prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — För att inför nästa energipolitiska beslut stimuleraopinionsbildning och debatt i energipolitiska frågor har särskilda medelanvisats för konferens-och materialbidrag m. m. fill studiecirkelverksumhet ienergifrågor. Genom bidragen skapas möjlighet för studieförbunden att bl.a. fåfram studiematerial i energifrågor och utbilda cirkelledare. Medel har ocksåställts till förfogande för ekonomiskt stöd tillinformation och kunskapsspridning som initieras av olika friståendeorganisationer och grupper. antog lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering. Genom denna åläggs kommunerna all i sin planering främja hushållningenmed energi samt verka för en säker och tillräcklig energitillförsel. De ärskyldiga att på begäran av statens industriverk redovisa vidtagna och planeradeåtgärder i dessa hänseenden. Fjärrvärme har betydelse för energihushållningen bl. a.därigenom att denna uppvärmningsform gör det möjligt att producera elkraft ikraftvärmeverk eller att utnyttja industriell spillvärme. Utbyggnaden avQärrvär-meanläggningar har emellertid hämmats av svårigheter för kommunerna altfinansiera invesieringarna. Efler överläggningar mellan represenlaner förintressenterna på kapitalmarknaden och för har numeraöppnats möjligheter för kommunerna all få särskilda annuitetslån för utbyggnadav fjärrvärmeanläggningar. Amorteringstiden för dessa lån är betydligt längreän normalt för kommunala lån. Genom lånen lorde den fortsattafjärrvärmeutbyggnaden underiättas avseväri. Lokaliseringslillstånd enligt 136 a§ byggnadslagen(1947:385, 136 a § ändrad senast 1976:213) kan sedan den förenasmed särskilda villkor beträffande energianvändningen. Sådana villkor har underår 1977 fastställts för bl. a. Hyltebruk AB:s utbyggnad av massa- och pappersindustrini Hyltebmk och Klorat AB:s utbyggnad av kloratfabriken i Al-by. Sedan stödet lill energibesparande ålgärder infördesvåren har hittillsanvisat sammanlagt 2 204 milj. kr. för sådant stöd och för administration m. m.av stödet. Av beloppet avser I 686 milj. kr. åtgärder inom bostäder, slalliga,kommunala och landslingskommunala byggnader m. m. och 518 milj. kr. Förslag om ytterligare medel för innevarande budgetår förstöd till energibesparande åtgärder i framförallt bosläder kommer att läggasfram senare denna dag. 1 syfte atl stimulera industrins investeringar ochdärmed förbättra sysselsättningsläget beslöt (prop.1977/78:95 bil. 3, NU 1977/78:38, rskr 1977/78:29) att tillfälligt förstärkasiödet till energibesparande investeringar inom näringslivet. Beslutet innebaratl ett tillägg om skulle kunna lämnas utöver de normala bidragen påhögst . Tillägget avsåg enbart åtgärder inom industriella processer.Riksdagen anvisade - utöver lidigare anvisade medel - 100 milj. kr. för bidragoch bidragsiillägg. Ett stort antal företag utnyttjade denna möjlighet atl fåextra bidrag. Den1 hade sedan stödet infördes bidrag lill energibespa- Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 147 randeålgärder inom näringslivet m. m. beviljats med sammanlagt ca 311 milj. kr. förca 4000 projekt. Av beloppet avser 36 milj. kr. bidrag till prototyper ochdcmonstrationsanläggningar m. m. för att introducera ny energisnål teknik. Motbakgrund av bl.a. industriverketsrapport energihushållning och remissbehandlingen av denna samlförslagen i propositionen med energisparplan för befintlig bebyggelse (prop.1977/78:76) föreslås nu en förstärkning av stödet till energibesparande åtgärder inom näringslivet med 295 milj.kr. för /79. Totalt föreslås för detta budgetår 1 260 milj. kr.för stöd till energibesparandeåtgärder i bostäder, statliga, kommunala och landslingskommunala byggnader, näringslivm. Energiskattenför elkraft höjdes i princip fr. o. m. med I öre till per kWhför annan förbrukare än industrin. Enligt vad chefen för budgetdepartementetlidigare denna dag har redovisat avses förslag komma att föreläggas riksdagenom en höjning av bensinskatten med per liter och en motsvarande