prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 40 Regeringens proposition omåtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoU för den åtgärd eller det ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. Ipropositionen läggs fram förslag till åtgärder för att främja utvecklingen förde mindre och medelstora företagen. Ipropositionen föreslås att de näringspolitiska insatserna på regional nivåbreddas och byggs ut kraftigt. Förslag läggs fram om att länsvisautvecklingsfonder byggs upp i stiftelseform med stat och landsting som huvudmänoch med uppgift att tUl de mindre och medelstora företagen tUlhandahållainformations-, rådgivnings-, utbUdnings- och konsulttjänster samt lämna lån påhög risknivå. Fonderna,som föreslås starta sin verksamhet , avses överta de uppgiftersom företagareföreningarna f. n. har. Målgruppen för verksamheten föreslås varamindre och medelstora industriföretag samt vissa serviceföretag med direktanknytning tUl industrin. Frågan om servicenäringarnas behov av finansierings-och rådgivningsinsatser i stort kommer att utredas. Insatserför att främja produktförnyelse och marknadsföring föreslås få hög prioritet ifondernas verksamhet. Även insatser för att främja etablering av nya företagoch underleverantörsföretagens utveckling avses bli ägnade stor uppmärksamhet.Som ett led i uppbyggnaden av utvecklingsfonderna föreslås att dessa tUlförs demedel som f.n. finns i statens hantverks- och industrilånefond och statensutvecklingsfond. /79 avses utveckUngsfonderna för sin kreditverksamhet tUlföras322 mUj. vilket innebär en ökning med 200 milj. kr. i förhållande till demedel som har tillförts statens hantverks- och industrilånefond oeh statensutvecklingsfond under innevarande bud- 1 1977/78.1 saml. Prop.1977/78: 40 2 getår.För /79 beräknas statens bidrag tiU fondernasföretagsserviceverksamhet tUl drygt 58 milj. kr. Ramen för statlig garantiför lån till hantverks- och industriföretag beräknas för /79 tiU300 mUj. För uppbyggnad av tvåregionala investmentbolag dels för Bergslagenregionen dels förmellersta , som dotterbolag till ,beräknas för nästa budgetår 40 milj. kr. Bolagens uppgift avses främst vara attfrämja etablering av nya företag. Vidare föreslås vissaändringar i riktlinjerna för , som ägs av staten och bankernagemensamt. Företagskapital har till uppgift att lämna mindre och medelstoraföretag kapitaltiUskott. 1 propositionen föreslås att Företagskapital fårmöjlighet att lösa ut delägare i sådana företag genom att förvärva andra ännyemitterade aktier. Vidare föreslås att Företagskapital ges möjlighet attgenom lån underlätta enskildas förvärv av sådana företag eUer företagsandelar. En förstärkning av statensinsatser för att främja den småföretags-inriktade fortbildningen föreslåsockså. Till bidrag för uppförandeav kommunägda industrilokaler, avsedda för uthyrning till mindre och medelstoraföretag inom främst det inre stödområdet, beräknas för nästa budgetår 30 milj.kr. För att främja de mindreoch medelstora företagens exportansträngningar föreslås att verksamheten vidSveriges exportråd förstärks och breddas. Förslaget innebär att gesmöjlighet att sända ut exportkonsulter för besök i företagen, att erbjudaföretagen fler "exportchefer att hyra" och att arrangera fleréxportträffar och säljresor. Nya exportörer föreslås få en förstamarknadsundersökning utförd till subventionerat pris. Vidare föreslås atthandelssekreterarkontoren till sig får knyta exportfrämjanderåd bestående avlokalt verksamma affärsmän. Vidare föreslås attExportrådet får medel för att fortsätta en informationskampanj för att främjaexporten. Vissa åtgärder för att förbättra exportfrämjandets lokala förankringi samt för att förbättra de kommersiella språkkunskaperna föreslåsockså. Det föreslås också attstatiiga medel ställs till turistråds förfogande nästa budgetår föratt i samarbete med regionala och lokala turistorgan utveckla produktions- ochbokningscentraler. Härigenom bör sammansättningen och utbudet av den