prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — För bankernas del kan kontrollen ske genomatl ett saidobesked utfärdas, vilket den skaltskyldige har all biläggasjälvdeklaralionen. Utredningen föreslår vidare all bankerna för samtligasparare utfärdar ett sparbevis med kopia, vilket ocksåskall biläggas självdeklarationen. Genom den tekniska lösning utredningen vallkommer sparkontot atl tömmas och saldot inklusive ränlaefler avmndning ligga lill grund för sparbevisel. bedömeralt sparsystemet i dessa stycken har en rationell utformning. För bankerna innebär inlåning lill fast ränta etthelt nytt grepp av principiell betydelse som kan medföra konsekvenser förbankernas räntabilitet. Med hänsyn till de administrativa fördelar som vinnesmed fast ränla torde sä länge denna inlåning kan förväntas ha en rimligomfattning, den föreslagna lösningen kunna accepteras. Beträffande villkoren för förtida inlösen avsparbevis vill sparbanksföreningen erinra om den regel om ullagsprovision, sombankema tillämpar beträffande inlåning med 12 månaders bindningslid, nämligenell avdrag från räntan på 2 96 av uttaget belopp. En sådan bestämmelse omsärskilt avdrag vid återbetalning skulle ytteriigare stimulera dellångsiktiga sparandet. II 1977/78. 1977/78:165 162 3.9Sverigesförenlngsbankers.fÖibund: Med hänsyn lill att bankernas utlåning avtradition sker mot röriig ränta skulle måhända principiella invändningar kunnaresas mot en sparform med fast ränla. Emellertid anser förbundet atl bankernabör kunna bemästra de problem som uppkommer. Gällande banklagstiftning medgerutiåning mot fast ränla i viss utsträckning. Dessa möjligheter utnyttjas nästaninle alls. Utlåningen är emellertid bara formelll kortfristig, I praktiken ärden medelfristig (). Såsom utredningen utformat sitt förslag är enligtförbundets uppfattning fast ränta en nödvändig beståndsdel av sparformen.Förslaget att den fasta räntan skall anknytas lill gällande K-12 - ränta (f. n,8 96) efter sparandets början, kan måhända diskuteras.Varje sparsystem med fast ränta där räntesatsens storiek inte är på förhandbestämd innehåller ju ett moment av slump. Förbundet kan emellertid inle senågra bestämda fördelar med andra varianter och vill därför inle motsätta sigden föreslagna konstmktionen, dvs. att den fasta räntesatsen knyts lillgällande K-12-ränta vid sparandeårets slut. 4.1Bankinspektionen ställer sig i viss mån tveksam till lönsparande i aktiefond och anför: Tveksamheten knyter sig främst till den tekniska utformningen och förhållandet till gällande lagstiftning om aktiefonder. Om förslaget skall genomföras i den delen, synes vissa inle oväsentliga ändringar erforderiiga.- Det föreslagna sparandet i aktiefonder innehållerenligt inspektionens uppfattning både positiva och negativa inslag. Positivt äratt en viss nettoökning av det totala sparandel i aktiefonder kan väntas ske.Ett ökal intresse för sparande i aktiefonder kan sålunda förväntas. Hur storneltoök-ningen kan bli är dock svårt all ha en bestämd mening om. Vissa nackdelar är förknippade med den föreslagnasparandeformen, och inspektionen har därför i del föregående uttalat visstveksamhet lill förslaget. Denna uppfattning grundas på följande skäl. Avsikten är atl bankerna själva via sina fondbolagskall inrätta de nya aktiefonderna. Genom en sådan ordning uppkommer ettkonkurrensinslag i förhållande till övriga av fondbolaget förvaltade fonder.Ett sparande i de nya fonderna kan sålunda leda till minskat intresse förövriga fonder Risk föreligger för atl sparare i de tidigare fonderna finner attfördelarna är större med de nya fondema och att de därför säljer sinafondandelar i de gamla fonderna och flyttar över sina placeringar i de nya. Detblir i sådana fall närmast fråga om en kapitalöverföring från en eller fierafonder till en annan. Även om, som ovan framhållits, en viss nelloökning avsparandel i aktiefonder kan ske, är en sådan överflyttning inteeftersträvansvärd. Under vissa omständigheter, t. ex. vid en