höjningav kilometerskatten från den . Världens förbrukning av olja ökade med ca 7%efter några års tillbakagång. har ökningen fortsatt i samma takti , medan den har saktat av i och framför allt iVästeuropa som en följd av den svaga konjunkturen. ISverige uppgick leveranserna av oljeprodukter under /77 lill30,5 milj. m, exkl. utrikes sjöfart men inkl. petrokemisk industri. Dettainnebar en ökning med från föregående tolvmånaders-period. Ökningenberodde huvudsakligen på atl leveranserna till el- och värmeverk mer änfördubblades från 2,7 till 6 milj. m'. Leveranserna av drivmedel ökade med ca6%. Leveranserna till industrin av huvudsakligen tjock eldningsolja, visadeemellertid en ökning med endast . Under första halvårel 1977 skedde t.o.m.en absolut minskning i förhållande lill . Underförsta baserades leveranserna till ca hälften på import avfärdiga oljeprodukter, vilket innebär ett lågt kapacitetsutnyttjande i deinhemska raffinaderierna. Vid fullt utnyttjande kan 60 ä av det svenskabehovel av oljeprodukter täckas. Flertaletländer inom Organization of the () höjdesina officiella säljpriser för råolja med . Tvåmedlemmar av OPEC, och Förenade arabemi- raten, beslöt dock atthöja priserna med endast . Inför i i juli1977 återställdes dock den tidigare enhetliga prisnivån genom alt de nämndaländerna höjde sina priser med . Därmed har priset förråoljekvalitelen Arabian Light, som utgör grunden för OPEC:s prissättning,fastställts till per fat. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 148 VidOPEC-mötet i diskuterades frågan om ytterligareprishöjningar. Enighet i frågan kunde inte nås. Det råder f. n. överutbud på råolja med priser påkorttidsmarknaden som ligger under deofficiella OPEC-noteringarna. Till följd av bl. a. slor överkapacitet inomraffineringsindustrin i råder även pressade priser föroljeprodukter. Denna situation väntas allmänt komma att bestå under ytterligare någon tid. Prognoser som harutförts av såväl internationellaorganisationer som oljebolag och forskningsinstitutioner pekar emellertidpå att det redan under första delen av1980-talet kan komma att uppstå svårigheteratt tillgodose en fortsatt ökning av väridens oljeförbrukning. Kritiska faktorer på tillförselsidan är bl. a.OPEC-ländernas utvinningspolitik ochmöjligheterna att på medellång sikt väsentligt öka användningen av alternativa energislag i de storakonsumentländerna, främst . En redogörelse för aktuella bedömningar avefterfrågan och tillgång på oljafram har lämnals avstatens industriverk i studien (SIND PM1977:8) Den internationella bränslemarknaden och . Studien grundas i huvudsak på i januari 1977publicerade . Stora ansträngningar görs internationellt för altfinna nya oljetillgångar genomprospektering. , som har till uppgift att prospektera efterolja och naturgas utom , har deltagit i borrningar i bl.a. den norska delen av , och . Överläggningar pågår f.n. mellan statliga och enskilda intressenter om den fortsatta verksamheten. I har () under år1977 genomfört ett nytt borrprogram på mellersta . Arbetena harvisat att det finns goda förutsättningar att hitta ytterligare ett antal småfyndigheter av det slag som är iproduktion på den sydöstra delen av ön. OPAB har meddelats förlängning av koncessioner och tillståndför fortsatta arbeten på svenskt område . I enlighet med beslut av statsmakterna (prop. 1975/76: 124, NU 1975/76:44,rskr 1975/76:262) har det helstalliga oljebolaget statens vattenfallsverks och andelar av vardera i OPAB. En molsvarande överföring avintressena i Petroswede pågår. undersöker fortlöpandemöjlighelerna atl stärka den svenskaoljeförsörjningen genom förvärv av råoljefyndigheter, avtal med producenter m. m. Bolaget har under år 1977väsentligt ökat sin försäljning avfrämst tjocka eldningsoljor på den svenska marknaden. Bolagets andel avden lotala marknaden beräknas för året uppgå till . Förberedelsema för en introduktion av naturgas iSverige har intensifierats.Swedegas AB för förhandlingar med det tyska företaget rörandeleverans till av en kvantitet av 1,2 miljarder m naturgas. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 149 motsvarandeca I milj. ton eldningsolja, med början . Avsikten äratt en eventuell import skall ske genom en rörledning över danskt område och atl gasen till en början skall distribueras främst i sydvästraSkåne. nära samarbete sker med Dansk , som f n. förbereder en introduktion av naturgas iDanmark på grundval av de danska fyndigheterna i . Därjämte har Swedegas haftkommersiella kontakter rörandeleveranser av kondenserad gas (LNG) från och . Vidare har presenteraten skiss till ett svenskt naturgassystem baserat på import i stor skala avLNG. Kockumsstudien förutsätter import från leverantörer i MellerstaÖstern. Med utgångspunkt i Kockumsstudien har enarbetsgrupp inom industridepartementetgjorl en översiktlig bedömning av de Ivå huvudalternativen för ennaturgasintroduktion i , nämligen rörtransporterad gas och LNG. Dennabedömning har överiämnats . Parallellt med det tekniska och kommersiellaarbetet med naturgasfrågan förbereds lagstiftning, nomier ochsäkerhetsföreskrifter. Regeringen har den10 remitterat ett förslag till lag om vissa röriedning-ar, m.m. till lagrådet. Regeringen avser att lägga fram förslagfill om vissa frågor rörande bränsleförsöijningen. Frågor om möjligheterna till ökad användning av såväl kol som inhemska bränslen bearbetas bl. a. inom ramen för dettreåriga programmet för forskning och utveckling på energiområdet. Delegalionenför energiforskning har i betänkandet (SOU 1977: 56-62) Energiprogram förforskning, utveckling ochdemonstration (EFUD 78) föreslagil starkt ökade insatser under nästatreårsperiod beträffande energiproduktion från bl.a. biosystem och torv. Vidare har beslut fattats att uireda frågor omomslällningsbara eldningsanläggningar.Utredningen avser bl.a. frågor om att utforma värme- och elproducerandeanläggningar så att de kan eldas med inhemska fasta bränslen samt naturgaseller kol som altemativ till olja. har bilaterala kontakter ägt rum påregeringsnivå med flera länder. för energi- och industrisamarbete som tillsattes av industriministrarna våren 1976redovisade en gemensamrapport (Ds I 1977:2) om möjligheterna för ett närmare samarbete iförsta hand inom oljeförsörjning och petrokemisk industri. I samband med överlämnandet av rapporten undertecknadesett protokoll, i vilket överenskomsatl förhandlingar mellan de berörda förelagen om leveranser av norska raffinerade oljeprodukter ochnorsk marknadsföring i skulle las upp. I protokollet berördes ävenfrågor om norska råoljeleveranser till och svenskl deltagande i letning efteroch utvinning av olja och gas pånorsk kontinentalsockel. Kommittén fortsäiter sin verksamhet. En lägesrapport avses komma atlläggas fram . 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 150 Bilaterala diskussioner om framtida leveranser till av olja och naturgas har ägt rum med ,och , I samband med i togs äveninformella kontakter från regeringens sida med företrädare för en radproducentländer. försörjning med elektrisk energi är till större delen baserad på inhemska vattenkrafttillgångar. Produktionen avvattenkraft under /77uppgick till , vilketmotsvarade 58.2 7c av den tolala elproduktionen inom landet. Trots ettproduktionstillskott under budgetåret medca understeg vattenkraftproduktionen närmast föregående budgetårs värde med över . Orsakenhärtill var bl. a. att extrematorrårsförhållanden rådde . 