prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — För att iökad utsträckning möjliggöra för småföretag och ta del av den tekniskautvecklingen har teknisk expertis via företagareföreningarna ställts tillsmåföretagens förfogande. Företagareföreningarna har också i takt med enkraftigt ökad resurstilldelning kunnat bistå de mindre och medelstora företagenmed finansiell kompetens och rådgivning i växande omfattning. Möjligheternaatt uppnå väsentliga induslripoliliska och regionalpolitiska målsättningar ärbl. a. beroende av en väl fungerande och utbyggd underieverantörssektor. Somtidigare nämnts är ett betydande antal småföretagare verksamma somunderieverantörer. Underleverantörsrollen är dock inte sällan förknippad medproblem. Underleverantörerna används ibland av beställarföretaget som enbuffert under lågkonjunkturer. Konjunkturberoendet och "ryckigheten"i underleverantörernas produktion har belagts i en underieverantörsstudie avindustriverket . (SIND PM 1975:4) Underleverantörsproblematiken -enöversyn. konstaterar att för delar av den insatsvaruproducerandeindustrin är konjunkturberoendet starkt samt att ryckigheten iproduktionsvärdestillväxten förstärks av att det ofta är fråga om relativt småföretag och om en stark koncentration av företagens försäljning till ett fåtalkunder. Ett annat problem utgör bristerna i förbindelserna mellanbeställare och underleverantör, vilket kan förhindra eller försvåra vidgadeunderleve- Prop.1977/78:40 49 ransströmmar i den svenska industrin. Det gäller härfiämst de makt- eller förhandlingspositioner som grundas påstorleksrelationerna mellan köpare och säljare av underleveranser. dels de kravpå underleverantörens tekniska och administrativa kompetens som denindustriella ulvecklingen ställer. Det stora kundberoendet innebär emellertidinte tnulanlagslösl ökande beroendeförhållanden. utgör just dennarelation en särskild fördel. Det kan gälla avsiitlningsmöjligheter. tillgångtill leverantörskrediter m. m. Beroendeförhållandena är också ofta merömsesidiga än vad inköps- resp. försäljningsandelar ulvisar. Industriverketframhåller att kunskapsskillnaderna i ekonomiska och tekniska frågor mellanköpare och säljare av underleveranser av många upplevs som ett växande problem.Denna skillnad väntas, i takt med alt industriproduktionen blir alltmerspecialiserad och anpassad till höga kvalitetskrav, ytterligare accentueras.Åtaganden som underleverantör till industri med hart styrda produktionsförloppkommer också att medföra komplicerade och delvis nya krav påunderleverantörerna. Det har också visat sig att delvis andra funktionerbedömts akluella för rådgivning och utbildning i underleveranlörssammanhang änför mindre och medelstor industri i allmänhet. pekade på en rad områden diir särskildainsatser frän samhällets sida borde aktualiseras. Det gäller bl. a.kompetenshöjande utbildnings- och konsultinsatser för kvalitetskontroll,leveransbevakning, produktkalkylering m. m. Verket framhåller också behovet avatt marknaden breddas för många underieverantörer. Behovet av särskildainsatser för alt underiätta för små underleverantörsföretag all deltaga i denstatliga upphandlingen nämns även. Samhälletsinsatser för att främja underleveranlörssektoins effektivitet har hittillsvarit tämligen begränsade. ochstyrelsen för teknisk utveckling har en viss förmedling avun-derleveransefteifrågan och -utbud initierats. 2.5.4 Komplicerad före la gare miljö Den miljö företagen har all arbeta i bestäms ;iv en radfaktorer. Ett väsentligt inslag i företagsmiljön ulgör de institutionellaförhållandena. Samhällets ökade krav i olika avseenden kan verka försvårandeoch förhindrande för såväl enskilda personer som överväger att starta ettförelag som för mindre, etablerade företag. Öktide krav på bokföring och annanredovisning liksom ett växande uppgiftslämnande till olika centrala myndigheterinverkar i högre grad på små företag med begränsade möjligheter att avsättaresurser för administrativa ändamål. Delta är ett förhållande som kraftigtpåtalats