prop · G103125 · 1977-12-31 00:00:00 — mer än vad som har beräknats förändamålet samt atl ramen för borgensåtaganden gentemot eldistributionsföretagskall ökas med 40 milj. kr. tUl 150 milj. kr. Den totala borgensramen föreslåsdärmed ökas med 1 830 milj. kr. Avden föreslagna ramökningen för borgensåtaganden gentemot Forsmarks KraftgruppAB är 1 000 milj. kr. hänförbara till blocken 1 och 2 vid Forsmarkskraftstation och 450 milj. kr. till block 3. anslagsframstäUning framgår att planerad ytterligareupplåning för finansiering av blocken 1 och 2 t. o. m. utgången av nästabudgetår innebär att Forsmarks Kraftgrupp AB:s lånebehov med ca 714 milj. kr.överskrider tidigare beräknad ram. Jag föreslår att borgensramen med anledninghärav räknas upp med 900 milj. kr. Finansieringenav de till block 3 vid Forsmarks kraftstation hänförliga kostnaderna bör framtill höstens energipolitiska beslut ske på det sätt regeringen föreslagit i prop.1977/78: 116. Det finns f. n. därför inte anledning att räkna upp borgensramenför upplåning hänförbar till detta block. Borgensramenför lån till eldistributionsföretag anser jag bör räknas upp med 30 milj. kr. tiU140 milj, kr. Härigenom skapas utrymme för det av anmäldabehovet av borgensteckning för nu kända lånebehov, bl. a. till Viskans KraftAB, och därutöver visst utrymme för behov som senare kan aktualiseras. Jaganser vidare, i enlighet med vad jag har anfört, att borgensramen börutökas så alt utrymme finns för de av valienfallsverkel anmälda behoven avborgensåtaganden intill 60 milj. kr. för AB Kattstrupeforsens upplåning förfinansiering av utbyggnaden av Granboforsens kraftverk och intill 280 milj.kr. för Törnkraft AB:s upplåning för finansieringen av uppförandet av ettkraftvärmeverk i . Sammanfattningsvisförordar jag därför att regeringen inhämtar bemyndigande att medgevattenfallsverket att teckna borgen för lån intUl sammanlagt (3 403-f 9004-30+60-f-280) 4 673 milj. kr., varav högst 140 milj. kr. för lån till eldislributionsföretag. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. bemyndiga regeringen attgodkänna konsortialavtal mellan och om bl. a. utbyggnad av Granboforsens kraftverk i vad staten genomavtalet åtager sig att teckna aktier och i övrigt ikläder sig ekonomiskaförpliktelser, 2. bemyndiga regeringen attgodkänna konsortialavtal mellan statens vatlenfallsverks och SödertörnsFjärrvärmeaktiebolag om utbyggnad av ett kraftvärmeverk i i vad 6 Riksdagen1977/78. 1977/78:125 82 statengenom avtalet åtager sig att teckna aktier och i övrigt ikläder sig ekonomiskaförpliktelser, 3. bemyndiga regeringen att medge attteckna borgen för lån intill sammanlagt 4 , varav högst . för lån till eldistributionsföretag. [9]Ökning av rörlig kredh till domänverket. kapitalbehov tillgodosesdels genom rörlig kredit i , dels genom att tillgängligamedel på verkets investerings- och dispositionsfonder används i rörelsen.Verket får inga anslag över statsbudgeten för sina löpande investeringar. Regeringenhar fastställt avkastningskrav för verket för åren 1975 1979. För vart och ettav dessa år skall verket tUl staten inleverera dels en fast del av 20 milj.kr., dels en rörlig del motsvarande av den redovisade årsvinsten. Densammanlagda inleveransen får dock inte understiga 35 milj. kr.Under år 1976 inlevererades 63,5 milj. kr. De vinstmedel som blir över skaUverket tillföra dispositionsfonden inom domänverkets fond. Denrörliga krediten ökades (prop. 1976/77: 125 bil. 12, NU 1976/77:40, rskr 1976/77: 345) från 175 milj. kr. till 350 milj. kr. Domänverkethar i skrivelse hemställt om en höjning av sin rörligakredit i till 700 milj. kr. Till skrivelsen har fogatsverkets budget för . Av skrivelsen och budgethandlingarna framgår ihuvudsak följande. Utnyttjandetav den rörliga krediten vid utgången av beräknas uppgå till ca 250milj. beräknas utnyttjandet variera mellan 160 och 300 mUj. kr.Enligt denna prognos skulle alltså den nuvarande låneramen av 350 milj. kr.räcka till. Omsättningenunder beräknas uppgå till 1 241 