prop · G1035 · 1977-12-31 00:00:00 — De tilläggsprodukter och tiänstersom behöver tillhandahållas för civil flygvädertiänst och militär vädertjänslbör enligt kommitténs mening tillhandahållas av på basis av avtal medprogramansvariga myndigheter. Kommitténfinner beträffande civil fiygvädertiänst på regional nivå att övervägande skältalar för att de civila regionala vädercentralerna inordnas i . Denna lösning måste emellertid kompletteras med erforderligastyrmedel för luftfartsverket beträffande den del av centralernas verksamhetsom skall bekostas av luftfarten. Beträffandefiygvädertjänst på lokal nivå föreslår kommittén alt luftfartsverket med hjälpav sin flygledningspersonal i princip handhar all observationstjänst vidstatliga civila flygplatser. Av hänsyn till av i egenskap av meteorologiskfackmyndighet framförda särskilda krav beträffande observalionstiänsten påArlanda, , och Sundsvall-/flygplatserföreslår dock kommittén alt obesörjer observalionstiänsten på dessa fyraplatser under förutsättning att uppkommande merkostnader inte belastarluftfarten. Kommitténhar funnit alt flygvädertiänstens administration inom till en dei kan varaintegrerad med den allmänna väderyänstens administration. Detta gäller inomområdena personaladministration samt forskning och utveckling. Del måsteemellertid finnas en särskild central enhet inom för ledning ochuppföljning av den civila fiygväderljänsten. Denna enhet bör ges en sådanställning inom organisationen alt den med tillräcklig auktoritet kan tillvaratafiygvädertiänstens intressen. Kommitténanser att luftfartsverket, genom de resurser som tillskapas i dess nya organisalionför fiygtrafiktiänsten, får erforderlig kompetens och kapacitet inom detekniska och systemtekniska områden sorn berör flygvädertiänsten.Luftfartsverket behöver därför inte ulöka sin kapacitet utöver gällande planerför att kunna fullgöra sin huvuduppgift som beställare av flygvädertjänst. Prop.1977/78:5 20 Flygvädertiänsteni landel kommer enligt kommitténs förslag att utövas i större eller mindre gradinom tre olika myndigheter, nämligen , flygvapnet och luftfartsverket. Ennoggrann och väl formaliserad samordning mellan dessa tre myndigheler måsle enliglkommitiéns uppfattning ske för att en från samhällsekonomisk synpunkt nödvändigoptimering av resursanvändningen på väderljänstområdel skall säkerställas.Erforderlig samordning kan inle enbart uppnås genom informationsutbyte utan måsieinnehålla viss styming och beslutsfunktion för alt bli effektiv. och garanteras en viss grad av samordning genom detramavtal som föreslås reglera kund-leverantörsförhållandet mellanluftfartsverket och . Avtalet innebär bl. a. att luftfartsverket skall utarbetaverksamhetsplan och investeringsplaner för den civila fiygväderljänsten samtgenom årliga avtal beställa erforderlig verksamhel vid . Det är emellertidav största vikl att informationsfiödel fungerar även i motsatt riktning, såatt luftfartsverkets planering för fiygvädertiänsten kan grundas på fullkännedom om utvecklingsplanerna inom den allmänna vädertiänsten. Delär också enligt kommitténs uppfattning angeläget att en effektiv samordningsäkerställs mellan utvecklingsplanerna för civil och militär vädertiänst.Dessa utvecklingsplaner omfattar forskning, system- och metodutveckling,statistik och ulbildning. Eftersom planeringen sker inom två skildafackmyndigheter kan brist på sådan samordning lätt leda till att utvecklingenleds in i skilda banor. För att underlätta erfarenhetsutbyte och stimulera samordnad utvecklingspolicy föreslår kommittén alt handläggande personalhos och den militära vädertjänslen växelvis tiänstgör vid den andra myndigheten och därvid medverkar i aktuellautvecklingsprojekt. Kommitténföreslår all , chefen för flygvapnet saml luftfartsverket åläggs attårligengemensamt inkomma lill regeringen med en samordnad verksamhetsplan avseende vädertjänslensutvecklings- och systemfrågor. Regeringen bör pröva planen med avseende på denlångsiktiga