svenskaturistnäringens tjänster förbättras. Vidare aviseras att i samrådmed statskontoret får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att datoriseraboknings-rutinerna vad gäUer svensk turism. I propositionen läggsockså fram förslag som syftar till att lösa vissa för småföretagen akutaproblem på kapitalbeskattningens område, dvs. problem som hänger samman medförmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen av kapital nedlagt i småföretag.Statsmakterna har re- 1977/78: 40 3 dantidigare uppmärksammat dessa problem och medgivit särskUda lättnader vidkapitalbeskattningen av småföretagen. 1 propositionen konstateras attutredningsunderlag f. n. saknas för mer genomgripande principiella ändringar inuvarande system. De nu framlagda förslagen innebär i huvudsak en utvidgning avde lättnader som f. n. medges. Enligt förslagen får substansvärdet avförmögenhet nedlagd i ett småföretags rörelse, jordbruk eller skogsbrukreduceras till vid såväl förmögenhetsbeskattningen som arvs- ochgåvobeskattningen. För att hindra spekulation i fastigheter föreslås samtidigtatt vissa spärrregler införs. Reduktionen av substansvärdet får enligtspärreglerna inte leda till att företagens värde bestäms till lägre belopp änsom motsvarar taxeringsvärdet av fastigheter som ingår i förvärvskällan minskatmed de skulder som efter proportionell fördelning belöper på dessa fastigheter.Spärreglerna omfattar dock inte ekonomibyggnader i jordbruk eller byggnader somanvänds i rörelse. 1 likhet med nuvarande lättnader berör förslagen intebörsnoterade företag eller andra företag vUkas aktier eller andelar omsätts påkapitalmarknaden. De nya reglerna om förmögenhetsskatt avses bli tillämpligafr. taxering, medan reglerna om arvs- och gåvoskatt föreslåsbli tUlämpliga i de fall då skattskyldighet har inträtt efter utgången av år1977. I propositionen förutskickas att kapitalskatteproblemen oeh andranärliggande frågor skall utredas ytterligare. Propositioneninnehåller även andra förslag till ändringar i beskattningsreglerna. Sålundaföreslås att de regler om beskattning av s. k. fåmansföretag som infördes år1976 ändras i ett par avseenden. Den särskilda bestämmelsen om värdering avbilförmån i fåmansföretag avses bli upphävd och ersatt av värderingsregler somgäller generellt för anställda i alla företag. En uppmjukning föreslås av denregel som gäller för fåmansföretagens avdrag för tantiemavsättningar o. d. Vidareföreslås viss utvidgning av rätten till det exportkreditstöd som medges i formav extra avdrag för exportkreditkostnader. Förslaget i denna del innebär attäven export av konsulttjänster i fortsättningen skall kunna medföra rätt tillextra avdrag och att den beloppsgräns som gäller beträffande omfattningen avstödberättigad kredit sänks från 1 milj. kr. till 0,5 milj. kr. 1propositionen aviseras slutiigen att en särskild småföretagsdelegation skalltillkallas med uppgift att fortiöpande följa och bevaka utvecklingen påsrnåföretagsområdet. 11 1977/78.1 saml. Prop.1977/78: 40 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, Asling, Söder, , Mundebo, Krönmark, , , , , Föredragande: statsministern, statsråden , ,, Proposition om åtgärder för att främja de mindre ochmedelstora företagens utveckling De mindre och medelstora företagen i det följandekallade småföretagen spelar en mycket framträdande roll i det svenskanäringslivet. Företag med mindre än 200 anstäUda svarar för cahälften av sysselsättningen. Detta innebär att mer än en miljon människor ärdirekt verksamma i dessa företag. Anlalsmässigt utgör småföretagen den heltövervägande delen av företagsamheten. Inte minst på många små orter är de avavgörande betydelse för utkomstmöjligheterna och därmed för dessa ortersmöjligheter att bibehålla sin livskraft. De har på så sätt stor betydelse förden regionala utvecklingen: Service och vamtillförsel kan på många områden inte Idarasutan ett stort antal småföretag. Småföretagen fyller också en väsentligfunktion som underleverantörer och legotillverkare