prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Planverketanser i likhet med vad som framfördes i den preliminära rapporten att deförestagna ändringarna av 48 a, 49 och 50 SS BS inte är tillräckliga ombefintlig bebyggelse i större omfattning skatt sättas i ett sådani skick att denuppfyller skäliga anspråk på god energihushållning, i varje fall inte om dennaförbättring skall uppnås förhållandevis snabbt enligt en fastlagd tidplan ochmed prioritering av vissa åtgärder. Det kan därför, enligt verket, finnas fogför att genom en ramföreskrift ger regeringen fullmakt att bestämmaatt byggnader med bristfälliga egenskaper från energisparsynpunkt skallförbättras i vissa angivna avseenden och i sådan omfattning att byggnadernauppfyller skäliga anspråk på god energihushållning. anför att detför ändamålet fordras en föreskrift med retroaktiv verkan som bör införas ibyggnadsstadgan (50 a §) eller i den nya byggnadslagen. Enligt verket bör dennya bestämmelsen medföra möjlighet till föreläggande att vidla sådana åtgärdersom anses nödvändiga för att tillgodose skäliga krav på god energihushållningom inte ägaren före viss tidpunkt har genomfört erforderiiga åigärder. Planverketanför vidare att tillämpningsbestämmelser i till de föreslagna ändringarnai 48 a och 49 tjij BS torde kunna tas fram på grundval av slutrapporten och deremissyttranden och uiredningar som initierats av planverkets preliminärarapport. Tillämpningsbestämmelserna torde dock enligt verket inte kunnaföreligga förrän tidigast 1978-07-01, Beträffande det förestagnaunderhåttskravet anser verket att tillämpningsbeslämmelser efter hand bör kunnautarbetas i anslutning till nybyggnadsbestämmelserna och bestämmelserna som rörombyggnad och annan ändring av byggnad. Verket anser det vara mest angelägetatt ta fram bestämmelser som gälter skötsel och underhåll av uppvärmnings- ochvissa ventitationsinstallationer. Enligt verkets mening bör därför arbetetbedrivas i två etapper, varvid målet bör vara Prop.1977/78:76 222 attden första etappen avslulas och den andra , En bestämmelse om atthusägare skall vara skyldig att vidta vissa förbättringar av byggnad ulansamband med på eget initiativ planerad ombyggnad eller annan ändring, fordrarenligt verket en mer ingående ulredning innan den kan sättas i kraft. Verketanser att kompletterande regler lill en sådan ramföreskrifl i form av enregeringsförordning och tillämpnings-bestämmelser i inte torde kunnaföreligga förrän . En ramföreskrift enligt förslaget bördärför enligt verkei inte träda i kraft . har i sinaförslag lill ändringar i BS, liksom i förslaget i den preliminära rapporten,använt uttrycket energihushållning i stället för värmehushållning, som förnärvarande används i 44 a ij. Verket anserattdet mer generella ultrycketenergihushållning bör införas i 44 a ij. Planverketanför i slutrapporten att det, med hänsyn titt bestämmelsen i 44 a § BS attbyggnad skall anordnas så att god värmehushållning möjliggörs, ter signaturligt alt reglerna om byggnadslov i 54 ij BS förtydligas på vissa punkter,så att åtgärder syftande till god energihushållning prövas efter ansökan ombyggnadslov. Enligt verket gäller detta främst i fråga om väsentlig förändringav isotering av ytterväggar samt i fråga om anordnande av etter väseniligändring av värme- och ventitationsinstallationer. I fråga omtiltäggsisolering av yttervägg framhåller planverket att isoleringen kanförändra temperatur- och fuklförhåltandena i väggen, både i de falt isoteringenplaceras invändigt och då den placeras utvändigt. Utvändig titläggsisoleringinnebär också all ett nytt fasadskikt måste anbringas. Detta medför, enligtverket, i en del fall att krav på bärförmåga och beständighet hos upplags- ochinfästningsanordningar måste särskilt uppmärksammas. Om tilläggsisoleringanbringas utanpå ett ventilerat fasadskikt måsle vidare behovei av särskildaåtgärder beaktas för att isoleringen skall ge avsedd effekt. Verket påpekarockså att byte av fasadmaterial kan medföra väsentliga förändringar