målsättningen och fördelningen av utvecklingsansvaret mellan deolika myndigheterna. uppfattning bör den informerande och rådgivande verksamhet som ägerrum inom meteorologiska och utökas och förstärkas. Medhänsyn till den centrala position har som huvudmyndighét för vädertjänstenoch lill behovet av samordnad styrning av vädertiänsiverksamhelerna inom landetbör enligt kommitténs mening få en styrelse med företrädare för bl. a.försvaret och luftfartsverket, Kommitténhar beräknai personalbehovet i de organisationsenheter som berörs av förslaget. Denmilitära vädertjänstens personalbehov förändras inle i del av kommitténföreslagna systemet. Prop.1977/78:5 21 Viden jämförelse mellan den personal som tiänstgjorde och som år 1980avses tiänstgöra inom de civila flygvädertiänst- och AlS/MET-funk-lionernaframkommer att behovet minskar med 98 tiänster, Äv dessa faller 94 på tiänstersom f n. bekostas av luftfartsverket. Den genom centrala avtal förkortadearbetstiden (från 38 vid normal vecka och vid s.k, hård vecka) motsvarar en personalökning med mer än 5 96. Minskningen skulleeljest ha varit i motsvarande grad större. Avminskningen med 98 tiänster är 45 (biträdestiänster) en följd av den av SMHIredan planerade övergången till automatisk karlritning och överföring av decentralt framställda kartorna till nuvarande flygväderstiänsten-heter. Enminskning med 25 tjänster (assistenter, observatörer) uppkommer genom denorganisationsförändring som följer av att flygledningspersonal på vissaflygplatser föreslås komma att utföra observationstiänst. En minskning med 18 tiänster(assistenter) uppkommer främst som följd av integreringen av /MET-funkiionen,Genom en minskning av antalet separata flygväderstiänstenheter bortfallerbehovet av 6 tjänster (assistenter). Minskningenkräver vissa investeringar och resursförstärkningar på central nivå, dels avengångskaraktär och dels för vidmakthållande av syslemfunk-tionen, UtbUdningsbehovföreligger vid nyrekrytering och i de fall den befintliga personalen fårförändrade arbetsuppgifter eller då viss tjänst ställer krav på kompletterandeutbildning. Kommittén har utarbetat förslag till utbildning anpassad till detföreslagna systemet, Beiräffandemeteorologutbildningen anser kommittén bl, a, att grundutbildningen av civilaoch militära meteorologer i slörsia möjliga utsträckning skall vara gemensam,att civila meteorologer i möjlig ulsträckning skall rekryteras bland dem som anlassom meteorologer i flygvapnets reserv saml att civila meteorologer ges vissflygutbildning och möjlighet all delta i flygning. Rekryteringsbehovetvid inrättandet av de nya /MET-organen är enligl kommittén slorl.Organisationen omfallar fullt utbyggd 63 delgivare och 26 assistenter. Inomdagens AlS-organ uppgår personalstyrkan till 33 assistenter och 34 biträden.Kommittén konstaterar att det f n, inte finns någon personal som har ulbildninginom såväl AlS- som MET-funklionen, Kommittén föreslår därför inrättandet avsärskilda utbildningsgångar för denna personal. Utbildningen skall anpassas tillresp, individs kompetens och tidigare tiänstgöring. Delgivarebedöms i första hand kunna rekryteras bland flygledare, flyg-meteorologer,meteorolog- och flygledarassistenter samt iraflkflygare med för tiänstenlämplig erfarenhet, 1 den mån personalen rekryteras på annal sätt krävsförberedande utbildning av relativt stor omfattning. På motsvarande sättföreslår kommittén att en särskild utbildningsgång inrättas även förassistenter vid /MET-organen, 3 1977/78. 1977/78:5 22 Beiräffandeulbildning av väderobservatörer anser komrniitén alt samma normer i princip börgälla för utbildning av all personal som bedriver observationstiänst för den civilaluftfarten. Endast därigenom kan en någorlunda enhetlig standard påobservationerna från olika flygplatser erhållas. 