till större inhemska och utländskaföretag. De utgör en viktig källa för teknisk förnyelse, liksom för tillkomstenav nya affärsidéer. Förslagen i denna proposition rörande småföretagen är ettuttryck för den vikt regeringen tiUmäter vilja och förmåga tUl personligaföretagar-insatser samt utvecklingsmöjligheterna inom denna del avnäringslivet. Förslagen utgår ifrån att alla de som är verksamma i företagen de anställda, företagsägare och företagsledare har ett gemensamt intresse avatt uppnå bästa möjliga produktionsresultat. Åtgärder som stimulerar till ökad småföretagsamhetmedverkar också till en jämnare fördelning av resursema i samhället och entillfredsställande sysselsättnings- och servicenivå för medborgarna oberoendeav bostads- 1977/78: 40 5 ort.Genom en spridning av resurser och inflytande undviks en koncentration av maktoch inflytande till ett litet antal företag och beslutsfattare. Propositioneninnehåller också förslag till en administrativ decentralisering av denäringspoUtiska besluten i syfte att förkorta: kontaktvägarna mellanmyndigheter och de berörda. En vidgad regional demokrati på detnäringspolitiska området ger.samtidigt större gmpper av medborgare möjligheteratt påverka de samhälleliga besluten. Desenaste årens utdragna internationella lågkonjunktur och det för många företagsvaga konkurrensläget har skapat stora avsättningssvårigheter för den svenskaindustrin som helhet. Produktionen har stagnerat och strukturproblemen hotarsysselsättningen inom en rad branscher och företag. Motbakgrund härav har regeringen redah vidtagit en rad åtgärder för att förbättrakonkurrensläget, i första hand för den utlandskonkurrerande industrin. Tilldessa åtgärder hör bl. a. nedskrivningen av kronans värde, den successivaavvecklingen av den allmänna arbetsgivaravgiften och en restriktiv finans- ochkreditpolitik. Ävenom konkurrensläget förbättras står det svenska näringslivet inför storaomställningar. Flera av de industribranscher där svenska företag av traditionhar varit mycket starka oeh där en expansion har ägt rum möter nusvårigheter. Basnäringar som stål- oeh skogsindustrin kan även långsiktigtväntas möta ökad konkurrens bl. a. från länder med rika och lättåtkomligaråvarutillgångar. Inom vissa delar av verkstadsindustrin är det teknologiskaförsprånget inte längre tillräckligt för att uppväga högaarbetskraftskostnader. På många vamområden måste man också räkna med enförhållandevis låg ökning av efterfrågan. Fleraav våra hemmamarknadsdominerade näringar har likaså mött en ökad internationellkonkurtens som skapat problem. I branscher där produktionen ärarbetskraftskrävande och där produktionstekniken är välkänd och allmänttillgänglig spelar lönekostnadsdifferenserna mellan olika länder en stor roll.Konfektionsindustrin och skoindustrin är exempel på branscher, där Sverigeunder en följd av år bl. a. på grund av dessa förhållanden har tvingats minskaproduktionsvolymen. Dettaställer stora krav på en aktiv näringspolitik. En första uppgift måste nu varaatt klara den svenska ekonomin och näringslivet över de akuta svårigheterna. Vimåste emellertid också föra en politik som långsiktigt stärker företagens konkurrensmöjligheteroch som stimulerar till nytänkande och nya produkter. Det gäller att få tiUstånd en expansion på de områden där konkurrensförutsättningarna är bäst.SärskUd tonvikt måste läggas på längre driven förädling och satsning påtekniskt avancerade varor och tjänster. Det gäller att också få till stånd enökad nyetablering oeh inbrytningar på nya marknader. Detär min uppfattning att vi tidigare här i landet inte tillräckligt uppmärksammatde strukturella förändringar i näringslivet som är ofrån- 1977/78: 40 6 komliga.Därigenom har även livskraftiga företag slagits ut och koncentrationstendensernai näringslivet har förstärkts. Det gäller nu för alla parter samhället,löntagarna och deras organisationer samt företagens ägare och ledare attgemensamt gripa sig an de problem som kan uppstå vid strukturomvandUngen. Regeringenavser