prop · G103174 · 1977-12-31 00:00:00 — Detta borde ske genom en neddragning avden samlade kapaciteten i en takt och till en nivå som är samhällsekonomisktförsvarbar men som också från företagsekonomisk synpunkt kunde bedömas somrUctig på längre sUt. £>e fyra storvarven beräknades komma att minska sinpersonalstyrka med ca 6 500 personer , vartill skulleläggas ca 2 200 s. k. entreprenadanställda som inte skulle kimna beredassysselsättning vid varven. I den situation som då förelåg ansåg jag attställning inte borde tas tUI frågan om ytterligare nedläggningar av enskilda varvsanläggningarutöver den pågående nedläggningen vid Eriksbergsvarvet. Jag kimde emellertidinte utesluta att ytterligare neddragningar inom den svenska varvsindustrinkunde bli nödvändiga . En sådan reduktion torde inte kimnaske utan struktiurella förändringar i form av nedläggning av en enskildvarvsanläggning. Jag framhöll vidare att det borde ankonmia på ledningen förden statliga varvskoncernen att pröva denna fråga, liksomfördelningen av en ka- 1977/78:174 13 pacitetsneddragningmellan olika varvsenheter. Jag räknade då med att ett slutligtställningstagande i denna fråga måste ske före utgången av , varvidbl.a. de sysselsättningsmässiga konsekvensema måste övervägas. Ett antal arbetsgrapper inom industridepartementetarbetar f. n. med bedömningar av de framtida marknadsfömtsättningarna ochkonkurrensmöjligheterna för de svenska varven, de arbetsmarknadsmässigakonsekvenserna av olika neddragningar av kapaciteten, lämplig straktur vidolika kapacitetsalternativ och de härav föranledda finansiella konsekvenserna.I fråga om storvarven omfattas både Svenska Varv och av bedömningarna.De hittiUsvarande resultaten av arbetsgruppernas bedömningar visar klart atten ytterligare minskning av kapaciteten inom svensk varvsindustri är ofrånkomUgmed hänsyn till marknadsföratsättningaraa. De slutliga förslagen frånarbetsgrapperaa kan förutses komma att ha så vittomfattande konsekvenser i olikahänseenden att mycket ingående överväganden måste göras. Enligt min meningstår det dock klart att den föratsedda kapacitetsminskningen måste få formen aven ytterligare nedläggning av en eller flera varvs-enheter. Beslut härom börmed hänsyn tUl de väntade stora förlusterna för varvsindustrin fattas under år1978. TiU de nämnda frågorna avser jag att återkomma ijuni med förslag till åtgärder. Frågan om en utökning av stödet tillbeställare av fartyg och om finansiellt stöd till Svenska Varv och bördock behandlas av under innevarande . De akuta finansiellaproblemen skulle nämligen i annat fall tvinga företagen att vidta sådanaåtgärder att en långsiktig strukturanpassning av den svenska varvsindustrinförsvårades. Jag tar nu upp dessa frågor liksom frågan om att genom insatserför alternativ produktion redan nu kunna påskynda en önskvärd omställning avbranschen. 4.1StatUgt stöd till fartygsbeställare Fr. o. m. infördes ett temporärtstödsystem till far-tygsbestäUare (prop. 1976/77:139, NU 1976/77:53, rskr1976/77: 343). Stödet omfattar dels avskrivningslån som kan uppgå till avkontraktspriset på bestäUt fartyg, dels statliga kreditgarantier intill avkontraktspriset. Syftet med beställarstödet är huvudsakligen att åstadkomma enövergång från lager- till orderproduktion vid varven. Stödet kan efter särskildprövning i varje enskilt fall lämnas även för beställningar gjorda före den 1juli 1977 för vilka allvarlig risk för av-beställning föreligger tiU följd avbestäUares ekonomiska oförmåga att fullfölja beställningen. I dessa fall gällersärskilda begränsningar vad avser stödets storlek. Stödet kan i särskilda fallutgå också till utiändska beställare (jfr. NU 1976/77: 53 s. 10). 