1 övrigt producerades (18,) i kärnkraftverk, (9,) i fossileldade mottrycksan-läggningar och (13,)i fossileldade kondenskraftverk och gasturbiner. Importen uppgick till5,och bestod huvudsakligen av vattenkraft från , Exporten i första hand till - utgjorde , Den totala förbrukningen av elektrisk energi ilandet inkl, samtliga överföringsförlusteruppgick /77 till 86,5TWh, vilket innebär en ökning med3,9%jämfört med förbrukningen /76, Motsvarandeökningstal /76 var 3,och /75 4,, Ökningenunder /77 inom övrigsektorn, dvs, hushåll, handel, jordbruk, offentlig service m, m, uppgicktill medan ökningen inom kommunikationssektorn var 4,,Förbrukningen inom industrin överskred föregående budgetårs förbrukningmed 1,, De riktlinjer för energihushållningen somriksdagen fatiade beslut om (prop, 1975:30, NU 1975:30, rskr1975:202) utgår bl, a, från en väntadökning av elförbrukningen per är i genomsnitt under perioden1973-1985, Den genomsnittliga ökningstakten har varillägre, t. o. ni. har lagt fram prognoser vidtvå olika tillfällen över den framtida energikonsumtionen(SIND PM 1977: 5 och SIND 1977:9). Inom centrala driftledningen (CDL) härundervintern och utförts studier rörande den framtidaelkonsumtionen. Resultatet av de olikaberäkningarna sammanfattas nedan. I regeringens proposition 1977/78:57 om riktlinjeri den fysiska riksplaneringen förvattendrag i norra och framhålls all elt sä stort tillskottgenom vattenkraftutbyggnad till år1985, som förutsågs i samband med energibeslut -inte kan nås utan väsentliga skadeverkningar för de motståendeintressena. I propositionen anges vilka vattendrag i norra ochNorrland som bör undantas Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 151 Prognos Elkon- Äriig Elkon- Årlig Elkon sumtion ökning sumtion ökning sumtion 1975 1985 1990 Twh % TWh % TWh 81,5 5,5 138 3,1 160 CDL, alt, A 81,5 4,8 130 3,3 153 CDL, alt.B 81,5 6,2 149 4,1 182 SIND:s prognos alt. A okt.1977 81,5 4,5 127 2,7 145 SlND:s prognos alt, B okt, 1977 81,5 4,3 124 2,5 140 Förutom de outbyggda huvudälvarna älv,älv, och gäller det vissa av de s, k, skogsälvarna(bl, a, älv) samt en rad outbyggda älvsträckor i älvar som redan byggtsut, t, ex, Mellanljusnan och , har fattat beslut ienlighet med förslagen i propositionen (CU 1977/78:9, rskr 1977/78:100). har redovisat resultatet av sin utredning om frågor rörande småvattenkraftverk i rapporten (SIND PM 1977: 13) Små vattenkraftverk.Industriverket föreslår bl.a. attstatligt ekonomiskl stöd skall kunna lämnas för åtgärder avseendevattenkraftverk som har eller beräknas få en effekt mellan 100 och 1500 kW.Slöd bör ulgå för reparation och renovering av kraftverk som är i drift, förrestaurering av nedlagda kraftverk samt för nyanläggning. Stödet bör enligt verket lämnas i form av bidrag ochlån mot statlig garanti. F. n. remissbehandlas förslaget. Regeringen avser attsenare lägga fram förslag om åtgärder avseende de små vattenkraftverken. SexAan7Ara//block - 1 och 2, samt -är i drifl. har ansökt om tillstånd au laddaRinghals 3 enligt lagen (1977: 140) om särskilt tillstånd att tillförakärnreaktor kärnbränsle, m. m., den s. k. villkorslagen. Ytterligare tre block- , och befinner sig i olikaulbyggnadsstadier. Blocken planeras av kraftföretagen bli tagna i drifl åren1978, 1979 resp. 1980. Vattenfallsverkethar pä regeringens uppdrag utrett konsekvenserna av en ändrad planering förkärnkraftblocket syftande till att bibehålla handlingsfrihet föratt avbryta eller fullfölja projektet efter ett energi-politiskt beslul hösten1978. Någraarbeten av större betydelse på byggnadsplalserna för och Oskarshamn3 har ännu inte påbörjats. Dock pågår arbeten hos leverantörer av komponenterför dessa block. Huruvidade block som ännu inte har tagits i drift eller är under utbyggnad kommer attbyggas färdiga och bli tagna i drifl blir beroende av hur 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 152 kraftföretagenkommer att bedöma möjligheterna att uppfylla villkoren enligt den s.k. villkorslagen och på regeringens ställningstagande vid prövningenligt nämnda lag. Regeringen anser att en utbyggnad avkraftvärmeverk är angelägen. I Göleborgprojekteras ett kraftvärmeverk för eldning med såväl kol som olja.Projektering har inletts för etl kraflvärmeverk i söder omStockholm. Förberedelser för utbyggnad av kraftvärmeverk pågår på flera andra håll i landet. En utredningsgrupp medrepresentanter från industridepartementetoch berörda organisationer arbetar på att ta fram förslag till åtgärder för att ytterligare främja utbyggnaden avkraftvärmeverk. Förslag kommer att redovisas . Även en fortsatt utbyggnad av