mot den bakgmnden att stegvis se över och effektiviseranäringspolitiken. Som ett första steg i en sådan allmän översyn presenteras idenna proposition en analys av småföretagens situation och problem samt förslagtill åtgärder som syftar till att främja utvecklingen inom denna del avnäringslivet. Genomsin flexibilitet och sin branschmässiga spridning spelar småföretagen, som jagredan understmkit, en viktig roll i näringslivsutvecklingen. I ett läge då detframstår som särskUt angeläget att alla samhäUets produktiva resurser tastUlvara på bästa sätt är det viktigt att småföretagens utvecklingsmöjligheterunderlättas. Den viktiga produktionsfaktor som vilja och förmåga tillföretagande innebär måste tas tillvara på ett bättre sätt. Detta är en av deviktigaste förutsättningarna för att långsiktigt kunna stärka det svenskanäringslivets konkurrensförmåga och trygga välstånd och sysselsättning. Iett andra steg har regeringen för avsikt att lägga fram förslag till åtgärdersom kan underlätta de omställningar och strukturförändringar som ärnödvändiga inom vissa branscher. denna dag kommer chefen förindustridepartementet att lägga fram sådana förslag rörande bl. a. den svenskaspecialstålindustrin. Somett tredje steg har regeringen inlett en översyn av samhällets stöd til!teknisk forskning odi utveckling. Ny produktionsteknik och nya produktertillhör i ett mer långsiktigt perspektiv de viktigaste utvecklings-faktorernaför näringslivet. En genomgripande analys av vUka möjligheter som finns attytterligare stimulera ett ökat utveckUngsarbete pågår f. n. inomregeringskansliet. Regeringen avser att lägga fram förslag i dennafråga. Somett fjärde steg planerar regeringen att lägga fram förslag tillriktlinjer för näringspolitiken i ett längre perspektiv. I detta sammanhangkommer bl. a. formerna för den näringspolitiska planeringen att tas upp. Vidarekommer de statliga företagens roll i näringspolitiken att behandlas. LItöverdessa åtgärdsprogram kommer regeringen bl. a. att lägga fram förslag om ettnytt system för statens medverkan vid företagens exportkreditfinansieringsedan exportfinansieringskommittén (H 1977: 01) lagt fram sitt betänkande. Jagövergår nu till att översiktligt redovisa regeringens syn på småföretagenssituation och problem. Förutsättningarnaför att bedriva verksamhet i mindre skala varierar mellan olika näringsgrenar.Småföretagen är t. ex. helt dominerande i Prop.1977/78: 40 7 sådananäringar som jordbruk, handel, samfärdsel, privata tjänster ochbyggnadsverksamhet. Inom industrin finns det stora delområden, därstordriftsfördelar drivit fram verksamhet i större skala. Ändelen småföretagär här mindre. Inom tUlverkningsindustrin sysselsätts ungefär en tredjedel avdet totala antalet yrkesverksamma i småföretag. Denna andel tenderar dock attminska. Tillverkningsindustrinsutveckling mot ökad koncentration har i hög grad styrts av tekniska ochefterfrågebetingade faktorer. På så sätt har företagssammanslagningar oftasthaft rationeUa motiv. I andra fall har emellertid fusionerna ochföretagsöverlåtelserna i stor utsträckning haft sin grund i bristandeframtidstro. Det allmänna företagsklimatet har uppfattats som negativt avmånga enskilda företagare. Det finns också exempel på att samgåendenhuvudsakligen har haft skattemässiga orsaker. Därutöver har olikainstitutionella förhållanden spelat en betydande roll. Företagens finansieringsmöjlighetersamt tiUgången till utbildad personal och experter påverkar företagenskostnadsbild och Utvecldingsmöjligheter. Inte minst kan de krav som samhälletställer på företagen i form av uppgiftsskyldighet och lagstiftning påverkastora och små företag olika. Detär också numera väl dokumenterat att det finns utveckUngshinder, som ärbromsande för småföretagens utveckling. Det är enligt regeringens uppfattningangeläget att komma till rätta med dessa problem och i övrigt förbättraförutsättningarna för en gynnsam utveckling för småföretagen. Ettbättre utnyttjande av resurserna och utvecklingsmöjligheterna