prop · G10395 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 95 Regeringens proposition om anslaget Flygvapenförband: Forskning och utveckling; Regeringen föreslår atl antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen läggs fram slutligt förslagbeträffande anslaget Flygvapenförband: Forskning och utveckling, som hartagits upp med beräknat belopp i budgetpropositionen. Därvid behandlas ocksåfrågan om framtida anskaffning av attack- och skolflygplan samt vissarobotfrågor. 1 1977/78. , ordförande, och statsråden , , ,, , , Åsling, Söder, , Mundebo, Krönmark, ,, , , Propositionom anslaget Flygvapenförband: Forskning och utveckling 1977/78:100 (bil. 7 s. 142) har regeringenföreslagit alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillFlygvapenförband: Forskning och utveckling för /79 beräkna ettförslagsanslag av . Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga.Jag vill i detta sammanhang även beröra frågan om utveckling av framtidaflygplanssystem m. m. Försvarsmaktens altackflyg beslår f. n. av fem ochen halv divisioner medeltunga altackflygplan av typ AJ 37 , som levererasunder , samt fem lätta allackdivisioner utrustade medskolflyg-planel SK 60, som anskaffades . De bäggeflygplanstyperna måste börja ersättas i slutet av 1980-lalet. Frågan om ersättning av dagens attack- ochskolflygplanssystem har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete underde . T. o. m. /77 har sammanlagt ca 85 milj. kr.lagts ner på förberedande studier m. m. Under /78 har hittillsca 30 milj. kr. anvisats för fortsatta studier. försvarsutredning rekommenderade i sittbetänkande (SOU 1977:l)Totalförsvaret 1977-82 att jakt versionen av , JA37, utvecklas lill ell medellungt altackflygplan, kallat A 20. Däremot ansågutredningen att man utifrån del då tillgängliga underiaget inle kunde förorda enutveckling och anskaffning av det lätta attack- och skolflygplanet somöverbefälhavaren hade föreslagit. Beslutsunderlaget borde enligt utredningenfördjupas och förbättras. Prop.1977/78:95 3 \91(>/11:1A (bil. 1) anslöt sigregeringen i allt väsentligt till försvarsulredningens rekommendationer.Beträffande flygplanet A 20 anfördes dock alt det fortsatta utredningsarbetetockså borde innefatta en noggrann prövning av hur många flygplan som behövdesoch vilka prestanda dessa borde ha. Vidare anfördes att om de fortsattaövervägandena skulle leda till ett beslut att B3LA inte skall anskaffas, bordei stället ett skolflygplan anskaffas och förses med lämplig beväpning.Riksdagen (FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311) beslöt enligt regeringens förslag. Del fördjupade beslutsunderiaget har tagils fram avde militära myndigheterna. För att nära följa och utvärdera arbetet tillsattesgenom regeringens direktiv en särskild beredning - B3LA beredningen- som lämnade sin rapport (Ds Fö 1977:7) . Flygvapenförband: Forskning och utveckling 559 960 050' Verksamheten under anslaget omfattarutvecklingsarbete beträffande materiel för flygvapnet. Verksamheten inriktas medbeställningsbemyndiganden, medan takten i beställningsverksamheten bestäms avmedelstilldelningen. Bemyndigandeskulden under anslaget var den 30 juni1977 I . För /78 har lämnat ettbeställningsbemyndigande om 1 350 milj. kr. och anvisat ett anslag av . Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden blir(1 272 874 320-1- 1 350 000 000-571 182 000)2 . Beställningsmyndiganden och betalningsmedel (1 000-lalkr.) Primäruppdrag m. m. Chefen för flygvapnet Föredraganden För flera delprogram gemensamma Reducering på grund av över- planering m. m. anger i sin årsredovisningför /77 att planerat utvecklingsarbete för flygvapenförband istort sett har kunnat genomföras. Verksamheten inom delprogrammet Gemensammalednings-och slrilförband har i huvudsak inriktats på fortsattutvecklingsarbete på högspaningsradar och markkommunikation för stridsledningav flygplan. För delprogrammet Jakt förband har verksamhetentill största delen bestått av typarbete för flygplan JA 37 . Fortsaltutveckling