istadsbilden. framhåller vidare att utvändiga åigärder som vidtas påfasader i tomtgräns kan innebära inirång på tomt- etter gatumark och vållagrannelagsrättsliga problem. Utvändig tilläggsisolering kan också medföra attbyggnadens yttre mått kommer att något överstiga vad fastställda planer medgereller leda till att byggnaden kommer att strida mol vad som är föreskrivet i 39§ BS, anför att de angivna konsekvenserna av energibesparingsåtgärderpå fasader motiverar en precisering i BS så att det klart uttalas attbyggnadslovskrav gäller för sådana åtgärder. Byggnadslovskravet bör enligtverket avse mera väsentliga värmeisoleringsåtgärder på ytterväggar. Närdet gäller installationer för uppvärmning och ventilation framhåller Prop.1977/78:76 223 planverketatt utformningen av dessa har stor betydelse för att åstadkomma ochupprätthålla ett lillfredssställande inomhusklimat i en byggnad samt attbegränsa byggnadens energiförbrukning. Verket anför vidare att installationermåste utformas så att kravet på säkerhet och hygien tillgodoses. I syfte attmöjliggöra god energihushållning har verket i SBN infört ett antal föreskrifterrörande instaltationers utformning. Vid uppförande av ny byggnad samt ändringav byggnad som är hänföriig lill nybyggnad omfatiar byggnadslovsgranskningenäven instaltationer för uppvärmning och ventilation. Vid andra ändringar avbefintliga byggnader är del däremoi inle alltid krav på byggnadslov. Planverketanför att gällande bestämmelser möjliggör att ett värmesystem kannyinstalleras, ändras eller bytas i befintlig bebyggelse utan att ärendetregelmässigt blir föremål för byggnadstovsprövning. Däremot medför, enligtverket, nyinstallation eller ändring av ventilationssystem som regel attbyggnadslovsprövning aktualiseras. framför som sin uppfattning attdet är motiverat att anordnande av och väsentliga ändringar av installation föruppvärmning och för ventilation generellt prövas, främst med hänsyn tillangelägenheten av god energihushållning. Verket anser att en sådan prövningärsärskilt angelägen i samband med sådan ändring som även innefattar övergångtitt nytt uppvärmningssystem eller byte av energislag. Detta gäller exempelvisvid anordnande av uppvärmningssystem där jordvärme, vindenergi eller solenergiavses komma titt användning. anför också att det med hänsyn tillarbetet med energiplanering torde vara önskvärt att sådana frågorprövas som kan påverka energiplaneringen i kommunen. Planverketföreslår en komplettering av gällande byggnadsstadga med krav på byggnadslovför anordnande av och ändring i uppvärmningsinstaltation samlveniilationsinslatlation och hänvisar därvid till angelägenheten av att ettlillfredsslällande inomhusklimat och god energihushållning kan åstadkommasäven i befintlig bebyggelse. Byggnadslovskravet bör enligt verket ulformas såatt det endast gäller mera väsentlig ändring av installation. 7.5,6,3Tillsyn och besiktning Planverketpåpekar att ansvarel för att tekniska energisparåtgärder i befintlig bebyggelseutförs på ett ändamålsenligt och tiltföriitligt sätt primärt faller påfastighetsägaren. Del är därför, enligt planverket, angeläget attfastighetsägaren anlitarerforderlig sakkunskap förarbetet om detta inte är avsådan arl att han själv är tillräckligt sakkunnig. Svårighetsgraden på energisparålgärdervarierar naturligtvis mycket. Komplicerade och omfattande åtgärder bör, enligtplanverket, norrnalt yara byggnadslovspliktiga. framhåller att demera komplicerade åtgärderna vanligen är relativt kostnadskrävande och harbetydelse från fastighelsekonornisk synpunkt. De påverkar därförboendekostnaderna och verket anför alt kostnaderna i vart fall i fråga omhyreshus kan drabba personer som själva har förhållandevis Prop.1977/78:76 224 småmöjligheter att direkt påverka åtgärderna. Planverketanför vidare att samhället också har anledning att intressera sig för effektenoch lönsamheten av energiförbättringsåtgärder om dessa genomförs med statligtstöd i form av lån och bidrag. Även om staten inte skutte vara engagerad