prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Tabell6:1 De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 19761978' från föregående å 1976 1977 därav: kontant utbetald Direkta skatter, avgifter m. m. därav: prel. A-skatt offentliga (32) -28,1 -2,0 Räntor och utdelningar. komster och -utgifter, netto Sparande (78)' -2,7 -0,9 Sparkvot (9: 7)» -1,3 -0,9 -2,0 -1,3 -1,0 ' Hushållssektorn inkluderar, förutom hushällen, de s.k. ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasfackföreningarna, folkbildningsverksamheten, ,idrottsorganisationerna, tiänstemanna-organisationerna, Röda Korset m. m. samtej statsbidragsberättigade privata sjukhem, barnliem. barnkolonier,semesterhem. Utöver löntagarhushåll ingår hushåll som äger personliga företag,dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst frän rörelse. ' Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring,tillräknade pensionsavgifter för statliga och kommunala myndigheter, förkommunala affärsverk samt för ickefinansiella företag är ej medtagna somlöneförmåner i denna post. '' Egentliga löner motsvarar kontant utbetaldlönesumma, direkt utbetalda pensioner från industri, handel och statligaaffärsverk samt arbetsgivaravgifter till privat försäkring utomtrygghetsförsäkring vid yrkesskada. *Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl. skadeförsäkring). 5 Inkl. privat försäkringssparande. Detta uppgick 1976till 6 156 milj. kr. Det beräknas 1977 uppgå till 7 607 milj. kr. och 1978 till8 292 milj. kr. 'Förändring mätt i procentenheter. mellanfjärde kvartalet 1976 och . Höjningen av mervärdeskattenden torde ha lett till att vissa inköp tidigarelades till andrakvartalet. Justerat för den beräknade effekten av tidigarelagd konsumtionfortsatte volymminskningen säsongrensat mellan de två första kvartalen 1977.Tredje kvartalet låg däremot kvar på samma 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 112 nivå som andra. Förutsatt enåterhämtning av konsumtionen mellan tredje och fjärde kvartalen på ca Vi % efter justering av momseffekten på tredje kvartalet skulle minskningen ikonsumtionsvolym för jämfört med bU VA%. somminskade 1976 med drygt en procentenhet tUl av den disponibla inkomsten,ökade åter 1977 till . Enligt ovanstående kalkyler skullehushållssparandet, framtaget som differens mellan disponibel inkomst ochkonsumtion, ha ökat med . i löpande priser 19761977. Vid bedömningenav lönesummeutvecklingen 19771978 har effekterna av redan slutna avtaluppskattats till för samtliga anställda. Avtalslönehöjningar med verkanförst bidrar nämligen tUl att höja lönesumman 1978 iförhållande till genomsnittet 1977. Avtalskomponenten har därutöver justeratsupp till följd av införandet av femte semesterveckan. Till nämndaavtalskomponenter har, på samma sätt som i ,lagts som schablonmässigt antaget resultat av 1978 årsavtalsförhandlingar, varigenom totala avtalsmässiga löneökningen förutsattes bli . Löneglidningen beräknas bli lägre än 1977 och harsatts till 1,. Beträffande sysselsättningsutvecklingen har förutsatts attden femte semesterveckan medför ett bortfall av arbetstimmar som endast till endel uppvägs av att ny arbetskraft sätts in. Totalt uppskattassysselsättningskomponenten dra ner lönesummeutvecklingen med ca 1,5procentenheter. Ökningen i lönesumman 1977 1978 skulle under ovannämndafömtsättningar uppgå till . De totala faktorinkomsternauppskattas stiga med . Inkomstöverföringama tUlhushållen väntas öka avsevärt mer, eller . Prognosema för hushållensskatteinbetalningar utgår från det förslag till skatteskalor m. m. som framladesav regeringen . Vidare beaktas de nya regler riksskatteverketutfärdat för skatteuttag . Inbetalningarna av preliminär A-skatt beräknasbli ca . mindre än ett beräknat utfall vid oförändradeskatteregler och uppbördsbestämmelser, i De totala inbetalningarna frånhushållen av skatter och avgifter uppskattas stiga . Det for hushållennegativa nettot mellan inbetalningar tiU det offentliga och erhållnatransfereringar skulle därmed fortsätta att avta 19771978, men i betydligtmindre grad än 19761977. Sammantaget ger kalkylerna enökning av hushållens disponibla inkomster med . Prisökningen erdigtimplicitprisindex för privat konsumtion har skattats tiU . Underdessa fömtsättningar skulle den realt disponibla inkomsten minska 1978 . 