av bl. a. flygplanskropp, målinmätningsutrustning, flygplansmotor,el- och teleutrustning, beväpning samt underhållsutrustning har beställts. Utvecklingsarbetet för delprogrammet Attack förband avser till övervägande del fortsatt arbete på flygplan AJ 37 Viggen.Vidare har systemde-finitionsarbete avseende ersättning av flygplan AJ 37Viggen beställts och ulförts. Bemyndigandeplaner har fastställts i regleringsbrevför /78 och ändrats genom beslut . a. att utvecklingsarbetet på flygplan JA 37 fortsätter. Prop.1977/78:95 5 Budgetåret1978/79 Chefen for flygvapnet Anslaget bör föras upp med 401 milj. kr. och ettbeställningsbemyndigande om 410 milj. kr. Beslällningsbemyndigandel för delprogrammetGemensamma lednings- och stri I förband avses bl. a. för försöksverksamhet föratt förbättra befintlig materiel och utvecklingsarbete avseendetransmissionsnät-förbindelser och markbundna navigerings- ochlandningsutruslningar. Vidare fortsätter utvecklingen av materiel till röriigaindikatorrum. Utveckling av materiel till nya radarstationer påbörjas. Inom delprogrammet Jakt fö rband planeras endastverksamhet av mindre omfattning, främst kompletterande utveckling för flygplanJA 37 . Inom delprogrammet Attack fö rband avses vissakompletteringar genomföras av flygplanskropp, motor, elektronik- ochunderhållsuirustning för flygplan AJ 37 . Vidare avses kompletterandeutveckling av attackflygplan A 20 beställas. Beslällningsbemyndigandel för delprogrammetGemensamma produktionsresurser är främst avsett för drift och underhåll av försöksplatser.Under delprogrammet beställs även viss objekibunden forskning samtkompletterande studier och utredningar. Av begärda bemyndiganden avses 197 milj. kr. Beloppet har beräknats enligt följande. a) omräkning av bemyndiganden för nya beställningarunder /79 från prislägel till prisläget februari1979 enligt bedömd prisutveckling med 56 milj. kr. b)omräkning av den beräknade bemyndigandeskuldenden till prislägel enligt bedömd prisutveckling med155 milj. kr. c)överskott av prisregleringsbemyndiganden /77 med 14 milj. kr. B3LA-beredningen har haft tre huvuduppgifter,nämligen att pröva hållbarheten av de kostnadskalkyler som har tagils fram, attpröva de stridsekonomiska värderingarna och de avvägningar som de återspeglarsamt alt belysa de olika förutsättningarna för atl behålla förmågan attutveckla och tillverka stridsflygplan inom svensk industri i de olikaanskaffningsalternativen. Beredningen har studerat ett antal olika alternativsom ersättning fördagens attack- och skolflygplan. De flygplan som ingår i destuderade alternativen kan kortfattat karaktäriseras på följande sätt. Prop.1977/78:95 6 A 20 är ett överljudsflygplan med attack-, jakt-och havsövervakningsför-måga. Flygplanet är konstruerat för att användas ocksåi starkt luftvärns- och jaklförsvarade områden. A 20 är en vidareutveckling avJA 37 . Två varianter förekommer, A 20 M1 och A 20 M2. Den förra innebären något mer långtgående utveckling än den . B3LA är ett lätt underljudsflygplan som är avsettatl utvecklas i en altackversion och en skolversion. Den senare ges en enklarebeväpning än den förra. Som altackflygplan är B3LA främst avsett att användasmot markmål. Del kan även användas mot sjömål nära kusten liksom mot vissaluftlandsättningsmål. Vid insatser mot mål längre ut från kusten krävssamverkan med A 20 eller AJ 37 . Flygplanet är betydligt lättare änViggen. Del avses få en spridd och skyddad basering vilket gör det svårt atlbekämpa. 105 (modifierat) är en vidareutveckling avdagens lätta skol- och altackflygplan SK 60. Den ena versionen, 105:12, kan gesen någoriunda fullständig attackbeväpning. Den andra versionen, 105:13, kanendast ges en begränsad attackbeväpning av samma omfattning som SK 60 har . Som alternativ lill flygplan 105:13 har också studerats liknande utländskaskolflygplan. Fem olika attack- och skolflygplansfamiljer harstuderats som tänkbara ersättare till dagens attack- och skolflygplan.Alternativen innehåller följande flygplanstyper och antal. 