milj. kr., vilket är lägre än de 1 259milj. som beräknas för . Budgeten förutsätter att virkesprisemasjunker och att efterfrågan på massaved blir låg. Kostnadsstegringarna kan intekompenseras med effektivitetsökning. Resultatet före bokslutsdispositioner ochskatter beräknas därför komma att starkt försämras. Sålunda beräknas en vinstuppstå för av 50 milj. kr., vilken skall jämföras med 193 milj. kr, förår 1976 och beräknade 175 milj. kr. Osäkerheteni prognoserna för är mycket stor. Framförallt den ovissa konjunkturenför skogsindustrin innebär osäkerhet om virkes- Prop.1977/78:125 83 priseroch industrins betalningsförmåga. Verket har gjort en alternativ beräkning somvisar effekten av relativt små ändringar i de gjorda prognoserna. Verket utgårdärvid ifrån att prissänkningarna på timmer blir större än beräknat, attvirkesleveranserna måste ytterligare minskas, att kredittiden ökar på åretsvirkesleveranser och att den i budgeten beräknade effektivitetsökningen intekan uppnås. Detta alternativ utvisar ett behov av rörlig kredit av ca 440milj. Förutsättningarnaför är likaledes svårbestämda. Under förutsättning att ingen drastiskförbättring inträder kan ytterligare Ukviditelspåfrestningförutses. Avde anförda skälen anser domänverket att dess rörliga kredit i riksgäldskonlorelbör höjas till 700 milj. kr. Iyttrande över domänverkets framställning harriksrevisionsverket (RRV) anfört i huvudsak följande. budget för kommer behovet av rörlig kredit under detta åratt maximalt uppgå till 305 milj. kr. Osäkerheten i budgeten är emellertid medhänsyn till konjunkturläget mycket stor enligt domänverket. I sinframställning anger verket speciellt svårigheterna att förutse utvecklingen förvissa variabler, bl. a. virkesbehov och virkespriser, skogsindustrins allmännalikviditetsutveckUng och den väntade effektivitetsutvecklingen inomdomänverket. En pessimistisk prognos för dessa variabler pekar i ettberedskapsalternativ till årets budget på ett behov av rörlig kredit vid åretsslut på 440 milj. kr. RRV har i annat sammanhangframfört att rörlig kredit vid affärsverken i första hand bör utnyttjas föratt läcka kortsiktiga variationer i behov av rörelsemedel. Ett merstadigvarande medelsbehov bör i första hand finansieras med investeringsmedelsom tillförs det förräntnings-pliktiga kapitalet. För domänverkets del ärförutsättningarna något annorlunda. Verket erhåller normalt ingainvesteringsanslag. har uttalat att verket får använda rörlig kredit förutom att på kort sikt klara verkets behov av likvida medel även föranskaffning av maskiner och anläggningar m. m. och för att rationaliseradriften och för andra ändamål i syfte att begränsa driftskostnaderna. I förstahand är emellertid enligt RRV:s uppfattning internfinansieringen det för verketutan jämförelse viktigaste finansieringssättet vad avser det långsikliga kapitalbehovet. Ijanuari 1977 tillstyrkte RRV en höjning av domänverkets rörliga kredit från 175milj. till 350 milj. kr. Höjningen motiverades då av verksamhetensexpansion. En ökad rörelsekredil bedömdes vara en rimlig förutsättning förfinansiering uv verksamheten med hänsyn till rörelsens storlek. år begärda höjningen är förorsakad främst av en väntad resul- 1977/78:125 84 tatförsämring.Verksamheten väntas inte minska i omfattning och därför måste den uteblivnainternfinansieringen genom vinstmedel ersättas av rörlig kredit. Aretsinvesteringar överstiger enligl budget tillförda medel med 93 milj. kr. Motbakgrund av domänverkets väntade resultatförsämring och i övriglosäkra bedömningsgrunder för verksamhetens utveckling tillstyrker RRV enhöjning av den rörliga krediten från 350 milj. kr. till 500 milj. kr. Denna ramtorde enligt RRV:s uppfattning vara tillräcklig för alt möta det bedömbarakapitalbehovet . Emellertidkan RRV inte ta ställning till en ytterligare höjning av ramen för denrörliga* krediten upp till 700 milj. kr. Domänverkethar inte presenterat ett tillräckligt underlag för bedömning av utvecklingenunder . Sannolikheten för alt