ifinansieringen av åtgärderna menar planverket att samhället kan ha intresse avatt material- och arbetsresurser används på ett ändamålsenligt sätt. Mot denhär bakgrunden anför planverket att det finns anledning för samhället alt övaviss tillsyn över mera väsentliga åtgärder som vidtas för att spara energi idet befintliga byggnadsbeståndet. fall energisparåtgärderna underkastas byggnadslovsskyldighet utövastillsynen på det sätl som föreskrivs i byggnadsstadgans regler om byggnadsarbeteoch tillsyn av sådant arbete (60-64 §§), dvs. dets genom fortlöpande ledningoch tillsyn av en ansvarig arbetsledare med särskilda kvalifikationer, delsgenom stickprovskontroll och vissa besiktningar av . Beträffandesådana åtgärder som inte är byggnadslovspliktiga föreligger inte något krav attutse ansvarig arbetsledare och inte heller någon skyldighet för byggnadsnämndenatt utöva tillsyn över arbetet. anmärker att förhållandevis mångaförbättringsåtgärder kan utföras utan byggnadslov och framhåller att det även idessa fall får anses rimligt att genomförandet av mera komplicerade tekniskaåtgärder sker under ledning av en fackman med erforderiiga kvalifikationer.Verket menar att det i dessa falt kan finnas anledning att kräva att den somsvarar för ledningen av arbetet påtar sig motsvarande ansvar som en ansvarigarbetsledare enligt 61 § BS. föreslår att enny bestämmelse införs i 61 § t mom. BS. Bestämmelsen bör, enligt verket,innebära att även om byggnadslov inle erfordras för ändringsarbete så skallansvarig arbetsledare utses om arbetet avsevärt påverkar energihushållningen.Till sådana arbeten börenligt verket räknas exempelvis sådan intebyggnadslovspliktig ändring eller komplettering av instattalion föruppvärmning, för ventilation eller för tappvarmvatten, vilken avsevärt kanpåverka byggnadens energihushållning. Verket menar att kravet på ansvarigarbetsledare inte bör medföra något nämnvärt ökat besvär vare sig förfastighetsägaren etter för kommunen, eftersom de flesta energisparålgärder somkommer att omfattas av bestämmelsen kan förutsättas få någon form av statligtstöd och därför bli underkastade viss granskning och kontroll. Planverketerinrar också om att många arbeten torde komma att utföras av företag somtillhandahåller typgodkända "ålgärdspaket". Verket menar att det försådana företag bör vara naturiigt att använda sig av arbetsledare med s, k.riksrätiigheter enligt 61 ij 2 mom, BS som ansvarig arbetsledare. Planverketframhåller vidare att sådana energispararbeten som avses i den föreslagnaregeln om ansvarig arbetsledare inte omfattas av kravei i 64 § BS påslutbesiktning. Verket anser det emellertid vara angeläget att någon form avslutbesiktning äger mm även för dessa arbeten. För att byggnadsnämnderna inteskall påläggas ytterligare uppgifter föreslår planverket att den Prop.1977/78:76 225 ansvarigearbetsledaren själv skall svara för sådan besiktning eller avsyning av arbetet.Ett intyg över detta skall enligt förslaget tillställas somverifikation på att arbetet utförts enligt gällande handlingar. Bestämmelser omdetta bör enligt verket intas i 64 § 1 mom, BS. Planverketframhåller att flera av de uppvärmnings- och ventilationsinstallationer somdet ställs krav på i syfte att spara energi är beroende av fortlöpandeunderhåll för all installationerna skall fungera på avsett sätt. Vissa av dessaanordningar är förhållandevis komplicerade och beroende av tillsynoch underhåll föratt ge ekonomisk drift. anser också att risk förhygieniska olägenheter kan uppkomma om de inte sköls på riktigt sätt.Planverket påpekar att panninspektionens förslag om inspektion av pannortillstyrkts av ett flertal remissinstanser och framhåller att en det av dessaansett att den föreslagna inspektionen inte enbart bör gälla värmepannan utanatt den bör utvidgas att gälla alla sådana installationer, som kan påverkabyggnadens totala energihushållning. Bland installationer - utöveruppvärmningsanordningar - som är av betydelse för energihushållningen bör,enligt planverket, främst nämnas