1977/78:174 14 ochkreditgarantier uppgår tiU 1 300 mUj. resp. 3 100 milj. kr. har lån och garantier tiUstyrkts för ett fyrtiotal fartyg. Det tillstyrktastödet uppgick till sammanlagt ca 3 900 milj. kr. Av de ramarriksdagen har fastställt för stödet återstod därmed efter vissa reservationerhuvudsakligen för räntor 158 mUj. för avskrivningslån och 184 milj. kr.för garantier. fanns hos nämnden förfartygskreditgarantier 14 ännu ej prövade ansökningar avseende en sammanlagdordersumma om drygt 2 200 mUj. Stödet har verksamt bidragit tiU att förbättrasysselsättningsläget vid de svenska varven. Orderstockens längd varierar dockstarkt från varv tiU varv. För vissa varv är beläggningssituationen därförsådan att beslut om fortsatt produktion måste fattas omsysselsättningen inte allvarligt skall hotas. Erfarenheterna av lagerproduktionen har varitsådana att jag inte ser sådan produktion som ett realistiskt alternativ attlösa dessa sysselsättningsproblem. Mot denna bakgrund finner jag det angeläget attramen för avskrivningslån och garantier tiU beställare av fartyg i begränsadomfattning utvidgas. I huvudsak bör gäUande regler för detta stöd tillämpasäven i fortsättningen. Vissa ändringar anser jag dock vara nödvändiga. Med hänsyn tUl att frågan om utformningen av eneventueU fortsättning av beställarstödet övervägs inom en av de tidigarenämnda arbetsgmpperna bör det utvidgade stödet utgå endast i de fall varven avproduktionstekniska skäl måste fatta beslut om fortsatt produktion före den 1augusti 1978 för att imdvika friställningar. Ett villkor bör vidare vara attfartygen levereras före utgången av . Regeringen bör pröva varje enskUtfaU för att stödet skall kunna anpassas dels tiU den neddragning av kapacitetensom jag anser bör påbörjas , dels tUl mer livskraftig produktion. Regeringensprövning skall också avse stödets förenlighet med våra internationellaåtaganden på handelsområdet. Liksom bör det dock ankomma påfullni,äktige i att ikläda staten garantierna. Med hänsyn till beläggningssituationen för varvenoch den inneliggande ansökningsvolymeii om stöd tiU fartygsbestäUare bedömerjag att lån- och garantiratnai;pa bör utvidgas med 175 resp. 600 mdj. Jagförordar sålunda att regeringen; föreslår att för kreditgarantiertiU fartygsbestäUare denl juli 1977den fastställa enram av 3 700niilj. Vidare förordar jag att medel anvisasmed ytterligare 175 milj. kr. för statliga avskrivningslån tillfartygsbestäUare, De nya regler för beställningsstöd som jag har redogjortför bör även tillämpas för eventueUt outnyttjade lån och garantier. 1977/78:174 15 I enlighet med beslut av rUcsdagen (prop.1976/77:139. NU 1976/ 77: 53, rskr 1976/77: 343) samordnades i mitten av förraåret de statsägda varven. Det då bildade är moderbolag inomden statliga varvskoncernen. Detta bolag erhöll vid bildandet ett aktiekapitalav 600 milj. kr., en reservfond av 300 milj. kr. och ett bidrag av staten med375 milj. kr. för att öka dess soliditet. Bolaget erhöll dessutom 35 mUj. kr.att användas för projektering av alteraativ verksamhet och 25 mUj. förvissa investeringar vid Cityvarvet i . Bolaget fick vidare ettsärskilt anslag av 859 milj. kr. för att täcka förluster i samband medavvecklingen av Eriksbergsvarvet. Fullmäktige i har bemyndigats attteckna garantier till den statiiga varvskoncernen avseende förlusttäckning förhögst 800 milj. kr. Storleken av kapitaltillskottet grundade sig delspå att förluster på fartygsproduktionen skuUe täckas avvärdega-ranlier och stödet tiU beställare av fartyg, dels på att valutakursförlusteroch förluster på kundfordringar skuUe uppgå tUl högst 500 milj. kr under sammaperiod. Denna bedömning innebar en ökning av den av varvsföretagen föratseddaförlusten på ca 400 mUj, kr. Det kan nu konstateras att bedömningen inte itUlräcklig utsträckning beaktar de risker som efter hand visat sig föreligga ifråga om fraktmarknaden och redares betalnings- och överlevnadsförmåga och inteheUer förutsågs den exceptionella kursutvecklingen för främst schweizerfranc. Det preliminära bokslutet för för denstatliga varvskoncernen visar en förlust av ca 2 230 mUj. Härav svararvalutaförluster för 855 mUj. och förlustreserveringar avseendelagerproduktion och kundfordringar för sammantaget närmare 1 450 milj. kr.Sedan de av staten ställda värdegarantiema, varav högst 400 milj. kr. fårutnyttjas för , tagits i anspråk återstår en beräknad förlust av ca 1830 mUj. beräknar Svenska Varv att resultatetför koncernen skall visa en förlust av 1 550 milj. kr. Härav beräknasrörelseresultatet, inkl. förlustreserveringar för den egna lagerproduktionen,uppvisa ett underskott av 850 milj. kr. Resterande 700 mUj. utgörreserveringar för olika förlustrisker. Sedan de av staten ställdavärdegarantierna, 400 milj. kr., har utnyttjats skulle visa en förlustav 1150 milj. kr. De båda skulle sålundasammantagna resultera i en förlust av ca 2 980 milj. kr. efter avdrag avvärdegarantiema. Resultatet för innebär att Svenska Varv harförbrakat sitt aktiekapital. Företaget behöver således ett kapitaltiUskott föreden för att likvidationsskyldighet skall kunna undvikas. Föratt täcka Svenska Varvs föriust för och för att undvika 1977/78:174 ,6 atttvå tredjedelar av aktiekapitalet har förbrukats före utgången av år 1978behövs en soliditetsförbättring som inte bör vara mindre än 2 000 milj. kr. Som jag förut har nämnt avser jag att återkomma medförslag till åtgärder för varvsindustrin . Jag avser då bl. a.föreslå att koncernen erhåller en soliditet som är lämplig med hänsyn tiU verksamhetensomfattning. Efter en proposition i frågan torde ett riksdagsbeslut kunnaföreligga tidigast . Då Svenska Varvs soliditet behöverförbättras före förordar jag att medel för detta anvisasinnevarande budgetår. Soliditetsförbättringen för Svenska Varv anser jagbör ske genom dels ett medelstillskott, dels genom att ytterligarevärdegarantier teclcnas utöver befintlig ram. Det är angeläget att förlusterna påkundfordringarna inte behöver realiseras innan slutlig förlust har kunnatkonstateras, Jag finner det därför ändamålsenligt att värdegarantier kan lämnasockså för den i bokslutet för gjorde reserveringen för kundförluster om950 milj. kr. De bedömda förlusterna för produktion i egen regi uppgår tillnärmare 500 mUj. kr., dvs. ca 100 milj. kr. mer än vad som får utställas ivärdegarantier för . Inte heller denna förlust bör realiseras innanslutlig förlust har kunnat konstateras. Detta blir sammantaget alltså 1 050milj. som jag anser bör täckas genom värdegarantier. Det bör ankomma påregeringen att i anslutning tUl de riktlinjer som lämnades i prop. 1976/77:139utforma de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av dessavärdegarantier. Dessa riktiinjer bör också avse det av tidigarelämnade medgivandet att lämna sådana garantier för högst 800 milj. kr. Återstående del av behövlig soliditetsförbättring,950 milj. kr., bör tUlföras genom ett kontant tillskott. Härav avser 855 milj.kr. att täcka nu beräknad valutaförlust för . Den verldiga förlusten kandock konstateras först när de utländska lånen har amorterats. Statens utbetalningarav medel till bolaget för detta ändamål bör därför ske i samband med dessaamorteringar. Kockumskoncernen är organiserad medett moderbolag, , för gemensamma koncemfunktioner och ett antalhelägda dotterbolag för olika rörelsegrenar. Huvuddelen av verksamhetenbedrivs i Varv, rederirörelsen och . Dessa svarartUlsammans för av omsättningen . Varvet svarar ensamt för tvåtredjedelar av koncernens omsättning på drygt 2 000 milj. kr. 1977/78:174 17 Varvet är efter omfattande investeringar under1970-talet det jämte Uddevallavarvet modernaste varvet i . har varvet omorienterat sinproduktion från stora tankfartyg tUl specialfartyg för transport av flytandenaturgas, s. k. . Varvet producerar f. n. två sådana fartyg i egenregi. Dessa beräknas bli färdigställda . Varvet planerar att byggaett tredje . Ansökan om statliga kreditgarantier för att finansierabyggandet har av fullmäktige i överlämnats till regeringensprövning. Varv har begärt att regeringen f. n. inte skall ta ställningtUI ansökningen. Föratom de två LNG-far-tygen består orderstocken av ett störtetankfartyg med planerad leverans och två Ro/Ro-fartyg medleverans . Denna beläggning täcker inte kapaciteten, varförföretaget inlett förhandlingar med de fackliga organisationerna om att minskapersonalen. har