industriellamottryckskraftverk är angelägen. För att stimulera till installation avmottryckskraftverk utgår bidrag till företagsom avser att installera sådana i befintliga industrianläggningar. har beslut fattats om utbyggnad avsju större mottrycksan-läggningar med en sammanlagd effekt av ca 80 MW. Enligt lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissabestämmelser om elektriskaanläggningar (ellagen) är den som innehar områdeskoncession för yrkesmässig distribufion skyldig alt, om inte särskilda skäl föreligger, tillhandahålla ström ål var och en som har behov häravför normalt förbrukningsändamål. Genom lagändring, som trädde i kraft den 1juli 1977, föreligger dock intedistributionsplikt för elektrisk ström för uppvärmningsändamål inomområde där Qärrvärme distribueras eller avses att bli distribuerad. är den lokala slalliga organisationen för ärenden om tillsyn över elektriska starkströmsanläggningar och därmed sammanhängandefrågor. Statskontoret hargjort en översyn av statens elektriska inspektion. Resultatet av översynen har redovisats i en rapport . Innehållet i rapporten redovisas nännare i detföljande under anslaget . Rådet för eldistributionsfrågor bislårindustriverket vid behandlingen av ärendensom hör samman med eldistributionen. Rådet består av representanter förolika intressenter på eldistributionsområdet. Rådet är knutet fill industriverket. Rådet har under budgetåret1976/77 hållit fem sammanträden. Härvid har bl. a. eldistributionen isydvästra och i m. fl. Industriverkethar också redovisat en ekonomisk analys av eldislribufionen i landet. Den höjde valtenfallsverket sinalågspänningslariffer med . avser verket att höja såvälsina lågspännings- som högspänningstariffer.Lågspänningstariffen höjs med ytteriigare . Högspänningstariffenkommer att höjas jämfört med års Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 153 tariffI de flesta fall kommer dock höjningen att bli på grund av all deleveranskontrakt som skall förnyas i allmänhet baseras tariff Regeringen har lämnat statens vattenfallsverkkoncession för en hög-spänningsledning för från Ritsem till Skjomen iNorge. Ändamålet med ledningen är atl föra över elenergi från lill denorra delarna av . Utbyggnaden grundas på avtal mellan och Vassdrags- och Eleklrisiletsvesen. För alt göra det möjligl att sänka elprisnivån på Gotlandhar vattenfalls-verket förhandlat med AB om ettövertagande av elproduktions- och eldislributionsanläggningarna på ön.Förhandlingarna har resulterat i atl valtenfallsverket den I januari 1978övertar samtliga dessa anläggningar. Verket kommeratt tillämpa sammahögspänningstariffer som på fastlandet. Därigenom garanteras elkonsumenternapå samma pris för råkrafien som elkonsumenterna på fastlandet. Gollandskommun och vattenfallsverket har vidare beslutat att bilda ett gemensamt bolag,energiverk AB, som skall äga och driva eldislributionsanläggningarnapå ön inkl. det regionala nätet. har till regeringen inkommit två ansökningarom tillstånd enligt den s. k. villkorslagen. Den ena ansökningen avser fortsattdrift av . Regeringen har beslutat godkänna fortsatt drifl förBarsebäck 2 t.o.m. är 1979. Den andra ansökningen avser tillstånd atl laddaRinghals 3. Somen följd av de krav som villkorslagen ställer genomför de berördakraftföretagen ett utrednings- och utvecklingsprogram, jro/eA-/ kärnbränslesäkerhet,avseende hantering och förvaring av använt kärnbränsle. En redovisning av uppnådda resultat har lämnats idecember 1977. Kostnaderna för projektet, som helt finansieras avkraftindustrin, beräknas uppgå till omkring 55 milj. kr. Det internationella mellanstatliga samarbetet påkärnsäkerhetsområdet visar tydliga tendenser att intensifieras och fördjupas.För del har delta tagit sig uttryck i bl. a. ell nytt kontrollavtalmed och diskussioner med i anslutning till de förhandlingar om upparbetning som har fört med det franska företaget . Överläggningarnai den s. k. London-gruppen rörande gemensamma riktlinjer för export på detnukleära området har fortsatt . Beslut har