accentueradöverföring från de gamla fonderna, kan avyllringstvång uppkomma samlidigt somden minskade 1977/78:165 163 värdepappersvolymenkan leda till ökat bidragssuitag, allt lill nackdel för de kvarvarandefondandelsägarna, Uiredningens förslag förutsätter att ytteriigarefonder förvaltas av samma fondbolag. Bankinspektionen har emellertid vid sintillämpning av aktie-fondslagsliftningen strävat efter att låta ett fondbolagförvalta ett begränsat anlal fonder. Tillgodoseendet av fondandelsägarnasintressen kräver nämligen alt fondbolagets administration inte splittras upp påför många fonder. Säkerhetsaspekter kan alltså här föras in i bilden. Enligt förslaget skall fonderna företrädesvis placerasina tillgångar i nyemissioner av svenska aklier och konvertibla skuldebrev.Med hänsyn till aktiefondslagens krav på riskspridning förutsätter dettaemellertid atl tillräckligt många nyemissioner kommer till stånd, I annat fallblir den nya fonden i placeringshänseende väsentligen lik vilka andra fondersom helst, Enligl 35 § aktiefondslagen skall, omfondandelsägare begär inlösen av fondandel, inlösen ske med medel uraktiefonden. Behöver medel för inlösen anskaffas genom försäljning av värdepapper,skall dock försäljningen ske sä snart som möjligt och senast fem börsdagarefter del inlösen begärdes hos fondbolaget. Inlösen skall ske så snartförsäljningslikvid influtit. Om del kan antagas alt inlösen skulle väsentligtmissgynna övriga fondandelsägares intressen, Hr bolaget efter anmälan tillbankinspektionen överskrida femdagarsfristen. Syftet med den angivna bestämmelsen är givetvis altfondandelsägare skall så snart han önskar det kunna omsätta sittvärdepappersinnehav i likvida medel. Detla får anses vara uttryck för derätlssäkerhetsgarantier som lagen avser atl erbjuda fondandelsägarna.Bestämmelsen har också sin motsvarighet i riktlinjer och . Enligt förslaget kan inlösen ske endast av andelarsom representerar ell helt års sparande. Detla avses gälla också sådana andelarsom på grund av familjerättsligt Hng övergått till annan än spararen. Dennalösning strider mot den angivna bestämmelsen i 35 § aktiefondslagen ochfömtsätter därför, om den skall genomföras, en ändring av lagen eller införandeav en dispensbestämmelse. Inspektionen anser emellertid all bestämmelsen omovillkoriig inlösenrält för fondandelsägarna är av så gmndläggande art altavkall från regeln icke bör göras. Hela lagstiftningen har tillkommil för allbereda dem som sparar i aktiefonder skydd mot skönsmässighet eller obehörigaförhållanden som kan påverka deras ekonomiska engagemang. En viktig del avlagens innehåll är därvid rätten för den enskilde fondandelsägaren atl själv Hbestämma när han finner det vara en lämplig tidpunkt all köpa eller säljaandelar i en aktiefond. Han skall sålunda icke kunna påtvingas skyldighet atlvänta med försäljning trots att han själv önskar företa en sådan omedelbart.För inspektionen skulle det ställa sig svårt att upprätthålla tillsyn av lagensefterievnad i fall där så väl den personliga som den allmänna ekonomiskasituationen talar för att en försäljning bort ske enligt den 1977/78:165 164 huvudbestämmelsesom gäller-och även efter ett genomförande av förslaget kommer atl gälla - föraktiefonder i allmänhet. Om förslaget om lönsparande i aktiefonder genomförs,bör därför frågan om inlösen av andelar regleras i överensstämmelse med 35 §aktiefondslagen. Vad i det föregående sagts om behov avkomplettering av den föreslagna lagen beträffande sparandeliden gäller i motsvarande del också i fråga om lönsparande i aktiefonder. Avslutningsvis vill bankinspektionen erinra om attförslaget endast gäller möjlighet för bankägda fondbolag att förvalta de nyaaktiefonderna. Härigenom kommer andra fondbolag, f. n. , somförvaltar A-fonden - Nykterhetsfolkets aktiefond, icke att omfattas avförslaget. Viss risk kan föreligga att, om möjlighet inte ges också för sådantfondbolag alt förvalta den nya typen av aktiefonder, en avtrappning sker avdetla fondbolags förvaltade