ett betydande rederiengagemang genomandelar i 14 stora tankfartyg. Dessa ingår i rederirörelse. har redovisat vinstför varvet. Rederirörelsen har särskilt uppvisat storaförluster. redovisar Varv en vinst på ca70 milj. kr. medan rederirörelsen visar en förlust på ca 120 milj. kr. Förår 1978 har budgeterat varvets resultat till ett överskott av ca 75milj. Budgeten är baserad på att ett beslut om garantier för det tredjeLNG-fartyget fattas av regeringen . har begärt attregeringen inte nu tar stäUning till företagets ansökan om garantier. Kockumsberäknar att senareläggningen av detta fartyg medför att resultatet försämrasmed ca 20 milj. kr. För rederirörelsen beräknas förlusten under år1978 under fömtsättning av oförändrat låga fraktsatser uppgå tUl ca 160milj. har i motsats till Svenska Varv 1977 och prognosen för inte ansett sig böra göra reserveringarför kundfordringar på redare som inte har kunnat fullgöra sina betalningsförpliktelser.Kockums har inte heller ansett sig böra göra nedskrivningar för egnafartygsandelar. Vidare tillämpas redovisningsprincipen att fördela ännu interealiserade valutaförluster för vissa långfristiga skulder över lånenssammanlagda löptid. bar tidigare haft en god likviditet delsgenom den höga räntabiliteten, dels genom att kontantförskotten som regelöverstigit kapitalbindningen i material och pågående arbeten. Genom uteblivnabeställningar har likviditetsnivån successivt sjunkit och är f. n. mycketansträngd och helt beroende av statiiga garantier och stödåtgärder. beräknar att ett behov av likviditetsförstärkningföreligger på 450 milj. kr. Behovet beräknas öka med 70 milj.kr. 1977/78:174 18 tUlseptember vilket är högsta nivån . Vid utgången av året beräknaslikviditetsbehovet ha sjunkit till 450 milj. kr. Av likviditetsbehovet avses150 milj. kr. användas för återbetalning av befintUga lån. anser sig i dagens situation inte på egenhand kunna åstadkomma den erforderliga likviditetsförstärkningen. Jag delarKockums bedömning härvidlag. Det torde stå klart att utan enlikviditetsförstärkning för bolaget är en betalningsinstäUelse oundviklig. Ensådan drastisk utveckling anser jag aUvarligt skulle försvåra det arbete somnu pågår både inom företaget och för att åstadkomma enlämplig, långsiktig strukturanpassning av verksamheten. Jag anser därför att staten bör medverka för atttillfälligt lösa lUtviditetsproblem . viU jagbetona angelägenheten av att detta inte får leda tiU att ansträngningarna inomföretaget att finna mera långsiktiga lösningar på företagets problem minskas.Mot bedömning av storleken av likviditetsbehovet har jag inte något atterinra. Jag ser det vidare som naturligt att kreditgivare medverkartill att lösa företagets akuta likviditetsproblem genom att medgeamorteringsanstånd eller på annat sätt medge en förlängd kredittid. Jag förordar att beviljas ett lån på 340milj. Beloppet har beräknats med hänsynstagande till att banker och övrigakreditgivare medverkar tiU att lösa likviditetsproblem. Det bör ankommapå regeringen att faststäUa de närmare vUlkoren för lånet. 4.4Insatser för alternativ produktion har som förut nämnts erhålUt 35milj. för projektering av alternativ verksamhet. Jag framhöll i prop.1976/77:139 att det är nödvändigt att staten medverkar tUl och påskyndar endiversifiering av verksamheten vid koncernens varv. Jag uteslöt inte att ytterligaremedel i ett andra steg kunde behövas, men att erfarenheten av de närmaste årensverksamhet borde utvärderas. Inom Svenska Varv har arbetet med att utvecklaaltemativa produkter hunnit längst i fråga om förtiUverkade pråmbaseradepetrokemiska fabriker. Sålunda har olika typer av petrokemiska fabrUcerutvecklats för förädling av naturgas tiU bl. a. ammoniak, urea (kvävegödsel)och metanol. Fabrikerna kan tillverkas vid koncernens större varvsehheter. Affärsidén bygger på att det finns en stor mängdfynd av gaskäUor till havs, vilka är aUtför små för att det av ekonomiska skälskaU motiverat att bygga en rörledning till land, men tUlräckligt storaför att