3.6Kostnader och finansiering m.,m. Kommitténhävdar att den allmänna vädertiänsten bör anses omfatta allmän nationell observationstjänsi,insamling av det allmänna observationsmaterialet inom landet och från utlandetsamt ålemtsändning till utlandet av erhållet allmänt observationsmaterial.Central sammanställning, bearbetning, produktion och övervakning av delbakgrundsmaterial och de produkter som den allmänna vädertiänsten kräver skallvidare ingå i den allmänna vädertjänsten. Tillhandahållande vid ellerdess underställda organ av sådant material och sådana produkter som viamassmedia eller särskilda anordningar är avsedda att kunna ulnyltias avallmänheten bör också ingå i den aUmänna vädertjänsten. Den särskilda vädertiänstenskall enligt kommitténs mening anses omfatta sådan observation, insamling, bearbetning,delgivning och övervakning, som - utöver vad den allmänna vädertiänstenerfordrar - krävs för att tillgodose den särskilda vädertiänstens krav. Kommitténanseratt den allmänna vädertiänsten skall bära alla kostnader som sammanhängermed anordnande och utförande av den allmänna vädertjänsten. Det kan enligtkommittén även uttryckas så att den allmänna vädertiänsten skall bärakostnaderna förden del av vädertiänsten som under alla förhållanden skulleerfordras även om särskild väderyänsi inte utfördes. Delallmänna bör således enligl kommittén inte skjuta över någon del av sittkostnadsansvar för den allmänna vädertiänsten på den särskilda vädertiänstenäven om denna som en del av sin verksamhet använder den allmänna vädertiänstensprodukter, t, ex. som bakgrundsmaterial för vida-rebearbetning. Huvudprincipenbör enligt kommittén därför vara att alla kostnader för den allmänna vädertiänstenbestrids över riksstaten och att avnämare av särskild väderijänst betalar alla lilldenna hänförbara särkostnader jämte skälig andel av gemensam administrationoch indirekta kostnader enligt gängse kostnadsberäkningsprinciper. Kommitténföreslår att ett långsiktigt principavtal angående flygvädertiänsten skallupprättas mellan luftfartsverket och på grundval av ett kund-leveraniörsförhållande.Ersättningen till för flygvädertiänsten bör regleras i åriigatilläggsavtal. Föratt genomföra den av flygtrafikledningskommittén föreslagna systemlösningenerfordras vissa investeringar i systemarbete, utrustning och programvara. Dessainvesteringar är enligt kommittén förhållandevis begränsade jämfört med flygvädertiänstensåriiga driftkostnader . Kommittén förutsätter att investeringarna i flygvädertiänstenfinansieras 1977/78:5 23 avluftfartsverkets investeringsmedel och redovisas över luftfartsverkets fond. Behovetav investeringar uppgår till ca 16,5 milj, kr. Investeringarnafördelar sig med ca 3,0 milj, kr. på central nivå, med ca 5.6 milj,kr. på regional nivå och med ca 7,9 milj, kr. på lokal nivå. De årliga driftkostnaderna för fiygvädertiänsten vid fullt utbyggt system år1980 har beräknats på grundval av redovisat personal- och utrustningsbehovsamt övriga resursinsatser. Från den sammanlagda driftkostnaden skall drasvissa avräkningsposter som föreslås läckas av den allmänna vädertiänsten ienlighet med föreslagna kostnadsfördelningsprinciper. Deårliga driftkostnaderna enligt kommitténs förslag blir ca 12,8 milj, kr.Jämförs detta med enligt samma principer framräknade kostnader för . ca17 milj, kr, framgår att kommitténs systemförslag innebär en minskning av detotala driftkostnaderna för den civila fiygvädertjänsten med ca 4,2 milj, kr.per år löne- och prisläge. Denangivna kostnadsminskningen förutsätter att vissa uppgifier, som åvilar flygvädertiänsten,nämligen delgivningstjänsten, till större delen övertas av och integreras med AlS-funktionen,Detta är enligt kommitténs uppfattning kapacitetsmässigt möjligt inom ramen förden systemlösning som med tillhörande personella och ekonomiska konsekvenserredovisats i kommitiéns andra delbetänkande Flygtrafikledning 1980 - syslem ochorganisation. Förslagelsgenomförande berör på olika sätt chefen för flygvapnet, luftfartsverket och . Flygvapnetsandel av de förändringar som skall genomföras är i förhållande till nulägetbegränsade till den gemensamma centrala nivån och avser medverkan isystemutveckling för framtagning av det för all vädertiänst gemensammabakgrundsmaterialet och dess sändning lill den militära vädertiänsten. 