framställningar förordar jag att anslaget Viss utbildningvia radio och television m. m. höjs med . Vid anmälan av medelsbehovet under anslaget UtbUdningsradioaktiebolag anförde jag att utfallet av förhandUngar om en utjämning avpersonalens löne- och anställningsvillkor inför övergången till det nya bolagetskulle kompenseras i särskild ordning på framställning av styrelsen förbolaget. Med hänvisning till de ökade lönekostnader och lönebikostnader som harredovisats i styrelsens framställning beräknar jag ytterUgare . Prop.1977/78: 25 55 Likasåförordar jag att UtbUdningsradio skall ha kompensation för dekostnader som tillkommer i och med att bolaget får skyldighet att erläggamervärdeskatt för vissa tjänster som köps av och beräknar . för detta ändamål. Slutiigen beräknar jag ytterligare . förmerkostnader till styrelseledamöternas arvoden m. m. JaghemstäUer att regeringen föreslår atttill på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett anslag av . [11]G 8. Bidrag till vissa bilaterala nordiska projekt m.m. Ur detta reservationsanslagutgår bidrag till en rad ändamål, främst av bilateral karaktär, som inte ingåri den gemensamma verksamhetsbudgeten för det nordiska kultursamarbetet. för och är ett gästhem och konferenscentrum,beläget i Esbo kommun utanför . Anläggningen, som invigdes våren1975, tillkom bl. a. som en följd av att vissa krigsskulder till svenska statenavskrivits . Hanaholmen är finsk statsegendom men förvaltas avKulturfonden för oeh enligt ett särskUt nyttjanderättsavtalmellan och Kulturfonden. utser fem svenska ochfyra finländska ledamöter i Flanaholmens direktion medan förordnardirektionens ordförande. Enligt nyttjanderättsavtaletskall verksamheten vid Hanaholmen bedrivas utan att ekonomisk vinsteftersträvas. svarar för anläggningens underhåll och drift samtför vissa lönekostnader. Vidare har alltsedan starten anvisatett årligt anslag för verksamheten vid Hanaholmen. Detta anslag uppgick för år1975 till 200 000 fmk och för vart och ett av till 225 000 fmk.Även Kulturfonden för och beviljar bidrag tUl olika arrangemangoch till stipendier för vistelse vid Hanaholmen. Kulturfondens hittUlsvarande bidragsgivninguppskattas till ca . Vid år 1968överlämnade en gåvocheck på . för konstnärligutsmyckning av det planerade kulturcentret. Regeringen har vidare lämnat ettigångsättningsbidrag av . i samband med Hanaholmens invigning år1975 och ett bidrag av . för litteraturanskaffning m. m. år 1976.Svenska statens ekonomiska insats för Hanaholmen har sålunda utgjortsav engångsbidrag, huvudsakligen för grundanskaffningar. Prop.1977/78: 25 56 Direktionen för Hanaholmen har i skrivelse den 4 mars 1977hos anhåUit om ett bidrag av . för svenskarsdeltagande i och anskaffning av svenskt material till verksamheten vid centretunder /78. I skrivelse har direktionenanhållit om . till samma ändamål för /79. Hanaholmen är enUgt min mening ett ytterst värdefulltinstrument för utvecklingen av de kulturella kontakterna mellan ochFinland. Det är angeläget att den bilaterala karaktären hos verksamheten upprätthållsgenom att svensk-finska arrangemang kommer till stånd i tUlräcklig omfattning.Finska staten lämnar ett årligt bidrag, ägnat att stimulera verksamheten vidHanaholmen. Jag anser det motiverat att ett motsvarande bidrag lämnas frånsvensk sida fr. o. m. innevarande budgetår. Beloppet bör stå i rimligproportion till det finska bidraget. Jag förordar att . anvisas förändamålet från förevarande reservationsanslag för /78.Beträffande fortsatt bidragsgivning avser jag att återkomma i mina förslaginför /79. Jag hemstäUer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa bilaterala nordiska projekt m.in. på till-läggsbudget I till statsbudgeten för /78 anvisa ettreservationsanslag av . [12] 14. Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetåranvisats ett investeringsanslag av 130 milj. kr. 1976/77: 79, UbU1976/77: 31, rskr 1976/77: 352, prop. 1976/77: 150, FiU 1976/77: 30, rskr1976/77: 341). Under anslaget är uppförda två investeringsplaner, nämligen enplan för utbildning och forskning och en plan för kulturändamål m. m.Behållningen vid budgetårets början uppgick till 100,4 milj. kr. Någonmedelsanvisning på tilläggsbudget beräknas f. n. inte bli erforderlig. Däremotbör följande objekt redovisas i detta sammanhang. Kostnaderna redovisas i detföljande i prisläget . Ombyggnad av lokaler för inusikliögskolan in. in., etappI. Byggnads-Styrelsen har hemställt om höjning av tidigareanvisad kostnadsram för etapp I (prop. 1976/77:25) med . Kostnadshöjningen beror på att ljudisoleringskraven har medförtkraftigare ombyggnadsåtgärder än vad som ursprungligen planerats samt attanläggningen kompletteras med stöldskydd. Prop.1977/78: 25 Nybyggnad för icke-laborativa institutioner. Redogörelseför detta byggnadsobjekt lämnades i prop. 1974: 34 (s. 13). Kostnaderna beräknadesdärvid till 47 milj. kr. I gällande investeringsplanför utbildning och forskning är uppförd en kostnadsram av 46 milj. kr. har vid en förnyad genomgång avkostnaderna funnit att kostnadsramen behöver höjas till 48 milj. kr. Den föreslagna höjningen innebär inte någonförändring av programmet för projektet. Om- och tillbyggnad för anatomi och histologi. Regeringenuppdrog åt att projektera om- och tillbyggnadav lokaler för och histologi i . har redovisatsystemhandlingar för en första etapp som avser ombyggnadsarbeten inom lokalernaför den anatomiska avdelningen. Styrelsen föreslår att en kostnadsram av . för den redovisade etappen förs upp i investeringsplanen för utbildningoch forskning. Med hänvisning till vad jag har anfört i det föregåendebör i gällande investeringsplan föras upp följande kostnadsramar i 1 OOO-talkr. 0. m. nad för 1977/78 Ombyggnad av lokaler för niii-sikhögskolan m. m., etapp I 4 000 4 750 Nybyggnad för icke-laborativa institutioner 46 000 48 000 44 006 3 000 Om- och tillbyggnad för anatomi och histologi 1977/78: 25 58 Jag förordar att de kostnader som hänger samman med de nuredovisade objekten får bestridas av tillgängliga medel under förevarandeanslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att besluta om vissa byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående, 2. godkänna vadjag har förordat i det föregående angående bestridande av utgifterna för vissabyggnadsarbeten inom utbUd-ningsdepartementets verksamhetsområde. [13] 5. I statsbudgeten för budgetåret1977/78 har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag för1977/78 av 806 milj. kr. Medlen disponeras av centrala () föråterbetalningspliktiga studiemedel enligt 3 och 4 kap. studiestödslagen föröverföring till Studiemedelsfonden, i den mån så erfordras för att täckabehovet av återbetalningspliktiga studiemedel. I sin anslagsframställning för /78beräknade CSN medelsåtgången 1977/78 till 1 093,3 milj. kr. I skrivelse tillutbildningsdepartementet anför CSN att en revidering avberäkningarna inför anslagsframställningen för /79 ger vidhanden att medelsbehovet /78 kommer att uppgå till 1 272,4 milj. kr. Dedisponibla medlen beräknas uppgå tiU 1 158 milj. kr. För att täckamedelsbehovet för /78 och få en nödvändig reservation /79 hemställer CSN om att studiemedelsfonden tillförs ett tiUäggsanslagpå 135 milj. kr. Det ökade medelsbehovet sammanhänger med basbeloppetsutveckling samt den ej förutsedda ökningen av antalet högskolestuderandehösten 1977. Beroende på periodiceringen i inflödet av avgifter måste fondentillföras medel utöver det beräknade underskottet för att inte ett tillfälligtunderskott skall uppstå resp. under första halvåret1978/79. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Studieineddsfonden på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett investeringsanslag av . 1977/78: 25 59 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /78 såvitt avser verksamhetsområde [1] G 14. Inredning och utrustning av lokaler vidjordbrukets högskolor m. m.