prop · G103159 · 1977-12-31 00:00:00 — Verket måste förbehålla sig rätlen all - på grund avsin specifika verksamhet - få uppställa krav på vilka vapenfria som skall kunnakomma i fråga för tjänstgöring. Tjänstgöring inom bör också ommöjligt ske efter frivilligt åtagande. upplyser alt verketönskar starta försöksverksamhet med vapenfria inom sjöräddningsområdet. Behovetär säsongsmässigt och innebär alt tjänstgöringen måste delas upp i tvåperioder under två på varandra följande sommarhalvår. Verket påpekar dock allplacering bör ske inom civilförsvarels ram och atl tjänsten bör vara av sådanart alt krigsplacering sker inom civilförsvaret. SMHlställer sig i princip positivt till vapenfri utbildning och tjänstgöring somväderobseivaiör men pekar på svårigheten alt lösa bostadsfrågan.Väderslationema är nämligen i slor uisträckning belägna på små orter ochinrymda i observatörens privatbostad. Några av de fyrplatser som sjöfartsverketavser atl avbemanna är så värdefulla från observalionssynpunkl att SMHl kanlänkas ålerbemanna dem med vapenfria observatörer. Vidare är SMHl berett attanordna expeditionstjänst för vapenfria. Uiredningensförslag all möjlighet bör skapas all fullgöra tjänst som inte leder till någonform av kiigsplacering välkomnas av bl. a. universitets- och högskoleämbetet,i , JO, Svenska Freds- och , , Fredsiåd ochVärnpliktiga arbetsgruppen. kristna ungdomsråd och ungdom är positiva till förslaget men understryker vikten avalt den sökande informeras om att han vid krigstillstånd kan nås av andrapliktlagar. anser det vara alltför kategoriskt all ge denvapenfrie en ovillkoriig räll all erhålla en tjänstgöring som inte leder tillkrigsplacering. Det bör vara tillfyllest all utlagnlngsmyn-dighelen i möjligmån tillgodoser den vapenfries önskemål på den punkten. Enliglcivilföisvaisstyielsens uppfaUning bör möjligheten alt välja tjänst som inteleder till krigsplacering inom totalförsvaret begränsas och beviljas endast dåsynneriiga skäl föreligger. Överstyrelsen for ekonomiskt försvar ställer sigtveksam lill utredningens förslag och anför att del synes rimligt allutbildningen inriktas mot en viss funktion 1 del för verksamheten under krigorganiserade samhället. 6 1977/78. Prop.1977/78:159 82 Utredningensnämnda förslag avstyrks av ett flertal remissinstanser bl. a. ÖB, chefen forarmén, chefen för marinen, värnpliktsverkel, , iSkaraborgs län, SAF, och Svenska Röda Korset. ÖBframhåller alt det såväl inom del allmänna civilförsvaret som inom denkommunala beredskapen finns uppgifter av så utpräglad humanitär karaktär altfullgörandet av dem inte rimligen bör kunna strida mot vare sig gängse etiskamoralbegrepp eller allmän medmänsklighet. Liknande synpunkter förs fram av RödaKorset. betonar att den vapenfrie bör fullgöra en tjänst som ärbetydelsefull för samhället i krig. AMS föreslår atl civiltjänsleplikligainkallas till repetilionsutbildning inom del ijänslgöringsområde där de harerhållit grundutbildning. De kan därefter vid behov inkallas i de funktionerdär de har fullgjort sin tjänstgöring. Utredningensförslag att den vapenfries eget önskemål om tjänslgöringsslag så långt möjligtbör tillgodoses kommenteras särskilt av flera remissinstanser. Förslaget flruttryckligt slöd av . Svenska Freds- och skiljedomsföleningen, . JO uttalar all ökad flexibilitet och större hänsynstagande lill egnaönskemål borde kunna eliminera den grupp som vägrar vapenfri tjänst. AMS anseratl egna önskemål bör kunna tillgodoses i större utsträckning än vad som sker . a. brottsförebyggande rådet, , länsstyrelseni och civilbefälhavaren i Östra civilområdet är av denuppfattningen all verksamheten bör utövas under samma tvång sommilitärtjänstgöringen och att den vapenfrie inte bör ges ett fritt val bland enmängd tjänstgöringsallernativ. Han skulle därigenom kunna skaffa sig ettgynnsammare utgångsläge för sin framlida yrkesverksamhet än den som fullgörvapentjänst. pekar även på svårigheten att planerautbildningsverksamheten