1 I , somfärdigställdes innan förslagen om skattesystemetoffentliggjordes, antogs ett skattebortfaU av samma storlek som 1977,nämligen ca . 1 Preliminär nationalbudget 113 Med hänsyn till desjunkande realinkomsterna har en volymminskning förutsatts även för denprivata konsumtionen. Nedgången har satts tiU . Den totalalönesummans ökning beräknas till . Förindustriarbetarnas del uppgick förtjänstökningen till ca13,, varav den avtalsmässiga löneökningen svarade för knappt 8procentenheter. De ökade sociala avgifterna medförde att timkostnaderna stegmed utöver timlönehöjningen. Den totala utbetaldalönesummans ökning kalkyleras nu tiU , vilket innebären uppjustering jämfört med vad som angavs i konjunkturinstitutetshöstrapport. Av komponenterna är det i huvudsak löneglidningen, vilkenframkommer som en restpost, som ändrats mellan beräkningstUlfällena. I de nuföreliggande kalkylerna uppgår löneglidningen till 2,. Den avtalsmässiga löneökningen mellan 1976 och 1977beräknas tUl , medansysselsättningskomponenten väntas ge ett negativt bidrag tUl lönesummeutvecklingenpå . Industriarbetarnastimförtjänster steg mellan de tre första kvartalen 1976 och 1977 enligtstatistiska centralbyråns förtjänststatistik, korrigerad för retroaktivalöneutbetalningar, med , varav avtalen och löneglidningen beräknas hasvarat för vardera . Mellan helåren 1976 och 1977kalkyleras den avtalsmässiga löneökningen till . Förutsatt enfortsatt dämpad löneglidning kan förtjänstökningenmellan 1976 och 1977 uppskattas till . Som en följd av ökadesociala avgifter beräknas timkostnaderna för industriarbetare stiga med drygt 3,5procentenheter utöver timlönehöjningen. Ilönesummeberäkningarna ingår lönehöjningar enligt avtal, sominföll och därigenom bidrar till att höja lönesumman1978 i förhållande till genomsnittsnivån 1977. Denna effekt av redan slutnaavtal har kalkylerats till . Avtalet 1978 innefattar också en komponent påca för införandet av den femte semesterveckan. Härtill harlagts för tUlkommande eventuella avtalsmässigahöjningar. Detta är samma schablonantagande som gjordes i konjunkturinstitutetshöstrapport. Löneglidningen 1978 har satts tiU . Sammantaget harförtjänstutvecklingen antagits bU . Sysselsättningskomponentenförutses ge ett negativt bidrag till lönesummeutvecklingen på ca 1.5procentenheter. Vid bedömningen av sysselsättningsutvecklingen har beaktatsatt den femte semesterveckan in- 8 1977/78. Prop.1977/78:100 Bilagal Finansplanen 114 nebärett bortfall av arbetstimmar, som överslagsmässigt beräknats till 1,, och somendast delvis förutses bh ersatt genom att ny arbetskraft sätts in. Totaltuppskattas lönesumman, inkl. sysselsättningseffekten, öka . Det totala uttaget av lagstadgade arbetsgivaravgifterförändras ej . Sänkningen av den allmännaarbetsgivaravgiften uppvägs av höjda arbetsgivaravgiftertiU sjukförsäkringen (1,), barnomsorgen (0,3) och vuxenutbildningen(0,1). Höjningen av avtalsmässiga avgifter tiU STP (särskild till-läggspensioninom LOSAF-området) och ITP (industrins och handelns tilläggspension förtjänstemän och arbetsledare) medför en lönekostnadshöjning med en tiondelsprocentenhet utöver timlönehöjningen. HushåUens disponibla inkomster beräknas 19751976 hastigit . vilket med den prisstegring som registrerades för totala konsumtionsutgifterna,, bör ha inneburit en reahnkomstökning på %. Uppgången i totala faktorinkomsterna (se tabell 6: 1)19761977 beräknas till 8J %. Lönesumman, som utgör övervägande delen aver-sättningama för hushållens produktionsinsatser, har som tidigare nämnts ökatnärmare . För de enskilda företagarnas inkomster redovisas en endastobetydlig ökning. Nationalräkenskapsstatistiken för de tre första kvartalen1977 anger.att