från småföretagens sida. Vissa åtgärder har vidtagits för att komma till rätta meddessa problem. Enligt statsmakternas beslut har en särskild delegationinrättats med uppgift att föreslå olika konkreta åtgärder för att reducera ochförenkla upp-4Rik.sdagen I977I7S. 1977/78:40 50 Delegationens verksamhet bör i första handinriktas pä att få till stånd en noggrann och allsidig prövning av allanytillkommande eller ändrade uppgiftskrav. Delegationen skall också ge råd ochservice till uppgiftsinsamlande myndigheter. Delegationen har befogenhet allföreskriva villkor för uppgiflsinsamlingen, t. ex. att viss uppgift inte fårsamlas in. Delegationen kommer också att pröva frågan om ersättning föruppgiftslämnande. Vidare har regeringen tillkallat en utredning angåendestatistiska centralbyråns uppgiftsinsamling (direktiv 1977:46). Utredningenskall i sitt arbete bl. a. avväga uppgiftslämnarnas kostnader mot nyttan avstatistiken. Möjligheterna att starkt begränsa eller slopa delar avuppgiftslämnandet bör speciellt undersökas samt möjligheterna till samordningmed annan slatistikproduktion. Vidare bör övervägas om ändrade krav påkvalitet, periodicitet, sakligt innehåll och tillämpad teknik etc. kan ledatill förenklat uppgiftslämnande. Dessutom bör nämnas att det inom myndigheterna pågår ettfortlöpande arbete som syftar till att förenkla bl. a. företagensuppgiftslämnande. har också i takt med attsamhällets näringspolitiska aktiviteter intensifierats ett stort antal nyastödformer och institutioner tillskapats. Härigenom har många väsentliga behovav bl. a. service och finansiellt stöd hos i synnerhet de mindre ochmedelstora företagen kunnat tillgodoses. har dock möjligheterna förden enskilde företagsledaren att överblicka utbudet av olika typer av stödminskat. 2.5.5 Arbetsmarknadslagsliftningen in. Den utökade lagstiftningen på det arbetsrättsliga områdetliksom de arbetsmarknadspolitiska insatserna har i vissa sammanhangframhållits som utvecklingshinder för många småföretag. Samhällets arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatserkommer i stor utsträckning småföretagen till del. Så gäller bl. a. attarbetsmarknadsstödet för ungdomar i enskilda beredskapsarbeten "lO-kronan" liksom det statliga lokaliseringsstödet i större utsträckningän vad som motsvarar de mindre och medelstora företagens sysselsättningsandelkommit dessa företag till godo. Jämfört med en andel avinduslrisysselsältningen om ca en tredjedel svarar småföretagen för ca 80 %resp. av stödet till befintliga företag via de nämnda stödformerna.Beträffande lagerstödet som utgick kan noteras attdetta huvudsakligen utnyttjats av större företag. Detta förhållande beror påatt produkter särskilt lämpade för lagerhållning finns i vissastorföretagsdominerade branscher - massa-och pappersindustri, stålindustri,delar av verkstadsindustrin. Ett speciellt problem, som uppmärksammats i bl. a.betänkandet av kommittén för översyn av arbetsmarknadsutbildningen , gällerde mindre och medelstora företagens bristande förmåga att tillgodogöra sig 1977/78:40 51 information om vissa av samhällets stödåtgärder. Kommitténkonstaterade t. ex. att informationen om möjligheterna att få utbildningsbidragvid anställning av äldre och handikappade liksom om den s. k. fem-kronan, ilägre grad nått ut till de små företagen än till andra typer av företag. Den arbetsrättsliga lagstiftningens konsekvenser för demindre och medelstora förelagen är på vikliga områden föremål förutredningsarbete. 1 riksdagsdebatten om medbestämmandelagen tilldrog sig lagenstillämpning på de mindre arbetsplatserna stor uppmärksamhet. Del ankommer paden nya arbetsrättskommittén (A 1976:01) all följa tillämpningen av medbestämmandelagenbl. a. på detta område. En annan uppgift för kommittén är att komma medförslag rörande tillämpningen av förtroendemanna-lagen på de mindrearbetsplatserna. Ett sådant förslag väntas . Enutredning för översyn av anställningsskyddslagen har tillsalts. Enligtdirektiven för utredningsarbetet blir del bl. a. en viktig uppgift för den nyakommittén att söka finna lösningar som i driftsinskränkningssituationer anställde ett förstärkt ekonomiskt skydd och de enskilda arbetsgivarnaökade möjligheter att bära det ekonomiska och sociala ansvaret. 