om den vapenfrie ges stor frihet i val avtjänslgöringsslag. Utredningensförslag att en tvåårig tjänstgöring inom SlDA:s faltverksamhet skall anses somfullgjord vapenfri tjänst avstyrks bl. a. av ÖB och Moderata ungdomsförbundet.Värnpliktsverkel pekar på alt om förslaget genomförs, bör möjligheten inte varaöppen exklusivt för vapenfria. SIDA tillstyrker uiredningens förslag och anföratt den vapenfrie som i konkurrens med andra sökande erhåller anställning somfredskårisl får i alla avseenden bedömas som med övriga fredskårister likvärdigarbetskraft. SIDA ställer sig däremot mycket tveksam lill förslaget attvapenfri, som har uttagits lill expeditionstjänst hos SIDA, skall kunna fl sintjänstgöring föriagd till något av SIDA:s biståndskonlor. De kunskaper somkrävs fören sådan tjänstgöring medför atl utbildningstiden före utresa intekommer all slå i rimlig proportion tUl tjänstgöringstidens längd. Svenska RödaKorset uttrycker tveksamhet till Prop.1977/78:159 83 förslagetom u-landsijänsl och anser atl - om förslaget genomförs - tjänsten börkombineras med annan utbildning för all medge krigsplacering i . RödaKorset är f. n. av flera skäl inle berett alt ansvara för sådan tjänstutomlands. Förslaget flr ett positivt mottagande bl. a. av iUppsala stifi, Broderskapsi öreisen, , kristnaungdomsråd, Svenska missionsförbundels ungdom och Centeins ungdomsförbund.Svenska Väridsfredsmissionen och Frikyrkoråd, vilka också är bereddaatt stödja förslaget, förutsätter alt u-landstjänstgöring inom trossamfundenoch andra ideella organisationer skall kunna accepteras ulan all tjänstgöringenär direkt underställd SIDA. kristna ungdomsråd och ungdom framför Uknande synpunkter. Uiredningensförslag vad gäller kostnadsfördelningen får i allmänhet ett mycket positivtmottagande. Förslaget har i sin helhet godtagits av bl. a. , ,socialsiyrelsen, postverket, luftfartsverket, statskontoret ochskolöverstyrelsen. Flertalet instanser betonar viklen av att myndigheter skallkunna åläggas att ta emot vapenfria för utbildning. ochLandstingsförbundet anser däremot att skyldighet inte skall åläggas kommunalmyndighet, då det skulle äventyra den kommunala självstyrelsen. Hithörandefrågor bör i stället lösas genom överiäggningar mellan berörda parter. Fleraremissinstanser finner det anmärkningsvärt alt enskilda organisationer -enligt utredningens förslag - skulle själva stå för uppkomna utbildnings- ochadministrationskostnader. ErsäUning bör utgå även till enskilda företag ochideella organisationer, vilka har godkänts som ulbildningsmyndigheler, anserbl. a. riksrevisionsverkel, AMS, siatens vattenfalls-verk, kristnaungdomsråd, Svenska Röda Korset, LO och . Vissa instanser,bl. a. LO, understryker viklen av att särskilda resurser ställs tillmyndighetens förfogande för de vapenfrias utbildning, så att de vapenfria intekonkurrerar med den ordinarie personalen. LO föreslår alt del i den lag somskall reglera siatens och kommuns åligganden medtas att godkännande måsteinhämtas från de fackliga organisationerna. m. fl. Deflesta remissinstanserna anser atl full kostnadsläckning bör ulgå förutbildningen av vapenfria och administrationen av verksamheten. Föreslagnafinansieringsvägar möter dock vissa invändningar. Försvarets rationaliseringsinstitutföreslår atl kostnadsregleringen sköts av det organ som utplacerar devapenfria. blir också budgetansvarig, vilket underiättarden långsikliga planeringen som möjligheten atl uppnå flerårsavtalavseende utbildnings- och tjänslgöringsplalser ökar. SJ och domänverket delardenna uppfaUning. Försvarets rationaliseringsinstilui framhåller vidare atlutredningen endasl ofullständigt har penetrerat de eko- Prop.1977/78:159 84 nomiskakonsekvensema vid genomförandet av förslaget. Genomarbetade kalkyler måste tasfram innan beslut fallas. Enligl inslilulets mening borde utredningen haredovisat 1 vad mån förslagen medför ökade kostnader för statsverket ochdiskuterat humvida eventuella merkostnader är