prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Med utgångspunktfrån att ett fundamentalt mål vid prospektering är att påvisamineralfyndigheter som det finns tekniska och ekonomiskt godtagbara möjligheteratt utvinna bör med hänsyn till kronoandelsinstilutel nämndens målsättningvara sådan alt det totala utfallet från ekonomisk synpunkt optimeras både för den egna prospekteringen och för presumtiv enskildprospektering. Nämnden kan och bör styra åtminstone delar av sin prospektering till områden och mot sådana nytligheter som det ärmindre sannolikt att annan prospekterande organisation intresserar sigför, men som likväl är av intresse förSveriges mineralförsörjning. Kravet på förväntad ekonomisk avkastning får dock aldrig åsidosättas. Prospekleringenfick inledningsvis i stort sett samma inriktning och omfattade delvis samma områden som gällde förverksamheten i SGU:s regi. Del har ansetts nödvändigt alt under en övergångstidfölja i den tidigare prospekteringensspår bl. a. med tanke på den stora mängd malmindikalio-ner. ofta i form av inmutningar, som staten harerhållit och som kräver en närmaregranskning innan beslut kan fattas om att avstå från aktuellt områdeeller detaljgranska en presumtiv fyndighet. Vad avser nämndens eget 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 136 synsätt i fråga om prospekteringenbörjar detta successivt att få genomslagskraft med avseende på uppdragensinriktning. Genom den ökade resurstilldelningen till nämnden har även arbetet med all upprätlamera detaljerade planer för prospekteringens bedrivande kunnat påbörjas.En samrådsgrupp med representanter för SGU och nämnden har givit värdefulla bidrag lill prospekleringsplaneringen.Vid planeringen har man strävatefter atl i första hand fältmässigt konkretisera det mål och den inriktning somlidigare har uttalats. Prospekteringen avses få en industriell anknytning meden strikt sekvensbaserad uppläggning. Fördelenmed en sådan uppläggning är alt man säkrare bör kunna ange behov avarbetskraft, material och kapital. Förutsättningen är dock att man harerfarenhetsmässig information om de skilda faserna, varaktigheten av varje fasoch kostnaderna för varje del i projekten. Prospekteringen avses bli indelad i tre steg,nämligen regional nivå, uppföljningsnivåoch detaljnivå. Uppläggningen skulle därmed i tre skilda faser följa ell schema där varje fas innehållerdelmomenten planering, aktivitet samt resultatvärdering medbeslutsfattande om fortsatta prospekte-ringsinsatser. Från ekonomisk synpunktutgör det viktigaste med denna fasuppdelade verksamhet förekomsten avsuccessiva resullatvärderingar - kontrollstationer - vilka från varandraavgränsar faserna och förhindrar kostnaderunder en ny fas ulan ett positivt ställningstagande baserat på redanerhållet material. Nämnden betonar att järn- och stålindustrin underen tid har haft stora svårigheter i landel. Utvecklingen på gruvsidanhar också varit myckel negativ. Vissa gruvor har lagts ned och andra har storasvårigheter att uppnå lönsamhet. Det ses från nämndens sida som ettsamhällsintresse att en intensifierad prospektering efter alla slag avmineralfyndigheter, bl.a. sådanasom kan innehålla industriella , tillgrips för atl kunna motverkaden angivna utvecklingen. En intensifierad prospektering kan genomföras medinsatser på två olika nivåer; delsgenom en ökning av borrningskapacitelen. speciellt vad gällerprospekteringsborrning, dels genom att bl.a. via geokemiska undersökningar öppna nya regionala områden avintresse. Nämndenförordar en utökad intensiv prospekleringskampanj i främsl , men även i södra , medsyfte att få fram nya arbetstillfällen i de mellansvenska gruvdistrikten. Medelstilldelning enligt nämndens begäran medgeratt en omstrukturering ochrationalisering av prospekteringen kan genomföras. Äldre uppslag på mineralförekomster kan genom en ökadborrningsinsats snabbare undersökas och utvärderas. Till de olika utgiftsposterna i sammanställningenanför nämnden i huvudsak följande. I norraNorrbotten beräknas