skogsbruksinkomsterna varit större än under Tabell6: 2 Inkomstöverföringar till hushåll 19761978 Milj.kr., löpande priser bostadstillägg, statligt och pensioner från stat och kommun därav: folkpensioner' 'Kommunala bostadstillägg till pensionärer redovisas under posten folkpensioner." , men attinkomsterna från såväl jordbruk som övrig rörelse sjunkit nominellt sett. 1978 förutsesökningstakten för de totala faktorinkomsterna sakta av ytterligare. Prognosenför lönerna resulterar, med de i avsnitt 6:2 redovisade förutsättningarna, i enökning av den kontant utbetalda lönesumman . Driftsöverskotten inomjordbruk och rörelse väntas öka något, medan en minskning kalkylerats förskogsinkomsterna. Inkomstöverföringarna tiU hushåUen, såvälsocialförsäkringsutfaU som övriga löpande transfereringar från detoffentliga, beräknas ha stigit omlcring 19761977 (se tabeU 6: 2).Beträffande transfereringarna från staten och kommunema är detta en avsevärthögre ökningstakt än 19751976, vilket bl. a. beror på att utbetalningarna avbostadstillägg var osedvanligt låga på grund av att mångabam-famUjer fick inkomster som översteg inkomstgränserna. Förutom kraftigökning av bostadsbidragen, delvis till följd av ändrade bidragsregler, noterasför 1977 stora höjningar av ersättningen i samband med arbetsmarknadsutbildningoch studiecirkelverksamhet. Förpensionsutbetalningar redovisas oförändrat hög ökningstakt, och ersättningenfrån arbetslöshetsförsäkringen steg avsevärt 1977 på grund av höjdaersättningsbelopp och stigande arbetslöshet. Utbetalningarna frånsjukförsäkringen beräknas 19761977 ha ökat betydligt mindre än 19751976. förutsesen något långsammare ökningstakt för de totala inkomstöverföringarna från det offentliga. Tabell6: 3 Hushällens direkta skatter och avgifter 19741978 Milj.kr., löpande priser (3 + 4 4-5) Övriga skatter och avgifter Summa (1-1-2 + 6 + 7) därav: socialförsäkrings- 'Influtna delen. Anm. Kvarskatten avser inkomsten ,medan fyllnadsskatten och överskjutande skatten avser inkomsten ett årtidigare. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 116 ringsutfallet beräknas en vissdämpning av den tidigare snabba ökningstakten för pensionsutbetalningarna frånATP-systemet, som uppnått en väsentiig omfattning.Sjukförsäkringsersättningama (inkl. den nya föräldraförsäkringen) väntasutvecklas i samma takt som 1977. Höjt barnbidrag och ändrade bidragsregler förbostadstillägg bidrar, liksom utvidgad arbetsmarknadsutbildning, tUl att öka deegentiiga inkomstöverföringama. Hushållensinbetalningar tUl det offentliga av skatter och avgifter m. nt. beräknas ökamed 19761977. Det beräknade skatteutfallet har härvidjusterats ned med . jämfört med höstrapport.Inbetalningarna av preliminär A-skatt syns bh något lägre än vad som antogs ihöstrapporten. Återbetalningarna 1977 tUl hushåUen av överskjutande skatt blevca 600 milj. kr. högre än vad som kalkylerades i tidigare prognoser.Slutskatteregle-ringen, dvs. skUlnaden mellan inbetalningarna avfyUnads-skatt och kvarskatt samt återbetalningama av överskjutande skatt, blevdärmed lägre 1977 än 1976 (se tabeU 6: 3). I proposition1977/78:49 föreslås att den statliga inkomstskatten sänks inkomstsamt att skatteskalan inflationsskyddas genom att den anknyts tUl en s. k.basenhet. Denna skall fr. o. m. 1979 omräknas med hänsyn tillkonsumentprisindex rensat från effekten av ändringar i mervärdeskatteuttaget.Dessutom föreslås höjning av den särskilda skattereduktionen från 250tiU . för samtliga inkomsttagare, även pensionärer. För dessa skallsamtidigt det extra avdraget reduceras något. Enligt riksrevisionsverketsberäkningar blir effekten av skatteomläggningen 1978 jämfört med ett beräknatutfall med oförändrade skatteskalor, en minskning med ca , varavdrygt en kvarts miljard avser pensionäremas skatteinbetalningar. För att bringaner det underuttag av preliminärskatt som förelegat fr. o. m. 1974.har utfärdat nya regler för skatteuttag. Dessa innebär attskattebeloppet inom varje inkomstskikt skall beräknas