vissa ventilationsanordningar och då särskiltventilationssystem med anordning förvärmeåtervinning. framhållerockså att installation av reglerutrustning och mätanordningar, exempelvis förmätning av tappvarmvatten, har stor betydelse för energihushållningen. Sådanaanordningar är enligt verkei ofta relativt komplicerade samt fordrar enregelbunden tillsyn och skötsel för att funktionen skatt säkerställas. Denav planverket tidigare föreslagna ändringen av 50 § BS som innebär att byggnadskall underhållas så att försämrad energihushållning inte uppkommer föreslårplanverket kompletterad med att ett generellt krav införs i en ny 65 ij även skall öva tillsyn över sådana installationer föruppvärmning, ventilation och varmvattenförsörjning som är av väsentligbetydelse för byggnadens energihushållning. anser att det börankomma på verket att efter samråd med berörda myndigheter meddela erforderiigatillämpningsföreskrifter, I fråga om utövandet av tillsynsverksamheten anserplanverket all samma förfaringssätt som tillämpas i fråga om hissar lorde kunnaövervägas, 7.5.6.5 Energisparålgärderi byggnad som omfattas av nybyggnadsförbud Planverketanför att del är sannolikt att nybyggnadsförbud råder beträffande åtskilligaav de byggnader i vilka energisparåtgärder bör vidtas. Verket pekar på attförfarandet med prövning av om dispens från förbudet skall medges äromständligt. Så långt det är möjligt bör man undertätta för 15 1977/78. 1977/78:76 226 fastighetsägarenoch att få till stånd en godtagbar energihushållning ibefintiiga byggnader. föreslår med hänsyn till detta att i 75 §andra stycket införs en bestämmelse om att byggnadsåtgärder för att åstadkommaen tiltfredssslättande energihushållning inte skall anses som nybyggnad. 7.5.6,6Krav på typgodkännande och tillverkningskontroll Planverketframhåller alt anordningar som är avsedda att installeras för att åstadkommaenergibesparing i befintlig bebyggelse kan vara av varierande kvalitet.Effektiviteten och tillförlitligheten hos anordningarna är ofta svåra altbedöma i de enskilda fallen. Verket anser att det för såväl fastighetsägarenoch den som planerar och utför installationsarbetet som för den som skattkontrollera arbetet kan vara svårt att ta ställning till om en anordning ärlämplig och om den bör godkännas. Verket har planerat godkännanderegler föruppvärmnings- och ventilationsanordningar. Reglema är avsedda att ligga tillgrund för frivilligt typgodkännande enligt SBN 1975 kap. 12 och planverketsgodkännanderegler 1975:1. Planverketanser att det med hänsyn till del önskvärda i alt åstadkomma så smidiga ochenkla procedurer som möjligt rörande granskning och kontroll av anordningar avnämnt slag bör vara en fördel om dessa är centralt prövade och godkända samlunderkastade tillverkningskontroll. Därför finns det enligt verket vissa skälsom talar för att i BS införa krav på obligatoriskt typgodkännande samttillverkningskontroll. Frågan bör enligt verkets uppfattning klarläggas isamband med arbetet på en ny byggnadslag. föreslår emellertid , i avvaktan på en ny byggnadslagstiftning, låter typgodkännande ochtillverkningskontroti utgöra villkor för statligt lån och/eller bidrag när detgäller vissa anordningar, såsom värmeväxlare och utrustning för reglering ochstyrning av uppvärmnings- och ventilationssystem. Verket anser att sådanavillkor bör gälla , Enligt förslagel bör detankomma på och planverket alt gemensami arbeta framerforderliga titlämpningsbestäm-metser i frågan. Prop.1977/78:76 227 Energisparande åtgärder i befintlig bebyggelse - telnik Promemorian är upprättad inom . Prop.1977/78:76 228 Den19 fick planverket i uppdrag att skyndsamt utreda vilkaenergibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse som kunde ansestekniskt-ekonomiskt försvarbara och som kunde genomföras under en tioårsperiod.Uppdraget avsåg alla typer av åtgärder, således även de som inle ärbyggnadslovsplikliga. Uppdraget begränsades dock titt sådana byggnader somskutte bli föremål för ombyggnad eller som i övrigi kunde bli