1 direktiventalas bl. a. om de förslag om trygghetsfonder eller försäkringssystem som harförts fram av organisationer som företräder den mindre företagsamheten. Enannan uppgift blir att söka finna jämkningar i anställningsskyddslagen som utanatt förändra dess syfte medger en ökad rörlighet inom arbetslivet och gör detlättare för t. ex. ungdomar och kvinnor att komma in på arbetsmarknaden.Ytterligare frågor som har aktualiserats i framställningar frånsmåföretagarhåll kommer att överiämnas till den nya kommittén. De mindrearbetsplatsernas särskilda problem kommer också alt beaktas iutiedningsarbelet. En ny lagom arbetsmiljön träder i kraft den . Den skall ersätta nu gällandearbetarskyddslag. Den nya lagen kommer att betyda en kraftigt ökad stimulansför en bättre arbetsmiljö. Lagstiftningens tillämpning får därvid utvecklas medhänsyn till dels behoven att förbättra arbetsmiljön, dels det vid varjetillfälle tillgängliga samhällsekonomiska utrymmet. Den nya lagen kommersjälvfallet att innebära skärpta krav mot alla de företag där arbetsmiljön äreftersatt. Ett viktigt hjälpmedel inom arbetarskyddet utgörs avföretagshälsovården, som emellertid i vad avser småföretagen än så länge ärofullständigt utbyggd. En särskild svårighet har visal sig vara att finnalämpliga former för att tillgodose behovet av företagshälsovård inom smä ochgeografiskt spridda arbetsplatser. Hithörande frågor utreds av 1976 årsföretagshälsovårdsutredning (A 1976:01). Enligt de av regeringen utfärdadedirektiven för utredningsarbetet bör målet vara alt alla löntagare skall hatillgång till företagshälsovård. Frånsamhällets sida har omfattande insatser gjorts i syfte att stimuleraåtgärder för en bättre arbetsmiljö. Fömtom de ändringar iarbetarskyddslagstiftningen som genomfördes med verkan från den 1 januari 1974samt ökade resurser till arbetarskyddsmyndigheternas före- 1977/78:40 52 skrifts- och kontrollverksamhet bör även nämnas kraftigtökade resurser för forskning, teknisk utveckling, information och utbildninginom arbetsmiljörådet genom inrättande av arbetarskyddsfonden. Framhållas börockså att öppnades möjligheter till statliga garantilån för alt förbättraarbetsmiljön i första hand i de mindre företagen. Antalet nyetableringar inom tillverkningsindustrin harminskat under det senare decenniet. Till detta finns en rad förklaringar.Utrymmet för nyetableringar inom industrisektorn har minskat till följd avmarknadsmässiga begränsningar, befintliga företags expansion och växandeimportkonkurrens. Dessa förklaringsfaktorer kan ur samhällets synvinkel motiveraen viss nedgång i etableringsverksamheten. Andra orsaker, som sammanhänger medökade initialsvårigheter och etableringshinder utöver vad de rentproduktionstekniska förhållandena skapar, bidrar emellertid till en ursamhällets synvinkel oönskad minskning av antalet nyetableringar. Nyetableringarnas betydelse för industrins expansion ochkonkurrenskraft har kunnat konstateras. Karaktäristiskt för nyetableradeföretag är att de tillväxer snabbare än äldre företag. Inte minst sammanhängerdetta med att nyföretagandet ofta koncentreras till branscher och sektorer somär särskilt expansiva och där tillväxtpotentialen är mest uttalad. De personligaegenskaperna hos företagsledarna i nystartade förelag har också ofta särskilltillväxtfrämjande karaktär. Nyetableringarnas bidrag till den tekniska förnyelsen kanses från olika utgångspunkter. Endast i ett begränsat antal fall byggerföretagsetableringar på en helt ny produktidé eller satsning på nyaproduktionsmetoder. Delstår klart att företag som etablerats runt enleknisk eller produktmässig idé ofta har en snabbare tillväxt än företag somstartats av andra skäl. Möjligheterna att etablera ett företag runt en ny produkteller produktionsteknik är inte minst