fond till förmån för de nya skattefavoriseradeaktiefonderna, Enligl inspektionens uppfattning borde en ny lagstiftning kunnautformas så att någon skillnad i nämnda avseende inle föreligger, 4.2 LänsstyrelsenI : När det gäller sparande i aktiefonder vill peka på de besvärliga skatteregler som gäller vidaklievinsl- beskatlningen som en starkt tillbakahållande faktor. En medveten inriktning mot den typen av sparande måste följas av en bred information om gällande skatlebestämmelser. Mot förslaget om sparstimulans för aktiesparandetalar också den omständigheten atl sådant sparande är förenat med ett störrerisklagande än om medlen placeras på räntebärande konto i bank, I denföreslagna modellen torde delta riskmoment bli ytteriigare accentuerat genomatt aktiefonderna avses företrädesvis placera sina tillgångar i nyemissioner avaktier eller av konvertibla skuldebrev. För atl detta skall kunna genomförassynes fonderna i slor utsträckning få bygga upp sitt aktieinnehav antingengenom uppköp av teckningsrätten på den allmänna marknaden eller genom s, k.riktade emissioner. Den riskspridning genom ett välfördelat aktieinnehav påolika branscher, som kännetecknar nuvarande aktiefonder lorde med en sådanuppbyggnad bli svär att åstadkomma. Eftersom uiredningens förslag tillsparslimulerande åigärder i första hand riktar sig mot s, k, småsparare, är länsstyrelsenav ovan redovisade skäl mycket tveksam till ett genomförande av denna del avförslaget. 4.3 /SR:Sparande i aktiefond. För att direkt stimulera kapitalbild ningen inom näringslivet föreslår lönsparutredningen att lönsparande alter nativt skall kunna ske i aktiefonder. Skatteförmånerna vid detta alternativ blir emellertid annoriunda. Medan räntan vid nominalsparande blir skattefri kommer aktiefonderna - såvitt inte i utredningen ej omnämnda specialbe stämmelser införs - att beskattas för erhållen utdelning. Av erhållna utdelningar kommer därför enbart knappt hälften att kunna tillföras lönspa- 1977/78:165 165 Vid inlösen av sparbevis förnominalsparande utgär ingen skall. Vid försäljning av andelar i aktiefondertillämpas vanliga realisalions-vinstbeskattningsregler. I den mån som inte nugällande schablonavdrag på , räcker skall 40 96 av den realiseradevinsten tas upp till beskattning, I tabell visas vad som under de senaste årenskulle ha hänt med en genomsnittlig femårigaktieplacering, (Vissaberäkningstekniska förenklingar har gjorts,) Är Index Värde Värde Moisv. efter efter fem efler fem åriig årföre år efter ränla 103 103 <1,0 ' Affärsväridens generalindex: I,,, _ index januari år (l + 5) '°' "' ~ index januari år l Kol (2) + 10 procentenhetermotsvarande ungefär erhållen utdelning efter beskattning hos aktiefond 3 Kol (2)- 50 proceni x 40 proceni (kol (2) - 100) '' Räntan,r, beräknas som kol (3) \{\ + r)~5 = loo Som synes är det bara för enfemårsperiod som avkastningen överstigit den nu gällande räntenivån förbanksparande. Del är naturiiglvis tänkbart all en viss aktiefond uppnår ettbättre resultat än börsens genomsnitt. De angivna siffrorna talar dock för attalternativet med lönsparande i aktiefonder inte torde bli särskilt attraktivt ijämförelse med lönsparande i bank. Delvis beror delta på atl skatteförmånernaenligl utredningens förslag blir större för nominalspararen än för den som spari en aktiefond. Den som lönsparar i aktiefond belastas vid femårsperiodensutgång med realisationsvinstskatt på eventuell värdestegring (utöver nugällande avdrag på ,). Detta oavsett om fondandelarnas realvärde ökateller ej, I konsekvens med den modifikation som /SR föreslagit beträffandelönsparande i bank ligger att vid realisationsvinstbeskattning av fondandelartillåta indexuppräkning av anskaffningsvärdet. Denna fråga berördes avrealisationsvinstkommitlén, I propositionen (1975/76:186) anfördes att främstpraktiska skäl talar mot en sådan lösning, efiersom den förutsätter allförvärvstidpunkterna för äldre aktier hålls aktuella. För den nu aktuellasparformen, med dess bindning