motiverade. Riksrevisionsverkelfinner del angeläget all översyn sker av och alluiredningens principförslag konkretiseras innan de nya principerna träder ikraft. Utredningensförslag om tjänstgöringstidens längd tillstyrks eller lämnas utan erinran avflera remissinstanser, däribland biotisförebyggande rådet, SIDA, ÖB, chefen förarmén, värnpliktsverkel, , överstyrelsen for ekonomiskt försvar,i , LO och . framhåller atl vapenfri samhällstjänst kan locka vissa ungdomar somhoppas på en bekvämare och mindre obehaglig tjänstgöring ulan atl de i grundenmotsätter sig värnpliktsljänsl. Om den vapenfria samhällstjänsten sätts längreän värnpliktsliden kan man motverka en sådan tendens. I Göteborgsstift anser att vapentjänst bör prioriteras genom kortare tjänstgöringslid medhänsyn till vikten av att behålla ett effektivt totalförsvar. AMS har inget atlinvända mot uiredningens förslag att den nuvarande tjänstgöringstidens längdbehålls. Styrelsen föreslår dock atl civiltjänslepliktig som är avsevärt äldreän övriga i grundutbildningen och som har starka sociala skäl, bör kunnamedges kortare tjänstgöringslid. kräveratt de vapenfriastjänstgöringstid jämställs med värnpliktigas av lägsta manskapsRrad. Föreningenkan dock tänka sig en differentiering av tjänstgöringstidens längd beroende påtjänstens art. Även , ochRiksförbundet förordar flexibilitet vad gällertjänstgöringstiden. ser ingen anledningall som utredningen föreslår höja den maximala tjänstgöringstiden lill 450dagar ulan rekommenderar att nuvarande högsta tid kvarstår. Fleraremissinstanser anser atl Ijänslgöringsliden bör föriängas. I samtliga fallsker därvid en koppling till krav på aU prövningsförfarandet slopas. Hovrättenför anser atl den vapenfria tjänsten bör fullgöras under så långtid att den framstår som mindre eftertraktad. Hovrätten föreslår att tiden görsen och en halv gång så lång som värnpliktstjänstgöringen, dock minst 450 dagar.För de vapenvägrare, som vill underkasta sig krigsplacering, bör - enligthovrätten - tjänstgöringen uppdelas på grundutbildning och repetilionsövningar.För dem, som motsätter sig krigsplacering, bör tjänstgöringen fullgöras i ettsammanhang; och denna förmån bör uppvägas genom en förlängning av tjänstgöringstidenlill minst . framhåller att redan en måttlig föriängningav tjänstgöringstiden torde ha en Prop.1977/78:159 85 Mot bakgmnd av nuvarande lid för värnpliktstjänstgöring synes entjänstgöringstid för vapenfria kunna övervägas.Broderskapsrörelsen och ifrågasätter om reservantensförslag till föriängning av tiden är tillräckligt föratt ha denåsyftade verkan. 1 utbyte mot avskaffande av prövningsförfarandet kan enomfattande förlängning av liden godtas. I relation till tiden förvärnpliktstjänstgöring bör tiden för vapenfri tjänst kunna förlängas med tremånader utöver nuvarande . Någraremissinstanser har berört utredningens förslag om möjlighet all fåtillgodoräkna sig viss lid av påbörjad tjänstgöring vid övergång mellan deolika systemen. Hovrätten för anför atl del med hänsyn lill allvärnpliktstjänstgöringen innebär en utbildning förefaller tvivelaktigt all någonskulle kunna fl tillgodoräkna sig av den vapenfria tjänsten somfullgjord värnpliktstjänstgöring. I likhet med utredningen anser brottsförebygganderådet att den som har påbörjat vapenfri samhällstjänst när som helst bör kunnaövergå 1 värnpliklstjänst och fl tillgodoräkna sig tiden för samhällstjänst. Depraktiska problem detla kan medföra från militär synpunkt kan rådet intebedöma. Rådet understryker dock vikten av alt systemet inte missbrukas så altden som har fullgjort samhällstjänst och övergår i värnpliktsljänslomedelbart blir fri. Han bör alltjämt räkna med minst 420 dagars tjänstgöring.BiståndsutbUdningsnämnden kan inle tillstyrka utredningens förslag att den somhar avbrutit samhällstjänst skall få tillgodoräkna sig , om han antastill biståndsutbildning. Sådana elever skulle därigenom erhålla en utbildningav sämre kvalitet än övriga elever. Värnpliktsverkel bedömer