inom småföretagenskulle på ett väsentligt sätt förbättra hela det svenska näringslivetsutveckling. Det finns inom småföretagssektorn outnyttjade möjligheter att ökaproduktionsvolymen oeh sysselsättningen, produktiviteten, produktutvecldings-och annan förnyelseverksamhet samt exporten. Enallmän förutsättning för att bättre kunna utnyttja dessa möjligheter är engenerell ekonomisk politik, som underlättar företagens expansion ochvidareutveckling. Så måste t. ex. inom ramen för den nuvarande restriktivakreditpolitiken i första hand företagens kreditbehov tillgodoses. Småföretagenär särskilt beroende av en jämn tillgång på bankkrediter. Regeringen har somjag nämnt också lagt fram ett stabUise-ringspolitiskt program. Dessaekonomisk-politiska åtgärder bör öppna möjUgheter för en mer expansivutveckling i det svenska näringslivet. Innanjag närmare redovisar regeringens överväganden och förslag när det gällerinsatser för småföretagen vill jag beröra ett par viktiga utgångspunkter. Vårtnäringsliv bygger huvudsakligen på marknadsekonomins principer. Samliälletmodifierar emellertid på olika sätt marknadens krafter för att få systemet attfungera smidigt och för att undvika de negativa effekter som kan följa med ettrenodlat marknadssystem. Åtgärder som sätts in för att underlätta utvecklingeninom en viss gmpp företag får å andra sidan inte utformas så att de försvårat-för andra företag eller snedvrider 1977/78: 40 8 konkurrensförhåUandena.Äv detta skäl bör de utvecklingsstimulerande insatsema för småföretagen iprincip ha karaktären av åtgärder, som utjämnar orättvisor mellan små ochstora företag eller som hjälper företagen över olika tröskelproblem. Marknadsekonominbygger också på principen att de enskilda företagen har ett egetföretagsekonomiskt ansvar och ett eget ansvar för företagens vidareutveckling.SamhäUets åtgärder skall inte utformas så att detta företagsansvar lyfts överpå samhälleliga organ. De skaU i stäUet s\ fta till att ge "hjälp tUlsjälvhjälp". Det är företagen själva som bestämmer, om de skall utnyttjade resurser och hjälpmedel som samhället ställer tdl deras förfogande. Samhälletsinsatser för småföretagen har hittiUs varit splittrade och svåröverskådliga. Deär inriktade främst på att underlätta företagens kapitalförsörjning och på atttUlgodose deras behov av extern information och rådgivning, utbildning ochannan service. Påkapitalförsörjningsområdet fiims bl. a. företagareföreningarna, lokaliseringsstödet.Norrlandsfonden, AB IndustrikredU, ÄB Företagskredit, InvesteringsbankÄB, Företagskapital ÄB, Svenska Industrietablerings ÄB (SVETAB), ÄB SvenskExportkredit, styrelsen för teknisk utveckling (STU), statens utvecklingsfondsamt de lånegarantier sam staten tillhandahåller för olika ändamål. Ändamål,villkor och former för insatserna varierar i hög grad. Denstatliga och statsunderstödda företagsservice som erbjuds småföretagen ärinriktad på information, rådgivning och utbildning. Företagsservice i olikaformer lämnas av bl. a. företagarföreningarna, STU, statens industriverk inkl.dess enhet för företagsutveckling (SIFU), Industriellt utvecklingscentmm iövre (lUC) oeh exportråd. Dennasplittring har lett tiU alltför många program oeh alltför många "dörraratt knacka på" för företagen. Därför är det angeläget att försökaförbättra samordningen och minska avstånden mellan myndigheter och företag. Jagövergår nu till att översiktligt redovisa de stimulansåtgärder och andraförslag för småföretagen som behandlas i propositionen. De kan i lörsta handhänföras till följande områden: kapitalförsörjningen, kapitalbeskattningen,företagsservicen och företagarmiljön. Jagbörjar med kapitalförsörjningsfrågan. Småföretagenbefinner sig i en annorlunda situation än de stora företagen vad gällerförsörjningen både med eget kapital och med lånekapital. Vad först gäller det egnakapitalet kan de stora företagen ofta öka detta genom emissioner påaktiemarknaden. Småföretagen har inte den möjligheten utan måste i störreutsträckning