under innevarande budgetår ett antal uppslag bli undersökta i tillräcklig omfaitning.Den fortsatta verksamheten 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 137 börbibehållas på samma nivå, sä att en slutvärdering av kvarvarande uppslagsker inom rimlig tid. Verksamheten i södraNorrbotten koncentreras vad gäller slutvärde-rände arbeten till Radnejaureområdet öster om , där kopparmine-raliseringarundersöks främst genom borrning, Prospekteringen iVästerbotten inriktas dels på slutvärderande borrningsarbeten iKrislinebergsområdet, dels på prospektering i Storuman-området därvolframindikalioner har erhållits. Fjällprospekteringen inriktas bl.a. påförekomster av alunskiffer i fjällkedjans randzon inom . Dessaalunskiffrar har tidigare undersöktsi ytterst begränsad omfattning. Undersökningar av sulfidmineralise-ringari nordvästra planeras fortsätta. För mellersta gälleralt det fmns oförändrat stort behov av en ökad borrningsinsats inom denickelfyndigheler som har kunnat lokaliseras eller indikeras. Specielltviktigt är atl vinna kunskap om samtliga fyndigheter som kan finnas i området så all möjlighetema att kunnautvinna dessa fyndigheter kan bedömas. Fyndigheten Lappvattnet utmälsladesunder /77 och undersökningar om dess brylvärdhet pågår. I gränsområdena mellanJämtland och påbörjas prospekteringpå översiktlig nivå i den nytillkomna regionen södra . För gäller atletl flertal uppslag har erhållits som resultat av den genomförda prospekteringsaktivitelen. Dessauppslag kräver en närmareundersökning genom ökad borrning. En forcerad prospektering i området mot bakgrund avkonjunkturläget och gruvindustrins utvecklinggör atl borrningsaktiviteten bör höjas ylleriigare. En fortsattuppslagsgenererande verksamhet med samlade resurser krävs för att övervinna de initialsvårigheter som på grund av demetallogeneiiskt komplexa förhållandena råder i regionen. Verksamheten i södra på fortsatta undersökningar i anslutningtill kaolinförekomsten Odersberga inordöstra . De regionala undersökningarnaskall sörja för att nya områden med möjliga mineraltillgångarlokaliseras. Nämnden begär inte ytterligare medel för jämmalmsinventering. Inmutningskostnadernaberäknas öka, eftersom en höjning av inmutningsavgifterna väntasunderår 1978. Nämnden anseratt laxesystemet för prospekleringsuppdrag till SGU bör ändras och att frågan därför är under utredning inom nämndenskansli. Ulöver anslagsframställningen har nämnden isärskild skrivelse den 14 oktober1977 redovisat plan för prospekleringen budgetåren 1977/78 och 1978/79. Som utgångspunkt för en diskussion avförvaltningspolitikens inriktning erinrar nämnden i sinanslagsframställning om kronoandelsinstitutet. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 138 ketger nämnden s. k. brytningsvitsord. Härvid finns olika möjligheter atteffektivt utnyttja kronoandelarna. 1 vissa fall kan det vara lämpligt atl en kronoandel överlåts i utbyte mot en inmutarandeli annal utmål. Kronoandelen har dockhillills inte begagnats som ett aktivt instrument för att få till stånd malmbrytning. Nämnden anser atl den bör haekonomiska förutsättningar attinköpa gruvrätter eller delar av sådana i syfte att skapa bärkraftiga enheter. Nämnden aktualiserar därför frågan ommedel för sädana ändamål. att den bör ges möjligheter att kunna sälja fyndigheter. Nämndens arbete medbeslut om upplåtelse av statens gruvegendom kankomma att expandera och därför bli alltmer resurskrävande och även krävaen utbyggd utredningsverksamhet. Förhandlingarna med presumtiva arrendatorer om de ekonomiska villkoren m. m.för arrenderingen kräver utvidgat kvalificerat tekniskt, ekonomiskt ochjuridiskt kunnande. Nämndens kanslihar att utarbeta förslag lillarrendeavtal, medverka vid förhandlingarsamt svara för uppföljning och kontroll av avtalens tillämpning.Förvaltningen av gruvegendomen kommer således att ställa ökade krav påindustriverkels resurser. Även behovet av utanförstående experthjälp, bl. a.konsulter, väntas öka. Till de olika utgiftsposterna i sammanställningenanför nämnden i huvudsak följande. 