liden förtillgodoräknande av samhällstjänst som alltför lång med hänsyn till kravet påatt värnpliklsutbildningen skall vara meningsfylld och leda tillkrigsplacering. Vid grundutbildning bör fl tillgodoräknas ochvid repeiilionsövning högst två krigsförbandsövningar. Ifråga om prövningsförfarandet råder delade meningar. Majoriteten avremissinstanserna ställer sig emellertid bakom någon form av prövning.Utredningens förslag om atl behålla ett prövningsförfarande enligl nuvarandeordning men i något förenklad form tillstyrks eller lämnas ulan erinran avmånga remissinstanser, däribland riksåklagaren, , ,chefen för armén, värnpliktsverkel, försvar,, I stift, universitets- och högskoleämbetet,i , civilbefälhavaren civilområdei, JO. anför all, om möjligheter skall erbjudas alla all få vapenfrisamhällstjänst, kan det ifrågasättas om någon formell prövning blir Prop.1977/78:159 86 erforderiig.En förklaring bör dock ges under vissa former för alt markera allvaret iställningstagandet. Att utan vidare godta en ansökan om vapenfri tjänst ulanatt motiven därför klarläggs och penetreras vore att gå för långt. DomkapitletI stift anser alt ett prövningsförfarande är värdefullt, inte enbart avdet skälet att del erbjuder samhället möjlighet atl skydda sig mot missbruk avrätten till vapenfri tjänst, utan också därför alt del ger sökanden självanledning alt noga tänka igenom sin Inställning. Liknande synpunkter förs framav universitets- och högskoleämbetet, som anser alt en prövning framtvingarverbalisering av övertygelsen och underiättar förståelsen för den.Länsstyrelsen I framhåller att det skulle le sig stötande förflertalet medborgare, om en sökande skulle kunna befria sig från värnpliktenendasl genom en egen förklaring all han uppfyller villkoren. Frestelse till ochi vart fall misstankar om missbruk skulle inte kunna uteslutas. Civilbefälhavareni Östra civilområdet anser att rätlvisekravei gentemot dem, som i vanligordning fullgör värnplikt, gör en noggrann prövning nödvändig. Även LO betonarkravet på en noggrann prövning, men vill inle motsätta sig all försök görs medviss förenkling av prövningsförfarandet. Om del skulle äventyra principernabakom den allmänna värnplikten, får man återgå till en ordning som inte störtankarna bakom ett folkförsvar. framhåller betydelsenav atl vapenfri nämnden gör en frikostig bedömning och alt därmed normalfalletleder lill bifall, men instämmer i att en prövning av ansökningarnas"fasthet" är nödvändig. socialdemokratiska ungdomsförbundpåpekar atl värnpliklslagen är generell och omfattar all manlig befolkning ivissa åldrar. Varje person som vill undantas från denna lag bör således få sinaskäl prövade av ett särskilt samhällsorgan. Förbundet understryker dock viktenav tolerans vid bedömningen av vapenfriansökningar. domareförbundställer sig tveksamt till huruvida det utrednings-förfarande som de sakkunnigaskisserar kan vara tillräckligt för alt klarlägga den viktiga rättvisefrågan,om sökanden skall få inta en undantagsställning i förhållande till andra ungamän. delar inle utredningens uppfattning alt en förenkling avprövningsförfarandet och en standardisering av utredningsredovisningen bör ske.Hur ulredningssamial skall utformas måste anpassas efter sökandens person, ochdel bör ankomma på utredningsmannens eget omdöme atl avgöra hur samtalet skallläggas upp i detalj. Nämnden uttalar vidare all det vid penetreringen avsökandens övertygelse är ofrånkomligt alt sälla in sökanden i olika tänktasituationer där våld förden sökande kan framstå som en möjlig lösning. Om detinte blir möjligt alt på detta sätt s. a. s. gå sökanden in på livet, fårutredaren nöja sig med mer eller mindre allmänna deklarationer från sökanden,och sådana kan i allmänhet inte ge ledning för hur allvariig och personlig denuppgivna övertygelsen är. Enligl nämndens mening kan det av utredningenföreslagna utredningssamtalel inle anses innefatta ett godtagbart underlag förutredarens bedömning, och därmed blir