försörja flytande petrokemiska fabriker. I länder meddåligt utvecklad infrastruktur kan vidare uppförandet av komplicerade fabrikervara förenat med större investeringskostnader än vad som är 1977/78:174 19 möjligtatt åstadkomma i industrialiserade länder. FörtUIverkning i ettindustrialiserat land skulle därför kunna medföra kortare leveranstider,fastare och lägre priser samt bättre funktionsduglighet. Den petrokemiska industrin bedöms vara en expansivindustrisektor. Svenska Varv bedömer att den av dem utvecklade fabriken ärkonkurrenskraftig och att företaget kan sälja upp tUl två aiUäggningar per år.F. n. pågår också förhandlingar med några möjliga köpare. har utveckling av alternativaprodukter lämpade för modultillverkning och montering vid varv pågått sedanmitten av 1960-taIet. marknadsför f. n. anläggningar för kon-denseringav naturgas, avsaltning av havsvatten samt vindkraftverk för placering på landeller tUl sjöss. Vidare offereras kompletta anläggningar för värme- ochelgenerering tiU kommuner. Densvåra situationen för varvsindustrin understryker angelägenheten av att allarealistiska möjligheter att utveckla och sälja altemativa produkter tastillvara. Svenska Varv anser att de förhandlingar som f. n. pågår inom en snarframtid kan leda till försäljningsavtal rörande en flytande petrokemisk fabrik.Även andra projekt kan bli tänkbara. Med hänsyn till att detta är en nyaffärsidé där anläggningen ännu inte har hunnit provas av någon köpare kan desvenska varven få bära en del av de ekonomiska risker som är förbundna med attta fram referensanläggningar. Då det här rör sig om mycket kostnadskrävandeanläggningar bör staten medverka i denna uppbyggnadsprocess mot en nyproduktionsinriktning genom att underlätta anskaffningen av riskkapital. I ettförsta steg anser jag att 250 milj. kr. bör finnas tUlgängliga för att efterregeringens prövning kunna stäUas till förfogande som avskrivningslån.Eftersom försäljningsavtal kan komma att träffas är det nödvändigtatt staten har möjlighet att kunna ställabehövliga medel till förfogande för lovande projekt. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändrade riktlinjer förgarantier och lån till fartygsbeställare som jag har förordat, 2. bemyndiga fuUmäktige i att tiU utgången av juni 1980ikläda staten garantier till fartygsbeställare till ett sammanlagt belopp avhögst . utöver tidigare bemyndigande om 3 . avseende upplåning i anslutning till beställning av fartyg hos svenska varv, 3. till Avskrivningslån till beställare av fartyg på tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /78 under fjortonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av , 1977/78:174 20 4. till Medelstillskott titt på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /78 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 5. bemyndiga fullmäktige i att tiU utgången av år 1978ikläda staten garantier tUI den statiiga varvskoncernen till ett sammanlagtbelopp av högst 1 . avseende förlusttäckning för kundfordringaroch fartygsproduktion, 6. medgiva att de garantier tiU ett sammanlagt belopp av ,som enligt av förat lämnat bemyndigande får lämnas till varvsföretagingående i en statlig varvskoncern, även får gälla kundfordringar, 7. tUl Lån till på tilläggsbudget III till statsbudgeten /78 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav , 8. till Avskrivningslån till varvsföretag påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 under fonden för låne understöd anvisa ett investeringsanslag av . Ärendet bör behandlas under innevarande . Jag är beredd att ställa utredningsmaterial tillvederbörande riksdagsutskotts förfogande. Regeringen ansluter sig tUl föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antagade förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1977/78:174 21 Bilaga 1:1 SVENSKA VARVKONCERNEN Preliminär resultaträkning är 1977 (milj. Fakturerad försäljning +4 655,6 Övriga rörelseintäkter -j- 12,4 Rörelsens kostnader 4 201,0 Förlustriskreservering pågående produktion 