några större extraordinära kostnader somdrastiskt kan öka kapitalbehovet uppkommer harinte heller kunnat bedömas av RRV. begäran om höjning av ramen förden rörliga krediten till 700 milj. kr. har av RRV betraktats som ettutslag för verkets allmänna osäkerhet inför framtida finansieringssituationer. Domänverketsrörliga kredit i höjdes från 175 milj, kr. till350 milj. kr. har hemställt att krediten ökas tUl 700 milj. kr. budget för bör, under de föralsättningar denna bygger på, dennuvarande ramen för rörlig kredit räcka till. Verket framhåller emellertid attosäkerheten i prognoserna för året är mycket stor med hänsyn till den ovissakonjunkturen för skogsindustrin. I en alternativ beräkning, som innebär vissaprissänkningar på timmer, minskade virkesleveranser, ökad kredittid förvirkesköpare m. m., visar verket på all relativt små ändringar i de gjordaprognoserna kan få betydande verkningar på verkets likvida ställning. Denrörliga krediten är domänverkets enda externa finansieringskälla. Till skUlnadfrån övriga affärsverk får domänverket inga anslag över budgeten för sina löpandeinvesteringar. Jag anser det därför vara av vikt att den rörliga krediten är avsådan omfattning att verket kan möta de likviditetspåfrestningar som kanuppkomma . tillstyrker attdomänverkets rörliga kredit höjs till 500 milj. kr. Jag anser detta vara förknappt tilltaget med hänsyn till osäkerheten rörandekonjunkturutvecklingen för skogsindustrin och även till att domänverket i sinbudget för inte har tagit upp mer än 20 milj. kr. Jagförordar därför att domänverkets rörliga kredit i höjs tiU600 milj. kr. Det ankommer på regeringen att bestämma i vilken utsträckningverket skall få ta krediten i anspråk. 1977/78: 125 85 Jag hemställer att regeringen föreslår att medge att domänverket får disponera en från . ökad rörlig kredit i riksgäldskonlorel. V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD [10] 14. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån. Enligtde riktlinjer angående en aktiv lokaliseringspolitik m. m. som har godkänts avriksdagen (prop. 1964: 185, BaU 1964: 48, rskr 1964: 408) är räntan pålokaliseringslån densamma som för varje tillfälle gäller för industri-garanlilån. Enligt en överenskommelse mellan , vissa andra samarbelsorganisalioner för kreditinstituten ochstaten har räntan på industrigarantilån satts med utgångspunkt i räntan för lånmot bästa inteckningssäkerhet i bostadsfastighet, den s. k. bottenlåneräntan.Denna utgör numera inte något enhetligt begrepp och är därför olämpUg somutgångspunkt. har (prop. 1977/78: 40 bil. 1, NU1977/78: 34, rskr 1977/78: 110) godkänt av regeringen framlagt förslag tillriktlinjer för kreditverksamheten vid de regionala utvecklingsfonder som skallinrättas . beslut innebär bl. a. att regeringen harbemyndigats atl ange riktlinjer för hur räntenivån för kreditslödet skallfastställas. Inom pågår f. n. övervägande härom. Resultatetav dessa överväganden kan bli en lösning som innebär att räntan pålokaliseringslån inte entydigt kan härledas från räntan på industrigarantilån. Enligt min mening bör samtliga lokaUseringslån löpa medsamma ränta. Räntan på lokaliseringslån bör därför frikopplas från räntan på industrigarantilån.Räntan på lokaUseringslånen bör liksom hittUls vara marknadsanpassad. Vidarebör räntan följa ändringarna av del officiella diskontot. I likhet med vad somnumera gäller i fråga om fastställande av räntan på del nämnda statligakreditstödet bör det ankomma på regeringen att bestämma räntan pålokaliseringslån. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag har anfört rörande räntan förlokaliseringslån. [11] 25. Lån till förprojektering av naturgasledningar m. m.Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1977/78. bUdades (prop. 1975/76: 124, NU1975/76: 44, rskr 1975/76: 262) för planering och samordning m. m. av åtgärdersyftande till atl främja landets försörjning med naturgas. Verksamhetenregleras av ett konsortialavtal mellan och () som företrädare för ett antal kom- Prop.1977/78:125 86 munalaoch enskUda intressenter. har och SGFS av aktierna.Aktiekapitalet uppgår till . Avtalet gäller t. o. m. utgången av år1979. Swedegasär det centrala organet för sådana utredningar, förhandlingar och projekteringsarbetensom bedrivs med sikte på en eventuell introduktion av naturgas i . Swedegasinnehar av aktierna i , som svarar för förberedelserna fördistribution och marknadsföring av naturgas i . Övriga intressenteri är samt , och Lunds kommuner. Ett motsvaranderegionall bolag avses skola bildas även för . skall verksamheten inom Swedegas finansieras genom bidragfrån aktieägarna i proportion till deras andelar i aktiekapitalet. Bidragenberäknas tUl 2 milj. kr. för tvåårsperioden 1978. Till bolaget hardärjämte lämnats ett statligt lån på 10 milj. kr. för att täcka utrednings- ochförprojekteringskostnader . För ändamålet har påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /77 anvisat ettinvesteringsanslag Lån till förprojektering av naturgasledningar m. m. (prop.1976/77: 125 bil. 12, NU 1976/77: 40, rskr 1976/77: 345). Lånetskall användas främst för arbeten i samband med projekt avseende import avnaturgas från och med rörledning genom . Lånet avseskomma att skrivas av om detta import-projekt inte kommer till stånd. Underår 1977 har förhandlingar ägt rum mellan Swedegas och det tyska företagetRuhrgas AG om leveranser av en årlig kvantitet av högst 1,2 miljarder m (Gm)naturgas till med början . Därjämte har Swedegas förhandlatmed det av danska staten helt ägda företaget /Srörande villkoren för transiteringen genom . Iskrivelse hemställer om ett län med vUlkorligåterbetalningsskyldighet på ytterligare 18 milj. kr. De sammanlagda kostnadernaför bolagets verksamhet kalenderåren 1977 och 1978 beräknas nu tUl 30 milj.kr., varav 24,2 milj. kr. har budgeterats för . Beräkningen avmedelsbehovet grundas främst på de åtaganden om bidrag tillprojekteringsarbeten som Swedegas har gjort i samband med förhandlingar medDansk och . Dessa arbeten utgör enligt Swedegas vadsom är absolut nödvändigt för att den planerade tidpunkten för förstanaturgasleveransen till skall kunna innehållas. Bolagetredovisar följande fördelning av medelsbehovet (1 000-tal kr. Prop.1977/78:125 87 Förprojektering av rörledning i Förprojektering av rörledning i Utredningar om import av LNG Bidrag till planerat regionalt bolag i Underbidraget till redovisas dels Swedegas delägarlillskott, dels ett lån medvillkorlig återbetalningsskyldighet på 4 milj. kr. som bidrag till Sydgaskostnader för detaljprojektering av ett distributionsnät i och förmarknadsföring inom regionen. Under övriga projekteringsarbeten och utredningarredovisas främst projektering av en rörledning över och arbetet medtekniska specifikationer m. m. för ledningssystemet. Arbetetinom Swedegas har inriktats på ett konkret projekt somavser import av naturgas genom rörledning från genom Danmark.Förhandlingarna med leverantören gäller en kvantitet av endast ca 1 Gm 1981 för distribution främst i västra . Avsikten är emellertidatt en sådan anknytning till kontinentens naturgasnät skall skapaförutsättningar för köp av gas även från andra leverantörer, varigenomdistributionen av gas efter hand skulle kunna utvidgas tUl slora delar av Syd-och . Den potentiella marknaden för naturgas i dessa delar av landethar uppskattats till 6 ä 8 Gm omkring , till övervägande del somersättning för tjock eldningsolja i kraftvärme- och värmeverk samt industri. Möjligheternatill import av naturgas med fartyg i kondenserad form, s. k. liquified naturalgas (LNG), har också uppmärksammats . Frågan om sådanimport till under 1980-lalet från och har diskuteratssåväl på regeringsnivå som vid kommersiella kontakter mellan Swedegas och destatliga gasbolagen i resp. land. Därjämte har i samarbete med fleraandra svenska industriföretag lagt fram en studie rörande LNG-importi stor skala i första hand från . Inomindustridepartementet bildades en arbetsgrupp med 1977/78:125 88 uppgiftatl studera de