avhängiga tillgången till kapital vidstarttillfället. Det har av olika undersökningar framgått att vid mångaetableringar företagsstartaren haft betydande svårigheter att uppbringatillräckliga säkerheter för sin kapitalanskaffning. Bristande insikt i andraförelagsfunktioner än de rent tekniska och tillverkande momenten har ävenverkat försämrande på möjligheterna till en framgångsrik etablering. Samtidigthar det dock visat sig att etableringar runt en produktidé eller nyproduktionsteknik oftast är mindre problemfylld än etableringar som skett avandra skäl. En särskilt framgångsrik typ av etableringar harerfarenhetsmässigt visat sig vara de nybildningar som skett utifrån ettkonslaleral behov av en ny produkt. Dessa "behovsorienterade"etableringar har oftast större möjligheter än andra företagsetableringar attfå sin avsättning tryggad. 1977/78:40 53 hällets synvinkel finns särskilda skäl att aktiviiunderlätta sådana etableringar. Utrymmet för nybildningar av förelag begränsas inte minslav att antalet företagsnedläggelser successivt gått ned. Det har här kunnalkonstateras att det årliga antalet nedläggningar inom industrisektorn minskatmellan . Minskningen har varil större än den registreradenedgången i etableringsverksamheten. Det finnsi olika situationer starka motiv att från samhällets sida verka för all enhotande nedläggning undvikes. En sådan strävan att knyta förnyelse ochexpansion till befintliga förelag innebär emellertid all utrymmet förnyetablering av verksamheten minskar. Företagsnedläggelser medför alltid problem. Ur samhälletssynvinkel uppkommer kostnader i form av kapitalförstöring samt alt arbetsmarknads-och regionalpolitiska problem uppslår. På vissa områden kan samhälletsförsörjningsberedskapspolitiska målsättningar ävenlyras. För den enskildaarbetstagaren innebär nedläggningarna otrygghet, försörjningssvårigheter ochomställningsproblem. I de fall då företaget är beläget på en mindre ort kanfölja problem med att behålla ett befolkningsunderlag tillräckligt för attvissa lyper av samhällsservice och. om det gäller nedläggning av ettmedelstort eller stöire förelag, svårigheter för lokala underleverantörer.allleva vidare. Problemen i samband med nedläggningar blir ytterligare förvärradedå dessa inle sällan sker koncentrerat till en bransch och en region. Det kan inle hävdas att detta är en olyckligkonflikt. Förutom de kostnader för samhället och den enskilde som undviksgenom ett undanröjt nedläggningshot innebär nämligen detta att många av de"födslovåndor" som en nybildning av ett företag normalt innebär kanförbigås. Genom all befintlig kunskap, ett etablerat kontaktnät, gamlamarknadsföringskanaler och, inte minst, en sammansvetsadarbetsstyi-ka kan utnyttjas undviks många av de betydande inkörningskostnadersom ett nystartat företag upplever. Dessa igångsättningskostnader vidföretagsetableringar är ofta avsevärda och inte sällan betydligt underskattadevid etableringstidpunkten. undersökning rörande småförelagenskreditförsörjning pekar också pa att befintliga företag ofta har bättremöjligheter att anskaffa kapital för prototypframtagning, design etc. Även iutländska undersökningar har kunnat konstateras att idéer, uppfinningar ochinnovationer, trots att de i åtskilliga fall har sitt upphov utanför delbefintliga föreiagsbesiåndei. mest effektivt realiseras inom en redan etableradverksamhet. Rekonstruktioner och även mindre genomgripandeundersökningar av nedläggningshotade företag kräver ibland samhällets stöd. Enrad sådana stödformer finns . Utöver de regionalpolitiska stödmedlenkan nämnas de av industriverket administrerade branschprogrammen. Inom ramenför dessa utgår bidrag för konsulttjänster som syftar till alt under- 1977/78:40 54 lätta strukturella omställningar och förändringar inom ochmellan företag. För företag i dessa branscher finns också möjligheter atterhålla särskilda statiiga garantier för lån upptagna i bank i syfte attfinansiera vissa typer av strukturförändringar, i första hand för förvärv avannat företag, delar av andra företag eller för att sammanföra funktioner iflera företag till bolag. Möjligheter att erhålla kapital på hög risknivå vidföretagsinterna omställningar finns genom de statliga garantier som kan lämnasför vissa typer av banklån (s. k. industrigarantilån). Finansiella tillskott påhög risknivå lämnas också av Investeringsbanken. 