6 divisioner A 20 Ml -l- 45 skolflygplan 6 divisioner A 20 Ml -t- 45 105:13 6 divisioner A 20 Ml -(- 5 divisioner 105:12 2 divisioner A 20 M2 -I- 9 divisioner B3LA 2 divisioner AJ 37, vilkas livslängd har utökats + 9 divisioner B3LA. 1 samtliga familjer har förutsatts en anskaffningav åtta divisioner JA 37 som ersättning för J 35 Draken i luftförsvaret.I alternativ 5 förutsätts två divisioner av AJ 37 behållas i sinnuvarande utformning fram lill mitten av 1990-lalet. Detta är möjligt genom attuttaget av flyglid på dessa flygplan numera inte beräknas blilika stort som det har förutsatts i tidigare planering. Kostnadsberäkningarna för de studeradeanskaffningsallerna-tiven har gjorts av berörda industrier, försvaretsmaterielverk, försvarsstaben och flygstaben. Vissa uppgifter föreligger i formav offerter, andra endast i form av prisuppskattningar. I kalkylerna har kostnaderna under flygplanets helalivslängd tagits upp, dvs. utvecklings-, produktions- och driftkostnader. Valetav alternativ påverkar också priset på JA 37 , eftersom produktionenav detta flygplan måste ske under skilda industriella förutsättningar i deolika alternativen. Kostnaderna för denna anskaffning har därför räknats in ide jämförande kalkylerna. Följande totalkostnader har beräknats för de femanskaffningsalternativen (milj. kr). Uppställningen visar att alternativ 5 är billigast.Alternativen skiljer sig åt genom att de kräver olika myckel pengar vid olikatidpunkter. B3LA medför förhållandevis högre utvecklingskostnader som måstebetalas . A 20 uppvisar lägre utvecklingskostnader, vilket innebär attdet kostar mindre . Drift- och underhållskostnadernaär däremot betydligt högre för A 20. Detta beror bl. a. på alt A 20 är nära tregånger så tungt som B3LA och förbrukar mer än så mycket drivmedelper flygtimme. De kostnadsberäkningar som har redovisats pekar påatt en utveckling av B3LA skulle kräva ett tillskott till flygvapnetsplaneringsram av ca 350 milj. kr. per budgetår under de första fem budgetåren.Ell genomförande av grundaliernativet (alternativ 1) skulle enligt sammaredovisning kräva ett påslag om ca 100 milj. kr. eller en omplanering som germotsvarande besparing. Överbefälhavaren har anfört alt en sådan omplanering börske inom attackprogrammet. När det gäller kostnadskalkylernas hållbarhetframhåller beredningen att kostnadsberäkningar av stora och tekniskt kompliceradesystem ar mycket svåra atl utföra. Det är inte möjligt att med full säkerhetuttala sig om de slutliga kostnaderna för sådana projekt. A v de studerade flygplanstyperna är del bara B3LAsom är att betrakta som ett nytt flygplan. B3LA innebär dock ett mindreutvecklingssteg än vid tidigare svensk stridsflygplansutveckling. Denhuvudsakliga osäkerheten vid en utveckling av B3LA hänger samman med denavancerade samverkan mellan flygförare, målinmätningsutrustning och beväpningsom är planerad. Säkerheten är betydligt större vad gäller utvecklingen avsjälva flygplanet, eftersom detta endast är avsett för underljudsfart och haren relativt konventionell utformning. Utvecklingsarbetet för A 20 är betydligt mindre änför B3LA. Utom den vidareutvecklade radarn ingår inga mera betydandeförändringar i förhållande till JA 37 . Den huvudsakligautvecklingsinsatsen är utprovning och inpassning av vissa komponenter som måstebytas ut, efiersom tidigare leverantörer kommer alt ha slutat atl tillverkadem. Jämfört med utvecklingsarbetet för B3LA måste vidareutvecklingen av JA 37Viggen till A 20 därför betraktas som avsevärt säkrare. 