efter den inkomst somligger högst i skiktet i stället för i mitten. Därigenom beräknas skatteuttagetöka med ca 950 milj. kr. jämfört med ett uttag enUgt tidigare regler. Totaltberäknas alltså de ändrade bestämmelserna medföra en minskning av inflytande preliminärA-skatt med drygt 4 mUjarder kr. jämfört med ett utfall med oförändrade regler.Till följd av att inkomstunderlaget stiger och den kommunala utdebiteringenökar, enligt preliminära beräkningar med , resulterar emellertidkalkylerna i en ökning av preliminär A-skatt . Slutskatteregleringen(se tabell 6: 3) väntas ge ett något större netto än 1977. Hushållens totalainbetalningar tUl det offentliga av skatter och avgifter förutses öka med 14 %19771978. Ovan redovisadeberäkningar ger sammantagna en ökning av hushållens disponibla inkpmster medknappt . Meden prisstegring på i genomsnitt erhålles en reahnkomstökning som uppgårtill . uppskattas ökningen i hushållens inkomster tUlnominellt 8,. Den genomsnittliga prisuppgången har kalkylerats till 10,,och realt skulle därmed disponibelinkomsten minska 1977 1978. tUl steg konsumentprisernamed . Detta var en avsevärt högre ökningstakt än under motsvarande period1976, då prisnivån steg . Som framgår av tabell 6: 5 beräknas 2,6procentenheter av den totala prisstegringen ha föranletts av attmervärdeskatten och vissa andra indirekta skatter höjdes under första halvåret.Med avdrag för indirekta skatter och tillägg för subventioner steg prisernaenligt nettoprisindex för perioden december 1976augusti 1977 vilket ärungefär samma ökningstakt som 1976. Prisutvecklingen t. o. m. för delgrupper ikonsumentprisindex redovisas i tabell 6: 4. ökade, tUl skiUnad mot1976, varupriserna mer än priserna på tjänster. Bidragande tiU denna utvecklinghar varit de höjda indirekta skatterna och valutakursförändringarna underåret. Endast bostadsposten, övriga privata tjänster och övriga icke varaktigavaror uppvisar en långsammare ökningstakt under Tabell 6: 4 Konsumentprisindex december 1976oktober1977 Bränsle och drivmedel' 0,6» Övriga icke varaktiga varor kokgas och elström, vilka ingår i offentliga tjänster. ' Med tvådecimaler: 0,55 för Kläder och skor och 0,62 för Övriga varaktiga varor. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen US De offentliga tjänsterna steg däremot betydUgtmer än , beroende bl. a. på höjd TV- och radiolicens, ökade avgifterför elström (inkl. energiskatt) och höjda taxor för offentiigakommunikationsmedel. Största prisökningen, , registrerades föralkoholhaltiga drycker och tobak. Merparten (2/3) av denna prisstegring berorpå höjda indirekta skatter. Livsmedlen steg med och bidrog därmedmed till den totala konsumentprisuppgången. Priserna på delivsmedel som påverkas av jordbruksregleringen steg och övriga livsmedelbetydligt mer, . Däribland ingår bl. a. kaffe som ökade med ochsvarade för av den totala prisstegringen. Mellan oktober 1976och steg konsumentprisindex totalt 12,5 %i. För varor varuppgången 13,och för tjänster 11,. Prisprognosen för oktoberdecember1977, liksom prognoserna , gmndas på de beräkningar som redovisas itabell 6: 5. Under oktoberdecember 1977 väntas den totala prisuppgången bli2,. Detta leder till en ökning från december 1976 till december1977. Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1976 och 1977 beräknashöjningen av konsumentprisindex tiU 11,. Uppgången i implicitprisindex förtotal privat konsumtion uppskattas bli mindre, ). 