prop · G103111 · 1977-12-31 00:00:00 — Mest väsentligt i sammanhanget är enligt verket att geteknisk och ekonomisk information, l.ex. om ny teknik ellerutvecklingstendenser på eflerfrågesidan. anser altdel f. n. inte finns anledning att tillföra de regionala utvecklingsfondernanågra ytterligare resurser för produktutvecklingsarbete utöver vad som harbeslutats. Fonderna bör enligt verket få lid att anpassa sin organisation tillde uppgifter de fått och del bör också klarläggas hur stort tillskottet tillproduktulvecklingssiöd i realiteten blir. Efter hand som det bedöms önskvärtkan de olika fonderna tillföras ökade resurser förproduktutvecklingsverksamhel. Utbudet avproduktutveckiingsservice i innovationsprocessens senare del är enligtindustriverket huvudsakligen sådant att ell privat utbud existerar eller kanutvecklas. Detta utbud består i bl. a. ritarbete, beräkningar,patentundersökningar och protolyptillverkning. Här gäller enligl verketprincipen att del statliga produktutvecklingsstödet ges i finansiell form, dvs.som lån eller subventioner direkt till företagen, vilka sedan själva kanupphandla de önskade tjänsterna på den privata marknaden. 1977/78:111 130 undvika ett direkt utbud av tjänster i konkurrens medprivata företag. anser att om det regionala serviceutbudetär otillräckligt så kan det i vissa fall finnas anledning för samhället attkomplettera den privata marknaden. Detta bör då i första hand ske viaanvändning av redan existerande men outnyttjad kapacitet. På den tekniska sidanfinns sådan kapacitet främst inom skolväsendet, t.ex. vid de tekniskagymnasierna och de yrkestekniska högskolorna samt i vissa regioner viduniversitet och högskolor. pekar därvid på en försöksverksamhetmed pro-jektledningsservice vid i , som arrangeras avKopparbergs läns företagareförening. Sammanfattningsvis anser industriverket att staten ommöjligt bör undvika alt utveckla en egen konsultverksamhet för de i huvudsaktekniska produklutvecklingstjänster som är aktuella i produktutvecklingsarbetetssenare delar. avstyrker därför t. v. att flera industriella utvecklingscentraav den typ som representeras av Industriellt utvecklingscentrum i övreNorrland (lUC) byggs upp. 1 den utsträckning som ett finansiellt stöd i vissaregioner är otillräckligt och ett ökat tekniskt serviceutbud därför ansesnödvändigt bör detta bygga på en successiv utbyggnad av redan existeranderesurser. Sådan teknisk service bör enligt verket organiseras i samarbete medberörda kommuner och landsting men bör ha den regionala utvecklingsfonden sombas. tar i sin utredning också upp frågan omoutnyttjade produklidéer inom näringslivet. Många företag, i synnerhet de större, har tillgång tillett antal mer eller mindre utvecklade produktidéer som av olika anledningarinle har tagits upp till produktion. Till en stor del kan detta bero på attkostnaderna för att finna köpare till sådana idéer tett sig oöverstigligtstora. Någon fungerande marknad för "begagnade" produktidéer existerarinte. I några fall har man försökt lösa detta problem på regional nivå, t. ex.vid företagareföreningen i i samarbete med och vidNorrbot-lens via AB NJA-lnvest. STU bedriver också sedan budgetåret1973/74 s. k. produktidéinventeringar, som genomförs länsvis i samarbete medresp.företagareförening.Årligen sker sådana inventeringar i två eller tre län,och de har kompletterats med en kartläggning av industrins behovav nya lillverkningsobjekt. Ett sätt att i praktiken organisera ett syslem förspridning av idéer är enligt verket att de regionala ulvecklingsfondema genombesök på förelagen - både stora och små - kan ta reda på ett antal produktidéereller halvulvecklade produkter som av någon anledning är outnyttjade. De kansedan erbjuda sig att göra en granskning av idéerna för atl utröna derastekniska och marknadsmässiga möjligheter. Detta sker med en relativt begränsadinsats från fondens sida och debiteras inte företaget. Om en produkt sedan visarsig värd alt satsa på kan företaget välja en av två vägar. Antingen