1977/78:95 8 Prisuppskattningarna för en serietillverkning av A20 är mycket osäkra. Tillverkningen kommer atl ske i en industriellorganisation som avviker avsevärt från dagens. Del är därför ytterst vanskligtall bilda sig en uppfattning om de slutliga kostnaderna för en sådanproduktion. Även en serietillverkning av B3LA kan komma att medföra problem närdet gäller alt uppskatta kostnaderna. Som redan har framhållits kan man aldrig nå enfullständig säkerhet i kostnadsberäkningar för projekt av det slag som det härär fråga om. Underlaget är dock enligl beredningens uppfattning så säkert somdel rimligen kan krävas för att del skall kunna ligga till grund för ett beslutom den aktuella attack- och skolflygplansanskaffningen. Vid sin bedömning av anskaffningsallernativensstridsekonomiska värde har beredningen funnit att alternativen 1-3 med A 20 somdominerande komponent innebär en fortsatta möjlighet till tidiga insatser motangrepp över havet och genom luften. Genom atl flygplan A 20 kan användas bådesom jakt- och altackflygplan ger det också ett viktigt tillskott tillluftförsvarskapaciteten. I alternativen 1 och 2 saknas komponenten lättaaltackflygplan. Detta medför minskad uthållighet och begränsad förmåga attunderstödja markstridskrafterna. Alternativ 1 har tagits fram inom ramen för nivå Bi överbefälhavarens programplan för perioden /78-1981/82 som låg till grundför försvarsbeslut. Alternativet får därför anses vara avvägt motövriga komponenter inom försvaret så atl det i allt väsentligt kan bedömas geen effekt som motsvarar kostnaderna. Bytet från 45 skolflygplan till 45 flygplan 105:13i alternativ 2 innebär en kostnadsökning som inte medför något motsvarandetillskott till alternativets altackförmåga. Alternativ 3 innehåller lätta altackflygplan i formav 105:12. Den betydande merkostnad som alternativet innebär i förhållande tillalternativen 1 och 2 kan inte anses motiverad av det jämförelsevis ringatillskott av lätt altackkapacitet som det ger. Enligt beredningens bedömningbör alternativet inte vidare studeras. Alternativen 4 och 5 med B3LA som dominerandekomponent ger det största effekttillskottel i samband med markstrid och strid ikustområden. Det ger också större uthållighet vid strid inne på vårtterritorium. Detta ligger i linje med den långsiktiga inriktning för försvaretsom lades fast i 1972 och försvarsbeslut. Det medeltunga attackflygetär starkt begränsat i dessa alternativ. De ger oss inte möjlighet alt ihittillsvarande utsträckning ta till vara tillfällena lill bekämpning underöverskeppningsskedel av en invasion. Alternativ 4 ger ett begränsat tillskotttill jaktförsvarskapaciteten. I alternativ 5 erhålls inte något sådanttillskott. För att på lång sikt bevara en komponent med medeltungaattackflygplan i alternativ 5 krävs vidare atl en ersättning planeras in av debåda AJ 37-divisionerna närde utgår under 1990- Prop.1977/78:95 9 talet.Kostnaderna för alternativen 4 och 5 är enligt beredningens bedömning rimliga iförhållande till den effekt som de ger. Enligtberedningens mening bör valet stå mellan alternativen 1 och 5. Som har nämnts har beredningen också hafttill uppgift att bedöma anskaffningsalternativens betydelse för vår framtidaförmåga alt utveckla och tillverka stridsflygplan. Vid lösandet av dennauppgift har beredningen utgått från en bedömning av hur stridsflygplan somskall användas kommer atl se ut och vilka utvecklings- ochproduktionsresurser som krävs för att tillverka dem. Det finns inte något genomarbetat underlagsom beskriver hur framtidens luftförsvar bör vara utformat. Beredningen harfunnit att ett flygplan som i 1990-taleis miljö kan lösa de uppgifter som JA 37Viggen avses göra är ett lämpligt jämförelseobjekt när det gäller atl bedömapreslandanivån för framtida flygplan. Utvecklingen av B3LA innebär att den viktigaförmågan att hålla samman utveckling och tillverkning av flygplanssystem ihuvudsak behålls. Ett flertal förhållanden talar vidare för att den teknik somkommer till användning i B3LA ger en god grund för utveckling av framtidastridsflygplan. Det står dock klart att en utveckling av B3LA inte gernödvändig kompelens inom alla de områden som måste behärskas för att utvecklaett nytt jaktflygplan. Detta är också naturligt mot bakgrund av den bredarekunskap som krävs för ett sådant projekt. Ett tilläggsprogram, särskiltavseende överljudsaerodynamik, kan ge vissa nödvändiga kompletteringar. Demycket preliminära bedömningar som har gjorts av framtida jaktflygplan gerdock