aktuella naturgasprojekten. I en lägesrapport i december 1977har redovisats vissa allmänna bedömningar. Det framhålls all StäUning inte till omfattningen av en eventuell introduktion av naturgas i Sverigeförrän (I 1976: 05) har redovisat sitt material och deallmänna förutsätlningarna för naturgas i det svenska energisystemet därigenomhar klarlagts. Enligt rapporten bör beslutsunderlaget i avvaktan härpåkompletteras bl. a. genom fortsatta diskussioner med olika tänkbaranaturgasleverantörer. Vägledande vid valet av leverantör bör vara atlåstadkomma en ökad försörjningstrygghet i förhållande till den oljeimport somgasen skulle ersätta. Enligt lägesrapporten kan detta uppnås i första handgenom rör-bunden import från t. ex. . Ilägesrapporten pekas vidare på behovet av modellstudier för uppbyggnaden avett naturgassystem baserat på såväl rörbunden gas som LNG, undersökningar avsäkerhetsfrågorna vid hantering av naturgas samt analyser av deindustripolitiska och övriga samhällsekonomiska effekterna av en naturgasintroduktioni . Föregen del anser jag det önskvärt att det angivna beslutsunderlaget tas fram.Viktiga bidrag härtill kommer att lämnas i rapporter från energikommissionenoch dess olika expertgrupper. Vidare har regeringen den 22 december 1977uppdragit åt statens industriverk att utreda de samhäUsekonomiska effekternaav svensk industris deltagande i naturgasprojekt i . Jagvill vidare erinra om att regeringen, mot bakgrund av de aktuellanaturgasprojekten, i prop. 1977/78: 86 har lagt fram förslag tUl lag omvissa rörledningar, m. m. Förslaget innebär att samhället genom en särskUdkoncessionslagstiftning skall förbehållas ett avgörande inflytande övertillkomsten av olje- och naturgasledningar. Del pågår vissa andra förberedelserför en naturgasintroduktion hos berörda myndigheter och organisationer, bl. a.utarbetandet av normer för naturgasledningar. Införett beslut i nalurgasfrågan är det också av vikt att Swedegas fullföljerutrednings- och projekteringsarbetet rörande främst de aktuellaimportprojekten. Endast härigenom kan de ekonomiska villkoren för en eventuellsvensk naturgasintroduktion klarläggas. Swedegasberäknar nu kostnaderna för de nämnda arbetena och för bolagets övrigaverksamhet tiU 30 milj. kr. för tvåårsperioden 1978. Bolagels delägarehar åtagit sig att bidra med 2 milj. kr. varjämte staten tUl bolaget år 1977har lämnat ett bidrag med 10 milj. kr. i form av ett lån med villkorligåterbetalningsskyldighet. Swedegas begär ett lån om ytterligare 18 mUj. föratt täcka återstående medelsbehov. Huvuddelen av medlen är avsedda för Swedegasandelar av utrednings- och projekteringsarbeten som bedrivs i samarbete medövriga parter i de danska och tyska projekten. Vidare ingår betydande beloppför förbere- 1977/78:125 89 delserrörande distribution av gas i . Bolagets budget ger utrymme även förvissa utredningar om LNG och modellstudier beträffande uppbyggnaden av ett nalurgassystem. Enligtmin mening får arbetet med naturgasfrågorna ses som ett led i förberedelsernaför kommande energipolitiska beslut. Mot bakgrund härav anser jag det rimligtalt staten liksom bär huvuddelen av den ekonomiska risk som ärförbunden med Swedegas verksamhet genom lån tiU bolaget med villkorlig återbetalningsskyldighel. Jagvill i detla sammanhang stryka under atl det alltjämt råder ovisshet ommöjligheterna att få lill stånd en naturgasimport som uppfyller rimliga krav påförsörjningssäkerhel och ekonomi. Dessa möjligheter är beroende av faktorer somman från svensk sida inte nämnvärt kan påverka. Av särskild betydelse är atl transiteringenav naturgas för svensk räkning genom är nära knuten till frågan omintroduktion av naturgas i detta land på grundval av gasfyndigheterna i den danskadelen av . Det danska beslutet i denna fråga är beroende avförhandlingar m. m. vUkas resultat f. n. inle kan förutses. Den situationen kanalltså uppstå att ett svenskt beslut om introduktion av naturgas måsteuppskjutas. I ett sådant läge bör givetvis verksamheten inom