börjarföretagel tillverka produkten och betalar då fondens utlägg, eller 1977/78:111 131 ocksåuppdras åt fonden alt försöka sälja produkten till något annat företag. Lyckasdetta får företaget betalt för idén med avdrag för fondens kostnader. Lyckasdet inle slår fonden för kostnaden. Industriverketföreslår att denna verksamhet tas upp i programmen förproduktutveckiingsservice vid de regionala utvecklingsfonderna. Verksamhetenbör kunna drivas inom ramen för de anslag som redan finns föreslagna och någonytteriigare resursförstärkning till utvecklingsfonderna föreslås därför inte. Slutligenföreslår industriverket att de regionala utvecklingsfonderna ges möjlighet atli ökad utsträckning ge finansiellt stöd till mindre och medelstora företag förinköp av licenser. Fonderna bör också i samarbete med STU kunna medverka effektivare förmedling av licenser. Verket önskar få i uppdrag att närmareutreda formerna för en licenssubvenlionerande och licensförmedlande verksamhetvid utvecklingsfonderna. Jagdelar industriverkets uppfattning att utbudet av produktutvecklings-servicetill småföretagen i innovationsprocessens utvecklingsinitierande fas ärnågorlunda tillfredsställande. Någon ytteriigare förstärkning av statensinsatser på detta område bör därför f n. inle ske. Närdet gäUer frågan om statliga insatser för att främja innovationsprocessenssenare del ansluter jag mig också till industriverkets uppfattning. Jag ansersålunda att någon utbyggnad av nya fasta resurser av den typ som representerasav lUC i t. v. ej bör ske. Jag anser emellertid attförutsätlningarna alt få igång en avgiftsbelagd projektledningshjälp på någraplatser i landet bör studeras. Enligt min mening bör en sådan verksamhet haden regionala utvecklingsfonden som bas och i övrigt organiseras i samarbetemed bl. a. berörda kommuner och landsting. Jag vill understryka atlutnyttjande av sådan projektledningshjälp inte nödvändigtvis bör förutsättastatlig projektfinansiering för projektet i övrigt. Vidare bör framhållas attansvaret för projekten givetvis måste ligga hos resp. företag. Eventuellprojektledningshjälp bör föriäggas till de institutioner som disponerar defasta resurserna, dvs. främst högskolor och tekniska gymnasier, och där utgöraen kontaktlänk mellan institutionen och näringslivet. Lämpliga orter för endylik verksamhet skulle kunna vara , och . Chefenför industridepartementet kommer enligt vad jag har erfarit att återkomma tillregeringen med förslag alt uppdra ät industriverket atl i samråd med STUskyndsamt utarbeta ett program för ifrågavarande verksamhet. Därvid avsesspeciellt intäkter och kostnader för verksamheten bli preciserade. Vidare avsesförslag bli redovisade hur eventuellt underskott i projektledningsservicen börtäckas. Denav mig tidigare förordade utvidgningen av kontaktsekrelerarverksamheten börsom jag har anfört också avse projektledningshjälp. Ett nära samarbete i deltaavseende bör etableras med de regionala utvecklingsfonderna i de regioner sombetjänas av konlaktsekreteraren. bör i sin utredning ocksåbeakta denna verksamhet. 1977/78:111 132 Industriverketsförslag till ett ökat utnyttjande av projektidéer och uppslag vid specielltstörre företag finner jag mycket intressant. Jag anser att industriverket isamarbete med berörda företag, STU och de regionala utvecklingsfonderna bör gedenna verksamhet hög prioritet. De två regionala investmentbolag som SVETABskall inrätta för Värmland-Bergslagenre-gionen och mellersta har ocksåen viktig roll att spela i detta sammanhang. Samordning bör också ske med denav STU bedrivna regelbundet återkommande länsvisa produktidéinventeringen. Industriverketanser ocksä att de regionala utvecklingsfonderna bör få möjlighet att gefinansiellt stöd åt mindre och medelstora företag för inköp av licenser samlalt de skall medverka lill en effektivare licensförmedling. I likhet med fleraremissinstanser delar jag industriverkets uppfattning i denna fråga. Ett ökatutnyttjande av licenser anser jag vara en intressant framkomstväg för alt uppnåen