vid handen atl inte heller ett sådant tilläggsprogram är tillräckligt. Attefter B3LA utveckla ett nytt stridsflygplan enligt dagens former skulle alltsåkräva att vissa utvecklingsresurser byggdes upp vid industrin. Ett alternativtill en sådan uppbyggnad kan vara köp av utvecklingsarbete från utlandet ellersamarbete i lämplig form inom de gränser som sätts av Sverigesneutralitetspolitik. En förutsättning för att man skall kunna vidmakthålla enpåtaglig grad av oberoende är dock enligt beredningens uppfattning att manbehåller den viktiga kompetensen att hålla samman flygplanssystem. Ett beslut att inte utveckla B3LA innebär att deninhemska förmågan att utveckla flygplan går ned snabbi. Självständig utvecklingav avancerade stridsflygplan blir därefter inte längre möjlig. De utvecklingsresurser som bevaras inom industrinom något av alternativen 1-3 genomförs och som behövs för att stödjaproduktion m. m. av de flygplan som ingår i dessa alternativ kan givelvis ocksåutnyttjas vid svensk licenstillverkning av ett utländskt jaktflygplan. Om dennaresurs sedan är tillräcklig eller inte kan inte fastställas förrän en radvillkor för licenstillverkning är klara såsom aktuell flygplanstyp,licensgrad, omfattning av ändringar m. m. Även om nästa jaktflygplan köps utomlands behövs enligt B3LA- Prop.1977/78:95 10 beredningenvissa utvecklingsresurser av det slag som har nämnts för produktions- ochdriftstöd. Vid köp kommer dock i ännu högre grad än vid licenstillverkningproblem att uppstå i fråga om möjligheterna att åstadkomma entillfredsställande beläggning av de utvecklingsresurser som måste finnas kvar. B3LA-beredningen anför att vi har enorganisation för utveckling, produktion och drift av flygplanssystem förförsvaret som i allt väsentligt är lämpligt utformad. Resurser av olika slagfinns inom industri, förvaltning och militära verkstäder. Grunden fördenarbetsfördelning mellan dessa som bedöms lämplig kommer dock altförändras i olika avseenden vid en övergång till licenstillverkning eller köpav flygplan. Om beslut fattas att inte utveckla och tillverka B3LA, är detnödvändigt att ompröva den existerande organisationen både i fråga om de totalaresurserna i den och arbetsfördelningen mellan de olika delarna för all en sågod beläggning som möjligt skall kunna erhållas av de speciella kunskaper sommåste disponeras i sådana fall. Beredningen har inte haft möjlighet att bedömaom den s. k. minimiorgani-sation som industrin anser nödvändig skall bedömassom rimlig eller inle. Beredningen finner del angeläget att en utredningomedelbart tillsätts för atl klariägga dessa frågor, om B3LA inte anskaffas. Jag vill inledningsvis redovisa minaställningstaganden till inriktningen av den fortsatta utvecklingen av framlidaattack- och skolflygplanssystem m. m. B3LA-beredningen har funnit alt valet bör ståmellan ett alternativ som innehåller sex divisioner A 20 och 45 skolflygplan avutländsk eller svensk tillverkning och ett alternativ som innehåller niodivisioner B3LA och två divisioner AJ 37 som i sin nuvarandeutformning behålls till mitten av . B3LA-allernalivet beräknas krävaett tillskott till försvarsmaktens planeringsram för perioden /78-1981/82av ca 350 milj. kr. per budgetår i prisläget . Alternativet med A20 beräknas kräva ett påslag om ca 100 milj. kr, per budgetår eller enomplanering som ger samma besparing. Jag bedömer att en sådan omplanering måsteske främst genom alt utvecklingsarbetet på A 20 begränsas. Regeringen har inte ansett det möjligt att inuvarande statsfinansiella läge höja utgiftsramen för det militära försvaretfr. o. m. /79. Några förutsättningar att göra sådanaomplaneringar inom försvarsmaktens planeringsram som skulle göra det möjligtatt utveckla B3LA utan ramiill-skott finns inte, om inte 1977 årsförsvarsbeslut omprövas. Vi har en i allt väsentligt lämpligt utformadorganisation för utveckling,produktionochdriftavnygplanssystem för försvaret.Resurser av olika slag finns inom industri, förvaltning och militäraverkstäder. Prop.1977/78:95 