föremål förrenovering i ett eller fiera avseenden . Planverketredovisade resullalel av sina överväganden i en preliminär rapport somöveriämnades till bosladsministern . Remisstiden var myckel kort och flera remissinstanser anmäldei sina remissvar att de önskade återkomma med mer detaljerade synpunkter isamband med en remiss av den slutliga rapporten. Det har emellertid inte varilavsiklen att remittera planverkets slutliga rapport. Kontakt har tagits medflertalet av de remissinsianser som anmält att de önskade förtydliga sig i ettsenare skede. De har beretts möjlighet att återkomma med kompletteranderemissvar. Flera remissinstanser har utnyttjat denna möjlighet. {efter hörande av fortifikationsförvaltningen, , poststyrelsen ochstatens järnvägar), Landsiingsförbundei och Kommunlörbundet har anmodats resp.beretts tillfälle att i kompletterande remissvar bedöma sparmöjligheterna i detegna tokatbeståndet och bedöma sparmöjligheterna i lokaler i övrigt. Skäletlill denna begränsade efterremiss var all övriga remissinstanser huvudsakligenredovisat besparingsmöjligheter i bostäder. En efterremiss till de instansersom kunde arises ha goda kunskaper om lokaler ansågs därför angelägen. överiämnade sinslutliga rapport till bostadsministern . Irapporten har planverket behandlat kostnader men avstått från att gå närmare inpå de olika energibesparande åtgärdernas lönsamhet. Vissa remissinstanser harbehandlal lönsamheten för den enskilda ålgärden men gjort detta utifrån andrautgångspunkter än den samhällsekonomiska. Eftersomdet befunnits lämpligt att tåla den samhällsekonomiska lönsamheten i förstahand avgöra omfattningen av ett energisparprogram i den befintliga bebyggelsenhar denna departementspromemoria uppräitats. De alternaliv 1-lV som behandlas ipromemorian är framräknade med ulgångspunkl härifrån och avviker således frånbl. a. sammanställningar i planverkets rapport. Planverketdiskuterar i sin slutrapport olika sparåtgärders anspråk på resurser av arbetskraftoch material samt på leknisk kompetens. Verket har emellertid inte summeratdessa resursehov för genomförandet av olika sparambilioner eller i övrigtstuderat de samhällsekonomiska konsekvenserna av olika sparmål.Remissinstanserna har i allmänhet inte uttalat sig om 1977/78:76 229 resursbehovet.Samtliga beräkningar som redovisas i det följande bygger emellertid på degmndläggande uppgifter som planverket och remissinstanserna levererat. Samarbete har skett medekonomi-, utbildnings-, arbetsmarknads- och industridepartmenten i de frågorsom berör dessa departement. Synpunkter har också i flera omgångar inhämtatsfrån planverket, bostadssiyrelsen, byggforskningsrådet samt från professorernaEnno , , och docenten . I denslutliga utformningen av promemorian har hänsyn tagits till inkomna synpunkter, 1samband med bedömningarna i denna promemoria hänvisas ofta till planverketsuppgifter och till olika remissinstansers synpunkter. Om inte annat påpekasavser remissinstansernas uppgifter synpunkter på planverkets preliminärarapport medan hänvisningarna till planverkets uppgifter är hämtade ur verketsslutrapport. Genom beslut den 16oktober 1976 och med hänvisning titt en inom industridepartementet upprättadpromemoria (industridepartementet, PM uppdrag åt energisparkommitténatt bedöma energikonsumtionsutvecklingen m. gav dåvarande regeringenenergisparkommittén i uppdrag att bl.a. överväga och lämna förslag ominspektion av byggnaders eldningsanläggningar, uppdrog åten särskild arbetsgmpp panninspektionsutredningen all utreda frågan, 1fortsättningen kommer denna utredning att åbreropas som panninspektionsutredningen. 1 flera avsnitt hänvisasockså till expertgrupp för frågor om e n e r g i h u s h å11 n i n g (cvpe/vgz-pp C Under arbetet med denna promemoria har informellakontakter upprätthållits med expertgmppen. Gruppens preliminära rapportpresenterades , arbete med bedömning bl.a. av möjliga åtgärder för energihushållning väntas vara avslutat först den 1mars 1978. 