1 övrigtberörs inte den militära vädertiänsten av genomförandet av kommitténs förslag. Kommitténhar funnit att en gradvis övergång till det nya systemet är erforderlig.Övergången kan ske så att flygvädertjänsten bibehåller sin minutoperativafunktionsduglighet som övergången genomförs. Genom engradvis övergång underiättas också de personalförändringar som följer avsystemomläggningen. Kommitténbedömer, alt uppbyggnaden lämpligen kan uppdelas på fem huvudprojekt, nämligen observalionstiänsten.maskinell ritning av kartor (plottning)och distribution av markkartor, flygvädertjänstenpåcentral nivå, regioncentralerna och delgivningskontoren (AlS/). Projektenär endast i begränsad utsträckning beroende av varandra. Tidsplanen för visstprojekts genomförande kan därför sammanfalla helt eller 1977/78:5 24 delvismed ett annat projekts tidsplan. Kommittén anvisar principiella möjligheter tillhur uppkommande personalproblem skall kunna bemästras, bl. a. genom att visspersonal bereds lilllalle till vidareutbildning och omplacering till nyaarbetsuppgifter. Kommitténföreslår avslutningsvis att en särskild delegation tillsätts möjligtmed uppgift att förbereda och utföra detaljplaneringen av de aktuellapersonalförändringarna, I delegalionen bör ingå företrädare för ,luftfartsverket och personalorganisationerna under ledning av en opartiskordförande. Redovisningenav den nuvarande llygvädertjänsten och koniiniiiéns allmänna utgångspunkterför utredningsarbetei berörs endasl av några reinissinslanser. Någon erinranmot redovisningen har inte framföris. Kommitténsförslag till fiygvädertjänst grundar sig framför allt på de olika trafikantgruppernaskrav på vädertiänst. Vad gäller den civila luftjäneiis krav på vädertjänslkonstaterar kommittén bl. a, att den tunga luftfarten som följd av den tekniskautvecklingen blivit alltmer väderoberoende. Inom pri-vatflyget där flygningen tillövervägande del sker enligl visuella flygregler är väderberoendet däremoi slort.Remissinstanserna har i princip godtagit vad kommittén anfört angående den civilaluftfartens krav på vädertiänst. Chefen för luftfarlsinspektionen ansluter sigsåledes till kommitténs bedömningar av de dimensionerande kraven på flygvädertjänsten.SAS/framhäller särskilt att den flygtekniska utvecklingen medför störreväderoberoende och därmed minskande behov av flygvä-derservice, 1fråga om den niiliiära lujijdrtens krav på vädertjänsl ansluter sig ö v e r -befälhavaren,och till kommitténs bedömningar. Enligt Ö B är snabba och enklaförbindelsevägar för att nå ut med väderinformalion till alla i den militära flygyänsteninblandade beslutsnivåer väsentliga faktorer i ett vädertjänstsystem som skallbetjäna försvaret. Viktigt är också att enkla och klara ordervägar finns mellanchefer för förbands-produktionen och vädertjänstenheterna liksom att enklasamverkansformer råder mellan dem. Detta påverkar synen såväl på systemlösningsom yttre och inre organisation, ÖB understryker kommitiéns uppfattning attförutsättningarna för militär luftfart starkt avviker från de som gäller för civilluftfart. TiUförslaget om att viss funknönslntegrering skall ske mellan civil och militär vädertjänslpå central nivå sann all den militära vädertjänslens .system och organisation iövrigt inte skaU förändras ansluter sig Ö B , FMV, FRI, FOA, , luftfartsverket,chefen för luftfartsinspektionen och RRV, RRVm, fl. remissinsianser konstaterar i likhet med kommittén att vissa 1977/78:5 25 grundläggandeskillnader föreligger mellan civil och militär flygverksamhet. Vidare slällerberedskaps- och krigsorganisationssynpunkter speciella krav på den militära vädertiänstensutformning och organisation. RRV flnner därför att den mUitära vädertiänsten påregional och lokal nivå t, v, måsle bedrivas på i princip samma sätt som nu.Viss central