18.Den gruvegendom nämnden förvaltar utökas kontinuerligt genom prospekteringsverksamheten.För att närmare kunna utröna brytvärdhe-tenav intressanta fyndigheter krävs ingående utredningar av främst teknisk-ekonomiskart. Frågan angående fyndighetens brytbarhel i rent tek-niskt-praktiskthänseende måste närmare belysas. Detla sker normalt genom en gmvundersökning, vilken ger svar på bl.a. frågor om bergmekaniska förutsättningar, den geologiska stmkturen i området samtvattentillströmningar. Vidare erhålls material för anrikningsförsök föratt utröna fyndighetens anrikningsbarhet. Delar av sådana utredningar, främstvad avser undersökningar i laboratorie- ochdriftmässig skala (pilotförsök) kan inte genomföras vid industriverketeftersom utrustning saknas och det ocksåskulle ställa sig orealistiskt att anskaffa sådan. Dessa arbeten måsle i stället genomföras av de företag ochinstitutioner som har kapacitet och kunskappå resp. område. Inom nämndens ram är sammanhållning och ulvärdering av sådanextern verksamhet nödvändig bl.a. sombakgrund för förhandlingar om upplåtelse och då beslut skall fattas humvidautmål skall försvaras i fortsättningen eller ej. Avökningsbeloppet hänför sig 1,6 milj. kr. till nickelprojektet vilken fyndighet en teknisk-ekonomisk undersökning har inletts. Fyndigheten har utmålslagts och utgör en typ avnickelmineralisering som lidigareinte är känd i . Den kända tillgången är inte tillräcklig för en ekonomiskt lönandefullskalebrytning. För att närmare utröna fömtsättningarna krävs docken gmvundersökning. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 139 föratt kunna fortsätta utvärderingen av befintliga industri-minei-alprojektfrämst avseende kaolinlera. Det förutsätts alt staten även ifortsättningen skall utnyttja sin rätt till kronoandel. Därmed får nämnden utgifterför ersättning till inmutare. Nämnden har för avsikt attgenomföra ett flertal utredningar beträffande den vilande statliga gruvegendomen. En viktig uppgift enligt nämndens bedömning är att tillsammans med berördagruvföretag och myndigheter fastställa långsiktiga brytningsplaner, med målelatt utnyttja samtligamineraltillgångar optimalt. För de fall tillräcklig fackkunskap inte finns tillgänglig inom industriverket och SGUmåste extern expertis anlitas. 1 beloppet ingår också kostnader för enbegränsad representation i samband med förhandlingar och överläggningar. Mervärdeskatt på gruvarrenden. Beräkning på grundval avförväntade arrendeinkomster. Fr. o. m. /76 är nämnden ansvarigför prospekleringsverksamhet. Detla medför att motsvarande kostnader kandras av på deklarationerna och atl de kommunala skatterna minskar i molsvarandegrad. Nämnden räknar med att på siktbehöva inköpa mineralfyndigheter eller andelar i sådana i syfte altskapa bärkraftiga enheter. Sådana inköp kan i begränsad utsträckning antas bliaktuella redan under /79.Som största gruvrättsinnehavare och även i egenskap av landets största prospeklör torde nämnden hamöjligheter att bl.a. genom inköp avgruvrätter kunna bidra till en rationellare samt ökad undersöknings- ochbearbetningsaktivilet. En av nämndens huvuduppgifter kan således bli atl genombyte, köp och överlåtelser av gruvrältigheter skapa förutsättningar förökad mineralexploatering. Överstyrelsen för ekonomiskl försvar framhållerSveriges importberoende för sin försörjning med ferrolegerings- ochicke-järnmetaller och alt detta harföranlett betydande beredskapslagring. Ökade insatser för prospektering som leder till resultat i form av brytvärda fyndigheterförbättrar beredskapen på och minskar kraven på lagring.Överstyrelsen tillstyrker därförnämndens framställning om anslag för prospektering och brytvärdhetsundersökningar.. , , , och Västerbottenslän betonar framför allt vikten av nämndens prospektering. Länsstyrelseni tillstyrker nämndens nickelprojekt , men anseratt undersökningarna i fiällkedjan börutökas utöver vad nämnden har begärt för atl skapa underlag för en allsidigbedömning av var i en framtida skifferbrytning skall förläggas. 