fortsatt expansion hos befintliga företag och för etablering av nya företag.Enligt vad jag har erfarit avser chefen för industridepartementet att återkommatill regeringen i denna fråga. Jagvill i delta sammanhang slutligen ta upp några frågor som aktualiseras isamband med beslut (prop. 1977/78:40 bil. 1, NU 1977/78:34, rskr1977/78:110) om regionalisering av medlen i statens utvecklingsfond ochöverförande av uppgifter som denna fond har haft till de regionalautvecklingsfonderna. Redan i prop. 1977/78:40 (bil. I s. 167) hänvisadeföredraganden till att jag skulle återkomma till vissa övergångsfrågor.De frågor jag nu skall beröra uppmärksammades också av näringsulskoltel.Utskottet tog i sitt betänkande (s. 16) upp riskerna för att regionaliseringenav siatens utvecklingsfond skulle kunna leda till bristande central överblick överutvecklingsverksamheten och för att projekt som inte kunde genomföras inom ettoch samma län skulle hamna utanför systemet. Utskottet tillmätte dessa riskerbetydelse men utgick från att skulle läggas fram förslag omytterligare åtgärder för att motverka dessa risker. Mot bakgrund häravtillstyrkte utskottet de av regeringen föreslagna riktlinjerna föromorganisation och beslöt i överensstämmelse härmed. Statensutvecklingsfond har under sin verksamhet i arbelel med projekt-bedömningar haftnära kontakt och samråd med STU. Enligl de av godkända riktlinjernaför organisationen sliftdsema har motsvarande kontakt och samråd.Formerna för kontakterna med STU bör emellertid enligt min mening intedelaljstyras. Någon samrådsskyldighet i varje enskilt låneärende bör sålundainte komma i fråga. a. för all undvika dubbelarbete är det dock nödvändigtatt STU får överblick över den utvecklingsverksamhet som bedrivs på olika hålli landet. Enligt min mening kan denna garanteras på ell enkelt sätt genom attstiftelserna åläggs alt tillstäUa STU en avskrift av vaqe beslut omproduktutvecklings-lån med projektbeskrivning. Det ankommer på regeringen atlmeddela föreskrifter härom. 1977/78:111 133 En annan fråga som kräver ytterligare överväganden rör destora projekten, som ibland kan beröra flera län. Enligt nuvarande regler kanstatens utvecklingsfond utan regeringens godkännande bevilja lån till ettbelopp av högst 3 milj. kr. Enligl de av godkända riktlinjerna för deregionala utvecklingsfondemas verksamhet har lånegränsen för dessa satts vid500000 kr. Detta kan leda till alt vissa projekt som kan få stöd inlelängre kan få det från de regionala fonderna. Med tanke på atl tillgängliga medelför villkorliga produktutvecklingslån kraftigt utökas förordar jag atl dennämnda lånegränsen omprövas. Jag förordar därför att lånegränsen för de villkorligaproduktutvecklingslånen hos de regionala utvecklingsfonderna höjs lill 3 milj.kr. Regeringen bör föreskriva att samråd med STU skall äga rum innan lån somöverstiger . Berör projektet flera län kan givetvissamarbete ske mellan olika regionala utvecklingsfonder. STU får då en viktigsamordnande roll. Lånegränsen 3 milj. kr. för projektet bör alltjämnl gälla,även om lånet fördelas på olika fonder. Beträffande övergångsfrågorna i övrigt vill jag slutligenpåpeka att i uppdraget för organisationskommittén (1 1977: 08) för bildandetav regionala utvecklingsfonder ligger atl föreslå lösningar av kvarståendepraktiska problem i samband med alt de regionala utvecklingsfonderna övertarstatens utvecklingsfonds nuvarande uppgifter. Jag har vid mina överväganden samrått med chefen förindustridepartementet. 13.8 Finansiering av stiftelsen i övre (lUC) har i sin utredning om regional produktutveckiingsservicebehandlat också frågan om IUC:s framtida finansiering. Huvudmän och grundare avstiftelsen var dåvarande (), siatensprovningsanstalt, STU, , länslandsting samt Norriandsfonden. Då SIFU numera är organisatoriskt inordnat i industriverketstår verket som en av huvudmännen. I stadgarna anges som IUC:s huvudsakliga uppgift atterbjuda tjänster inom produklulvecklingsområdet, i första hand till debefintliga mindre och medelstora företagen i och län.1 detta syfte stadgas att lUC skall tillhandahålla tekniska och personellaresurser för marknadsanalys, konstruktions- och beräkningsarbete, provning,kvalitetskontroll och utbildning. lUC skall även bevaka det forsknings- och utvecklingsarbetesom är av intresse för verksamheten. Av den grundfond på 12,8 milj. kr. som avsattes vidstiftandet bidrog Norrlandsfonden med 12 milj. kr., länslandsting med . Nr III Tillägg: 1 saml. Nr111 tillkommer sidorna 143144. 