till femårsperioder, torde dessa praktiskasvårigheter inte vara särskilt betydande, /SR föreslår därför alt 1977/78:165 166 anskaffningsvärdenaindexuppräknas vid beräkning av realisationsvinst för lönsparande i aktiefond. föreslår atl aktiefonderna ",,, börvara speciella på det sättet att fonderna företrädesvis skall placera sinatillgångar i nyemissioner av aklier eller av konvertibla skuldebrev. Därigenomåsladkommes den önskvärda förstärkningen av företagens riskvilliga kapital ulanatt någon direkt kursdrivande effekt skulle uppstå på börsen". Yttrandetbygger på den föreställningen alt det skulle finnas tvä åtskilda marknader-enför nyemissioner och en för redan emitterade aktier. Så är inte fallet.Effekten på kursnivån är () densamma oavsett om en nytilllrädande köpareav ett visst företags aklier deltar i en nyemission eller köper gamla. Dessutom är ambitionen att inte åstadkomma enkursdrivande effekt felaktig. Del är inte möjligt att sänkaförelagets kostnader för egel kapital och undvika kurshöjningar. Kursen kan (påsikt) ses som del diskonterade värdet av framtida väntade utdelningar,Diskonteringsränlan är ett uttryck för förelagets kostnad för eget kapital. Omman således eftersträvar atl genom ökad kapitalbildning sänka företagets kostnadför egel kapital innebär detta högre aktiekurser än vad som eljestskulle varit fallet. Därmed inte sagt att kurserna kommer all öka över liden.Under de år som omfattas av ovanstående tabell har gjortrelativt stora aktieköp. Trots detta har kursutvecklingen varit svag. Mot bakgrund av den ovan redovisade bedömningen omden bristande attraktiviteten av lönsparande i aktiefonder torde här berördaeffekter emellertid vara försumbara oavseti de betraktas som positiva ellernegativa. 4.4 KFifrågasätter lämpligheten att staten stimulerar och subventionerar ett sparande i aktiefonder. Det ökade lönsparandet, som säkert blir följden av nya- förslaget kommer ändock företagen tillgodo, via bankerna, vilket måste tillfredsställa grunddirektiven. KFanser därför att förslaget om aktiefondsparande bör avstyrkas. 4.5 framhåller atl det är mycket viktigt att reglerna för aktiefondernas placeringar inte blir för snäva och anför: Den önskvärda ökningen i utbudet av riskvilligt kapital behöver inte nödvändigt vis gå lill så, att fonderna inskränker sig till att teckna på nyemissioner av aktier eller konvertibla obligationer. De kan underlätta för företag atl göra emissioner också genom att köpa upp aktier i sekundärmarknaden. För ett sådant agerande talar också del rent praktiska förhållandet att den årliga volymen av emissioner sannolikt inle kommer alt korrespondera med utbudet av kapital via fonderna. Även om avsikten är att genom ökat utbud göra företagen mera benägna att företa emissioner, är del inte rimligt attvänta Prop.1977/78:165 167 sigatt företagen emitterar vare sig aktier eller konvertibla lån med någon slagsautomatik. Ett emissionsbeslut påverkas av många omständigheter, ej enbarttillgången pä ett visst slag av kapital. Därför bör sådana regler gälla attfonderna får placera såväl i sekundärmarknaden som i nyemissioner. Det tordevidare vara nödvändigt atl de har möjlighet atl utan förlust av skattefavörerför spararna skifta de sparmedel de förvaltar frän bankdepositioner tillaktier och vice versa. Lagenom aktiefonder begränsar i praktiken fondbolagens investeringar lillvärdepapper, som noteras på eller på den s. k. fondhandlariistan.Del är möjligt att del föreslagna systemet kan öka intresset hos företagen attsöka introduktion på börsen. I vilken omfattning det finns företag, som möterde krav som måste uppfyllas för börsinlroduklion, är omöjligt att uttala sigom. En sak som bör observeras är att förelag, som var för sig är för små föratl komma i fråga för börsintroduktion, kan gå samman i koncern,s. k.paraplybolag, vilka med hänsyn till storiek, riskspridning m. m. bör varabättre skickade atl fylla kraven pä introduktion än de enskilda ingåendeförelagen. Bildandet av sådana företag förutsätter emellertid ofla dispens frånrealisationsvinstbeskattningen. Det syslem som föreslås av utredningen innebär alträntan på det lönsparande som sker på konto i bank blir skattefri. Denutdelning som aktiefonderna får (och som reinvesteras) blir emellertidbeskattad. De fonder som bildas i samband med aktiesparandel borde rimligenockså vara befriade från inkomstskatt för att de båda sparformerna som erbjuds,lönsparande i bank eller i aktiefond, skall bli jämställda. 