1likhet med i anser vidare attutvärderingen av befintliga fyndigheter samt prospekteringsresultaten börforceras. De biträder nämndens uppfattning att prospekteringen bör 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 140 inriktasäven mot industriella . i ifrågasätter om nämndens ambitionsnivå förNorrbotten är tillräcklig. Länsstyrelserna i och län anser attett samhällsekonomiskt länkande börkomina till användning i nämndensarbete. i Jämtlandslän framhåller viklen av alt nämnden ges resurser för ett intensifierat utnyttjande av mineraltillgångarnaoch att även regionalpolitiskaaspekter bör läggas på verksamheten. Länsstyrelserna i , Västmanlandsoch har yttrat sig över nämndens framställning om medel för inköp av fyndigheter. Detillstyrker framställningen och framhåller alt ett framtida rationelltutnyttjande av gruvfyndigheterna i kräver att ägosplittringenminskar. Norrbottendelegalionen (I 1976:04) finner detangeläget att nämnden tilldelasresurser för en bättre planering och därmed hushållning med Norrbottensmineralresurser. I likhet med nämnden betonar delegationen vikten av arbetet med att prioritera insalser somsyftar till att klarlägga exploateringsmöjligheterav vilande fyndigheter och att ägna större uppmärksamhet åt industriellamineral. Delegationen framhåller att intensifierade prospekleringsansträngningarkan utgöra ett viktigt medel för atl övervinna nuvarande problem i . har begärt ökaderesurser huvudsakligen för prospektering och brytvärdhetsundersökningar.Vidare anser nämnden att den bör gesekonomiska förutsättningar att kunna inköpa mineralfyndigheter eller delar avsådana i syfte alt skapa bärkraftiga enheter. Detta bör enligt nämnden kombineras med en rätt alt även kunna sälja fyndigheter. Jag villerinra om att nämnden sedan den inrättades har erhållit avsevärda resursökningar delvis som en följd avutvidgningar av dess verksamhetsområde. Förutom ökningar av de medel somstår direkt till förfogande för nämnden haräven personalen förstärkts vid statens industriverks mineralbyrå. Denna byråsvarar för beredande och verkställande funklioneråt nämnden. Mot denna bakgrund bedömer jag nämndens förutsättningar fören effektiv verksamhet vara betydande. Även för /79 harjag beräknatresursförstärkningar. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Inkomsterna under budgetåret har av nämnden beräknats till 18 milj. kr. Dessa hänför sig helt tillularrendering av fyndigheter. Utgifterna för Adakentreprenaden harjag beräknat till 5,1 milj. kr. Av beloppet beräknas 3 milj. kr. Enligttidigare för redovisade planer upphör brytningen helt . Jag delarnämndens och remissinstansernas uppfattning atl prospekteringen bör utökas.För prospekteringen /79 harjag beräknat , varav förinmutningskostnader 2,1 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 141 tilltaxehöjningar vid SGU. Jag har härvid utgått från det taxesystem somtillämpas innevarande budgetår. Nämnden harangett att systemets utformning bör ändras och att frågan är under ulredning.Jag delar nämndens uppfattning att systemet bör ändras. Av särskill intresse torde härvid vara alt undersökamöjligheterna att konstruera taxesystemetpä sådant sätt att effekterna av en ökad produktivitet beaklas. Utöver de belopp som behövs för oförändradverksamhetsvolym bör nämnden fä disponera ytterligare 1,5 milj. kr, för prospekleringsuppdrag.Nämnden har angett en utökadprospektering vara motiverad främst i och södra enligtden av nämnden använda regionindelningen. Vid min medelsberäkningharjag utgått från att detta inte skallmedföra någon neddragning inom de norra regionerna. För nämndens övriga verksamhet harjag beräknal . Härvid har jag främstbeaktat angelägenheten av att resultatet av prospekteringen kan följas upp med undersökningar för attklariägga de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för gruvdrift. Medelsberäkningen för sådanabrytvärdhetsundersökningar /79 avser nickelprojektet samt industrimineralprojekt avseendefyndigheler