2Allmänt om energisparande åtgärder i befintlig bebyggelse 1detta kapitel beskrivs vilka typer av energisparande åtgärder som bör kommatitt stånd i befintlig bebyggelse. Kapitlet behandlar endast frågan om lämpligteknik medan besparingsmöjlighet och lönsamhet för åtgärderna kommer attbehandlas i kapitlen 5 och 6. 1 sin slutrapport angerplanverkei de möjliga tekniska åtgärdema efter insatsens omfattning. Verketbeskriver fyra kategorier av åtgärder. I. Ändraddrift och skötsel. Injustering och underhåll. Förbättringar av enkeltslag, och 4, Förbättringar av mera omfattande slag. Tillvarje åtgärdskategori hänförs tekniska ingrepp av skiftande slag. Åtgärdernaslönsamhet kan variera väsentligt inom en och samma kategori. Prop.1977/78:76 230 1det följande presenteras åtgärder inom samma tekniska område tillsammansenligt: Åtgärderför värmeisolering kan enligt planverket genomföras med känd teknik.Remissinstanserna delar denna uppfattning. Det pågår vidare forsknings- och utvecklingsarbetepå olika håll i landet såväl inom olika forskningsorgan som inombyggnadsindustrin. Resultatenav de forskningsprogram som är under genomförande ochresultaten av dem som är planerade, kommer att utgöra ett värdefullt komplementtill dagens tekniska kunnande. Något direkt behov av att avstå fråntilläggsisoleringsåtgärder i avvaktan på resultatet av pågående undersökningarföreligger dock ej. Man bör dock vara observant på eventuella tekniskaproblem. Exempelvis kan invändig tiltäggsisolering av ytterväggar i vissa fattge frysskador vid putsad etter stammad fasad. Detutvecklingsarbete som bedrivs främst inom industrin kommer bl. a. att tillföramarknaden alternativa metoder för titläggsisolering. Utveckling av metoder somger olika möjligheter till val av fasadmaterial är värdefulla. Inte minslmetoder som medgeratt speciella värden i den befintliga bostadsmiljön kant)evaras. Redani dag finns goda tekniska lösningar för tilläggsisolering upp mot 200 mm:stjocklek vid utvändig fasadienovering där ytskikt av bl. a. plåt, trä och tegelkan väljas. Dessutom pågår på flera håll i landet ulveckling av metoder sommedger putsat ytskikt. När det gäller invändiga åtgärder på fasader ettervindsbjälklagsisoteringar, skapar normalt valet av isotertiocklek inte någratekniska problem. Här får bl. a. estetiska och praktiska hänsyn bli avgörande.Dock gälter här liksom vid alla åtgärder, att man noga måste kontrollera attåtgärden inte förorsakar skador i den befintliga konstmktionen. Risken fördetta har påtalats av planverket. Ett stort antal remissinstanser delar verketsuppfallning. Planverketunderstryker vikten av att tilläggsisolering ulförs med beaktande avbyggnadens kulturhistoriska värde . a./-//csan-likvarieämbetet delar verketsuppfattning. Speciellt gäller delta utvändiga Prop.1977/78:76 231 åtgärderpå hus i tätort som ofta harornamenterade fasader. Även ingrepp på fasadensinsida kan ibland enligt verket, slöra byggnadens karaktär på ett olyckligtsätt, Verkei noterar också att denna försiktighet inle enbart skall gällabyggnader och bebyggetsemiljöer av kulturhistoriskt värde. Vissabebyggelsemitjöer kan av andra skäl ha en sådan särart att deras karaktär börvårdas och bevaras. Även många byggnader på landsbygden måste behandlas medvarsamhet. alternativa energisparprogram som presenteras i det följande förutsätts,att en viss andel av bebyggelsen inte bör bli föremål för vissa typer avenergisparande åtgärder av hänsyn till byggnadernas egenart och särskilda miljövärde. Planverketframhåller all tilläggsisolering av äldre bebyggelse bör genomföras när ettgenomgripande renoveringsarbete av typen ombyggnad utförs. Remissinstanserna äreniga med verkei i denna uppfattning. Del torde emellertid inte alltid vara nödvändiglalt avvakta med isoleringsåtgärder tills en renovering är nödvändig av andraskäl. Behovet av tilläggsisolering kan vara ett tillräckligt skälför att något tidigarelägga en planerad ombyggnad. Planverketframhåller i sin rapport att en utvändig fasadisolering av många skäl är attföredra framför en invändig.