funktionsinlegrering är dock möjlig i form av insamling ochbearbetning av viss gemensam prognosinformation. Statskontoretanser sig inle ha tillräckligt underiag för prövning av samordningsfråganmellan militär och civil flygvädertiänst. Rent principiellt förefaller detstatskontoret att man borde ha mer gemensamhets-utnyttiande mellan den civilaoch militära flygvädertiänsten. Statskontoret kan vidare inte ansluta sig tillkommitténs förslag om dubblerad datorutrustning vid utan anser attreservkapacitet bör kunna erhållas hos någon utomstående som hardatorutrustning, S A S/ L I N , som hoppats alt en långt gående integration mellan civil och militärvädertjänst skulle vara möjlig, anför att om kommitténs bedömning all längregående integration leder till ökade kostnader är riktig, ser bolagen ingenanledning att yrka på ytteriigare steg i denna riktning. anförliknande synpunkter som SAS/. SMHIföreslår att frågan om i vilken omfattning den militära vädertjänslen skallköpa tiänster av och frågan om en mer ändamålsenlig krigsplacering av SMHl:spersonal skall övervägas av de militära instanserna i syfte alt uppnå ytteriigarebesparingar. framhåller att förulsällningarna för enytterligare integrering mellan militär och civil vädertiänst bör följasnoggrant. Enrad remissinstanser anför principiella och/eller mera detaljerade synpunkterpå kommitténs förslag till system for den civila Jlygväderijänsien. SMHIfinner kommitiéns val av systemlösning välgrundat och förordar därför ettgenomförande av det föreslagna alternativet. Institutet framhåller all förslagelerbjuder de bästa kundkontakterna som det är utvecklingsbart vadgäller framställning av nya produkter och flexibelt beträffande central kontraregional arbetsfördelning. Institutet stöder kommitténs uppfattning alt detfrån samhällsekonomisk synpunkl är rationellt att utnyttja den basorganisationsom den civila regionala flygvädertiänsten utgör för allmän vädertiänst. ,som ansluter sig till kommitténs förslag, anser att personlig kontaktpilot-meteorolog är av stort värde. Särskilt för allmänflygetspiloter är direktkontakt med meleorolog en fördel. Jämfört med övrigaalternativ erhålls genom det föreslagna systemet en avsevärt bättreväderuppföljning. Möjligheten att utföra TREND-prognoser för de fyraflygplatser där de regionala vädercentralerna skall lokaliseras framstår enligtluftfartsverket som en betydande fördel för alla delar av luftfarten. Man börockså enligl verket beakta den ökade handlingsfrihet vid planering på lång siktsom erhålls med en decentraliserad jämfört med en centraliserad flygvädertiänst. 1977/78:5 26 Luftfartsverketansluter sig i princip till uppfattningen att en nationell prognosverksamhetskall finnas. Verket hävdar emellertid att omfattningen av dennationella produktframslällningen fortlöpande bör övervägas med hänsyn till ivilken mån utländska produkter med fördel kan användas. Chefenför luftfartsinspektionen anser att fördelarna för allmänflyget ochfördelarna för andra avnämargrupper som kommitténs förslag innebär ulgörbärande motiv för kommitténs förslag. Förslaget bör enligt chefen förluftfartsinspektionen ses som en utgångspunkt för framtida förbättringar iväderservicen. Chefen för luftfartsinspektionen konstaterar dessutom att det avkommittén föreslagna systemet är funk-tionssäkert och utvecklingsbart. /SRoch TCO har funnit alt det av kommittén förordade systemet är det avgjortbästa. Även ÖB, , , och stöderkommitténs förslag. ÖB framhåller dessutom alt alternativ 1 inte bör komma ifråga. RRV anser att tillräckligaskäl inte föreligger för alt välja den systemlösning som kommittén förordar.RRV förordar en successiv förändring i riktning mot en mer centraliserad flygvädertjänst(enligt alternativ 1), Den successiva förändringstaklen motiveras av och böranpassas till den risk för bindning till system och organisation som enligtkommittén föreligger vid ökad automatisering och centralisering av flygvädertiänsten.RRV anser att den tunga