av kaolinlera. Jaghemställer atl regeringen föreslår att lill Statens gruvegendom för budgetåret1978/79 anvisa elt förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 142 (1 1974:05) har efter samråd medstatens industriverk och redovisat en beräkning avhur användningen och tillförseln av energi har utvecklats . Enkortlids-prognos avseende utvecklingen har också gjorts. Förbrukningensammanfallas i följande tabell. -1,2 -3,1 TWh' år Förbrukningskategori Överförings- och omvandlingsförluster Totalt tillförd energi Ökning från föregående år, % (Temperaturkorrigerat) ' TWh(terawattimme) = ' Preliminära värden Förändringarna i verklig, slutlig energi- ochelförbmkning och beräknade förändringar mellan åren1977 och 1978 framgår av följande tabell. (därav el) Totalt (el) ( 2) (37) -6,0 (-2,1) ( 4,8) ( 4,4) 0,6 (1,3) 2,0 (0,0) -1,2 (3,7) förbrukning 413 (78) -2,3 ( 1,2) 0,2 (2,4) Tillförseln av energi kan beräknas fördela sig påprimärenergislagen på följande sätt. Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 143 (därav för elproduktion) Lutar, ved, avfall En närmare redogörelse för förbrukning och produktionav elektrisk energi lämnas i det följande under rubriken . presenterade enprognos för energianvändningen i landet fram (SIND 1977: 9).Industriverkets tidigare prognoser har i väsentliga delar baserats på 1975 årslångtidsutredning. Den prognos som redovisades bygger påreviderade kalkyler från ekonomidepartementet över bl. a. produktionstillväxteninom olika samhällssektorer. Kalkylema innebär all tillväxttakten inom bl.a.energikrävande industribranscher som jäm- och stålindustrin och massa- ochpappersindustrin antas bli lägre än vad som förutsågs i 1975 årslångtidsutredning. Detla leder till en långsammare ökning av energianvändningenän vad industriverket tidigare räknade med. 1 den nya prognosen redovisas beräkningar enligt tvåalternativ. Det första bygger bl. a. på förutsättningen all stöd tillenergibesparande ålgärder i bostäder och inom industrin forlsättningsvis utgåri ungefärligen samma omfattning som f. n. Det andra innebär att volymen bidragoch lån lill energibesparande ändamål näslan fördubblas och att föreskrifternaom energihushållning skärps bl. a. i förhållande till de bestämmelser i som har trätt i kraft . Den beräknade totala energianvändningen och dessökningstakt enligt de båda alternativen framgår av följande sammanställningar. Total slutlig energianvändning TWh, 1985 1990 1995 Alternativ A 457 473 490 Alternativ B 440 445 458 Ökning/år. Alternativ A 1,8 0,7 0,7 Alternativ B 1,5 0,3 0,5 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 144 (I 1976:05) som tillkallades har till uppgift att utarbeta alternativa förslag lill utformning av energipolitiken fram , Ett omfattande underiagsmalerial harlagits fram inom fem expertgrupper,fördelade på huvudområdena säkerhet och miljö, energitillförsel, energihushållning, styrmedel samtforskning och utveckling. Detta material harredovisats till kommissionen i börjanav . Kommissionen arbetar nu medsikte på alt presentera sitt betänkandetill . har fortsatt sittarbete att undersöka industrins energianvändning. Verket har i rapporten (SIND1977:6) Industrins energihushållningredovisat möjliga energibesparingar inom framför allt industriella processer. Rapporten och däravföranledda förslag behandlas närmare i det följande under anslagetEnergibesparande ålgärder inom näringslivetm.m. Verkets undersökningar av energianvändningen inom industrinfortsätter. har lagt fram rapportenEnergihushållning i befintlig bebyggelse.1 rapporten anges de åtgärder som kan vidtas för att minska energiförbmkningeni befintliga byggnader, hur mycket energi som kan sparas genom dessaålgärder och de beräknade kostnaderna för åtgärderna. Enligt planverket kangenom dessa åtgärder sammanlagt upp till 70 TWhsparas till en kostnad av . Mot bakgrund av bl.a. planverkets rapport har regeringen lagt fram en proposition (prop. 1977/78:76) med energisparplan förbefintlig byggelse. I propositionen redovisas