bygga upp sin kapitalbas genom självfinansiering. Själva harsmåföretagsägarna sällan möjUghet att tiU-skjula eget kapital, om de inte ägeren förmögenhet vid sidan av företaget. Detta kan medföra att soliditeten hosföretag som växer urholkas. Prop.1977/78: 40 9 fallåterstår ofta bara nedläggning eller försäljning till någotkapitalstarkt företag som de enda realistiska alternativen. Chefen förbudgetdepartementet kommer i bilaga 3 till denna proposition att lägga framförslag på skatteområdet, som syftar till att bl. a. förbättra företagensförsörjning med eget kapital. Jag återkommer till denna fräga. Dessutom tar chefen förekonomidepartementet i bUaga 2 upp vissa förslag rörande Företagskapital ÄB.Möjligheter öppnas därigenom för Företagskapital att lämna långa lån motsäkerhet bestående av bl. a. panträtt i ett företags aktier. En sådanlånemöjlighet kan utnyttjas av enskilda personer som är lämpliga att överta ochdriva mindre företag men som har begränsade egna tillgångar. Vidare kan sådanlångivning användas för att utöka ett företags eget kapital, för att lösa ettarvskatteproblem eller ett problem med utlösen av arvingar. Staten erbjuder ocksåsmåföretagen riskvUUgt kapital via Investeringsbanken och SVETAB. Enligt detförslag som chefen för industridepartementet redovisar i bilaga 1 skallSVETAB:s möjligheter att på minorir tetsbasis främja nyetableringar utökasgenom att regionala investmentbolag inrättas på försök förVärmlandBergslagenregionen och för mellersta . Småföretagen lämnar oftalåg eller ingen utdelning. En minoritetspost i ett sådant företag är därförfrån placeringssynpunkt inte särskUt attraktiv. Till detta bidrar ocksåsvårigheterna att omsätta aktierna i likvida medel. Enligt regeringens meningbör konvertibla skuldebrev i sådana fall kunna utgöra ett altemativ tiU aktier.Dessa skuldebrev kan ges en sådan utformning att de från banksynpunkt närmarsig eget kapital. I detta sammanhang vill jag nämna att chefen förjustitiedepartementet senare denna dag kommer att föreslå regeringen attförelägga proposition om viss ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385,ändrad : 992). Härvid tar han även upp frågan om konvertibla skuldebrev. När det gällersmåföretagens försörjning med lånekapital på hög risknivå kan man konstatera,att dessa ofta har begränsade möjligheter att erbjuda från banksynpunkttillfredsställande säkerheter. Det föreligger därför ofta svårigheter att fålån för finansiering av s. k. immateriella investeringar, dvs. investeringar i"know how", produktutveckling och marknadsföring. Industrikredit ochFöretagskredit, som är tiU hälften ägda av staten och till hälften av bankerna,lämnar långa krediter med fast ränta till småföretag. Dessa institut fyllerväsentiigen den uppgift obligationslånen har för stora företag.Företagareföreningarna lämnar s. k. direktiån, som i sin tur finansieras medlån från statens hantverks- och industrilånefond. Även om direktlånensammantaget endast utgör en mindre del av småföretagens totala krediter är deav strategisk betydelse genom att de vanligtvis 1977/78: 40 10 liggerpå en hög risknivå. De fordrar inte heller samma säkerheter som ordinariebankkrediter. Även Investeringsbanken är aktivt engagerad i småföretagensfinansiering. I samarbete med företagareföreningarna lämnar Investeringsbankenbl. a. s. k. kombinationslån. Statens utvecklingsfond har sin utiåninginriktad på innovationsverksamhet. Fonden lämnar lån med vUlkorligåterbetalning till utveckling av nya produkter, processer och system. Lånenfrån företagareföreningarna och statens utvecklingsfond utgör på så sätt ettviktigt komplement till den ordinarie kreditmarknaden. Man kan dock peka påvissa brister. De resurser som föreningarna och utvecklingsfonden förfogaröver är otiUräckliga i förhållande tUl behoven. För utvecklingsfonden har detockså framstått som ett problem att nå en tillfredsställande geografiskspridning av utlåningen. Den institutionella ramen för kreditstödet är, somjag har nämnt, splittrad.