1977/78:111 134 Avsikten med grundfonden var att garantera finansieringenunder en uppbyggnads- och igångsättningsfas där full kostnadstäckning förutförda uppdrag inte krävdes samt att möjliggöra en visskostnadsfri allmän service till företagen i form av kortare konsultationer, mätuppdrag,bibliotekstjänster, etc. Del bedömdes emellertid redan då som oundvikligt attdriftsunderskott skulle uppkomma även efler inkörningsperiodens slut, särskiltsom lUC ålades att tillhandahålla vissa typer av service utan kostnad förföretagen. F. n. arbetar 40 personer vid lUC, varav 10 personer ärdeltidsanställda. Därutöver är 3 tjänster vakanta. Av de anställda är 28tekniker. Verksamheten är organiserad i fyra operativa avdelningar(maskinkonstruktion, reglerteknik, provning och kvalitetsstyrning) samt enstabsfunktion. Vad gäller IUC:s kunder konstaterar industriverket atlefter , då verksamheten i nya lokaler kom igång, har de mindre ochmedelstora företagen samt enskilda uppfinnare svarat för av antaletuppdrag, medan större företag (fler än 200 anställda) svarat för 30-35 %.Uppfinnare och småföretag svarar för och storföretagen för avintäkterna. När det gäller efterfrågan pä IUC:s olika tjänsterkonstaterar industriverket att denna varierar i hög grad. Maskinkonstmklionsavdelningenhar den högsta beläggningen, . Den reglertekniska avdelningen har ocksåen hög beläggning varierande på årsbasis. Avdelningarna förprovning och kvalitetsstyrning visar betydligt sämre utfall, vilketsammanhänger med att man inom lUC haft stora svårigheter alt sälja dessaavdelningars tjänster till de norrländska förelagen. Provningsverksamheten hadeår 1976 beläggning och väntas möjligen komma upp till40 %. Vid avdelningen för kvalitetsstyrning har beläggningen stadigt ökat genomåren, men har ändå inle nått upp lill mer än . Till följd av den varierande beläggningen på lUC:stjänster och av alt vissa tjänster är av ren företagsservicekaraktär, som inteär avgiftsbelagda, har lUC visat åriiga driftsunderskott. Dessa har sedan år1974 pendlat mellan 1,5 och 2 milj. kr. i löpande priser. budgeterasett underskott på 1,8 milj. kr. lUC:s ursprungliga fondkapital på 12,8 milj. kr. haranvänts för att täcka de åriiga driftsunderskotten. Vid årsskiftet 1977-1978uppgick IUC:s likvida tillgångar sålunda till ca 1 milj. kr. Vid normal driftkommer tillgångarna (likvida medel) enligt industriverket alt vara helt tömdanågon gång omkring . konstaterar rent allmänt att IUC:sverksamhet har haft stor betydelse för att främja utvecklingen bland de mindreoch medelstora företagen i övre . Verket anser därför att lUC skall gesmöjlighet att fortsätta sin verksamhet i stort sett efter de linjer som gälleri dag. Verket anser att det är särskilt viktigt att ersätta den nuvarandeprovisoriska finansieringsformen med en lösning av mer permanent karaktär. Prop.1977/78:111 135 Verket slår fast principen att lUC:s fyra operativaavdelningar skall bära sina kostnader. Dessa avdelningar skall i principfungera som konsulter på den fria marknaden. framhåller vidare att det med det inslag avföretagsservice som finns i IUC:s verksamhet står klart att en fullständigsjälvfinansiering aldrig kan uppnås. Bidrag till de löpande driftskostnadernakommer alltid att vara nödvändiga. Vid IUC:s start var det i det närmasteomöjligt att överblicka vilka former verksamheten skulle få efler ochvilka behov av statligt stöd som skulle uppkomma och därför föreföll det naturligtatl ordna de första årens finansiering via en grundfond. föreslår att lUC i