2.5.7 Hinder Jör föret a gsöverlå t d ser Goda möjligheter till överlåtelse av jörelag bidrar tillatt öka flexibiliteten i näringslivet och minskar risken för nedläggning avetablerade verksamheter. Marknaden för köp och försäljning av företag är dockbegränsad. Detta gäller särskilt de medelstora företagen. Köparkretsen består till stor del av företag, oftast andrafamiljeföretag. Även de större börsnoterade bolagen uppträder somköpare av företag. För de minsta företagen är köparkretsen vidare. Ur samhällets synvinkel finns flera skäl som motiverar enbreddning av köparkretsen. för alt möjliggöra företagens fortlevnad i fria ochav koncern- och storbolagsanknytningar obundna former. Ett viktigt skäl utgörde konkurienspolitiska konsekvenserna. Ett förvärv leder till att det köpandebolaget uppnår en gentemot kunder eller leverantörer omotiverat starkställning. Ett annat väsentligt skäl utgör förekomsten av speciella"smådriftsfördelar" inom den aktuella sektorn. Detta gäller isynnerhet de fall då verksamheten är starkt specialiserad och ytterligareeffektivitetsvinster genom större produktionsvolym inte är möjlig beroende påmarknadens begränsning eller kostnadsförhållandena. Ett tredje betydelsefulltskäl till att från samhällets sida inta en kritisk inställning till vissaförvärv sammanhänger med geografiskt begränsade områdens behov av service ochvamtillförsel. Detta har betydelse särskilt på vissa mindre orter. Ytterligaresituationer där det samhällsekonomiska värdet av förvärv synes tveksamt utgörde fall där det förvärvade företaget befinner sig i ett expansionsskede, menmed hänsyn till finansiell aoch personella restriktioner inte har möjlighetatt på egen hand fortsätta expansionen. Det kan i sådana fall synas vara mermotiverat att företagel på annal sätt bereds tillgång till nödvändiga resurserför att möjliggöra en expansion på egen hand. Det kan slutligen också anförasatt förekomsten av en alltför begränsad köparkrets innebär risk för attföretaget inte tas över av den mest lämpade förelagsledningen eller -ledaren. 1 vissa sammanhang kan företagsförvärv, där annat företagstår som köpare vara att föredra från samhällets synpunkt jämfört med attenskilda personer är köpare. Det har erfarenhetsmässigt visat sig att det sålda 1977/78:40 55 företaget inte sällan står inför ett nedläggningshot ellerär i behov av betydande omstruktureringar. En enskild person torde normalt hamer begränsade möjligheter att, jämfört med ett företag, i sådana situationertrygga sysselsättningen för de anställda genom alternativa arbetsuppgiftereller verksamhet på annan ort eller med annan produkt. Det förhållandet att enskilda personer sällan uppträdersom köpare av andra än myckel små företag sammanhänger främst med att förmögenhetsvärdeti företagen ofla är så betydande att ytterst få enskilda personer harekonomiska möjligheter alt finansiera ett köp. När ett annal företag står somköpare uppträder normalt inte samma svårigheter. Ett köpande företag har. somframhållits tidigare, i förhållande till en köpande enskild person vissafinansiella fördelar vid ett förvärv. Samhället har olika möjligheter att underlätta enskildapersoners förvärv av företag. Speciellt förmånliga lån i fall där en enskildperson kan bedömas vara särskilt lämpad att ta över en verksamhet utgör ellväsentligt medel. Lånets löptid torde vara av slor betydelse för denövertagande personen och därmed för företagets möjligheter att bära detlöneuttag som amorteringarna kräver. En liknande effekt kan uppnås genomförändringar i skattelagstiftningen. Som framgåtl tidigare tvingarmarginalskatteförhållandena den övertagande personen till ett betydandeöverlöneuttag för