1 Procentuell ökning enligt SCB:s officiellaindexserie. Jämförelse av indexserien över påverkas av därvidgenomförda metod- och viktjusteringar. Om index hade räknats utan metod- ochviktförändringar skulle uppgången i stället ha blivit . TabeU6: 5 Konsumentprisförändringen 19761978 uppdelad på komponenter tuella uppgång, totalt därav hänförs till: ändring i indirekta skatter automatiska effekter av in- ändring av bostadsprissättning 1,5 ändring i diverse taxor trendavvikelse i priserna på -0,3 Bedömningen avprisutsikterna har utgått från prognoser och antaganden angåendearbetskraftskostnader och importpriser m. m. 1 Preliminär nationalbudget 119 Med utgångspunkt från lönekalkylenhar arbetsgivarnas genomsnittliga kostnader för samtliga anställdaförutsatts öka . Lönekostnadernas genomslag i priserna inom de fråninternationell konkurrens skyddade områdena (exkl. jordbruk ochbostadsförsörjning) har i prognosen över restfaktom 1978 antagits få ett meranormalt värde än det beräknade lönekostnadsgenomslaget i restfaktom för 1977.Produktivitetsökningen, som i viss utsträckning uppväger höjningen avlönekostnaderna, har nämligen i motsats till 1977 antagits ligga ilinje med den tidigare trenden för berörda områden. Härutöver har restfaktomjusterats upp något med tanke på att timkostnadsökningen inom den skyddadesektorn kan antagas vara något större än den genomsnittliga på grund av detstora inslaget av låglönegrupper. Hänsyn har också tagits till kompletterandeinformation vad avser utvecklingen av vissa taxor. Prognosen fömtsätterdessutom någon återhämtning av vinstmarginalerna. De priskomponenter sominnefattas i restfaktom (inkl. ändringar i diverse taxor) väntas under dessaförutsättningar bidra tUl fortsatt ökning av konsumentprisnivån med 2,9procentenheter. Importpriserna harpåverkats uppåt genom devalveringen . Den troliga effektenhärav på konsumentprisnivån har överslagsmässigt skattats till tvåprocentenheter. Därav förutses drygt två tredjedelar komma att genomföras under1977 och resten . I övrigt beräknas prisutvecklingenpå den import som ingår i den privata konsumtionen bli avsevärt lägre underloppet av 1978 än tmder 1977. Störst importprisstegring förutses förpetroleumprodukter (). Inkl. den eftersläpande devalveringseffekten har denfortsatta uppgången i de internationellt bestämda priserna beräknats bidragamed till den totala konsumentprishöjningen. Prisstegringen påinhemska jordbmksprodukter har begränsats genom utökadsubventionering. Vid bedömningen av utvecklingen har förutsatts attsubventioneringen inte utökas ytterhgare. Inverkan på totalindex av höjdajordbrukspriser har satts till . Bostadsprisernaberäknas bidra till uppgången i konsumentprisnivån . Ikalkylen har fömtsätts oförändrat diskonto samt oförändrad statlig räntegarantiför bostadslån. Totalprognosen förkonsumentprisstegringen under loppet av 1978 blir . Detta är 0,6procentenheter högre än prognosen i höstrapport.Uppjusteringen beror delvis på att importpriserna efter en oväntat låguppgång nu 1 I tabell 6: 5 har denna devalveringseffekt påmotsvarande sätt fördelats under posten ändring avinternationellt bestämda priser.Den förutsatta eftersläpningen får därmed inte något utslag i restfaktom. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 12o bedömts stiga något mer frånslutet av 1977 till slutet av 1978 än vad som tidigare antogs. Dessutom harprognoserna över bostadspriser och diverse taxor höjts med anledning avnytillkommen information och aviseringar om taxehöjningar. Den genomsnittligaprisnivån uppskattas ligga över genomsnittet 1977.Implicitprisindex för total privat konsumtion antages öka . 6.5 Den privata konsumtionen Den privatakonsumtionen beräknas ha stigit i volym . Dennakraftiga uppgång i hushållens reala kon-isumdonsutgifter motsvarades inte av enlika stor ökning av realinkomsten, vilken steg . Följaktligen sjönksparkvoten jämfört med , Som framgår av tabell 6: 6 var tUlväxtenbetydande inom varukonsumtionen men även delposten övriga tjänster ökademarkant. För livsmedels- och bostadsposterna var ökningen tämligen begränsad.Utlandsturismen växte åter 1976 och en volymökning på noterades förturistnettot. Första halvåret 1977ökade den totala privata konsumtionen jämfört med första halvåret 1976.Jämfört med Tabell6: 6 Hushållens konsumtionsutveckling 19641977 priser 1976 13 kv. -5,1 -0,1 -16,3 -0,4 -1,2 -2,0 -0,3 -1,1 -0,3 ' Per år. 1976 innebar detta emeUertidsäsongrensat en nedgång med 1,. Konsumtionsutvecklingen första halvåret 1977får alltså betecknas som tämligen svag i all synnerhet som vissa inköp