11 förden arbetsfördelning som bedöms lämplig kommer dock att förändras i olikaavseenden vid en övergång lill licenslillverkning eller köp av fiygplan. Ombeslut fattas att inle utveckla och tillverka B3LA, är det nödvändigt altompröva den existerande organisationen både vad gäller de lokala resurserna iden och arbetsfördelningen mellan de olika delarna så att en så god beläggningsom möjligt kan erhållas av de speciella kompetenser som måste disponeras isådana fall. B3LA-beredningen har inle haft möjlighet att som harstått till buds studera dessa frågor. Det råder också en betydande osäkerhet omvad produktionen och driften av JA 37 kommer att kosta, om den måsteske ulan slöd av så stora utvecklingsavdelningar som . Innan dettaytterligare utredningsarbete har genomförts är del enligl min mening intelämpligt att fatta ett slutligt beslut i flygplansfrågan. Överbefälhavaren har vid sin värdering av de tvåalternativ som B3LA-beredningen har rekommenderat funnit att båda är godtagbaraför den framtida stridsmiljön. Inle något av alternativen är helt överlägsetdet andra. B3LA-alternativet kan dock enligt överbefälhavaren komma att fåegen-skapersom något bättreän A 20-alternativet. Vid denna värdering haröverbefälhavaren emellertid utgått från den avancerade versionen av A 20,kallad A 20 Ml. Enligl min mening torde en enklare version av A 20 bli aktuell,om A 20-alternativet skall realiseras inom planeringsramen. Det flnns därföranledning alt närmare överväga om bör utvecklas lill ytteriigare enattackversion och i så fall vilken vidareutveckling av JA 37 som därvid bör skeeller om det finns något utländskt alternativ till A 20. Utvecklingen av flygplan inom landet har fört medsig att vi har byggt upp en kompetens inom flera viktiga teknikområden som harfått och kan få intressanta civila tillämpningar. En industri somutvecklar flygplan medför sålunda en stimulans för teknisk forskning ochutveckling inom landet. 1 årets finansplan (prop. 1977/78:100 bil. 1)understryker regeringen betydelsen av teknisk utveckling och forskning. Ettbeslut att inte utveckla B3LA innebär alt stora delar av den kompetens som harbyggts upp inom flygindustrin kan behöva avvecklas. Del bör därför undersökaspå vilket sätt och i vilken utsträckning det är möjligt att inom andra områdenta till vara det tekniska kunnande som flygindustrin representerar. Flera skäl talar således för att man inte skallfatta ett slutligt beslut i flygplansfrågan . harförhandlingar ägt rum med berörda industrier. Syftet har varit att dels minskade totala utvecklingskostnaderna för B3LA, dels skapa förutsättningar för attbehålla handlingsfriheten ytteriigare . Handlingsfriheten kan behållasgenom all berörda industrier åtar sig alt delvis med egna medel ulförautvecklingsarbete på både B3LA och A 20 fram till . De totala utvecklingskostnaderna för B3LA utgörenligl B3LA-bered-ningens rapport 2 780 milj. kr. i prisläget februari 1977.Under höstens Prop.1977/78:95 12 förhandlingarhar detta pris minskat med ca 75 milj. kr. genom att industrin har åtagit sigatt på egen bekostnad tillverka ett provflygplan (det tredje) underförutsäuning att det blir industrins egendom sedan det har fyllt sin uppgiftsom provflygplan ål flygvapnet. Vidare har industrin enligt några olikaalternativ erbjudit s. k. lakpris för serietillverkningen av underförutsättning att utvecklingsarbetet på B3LA inte avbryts . Berörda industrier har vidare åtagit sig attbedriva utvecklingsarbetet på B3LA enligt en något ändrad tidsplan fram t. o.m. lill ett pris som motsvarar de medel som finns tillgängligai flygvapnets planering. Inom ramen för dessa medel har industrierna dessutomåtagit sig att utföra erforderiigt systemdefinitionsarbete på A 20 så atttyparbelel på detta flygplan kan starta omgående, om typarbetet på B3LA avbrytsden , utan att statsverket åsamkas merkostnader. Det är alltså möjligt att behålla handlingsfrihetenytteriigare utan att utgiftsramen för det militära försvaret behövertillföras mer pengar under /79.