fortsättningen gesårliga driftsbidrag över statsbudgeten. Eftersom de speciella tjänster somproduceras vid lUC till subventionerade priser i huvudsak är att karaktäriserasom företagsservice är det enligt verket önskvärt att samordna finansieringenav lUC med finansieringen av övrig statlig företagsservice. Detta bör enligtindustriverket ske genom att bidraget till lUC kanaliseras över del anslag tillregionala utvecklingsfonder som administreras av verket. Storieken på dettabidrag bör bestämmas av statsmakterna på grundval av programförslag från lUCvilka sedan ingår i industriverkets anslagsäskanden. En sådan konstruktionutesluter dock inle möjligheten att de ursprungliga stiftarna även ifortsättningen bidrar lill finansieringen av lUC:s verksamhet. För /79 bör enligt industriverket anvisas 2milj. föratt täcka driftsunderskottet för det kommande verksamhetsåret. Vidare anser verket att ett visst eget kapital böråterupprättas hos lUC genom ett engångsbelopp. Detla bör vara stort nog attdels täcka nödvändiga avskrivningar av olönsam utrustning, dels ge enlikviditet som är nödvändig för en i huvudsak affärsdrivande verksamhet.Industriverket bedömer ett-belopp på 4 milj. kr. som tillräckligt för dessaändamål. Flertalet remissinstanser ansluter sig i stort tillindustriverkets förslag i finansieringsfrågan. I likhetmed industriverket och flera remissinstanser anser jag att lUC spelar en viktigroll när det gäller alt främja innovationsprocessen i mindre och medelstoraföretag i övre . Den typ av konsult- och företagsservicetjänster som lUCtillhandahåller utgör ett viktigt inslag i regionens industriella miljö. Despeciella förhållanden som råder i övre Norriand motiverar att det privataserviceutbudet kompletteras genom IUC:s verksamhet. Enligt min mening bördärför lUC ges möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Det är samtidigtviktigt att finna en modell för finansiering av de driftsunderskott som mednödvändighet uppslår om lUC tillhandahåller rena företagsservicetjänster. Dessagår normalt inte att avgiftsbelägga. Jag delar industriverkets uppfattning atl det statligastödet lill lUC bör samordnas med del slöd som i övrigt lämnas tillföretagsservice via de regionala utvecklingsfonderna. Stödet till lUC bördärför anvisas över det i statsbudgeten för /79 under Qortondehuvudtiteln uppförda 1977/78:111 136 anslagetBidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. Omfattningen av det statliga stödetfår sedan bli föremål för en sedvanlig årlig prövning. Med hänsyn till attverksamheten bör vara efterfrågestyrd anser jag det inte vara lämpligt attlåsa driftbidragel vid en viss storiek . För atlåstadkomma den nödvändiga samordningen mellan lUC och berördautvecklingsfonder, dvs. utvecklingsfonderna i och Västerbottenslän, bör statens bidrag lill lUC kanaliseras via fondema. Detta innebär att lUCårligen till berörda fonder redovisar sina medelsbehov och alt fondema i sinlur till industriverket redovisar resp. läns totala behov av statliga bidrag lillföretagsservice. Jagvill i sammanhanget också understryka alt de operativa avdelningarnamaskinkonstruktion, reglerteknik, provning och kvalitetsstyrning i princip börgöras självbärande, inkl. dessa avdelningars andel av kapital-ochadministrationskostnader, och att prisema på dessa avdelningars tjänster börsättas därefter. Det ankommer på regeringen atl lämna de föreskrifter som kanerfordras. /79 bör enligt min mening lUC:s behov av statligt bidrag föralt täcka driftsunderskottet rymmas inom ramen för de medel som beräknats /79 under det nämnda anslaget Bidrag till regionalautvecklingsfonder m. m. Det ankommer på industriverket atl vid fördelning avmedel till de regionala utvecklingsfonderna också la hänsyn till IUC:s behovav bidrag. Jagbiträder inte industriverkels förslag alt ett belopp om 4 milj. kr. nu böranvisas som ett engångsanslag till lUC, att användas för atl bl. a. täckaavskrivningar av olönsam utrustning. Slutligenvill jag understryka betydelsen av ett myckel nära samarbete mellan lUC ochberörda regionala utvecklingsfonder. Med hänsyn till de utvidgade uppgifterdessa kommer all få inom produklulvecklingsområdet bör ell nära samspel mellan lUCoch fonderna på ett aktivt sätt kunna främja utvecklingen bland de norrländskasmåföretagen. Enligl min mening bör delta kunna leda lill att berördautvecklingsfonder kommer atl ingå bland lUC:s huvudmän. Jaghar vid mina överväganden samrått med chefen för industridepartementet. 