erläggande av amorteringar på lån upptagna i samband medförvärvet. Samhällets hittillsvarande insatser påsmåföretagsområdet På ett flertal områden har samhället vidtagit åtgärder isyfte att undanröja svårigheter som möler verksamheten inom mindre ochmedelstora företag. Detta gäller främst på kredit- ochkapitalförsörjningsområdet samt vad gäller dessa företags behov av externrådgivning, utbildning och annan service. Vissa av de instrument som stårtill samhällets föifogande för att främja de mindre företagen har funnits tillgängligaunder en lång rad år. har dock en intensifieringoch breddning av samhällets insatser och aktiviteter ägt rum. För att tillgodose bl. a. de mindre och medelstoraföretagens behov av långfristiga krediter har funnitssärskilda kreditinstitut och kreditformer. Sålunda tillkom i mitten av1930-talet och inrättades fonden förhantverks- och småindustrikredit, med benämningen statenshantverks- och industrilånefond. I takt med den alltmer ökade uppmärksamhetsom de mindre och medelstora företagens förhållanden kom att röna under1960-talet - bl. Prop.1977/78:40 56 vad gäller dessa företags kapitalförsörjning - har successivten rad nya specialinriktade kreditinstitut inrättats vid sidan av de tidigare. De tillkomna speciellakreditinstituten varierar avsevärt såväl till ändainålsinriktning som vadgäller t ex risktagande. I belydande utsträckning är dessa olikheter betingadeav ett ofta klart ullalat syfte att dessa kreditinstitut primärt skall fungerasom komplement till den ordinarie kapitalmarknaden och täcka olika delar av detkapitalbehov som vissa grupper av företag ej kan få tillgodosett på annat sätt. Formerna för kreditgivningen varierar. -Företagskapilal (lillkom ), SVETAB (1969) och Investeringsbanken (1967)- har möjligheter att bistå olika grupper av företag med tillskott av egetkapital. Den vanligaste kreditgivningsformen är dock förmedling av kapital iform av långfristig långivning. Utöver de särskilda kreditformer som tillkomunder märks här Företagskredit (1962) och Svenskexportkredit (1962) liksom Investeringsbanken. Långfristiga krediter kan sedanbörjan och mitten av också erhållas genom Allmänna pensionsfondenresp den regionalpolitiska stödverksamheten. En rad institut har ocksåtillkommit för att genom garanligivning möjliggöra för förelag att på vanligtsätt låna upp kapital i bank. Förutom Industrikredit och lokaliseringsstödet,vilka utöver sin sedvanliga långivning också kan bevilja garantier, finns härde speciella garantiformerna som via industriverket erbjuds somindustrilånegarantier (1954) eller strukturgarantier (1972). Sedan 1960-taletsbörjan har också inrättats olika organ med möjlighet att förmedla lan medvUlkoriig återbelalningsskyldighel. dvs återbetalningen är betingad avhuruvida det aktuella projektet resulterar i en vinstgivande produkt eller ej.Sådana lån kan beviljas av Norrlandsfonden (1961). STU (1968) samt statensutvecklingsfond (1973). Endast ett begränsat antal av de nämnda kredit- ellergarantigivarna h;ir en i stadgarna eller på annat sätl formellt uttaladändamålsinriktning mol mindre och medelstora företag. En sådan inriktninggäller för långivningen ur statens hantverks- och industrilånefond,industrilånegarantigivning. Industrikredit och Företagskredit samtFöretagskapital. För åtskilliga andra statliga hel- eller delägda näringslivsinriktadekreditinstilul gäller dock vanligen sådan funktionella, geografiska ellerbranschmässiga avgränsningar att de i praktiken har en i många fall betydandeutlåning till mindre och medelstora företag. Den till småföretagen specialdestinerade kreditgivningenuppgick till totalt ca I . Av delta kom ca 900miljoner kronor de mindre och medelstora företagen till del. Härtill kommer denupplåning som möjliggjorts genom statliga garantier, ca 67 miljonerkronor. Långivningen till de mindre och medelstora förelagen från övriga, ejspeciellt småföretagsinriktade, kreditinstitut uppgick lill inemot850 . Mindre och medelstora företags upplåning hosspecialinstituten