4.6Arbetsgivareföreningen m.fl. betraktar del som en av utredningens storaförtjänster att den föreslår all även rIskvUlIgt sparande I näringslivet skaUbli förmånsberättigal. A li delta alternaUv finns med är enförulsäliningför allvi över huvud taget skall kunna tUlstyrka förslaget. I annal fall skulle delriskvilliga hushållssparandet bli negativt diskriminerat inte bara iförhållande till reala placeringsformer ulan även i förhållande tillbanksparande. Aktiesparandel, som i dagens läge är i behov av och förtjänarsamhällets stöd mer än de flesta andra sparformer, skulle i så fall riskera ennedgång. Att näringslivets tillförsel av såväl interntgenererat som extern levererat riskvilligt kapital är otillfredsställande, ärallom uppenbart. Likaså är del uppenbart atl svensk ekonomi inte kan komma ibalans, om inle näringslivels kapitalbildning återHr sin normala omfattning. Vihar redan pekat på alt kapitalbristen i stor utsträckning är uttryck för enlönsamhetskris och till denna del endast kan botas genom en vinsluppgång. Mendämtöver måste andra källor - som senast kapitalmarknadsuiredningen visat -bidra med riskvilligt sparande. Hushållen har här en viktig roll all spela ochstatsmakterna bör underiätta deras möjligheter atl agera. a. kanhushållens aktiesparande leda lill den gynnsamma effekten atl aktieägandetbreddas och företagsägandet blir jämnare fördelat. Prop.1977/78:165 168 Vi accepterar utredningens förslag attsparslimulansen för hushällens aktiesparande i ett första steg begränsas lill särskill upprättade aktiefonder. Skälet härför är behovet av all ulan dröjsmål H sparslimulanssystemet i funktion. Däremot anser vi inte att det finns någon anledning att begränsa sparandet till aktiefonder administrerade av bankernas fondbolag. Enligt fondlagsiiflning kan även andra än banker äga fondbolag med syfte att förvalta aktiefonder Även dessa skall ha rätt att upprätta fonder av dentyp utredningen föreslår. Vi noterar atl utredningen har fastnat för enformulering om aktiefondernas placeringspolitik som tyckssärskilt gångbar: fonderna skall för alt undvika kursdrivande effekterföreträdesvis placera sina medel i nyemissioner av aklier och konvertiblaskuldebrev. Del tycks oss som om delta sätt att se saken inle helt korrektavspeglar sambandet mellan företagens nyemissionsverksamhet å ena sidan ochefterfrågan och prissättning på aklier å den andra. Vad vi emellertid bestämtvill hävda är atl fondernas placeringspolitik inte får bh så kringskuren att detvingas ta emot emissioner på sådana vUlkor som aktiemarknaden I övrigt inteaccepterar. Fondandelsägarnas intresse av en god förmögenhetsförvaltning Hrinte åsidosättas. Det skulle misskreditera del föreslagna akliefondssparandet iallmänhetens ögon, Föratt sparande i aktiefonder skall bli ettkonkurrenskraftigt alternativ till banksparandet fordras givelvis i första handatt de två sparformerna beviljas samma förmåner. Tyvärr har utredningenmisslyckats med alt ge sill förslag en utformning som uppfyller detta krav.Skattereduktionen (premien) är visserligen densamma i båda fallen, men medanbanksparandets avkastning (ränta) i sin helhet är skattefri, drabbasavkastningen på sparandet i aktiefond av två skattebelastningar. Dels beskattasutdelningen på fondens aktieinnehav som inkomst hos fonden, dels ger eneventuell värdestegring på aktierna upphov till realisationsvinstbeskattninghos spararen vid inlösentill-fällei. Den sammanlagda effekten av dennaskattebelastning medför att sparandet i aktiefond