464,2 Reservering för annulleringskompensationskrav 96,2 Rörelseresultat före avskrivningar och räntor 93,4 Rörelseresultat efter planenliga avskrivningar 296,4 Reservering för kundfordringsrisker 832,0 Rörelseresultat före finansiella intäkter och kostnader l 128,4 Finansiella intäkter och kostnader Ränteintäkter -H 611,7 Kursdifferenser, netto 855,3 Resultot efter finansieUa intäkter och kostnader 2 077,9 Extraordinära intäkter och kostnader StatUg värdegaranti + 400,0 övriga intäkter -f- 10,9 Resultat före bokslutsdispositioner och skatt l 863,7 Upplösning av lagerreserv -f 62,8 övrigt -f- 7,6 Resultat före skatt 1 793,3 Periodens resultat 1 797,2 FörlusttäcknJng avseende -\- 40,4 Periodens resultat efter förlusttäckning l 756,8 1977/78:174 22 Bilaga 1:2 SVENSKA VARVKONCERNEN Preliminär balansräkning 1977-12.31 (milj. Förlustreservering för produkter i arbete Summa omsättningstUIgångar 7 782,5 6783,7 Riksbank, spärrkonto 6,6 0,5 Långfristiga fordringar samt aktier och andelar Patent och aktiverade utvecklingskostnader Summa långfristiga fordringar. Byggnader och tomter med markanläggningar Skulder och eget kapital 386,7' Avsatt för förlustrisker och borgensåtaganden 1977/78:174 23 Långfristiga skulder Växelskulder Diverse lånObligationslän Övriga skulder Avsatt till pensioner Stiftelser Förskott frånkunder Summa långfristiga skulder Beskattat värderegleringskonto För särskilt ändamål avsalta medel 600,0 300,0 189,3 435,0 600,0 300,0 106,4 435,0 Fritt eget kapital Arets resultat Summa skulder och eget kapital 11 utgående balansräkningen fördelad på berördabalansposter. Prop.1977/78:174 24 Bilaga 2:1 VARV ()AB preliminär resultatuppställning 1977 (milj. Fakturerad försäljning 1 335,3 Material, löner m.m. 1 141,1 Forsknings- och utvecklings kostnader 11,8 Avgår: Erhållna bidrag 2 8,9 Avskrivning enUgt plan 50,4 Rörelseresultat Finansiellt resultat Utdelning på aktier Intäktsräntor Koncernbolag övriga Kostaadsräntor Moderbolag Övriga koncernbolag Resultat före bokslutsdispositioner Bokslutsdispositioner 85,4 -17,0 1977/78:174 25 Bilaga 2:2 VARV ()AB Preliminär uppställning över tiUgångar (milj.kr.) Aktier O,! Maskiner och inventarier 291,2 och övrig fast egendom 147,8 901,7 Prop.1977/78:174 26 Aktiekapital 1 OOOOOO å Prop.1977/78:174 27 Preliminär resultatuppställning 1977 (milj. Material,löner m.m. 38,7 Rörelseresultat före avskrivning enligt plan 11,9 poster och bokslutsdispositioner 117,1 Resultat efter extraordinära poster 118,5 Förändring av ackumulerad överavskrivning + 1,2 Koncernbidrag -|-117,9 Resultat före skatt 0,2 Prop.1977/78:174 28 Preliminär uppställning över tillgångar och skulder1977-12-31 (milj. Kassa- och banktUlgodohavanden 5,1 Fordringar på koncembolag 25,3 Fömtbetalda kostnader och upplupna intäkter 4,1 Omsättningstillgångar, totalt 45,9 Skulder och eget kapital Växelskulder, koncembolag 38,1 Skulder till koncembolag 20,3 Fömtbetalda intäkter ocb upplupna kostnader 2,1 Övriga kortfristiga skulder 93 Kortfristiga skulder, totalt 69,9 Växelskulder, koncernbolag 207,3 Andra långfristiga skulder 5 Långfristiga skulder, totalt 670,5 Övriga obeskattade reserver L5 Obeskattade reserver, totalt 55,6 Arets nettoresultat 0J_ Eget kapital, totalt 3,3 1977/78:174 29 Bilaga 2:5 Kockumskoncemen Isammandrag 1976 1975 1974 1973 Bruttoinvesteringar i anläggningar och fartyg (inkl. ofullbordade anläggningar) (milj. 221,3 371,0 320,7 246,4 8 272 8 473 7 781 7 182 Kostnader för löner inkl. sociala avgifter (milj. 657,8 593,0 474,9 377,9 RäntabUitet före skatt på genomsnittligt justerat eget kapital 6,7,13,11,4,13,47,48, 2 015,7 2001,8 1572,1 1664,6 1232,2 Rörelseresultat (nrilj. 94,2 134,6 144,8 231,2 157,5 (milj.kr.) 164,6 114,1 _57,6 18,3 6,8 (milj.kr.) 0,7 1,4 5,0 34,8 0,7 Resultat efter extraordi nära poster 61,8 30,9 92,2 247,7 151,4 i% avrörelseinläkter 3,1 1,5 5,9 15,4 12,3 Arets nettoresultat 6,9 10,3 15,2 31,0 19,9 Föreslagen utdelning per aktie 3,0 3,0 3,0 2,5 9,0 9,0 9,0 7,5 1 Preliminära uppgifter. 1977/78:174 30