1 prop.1977/78:100 (bil. 17 s. 203) har regeringen, som inledningsvis nämnts,föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, /79 beräkna jämfört med innevarande budgetår oförändrade medelför STU:s verksamhet. Jag återkommer lill dessa frågor. Prop, 1977/78:111 137 Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling 1976/772Utgift "244 910560 Reservation 122 054800 1977/78 Anslag 280500000 1978/79 Förslag 353 000000 ' Disponerat 247 796 000. Anslagen Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling samt Styrelsenför teknisk utveckling: Skeppsteknisk forskning och utveckling. ' Av anslaget har 110000kr. förts till budgetutjämningsfonden. STU:sanslagsframställning har tidigare redovisats (s. 77). STU:s förslag grundarsig på den hittillsvarande programstmkturen. Jag kommer i det följande allredovisa en beräkning av hur STU:s verksamhet fördelar sig på den nyaprogramstruktur, som jag har förordat. Först vill jag emellertid taupp en annan fråga. Somjag har föreslagit bör en del av STU:s verksamhet inom programmet förtekniskt utvecklingsarbete bedrivas inom delprogrammet Insatsområden.Verksamheten inom ett insatsområde skiljer sig från verksamheten inom ettteknikområde därigenom att den syftar till att lösa ett bestämt problem ellernå ett visst mål. Verksamheten bör sträcka sig över en begränsad tidsperiod ochha en i förväg fastställd kostnadsram. Insatsområdenabör vara av tillfällig karaktär. Sedan verksamheten inom området har nått sillmål bör den avslutas. Målet bör därför vara så formulerat atl verksamheten inteautomatiskt fortsätter efter den planerade tidsperiodens slut. Det måstefinnas en reell möjlighet att frigöra medel för andra insatsområden. Det ärenligt min mening mycket viktigt att insatsområdena inte bildar en nypermanent struktur vid sidan av teknikområdena. STUhar i sin anslagsframställning föreslagit ell anlal insatsområden. Dessa ärendast delvis av den karaktär som jag har berört. Sålunda bör områdetGrundläggande teknisk forskning få stöd under programmet Kunskapsutveckling ochinte utgöra ett insatsområde. Andra exempel utgör områdena Havsteknik ochArbetsmiljö, som är så allmänt formulerade atl de har ett kontinuerligtintresse. STUhar sedermera kompletterat sin anslagsframställning i detta avseende. Enbearbetning av de tidigare föreslagna insatsområdena har givit följanderesultat. På grundval av STU:s ochteknikupphandlingskommitténs förslag har jag beräknat ett medelsbehov för detkommande budgetåret under detta anslag av 353 milj. kr. STU har redovisat enfördelning av verksamheten under detla budgetår på de av mig föreslagnaprogrammen, och mot bakgrund av denna redovisning harjag gjort en preliminärfördelning av delta belopp på program och delprogram. Jag räknar därvid med attvissa medel t. v. inte fördelas på programmen i avvaktan på erfarenheter avverksamhetens fördelning i den nya programstrukturen. Det ankommer på regeringenalt besluta om den definitiva fördelningen pä program, delprogram Prop.1977/78:111 138 Insatsområde Kostnad Total- Tid i 1978/79 kostnad år och programelement sedan STU har redovisat sin detaljeradeplanering av verksamheten för kommande budgetår. Av följande sammanställning framgår fördelningen av medlenpå program och delprogram (i milj. Myndighetsservice (inkl. SINFDOK) 8,3 Avgår finansiering utöver anslag Återbetalningar m. m. Summa anslag 280,4 353,0 Jag vill göra några kommentarer till denna fördelning.Under delprogrammet Teknikområden bör särskUd uppmärksamhet ägnas projekt inomelektronik- och automaliseringsområdet.