måste uppnå en effektivavkastning före skatt som är högre än bankränlan för altden effektiva avkastningen efter skall och premiering skall bli densamma i debåda sparalternativen. Vi betraktar utredningens förslag i detla avseendesom ett olycksfall i arbetet, troligtvis föranlett av att en skattejuridisk synpå avkastningsbegreppet tagit överhanden över del ekonomiskabetraktelsesättet. Målet måste givetvis vara att skatteneutralitet skall rådamellan de båda alternativa sparformerna, vilket förutsätter dels alt de fördetla ändamål upprättade aktiefonderna befrias från inkomstskatt påutdelningarna från sina aktieinnehav, dels att andelsägaren - spararen befriasfrån realisationsvinstskatt på eventuella värdestegringar. VI vUl starkt betona nödvändigheten av dessa förändringar I förhållandeull utredningens förslag. En ökning av hushållens riskvilliga sparande är ettangelägel samhällsmål. Del är emellertid ett faktum alt hushållensaktiesparande utvecklats dåligt 1977/78:165 169 I själva verket har en nedgång i sektorns aktieinnehav ägt rum.Orsakerna härtill kan vara flera, men att aktierna genomgående förmår hävda sinposition dåligt i det genomsnittliga hushållets sparande, hänger väsentligensamman med den riskaversion som är naturlig hos dem som innehar tillgångar avmåttlig storiek. Möjligheten alt erhålla en något högre avkastning väger inleupp obehaget av atl kunna stå i en situation med betydligt mindre pengardisponibla än planerat. Dennariskobenägenhel hos den enskilde motsvaras inte av ett motsvarande risktagandeför hela samhället. Samhällsekonomiskt sell ärdet snarare så att risken består iatl näringslivels expansion hämmas av för knapp tillgång på riskkapital. Dennaskillnad mellan aktiesparandets privatekonomiska och samhällsekonomiskaavkastning motiverar enligt vår mening att aktiesparandet ges en något mergynnad ställning än andra sparformer. Å andra sidan Hr inte förmånen bli såstor atl den fungerar som en subvention av näringslivets kapilallillförsel. Detlasynsätt leder oss lill alt inom ramen för utredningens förslag föreslå atlsparande i aktiefond skall premieras utöver de förmåner som banksparandeterhåller. För detla talar även det förhållandet alt aktiefondssparande medförhögre förvaltningskostnader än banksparande. Enklast tillgodoses detta önskemålgenom atl premien vid fondsparande utgår med en högre procentsats, lämpligen 3096, Detta ger en åriig effektiv avkastning på aktiefondssparandet som med tvåprocentenheter överstiger banksparandels (givet att skalleneutralitetåstadkommits enligt ovan). En extra förmån av denna sioriek tycks ossvälmotiverad och vi vill uppmana regeringen atl allvariigt överväga dennaåtgärd. 4.7Svenska bankföreningen framhåller atl utbudet kan vara mycket begränsateller också kan emissionsvillkoren i vissa fall vara sådana alt fondledningeninte finner det vara i andelsägarnas intresse atl delta. Enligt aktiefondslagen(AFL) § 17 skall fondbolag vid förvaltning av aktiefond handla uteslutande ifondandelsägarnas gemensamma intresse. Detta måste självfallet vara enöverordnad riktlinje för fondledningen, vilket även kommer alt medverka tillall marknadsmässiga emissionsvillkor erhålles. Detta kan klargöras genom atl ifondbeslämmelserna föreskrivs att fondens medel placeras företrädesvis, när sålämpligen kan ske, i nyemissioner av svenska aklier och konvertibla skuldebrev. Bankföreningenvill i detta sammanhang framhålla atl även allmänhetens sparande i obligationerbör stimuleras. Föreningen vill därför understryka att fondens medel även skallkunna placeras i obligationer och andra värdepapper som är noterade på börsen, I övrigl bör gälla de placeringsregler som framgårav S 19 aktiefondslagen, utom vad gäller utländska värdepapper. Utredningen föreslår att aktiesparfonderna läggsunder bankernas nuvarande fondbolag. Enligt föreningens mening bör dock ingahinder uppställas Prop.1977/78:165 170 motatl - om bankema så önskar - bilda fristående fondbolag, varunderaktiesparfonden läggs.