nämndens möjlighet att göra en verkligsakprövning i ärendet Prop.1977/78:159 87 ilika mån begränsad. Härtill kommer att - enligt förslaget - utredarens rapportskall vara kortfattad och därmed minskar ytteriigare nämndens möjligheter attgöra en självständig prövning. TCO framhåller att utredningens förslag tillprövningsförfarande inle uppfyller kravet på en rimlig redovisning av deindividuella särdrag i motivkretsen som kan ge rätt lill vapenfri tjänst. Vadgäller utredningens förslag till formulär atl användas i vapenfriärenden pekaryO på att vid utformningen av formuläret särskilt bör beaktas stadgandet i 2kap. 2 ij regeringsformen enligt vilket varje medborgare gentemot det allmännaär skyddad mot tvång att ge tillkänna sin åskådning i politiskt, religiöst,kulturellt eller annal sådant hänseende. Utredningensförslag om heltidsanställda ulredare vinner gillande av flera remissinstanser.Rikspolisstyrelsen betonar all undersökningsuppgifterna kräver ulredningsrutin,med såväl tillfredsställande kunskaper om gällande lagstiftning som förståelseför människor med avvikande syn på samhällels funktioner och även andramoraliska värderingar än de vanligast förekommande. Systemet torde ävenmedföra kortare handläggningslid och ell bättre beslutsunderiag. StDA pekar påalt åtgärden bör främja likformighet och rättvisa vid prövning. anser däremot att nuvarande ordning med både fastanställda ulredare och fritidsutredare bör gälla. delar denuppfattningen men förordar en ökning av antalet heltidsulredare. med enbart fast anställda ulredare är olämplig med hänsyn tillsökandenas bosättningsorter och svår atl anpassa efler skilda förhållanden.Nämnden erinrar vidare om alt fast anställda vanligen rekryteras från kretsenav fritidsulredare och anser det vara beklagligt om den möjligheten inte skulleslå öppen i fortsättningen. 7"C0 välkomnar förslaget och anser attheltidsutredare i huvudsak bör anlitas. Det förefaller emellertid varaolämpligt alt avhända nämnden möjligheten all vid tillfälliga loppar iansökningsvolymen få anlita kvalificerade fritidsutredare. Broderskapsrörelsenoch pekar på värdet av utredarnasfolkrörelseförankring och orientering om de olika kulturella och andligamiljöer varifrån olika vägrargrupper kommer. Erfarenhet är atl föredra framförutbildning i religionskunskap och etik. Del finns även risk för att utredarehårdnar i sin attityd gentemot sökande och uppdragen bör därför tidsbegränsasför att därigenom uppnå en viss omsättning. förordar ävenviss koncentration av utredningsuppdragen, men inle längre än tillhalvtidsanställning. kristna ungdomsråd och Svenska missionsförbundelsungdom påpekar att rekryteringen av utredare och annan personal från försvaretspersonalvårdsbyrå till vapenfrinämnden bör avbrytas. Uiredningensförslag om rätt för sökanden atl få bli muntligen hörd inför nämnden tillstyrksav JO, , , kristnaungdomsråd, Svenska missionsförbundets ungdom och Prop.1977/78:159 88 Förbundet framhåller dock alt nämndens sammanträdeslid kommeratl belastas och att resurser måste ställas lill förfogande för all möta dennaväsentliga ändring i nämndens rutiner. Försvarets rationaliseringsinstitutpekar på ökade risker för fördröjd handläggning och ökade kostnader ulanmotsvarande vinster i fråga om rättssäkerheten. Del bör -enligl insliluletsmening - vara tillfyllest alt sökanden får tillfälle atl bli personligen hördom han begär det och om nämnden finner del lämpligt. Liknande synpunkterframförs av vapenfrinämnden och TCO. Uiredningensförslag all sökande som känner sig osäkra inför samtalet med utredaren skall hamöjlighet att ta med en anhörig eller annan, om inte speciellt hinder mot delföreligger, hälsas med tillfredsställelse av och . anser däremot atl förslaget inle ändrarnågot i sak. Eftersom den anhörige inle får yttra sig, förstärks del onaturligai situationen och inverkar i stället negativt på den sökande. Omprövningsförfarandet skall vara kvar, föreslår bl. a. ochSvenska att handlingarna