torde hatidigarelagts tiU följd av mervärdeskattens höjning . Därefter minskadekonsumtionen betydligt tredje kvartalet så att en nedgång i konsumtionsvolymenpå noterades för de tre första kvartalen 1977 jämfört med . steg hushållens realinkomst , vUket sålunda innebarett ökat hushållssparande jämfört med . Framför allt harinköpen av varor minskat kraftigt. Inköpen av personbilar sjönk säsongrensatmed mellan andra och tredje kvartalen efter en relativt starkuppgång mellan första och andra kvartalen. Någon korrigering för överflyttningseffektentUl på grund av mervärdeskattehöjningen har då inte gjorts. jämfört med redovisas en minskning med16,. Även för gruppen övriga varor synes en uppgång ha skett mellan förstaoch andra kvartalen säsongrensat sett följd av en förhållandevis kraftigminskning tredje kvartalet. Sammanlagt för de tre kvartalen har det i dettafall blivit en tämligen obetydlig nedgång. Mera påfallande är den minskning somnoteras i livsmedelskonsumtionen under de tre första kvartalen 1977jämfört med . Inköpen av livsmedel sjönk mycket kraftigt mellanandra och tredje kvartalen och var i fasta Diagram6:1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1978 Miljarderkr., priser. 1966 1968 1970 1972 1974 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 122 priser räknat mindre undertredje kvartalet 1977 än . Uppgången ituristnettot har däremot fortsatt. Från tredjetill fjärde kvartalet 1977 antas konsumdonen återhämtas och stiga i volym meddrygt säsongrensat sett.i Tillgänglig information om hushållensinställning till den ekonomiska situationen ger visst stöd åt detta antagande.Detta innebär likafiUlt att konsumtionsvolymen blir lägre vid jämförelse avfjärde kvartalen 1976 och 1977. Nedgången mellan helåren 1976 och 1977 beräknasdärmed bh . uppskattas hushållens reaUnkomst öka med1,. Härigenom skulle sparkvoten komma att stiga med 2,5 procentenhetermellan 1976 och 1977. För 19771978 tyderde beräkningar som kunnat göras på att hushåUen underefterkrigstiden får en real-inkomstsänkning. Denna uppskattas till . Medhänsyn till den väntade försämringen av hushållens köpkraft samtkonsumtionsvolymens utveckling 19761977 är det trohgt att den privata konsumtionenfortsätter att faUa även meUan 1977 och 1978. Minskningen har satts till 1 %.Att nedgången i konsumtionsvolymen inte väntas bli större innebär också atthushållssparandet förutsätts minska något. 1 Efter korrigering för den beräknade effekten påtredje kvartalet av inköp somtidigarelagts till på grund av mervärdeskattens höjning kan volymökningen mellan tredje och fjärdekvartalen uppskattas till 1/. 7.1Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognos Under1970-talets första ökade näringslivets investeringar förhållandevisstarkt. Som framgår av tablån nedan var ökningstakten per åratt jämföra med under perioden19651970. Näringslivets investeringar ökade därigenom väsentligt merän bruttonationalprodukten 19701975 medan det motsatta förhåUandet rådde under19651970. Den starka ökningen för näringslivetsinvesteringar 19701975 var troligen tUl betydande del ett resultat avatt en rad investeringsstimulerande åtgärder var i kraft dessa år. -3/4 -8 1/2 därav: exkl. handels- -2 3/4 -5 3/4 -5 3/4 7 1/2 2 1/4 2 1/2 3 1/2 1 1/4 -3 1/2 3 1/2 -4 1/2 -3 1/2 1 3/4 -6 1/2 4 1/4 4 3/4 Totalt: exkl. handels- 4 1/2 2 1/2 -2 1/2 Den avsevärdaökningen för näringslivets investeruigar 19701975 räckte dock ej till för atthålla den totala investeringstUlväxten uppe vid de ökningstal som registreradesunder 19651970. Det kraftiga omslaget såväl för investeringsaktiviteten i denoffentliga sektorn (från 7 1/per år19651970 tUl 19701975) som för investeringarna i bostäder(från till ) ledde i stället till en svag total investeringstillväxtunder perioden 19701975. Förskjutningen avinvesteringsaktiviteten från den byggnadstimga offentliga sektorn tUI denmaskintunga privata mellan de här betraktade perioderna, återspeglas i fördelningenav investeringarna på byggnader och maskiner.