trafikens mindre väderberoende och begränsadebetalningsvilja bör ligga till gmnd för systemutformningen, Allmänflygets slörreväderberoende bör frän flygsäkerhetssynpunkt kompenseras av extra säkerhels-marginaler,skapade genom restriktiva planerings- och väderminimabestämmelser. Verketanser dessulom att organisalionsanknytningen till försvårar samordningenmed flygtrafikledningen, SA S / L I N förordar, mol bakgrund av en bedömning av behovet av fiygväderserviceför den civila luftfarten, ett mer centraliserat system för all civil flygvädertjänst.SAS/bedömer att den service och de produkter som behövs för alt tillgodoseflygsäkerhetskraven fullt tillfredsställande skulle kunna erhållasom den civila flygvädertjänsten centraliserades till och samlokaliserades medden allmänna vädertjänsten i . SAS/bedömer vidare att nationellproduktion av SWC inte behöver ulföras, SAS/anser dessutom att behovföreligger för en omredigering av innehållet i METAR (flygoperationellväderrapport utförd vid standardtider) så att de bättre moisvarar luftfartenskrav. Bestämningen av antalet TAF-flygplatser fordrar enligt bolagen enprecisering i de skandinaviska driftbestämmelserna om vad som skall avses meduttrycket "tillgängliga meteorologiska informationer" och i vilkenomfattning flygplats-prognos (TAF) skall föreligga i samband med planering avflygning. anser, mot bakgrund av främst bruksflygets behov, att viss modifleringav kommitténs förslag är att föredra, FMV anser Prop.1977/78:5 27 attdet föreslagna systemet (altemativ fem) och alternativ tre bör prövas ytteriigareinnan beslut fattas, FRI förordar under vissa fömtsättningar alternativ tre. Förslagetom att de fem civila flygväderijänsierna klass I skall ersäilas av fyraregioncentraler kommenteras av några remissinstanser. , som ansluter sig tillförslaget, betraktar den regionala lösningen som mycket värdefull förinstitutets framtida väderservice. Behovet av regional verksamhel förväntas påsikt komma att öka varvid antalet meteorologer vid regionceniralerna bör kunnautökas i motsvarande grad. Luftfartsverketanser att lokaliseringen av civila regioncentraler till , ,och är naturiig med tanke på att flygvädertiänsler klass I f n,finns på dessa eller motsvarande platser. De arbetsuppgifter och det arbetssättsom kommittén anger för dessa regioncentraler förefaller vara riktiga liksomåsikten att dessa organs lokaler bör ligga i direkt anslutning till AlS/MET-funktionenpå fiygplaisen. Statskontoretanser att det närmare bör utredas om inte även bör lämna sammaservice som de övriga fyra regioncentralerna. Tillförslaget om central automatisk framslällning av kanor som överförs till regioncentralernamed bildsändare ansluter sig bl, a. I u f t f a r t s v e r -ket. anseratt ett mera automatiserat syslem än vad kommittén föreslagit måsteeftersträvas, t, ex, centralt styrda ritare eller bildskärmar påregioncentralerna. bör enligt en mer radikal upprustning av detsvenska distributionsnätet för meteorologiska produkter övervägas. Möjligheternaatt samordna ett nytt system med de presentationssysiem som f n. planeras inomluftfartsverket och bör därvid undersökas. Kommitténsförslag om inrättande av integrerade AlStMET-organ har föranlett vissakommentarer. konstaterar alt de posiliva konsekvenserna av att kundernakan få en samlad AlS/MET-delgivning torde vara obestridliga. Institutet ställersig dock tveksamt till kommitténs uppfattning angående självbetiäningsprincipenbeträffande väderdelgivning. Institutet anser att piloter, särskiltallmänflygare, som regel före en flygning bör besöka eller telefonkontakta endelgivare eller meteorolog för att kontrollera att tillgänglig väderinformalionuppfattats på ett riktigt sätt. Institutet, som finner det troligt att kommitiénsförslag innebär en underbemanning, förutsätter att bemanningen av /MET-organenanpassas med hänsyn till vunna erfarenheter så att en tillfredsställande meteoro-logdelgivningkan lämnas även under besvärliga väderförhållanden.