sänds ut till ledamöterna ivapenfrinämnden före sammanträdet i samtliga ärenden där föredraganden ellerordföranden förordar avslag. Vidare föreslås atl ny utredning regelmässigtsker i samband med besvär över avslagsbeslui. Vid avslag bör nämnden så långtdel är möjligt ange på vilka grunder den har kommit fram lill uppfattningen altsökanden inte uppfyller villkoren för vapenfri tjänst. JO anser alt sökandensegna uppgifter i förening med uppgifter lämnade av sökandens referenser iallmänhet bör ha sådan tyngd alt de bör grunda rätt till vapenfri tjänst, omsärskild omständighet inte ger anledning till annat bedömande. Därav följerenligl JO att vapenfrinämnden vid avslag bör motivera beslutet med angivande avdessa omständigheter. Uiredningensförslag om vapenfrinämndens sammansättning biträds av Svenska kommunförbundet.Broderskapsrörelsen, och ungdomsförbund.Förslaget avstyrks däremot bl. a. av ÖB, chefenför marinen, värnpliktsverkel,vapenfrinämnden, I stift. Samfundet menar att delfinns större fog för alt sökanden -om man vill stärka hans rättsställning -tillförsäkras rätl till sakkunnigt, juridiskt bistånd i förfarandet införnämnden. ÖB, chefenför marinen och värnpliktsverket anser alt företrädare fördet militära försvaret bör ingå i nämnden, om utredningens förslag genomförs.Vapenfrinämnden framhåller atl nämnden är ell organ med domstolsliknandefunktioner. Nämnden har all strikt hålla sig till gällande lagstiftning ochdess intentioner. Varje ledamot bör sträva efler alt nå fram till ett objektivtriktigt avgörande i varje enskilt ärende. Om ledamot i nämnden skulle företrädaviss åsiktsinriktning och därmed ha en förhandsinslällning i ärendena, skullekaraktären av ett objektivt och opartiskt bedömande organ gå förlorad. Utredningensförslag i fråga om sekretess för utredningar i vapenfri- Prop.1977/78:159 89 nämndenbiträds av vapenfrinämnden och (majoriteten). Tvåskiljaktiga ledamöter I förbundet ansluter sig till offentlighels- ochsekretesslagstiftningskommilténs uppfattning att någon (generell) sekretessinle bör införas i nämndens verksamhet. såsom enda organ i sittslag i landet har att bedöma framställningar från människor, som ofta kanlänkas driva ståndpunkter av en sådan natur, all de bara delas av minoriteter.Det måste därför vara mycket betydelsefullt att all möjlig insyn ges för atlundvika obefogad kritik och vantolkning av nämndens ställningstaganden.Svenska Ekumeniska nämnden förordar atl nuvarande ordning får bestå. Ensekretessbeläggning skulle med rätl eller orätt uppfattas som ett försök lillmörkläggning av vapenfrilagens tillämpning. Den redan existerande misstron motmyndigheterna skulle ytteriigare fördjupas. förordar, omprövningsförfarandet behålls, att nuvarande ordning får beslå. Mångaremissinstanser föreslår all prövningsförfarandet slopas och flera instanseransluter sig i alll väsentligt lill reservantens i utredningen förslag, däriblanddomkapitlen i , och , iGöteborgs och län. Svenska Freds- och skiljedomsföreningen.Broderskapsrörelsen, . ,kristna ungdomsråd. Svenska missionsförbundets ungdom. Hovrättenför anser all alla som avger en försäkran på heder och samvetebör anvisas vapenfri tjänst. Det ärenligt hovrätten meningslöst att motvilligaoch lill försvaret negativa personer blir föremål för en dyrbarmilitärutbildning. I understrykerreservantens konstaterande att den verbalt tränade har ell automatisktförsprång vid ett ingående utredningsförfarande. Del kan ifrågasättas omvapenfrinämnden inte ställs inför en omöjlig uppgifi om prövningen behålls inuvarande omfauning. Vid ett prövningsförfarande måste vidare åtskilligtförekomma som kan uppfattas som kränkande av sökandens personliga integritet.Länsstyrelsen betonar även fördelen med att resurser frigörs frånutredningsverksamheten och atl dessa kan användas i syfte alt komma fram lillett både från den enskildes och från samhällets synpunkt riktigttjänstgöringsallernativ. Liknande synpunkter framförs av statskontoret.