fattats om attoffenfliggöra riktlinjernas text samt atl tillsätta en arbetsgrupp för översynav riktlinjernas tillämpning. har på amerikanskt initiativ arbetetmed en internationell utvärdering av kärnbränslecykeln - International NuclearFuel 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 154 Cycle Evaluation, INFCE - påbörjats.Sverige deltar aktivt i arbetet inom degrupper som behandlar kärnkraftens avfallsfrågor. Frågan om svenskt deltagandei INFCE behandlas i det följande under anslaget Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning. Kärnkraftinspektionenhar liksom föregående år gett ut kvartalsrapporter över driftstörningar vid de svenska kärnkraftverken. I rapporternaredovisas sådana driftstörningar som inspektionen har bedömt somsärskilt intressanta. Det innebär främst att inspektionen redovisar störningarsom är av allvariigare karaktär eller somär typiska exempel på komplikationer vid driften. Rapporterna innehållerockså diagram över effektnivåer i de olika aggregaten, månad för månad. Kärnkraftinspektionens sammanfattande kommentarhar genomgående varit att aggregatens säkerhetssystem och deras reservsystemhar fungerat på avsett vis och atl inga säkerhetsrisker har förekommit underden redovisade perioden. Att ingasäkerhetsrisker har förekommit innebär att tillräckliga skyddsnivåer har funnits tillgängliga vid varjekraftverk för att förhindra skadlig inverkan på allmänhetens hälsa ochsäkerhet. Kärnkraftinspektionensarbete med en reaktorsäkerhetsstudie har avslutatsmed att rapporten överlämnades till regeringen . a. avsnitt om följande ämnen: driftstatistik och drift-erfarenheter,möjligheter till analys och kontroll av lättvaitenreaktorers säkerhet,reaktorkonstruklionsnormer, kontrollprocesser för reaktorns trycksatta delar, driftorganisation ochutbildning samt säkerhetsforskning. Vidareger studien kärnkraftinspektionens sammanfattande bedömning, en granskningav drifterfarenheler, en redogörelse av tillståndsprövning ochansvarsförhållanden vid uppförande och drift av kärnenergianläggningar, en redovisning av principer för produktion avenergi i tryckvatten- och kokarreaktorer samt en översikt över fysisktskydd vid kärnenergianläggningar.Reaktorsäkerhetssludien har överlämnats till för att tjäna som underiag för dess arbete. Programrådet för radioaktivt avfall har underåret fullföljt utvecklingsarbetet pä de fyra huvudområdena hantering avlåg- och medelaktivt avfall, transport och central lagring av utbränt bränsleoch reaklorkompo-nenter, behandling avutbränt bränsle och lågaktivt avfall för slutförvaring samt slutligförvaring. Det totala antalet projekt som drivs under ledning av programrådetuppgår lill omkring femton. Under ledningav programrådet har genomförts en förstudie av ett centralt lager för använtkärnbränsle. Förstudien omfattar bl. a. en utredning om erforderliglagringskapacitet, en preliminär studie över utformningen av byggnader och utrustning, tidplan föruppförandel, förslag till lokaliseringsansökanenligt byggnadslagen samt en utredning om transportkärl och fartyg. Materialet har överlämnats lillSvensk kärnbränsleförsörjning AB, somden har ansökt om tillstånd enligt 136 a § byggnadslagenför etl centrallager för använt kärnbränsle. Ansökan prövas f. n. av 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 155 regeringen.Enligt tidplanen i ansökningshandlingarna avses lagret stå färdigt att tas ibmk . Ansökan om tillstånd enligt alomenergila-gen harlämnals in lill kärnkraflinspeklionen. Arbetet med att vidga alomenergilagenstillämpningsområde till att gälla också hantering och förvaring av radioaktivtavfall pågår. Ett förslag från kärnkraftinspektionenom lagändring har remissbehandlats och bereds f n. i . Nära kopplat lilldetta pågår arbetet med frågorna om organisationenav hanteringen och förvaringen av radioaktivt avfall och utbräntbränsle. På uppdrag av regeringen har statens planverk isamarbete med och statensstrålskyddsinslitut utarbetat en rapport omanvändning av marken kring kärnkraftverk.