bedömningen att stora besparingarav energi kan göras i det befintliga byggnadsbeståndet. Målet för energisparande i befintlig bebyggelse bör enligt propositionenvara att spara mellan 39 och . motsvarar av dentotala energiförbrukningen f. n. för uppvärmning, ventilation m. m. ibyggnader. I propositionen föreslås också riktlinjer för genomförandet avenergispan:)lanen. Planen omfattar investeringar om sammanlagt 31-48 000 milj.kr. Avsikten är atl programmet skall omprövas efler . Kommunerna avses få en central rollvid genomförandet av programmet. För /79 föreslås bl.a. en kraftig förstärkning av stödet till energibesparande åtgärder i byggnader och kommunernas information ochrådgivning m. m. Fr. o. m, gäller supplementlill Svensk byggnorm med bestämmelserom energihushållning. Dessa bestämmelser innebär att kraven pä energihushållning för alla nybyggnader harhöjts väsentligt. Energiförbrukningeni byggnader som har uppförts enligt dessa bestämmelser nedbringas till omkring hälften i förhållande till byggnader som har uppförts enligt tidigare bestämmelser. Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 145 a. föratt undersöka förutsättningarna atl begränsaökningstakten i elförbrukningen har regeringen tillkallat en särskild utredareför att undersöka frågan om hur en begränsning av användningen av el föruppvärmningsändamål lämpligen kan åstadkommas. Utredaren har i december 1977avgivit betänkandet (Ds I 1977: 9) Restriktioner för uppvärmning medelradiatorer. 1 betänkandet föreslås bestämmelser som i princip förbjuderuppvärmning med elradiatorer och tillfunktionssättet likartade anordningar i bebyggelse inom områden där fjärrvärmeeller liknande centraliserat vattenburet syslem är inrättat eller lämpligen börinrättas. Betänkandet remissbehandlas f. n. Regeringen kommer därefter att laställning till förslaget. a. i uppdrag alt undersökaförutsättningarna för att införa restriktioner eller förbud i syfte altvaraktigt sänka energiförbrukningen. Bland frågor som utreds kan nämnasmaximerad inom-hustemperatur och restriktioner för energianvändning ifritidshus. Kommittén har fortsatt sin informationsverksamhet /78. Kommittén har bedrivit dels mera allmänl inriktadeenergispar-kampanjer dels kampanjer med särskild inriktning på arbetsplatser,skolor och småhus. En energisparbok för kommuner och landstingskommuner hargetts ul. Dessutom har kommitlén arrangerat konferenser för kommuner ochlandstingskommuner i flera län. Under vintern 1977-78 genomför kommittén bl. a.försök i med intensifierad informationsverksamhet avseendeenergisparande. Informationen sker i samarbele med bl.a. ,kommunerna, företagareföreningen och länsbostadsnämnden och är avsedd att nåut till alla invånare i . arbetar tillsammans med fleraandra myndigheter och organisationer med att förbättraenergistatistiken. Sometl led i detta arbete kommer centralbyrån bl, a. att under /78börja bygga upp en löpande statistik över hushållens energiförbrukning.Statistiken syftar bl, a. till att belysa storleken av hushållensenergikonsumtion och ge en bild av hur den fördelar sig på olika energislag ochhushållstyper. har det övergripande ansvaret för kurs- och rådgivningsverksamhetenpå energiområdet. Sedan verksamheten inleddes har tyngdpunkten i arbetet legatpå att genom bidrag stimulera olika kursarrangörer atl genomföra kurser ienergifrågor avseende främst uppvärmning och ventilation. Vidare har bl. a. verkets SIFU-enhet arrangerat kursermed inriktning på industrins energibesparing. avser att /78 inventera utbildningsbehovet inom olika industribranscher. Den påbörjade verksamheten med gratiskonsulthjälp i energifrågor fortsätter under innevarande budgetår som ett led iden av verkel bedrivna rådgivningsverksamheten. Erfarenheterna av verksamhetenär goda. Under /77 har vidare en del av personalen vidföretagareföreningarna utbildats i energiteknik genom industriverkets försorg.Denna utbildning fortsäiter under detta budgetår. 10 1977/78. Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 146