Swedegas omprövasmed sikte på atl så långt möjligt minska kostnaderna. Jagförordar att ett anslag av 18 milj. kr, anvisas för att lämnas till Swedegassom lån till förprojeklering av naturgasledningar m. m, I likhet med vad somgäller för tidigare lån till bolaget bör lånet skrivas av i den månifrågavarande importprojekl inte kommer lill stånd. Det ankommer på regeringenalt meddela närmare vUlkor för lånet. Jaghemställer atl regeringen föreslår atttill Lån till förprojektering av naturgasledningar m. m. pä tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /78 anvisa ell investeringsanslag av . 1977/78:125 91 Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten /78 såvitt avser kommundepartementets verksamhetsområde Ersättningar och lån m. m. i samband med naturkatastrofeni Jordskredet i inträffade onsdagen den 30 november1977 strax efter . Skredområdet omfattar en yta av omkring 300 000 m"'och har formen av en i toppen avskuren triangel med en bas av 600 m och en höjdav 800 m. Skredkanterna är . Vid skredet omkom åtta personer. Lika många fick liggakvar på sjukhus. En svårt skadad man avled senare, ytterligare 31 personerskadades vid katastrofen. Den sista saknade personen påträffades på morgonenlördagen . Inom skredområdet låg 67 bostadshus och dessa kan inteanvändas igen. Ytterligare 84 bostadshus, som ligger inom ett område där detanses föreligga risk för skred (skredriskområdet), är evakuerade. Av dessa hardet visat sig nödvändigt att riva fem hus, som ligger intill skredkanten.Ytterligare tio hus inom skredriskområdet kommer möjligen att rivas. De övrigahusen inom skredriskområdet kan, enligt nuvarande bedömning, åter användas förbostadsändamål, sedan erforderliga åtgärder för stabilisering av marken ochförstärkningar av byggnadernas grunder har vidtagits. Ett antal bostadshus hartidigare varit evakuerade på grund av säkerhetsskäl. Inom skredområdet bodde 230 personer, inomskredriskområdet ytterligare 206 personer och inom del tidigare evakueradeområdet 212 personer. i övertog sammakväll som katastrofen inträffade ledningen av räddningstjänsten. Prop.1977/78:125 92 december1977 frånträdde ledningen. Brandförsvaret,som fick det första larmet om skredet , satte in alla tillgängligaresurser. var 42 man och 13 ambulanser på skadeplatsen. Tilldess att den sista saknade personen hade påträffats, deltog kontinuerligtomkring 70 personer ur brandförsvaret i räddningsarbetet. Även militär personalmedverkade. I anslutning till skadeplatsen upprättades två ledningsplatser, ennorr och en söder om skadeområdet. Brandförsvarets verksamhet samordnades ienlighet med planen för den regionala räddningstjänsten i och med övriga kommunala verks och polisens verksamhet. Under räddningsarbetetrekvirerades hjälp från brandförsvaret i grannkommunerna, i första hand för altupprätthålla brandberedskapen inom . Larmetnådde polisens ledningscentral och var tolv polisiäraenheter däribland en polishelikopler i verksamhet vid skredområdet. Tjänstefripolispersonal uppmanades i radio att kontakta resp, tjänsteställe. Bemannadevägspärrar upprättades på åtta platser för att förhindra obehörig trafik tillområdet. Med bevakning av området arbetade kontinuerligt 35 polismän och 50militärer. Denna styrka utökades med 50 man. Efterframställning till förstärktes polispersonalen medytterligare 50 poUsmän från andra polisdistrikt i länet och angränsande län.En upplysningscentral upprättades i Glöstorpsskolan. Där samarbetade polisenmed försäkringsbolag och sociala distriktsnämnden. I övrigt omfattadepolisarbetet insamling av uppgifter om dem som bodde inom området för attfastställa antalet saknade samt bokföring av personer som omfattades av beslutom evakuering. Polisen svarade också för omhändertagandet av kringspritt gods. Sahlgrenskasjukhuset nåddes av larmet . På sjukhuset utlöstes katastroflarm.Kontakt togs med samt lasaretten i och . Enläkare och två sjuksköterskor, utrustade eidigt sjukhusets katastrofplan,sändes till skredområdet efter larmet.