prop · G10363 · 1977-12-31 00:00:00 — Inom marinstaben finns två truppregister, ett förfiottan och ett för kustartilleriet. Vid truppregistren redovisas all personalsom tillhör fiottan resp. kustartilleriet. Redovisningen innefattarregistrering av krigsplacering och omfördelning mellan förband. Vidare hållsuppgifier om personalen akluella, personal inkallas till tjänstgöring m. m. De arbetsuppgifter som utförs vid marinens tvätmppregisler motsvarar i stort de uppgifter som utförs vid värnpliktskontoren ivärnpliktsverket. Ett undantag är värnpliktskontorens arbete med prövning ochinskrivning av inskrivningsskyldiga. Ytteriigare en skillnad är altvärnpliktskontoren i huvudsak är inriktade på att tillgodose det egnamilitärområdets behov medan marinens truppregister omfattar hela landet. Utredningen har övervägt tre alternativ förorganisation av marinens truppregister. AlternaUv I innebär att nuvarandeordning behålls.Alternativ 2 innebär att flottans och kustartilleriets truppregister slås ihoptill ett tmppregisler som blir kvar i marinslaben. Altemativ 3 innebär altflottans och kustartilleriets truppregisler utgör ett friståendevärnpliktskontor inom värnpliktsverket. Det försia altemativet kräver mer personal än detvå övriga. Utredningen har därför förkastat detta alternativ. De båda övrigaär i stort sett likvärdiga när del gäller personalbesparingar. Sådana kanuppnås genom alt man inför moderna datatekniska hjälpmedel, gör mindreorganisationsändringar m. m. 1 valet mellan de senare alternativen harutredningen funnit att en överföring till värnpliktsverket är att föredra.Utredningen föreslär därför alt ett särskilt vämpliktskontor inrättas förmarinen. Förmarinstaben föreslås den organisation som framgår av tablå 7. Taktik/UnderrättelsetjänstOrganisations- och materielenhet Press ochinformation Utbildnings- och mobiliseringslfjdning Tablå 7 Marinstabens organisalion Uiredningen anser beträffande flygstabensorganisaUon att det inte behövs särskilda systemsammanhållande enheter vidsidan av stabens grundorganisation. Detta motiveras enligt utredningen av detstarka samband som råder mellan de olika systemen. Utredningen vill inte helleröverbetona skillnadema mellan t. ex. jakt-, attack- och spaningsförband. Ansvaretför att hålla samman systemen har därför lagts på organisations-ochmaterielenheten. För att markera systemansvaret har utredningen valt att kalladenna enhet för systemenheten. Utredningen har t. v. räknat med attspaningsdivisionerna för samma lydnadsförhållanden somjaktdivisionerna, eftersom de i fred är förlagda lill samma flottiljer och ikrig skall vara underställda mililärbefäl-havare. Detta innebär attspaningsdivisionerna redan i fred skall vara underställda militärbefälhavaremen lyda under chefen för flygvapnet när det gäller utbildning. Härigenom måstevissa uppgifter och viss kompetens tillföras flygslaben. Uiredningen avser attåterkomma denna fråga i etapp 2. Utredningen föreslår att chefen för flygvapnet ihuvudsak skall leda flygvapnets gmndutbildning, fortsatt flygslagsutbildning m.m. direkt ner på fiolliljerna och att flygsektionerna i berördamilitärområdesstaber skall dras in. För flygstaben innebär dessa åtgärder dels enförstärkning av personalen i utbildningsfunktionen, dels ökade uppgifter närdet gäller att biträda mililärbefälhavarna vid övningar, inspektionsverksamhetm. För den sistnämnda uppgifter föreslår utredningen att flygstaben tillförsen särskild enhet, förbandsinspektionen, som också övertar de uppgifter som fn. ligger på systeminspektionen. inomområdena jakt, spaning, transport, siridsledning samt underhålls- ochbastjänst. Motsvarande uppgifter för atlackförbanden löses av chefen för förstaflygeskadem. 1 förbandsinspektionens liksom i chefens för första flygeskadernuppgifter bör också ingå att följa upp system i drift och att svara för atterfarenheter återförs till flygstaben. Flygstabens organisation framgår avtablå 8. Publikationer/läromedel - Förbandsinspektör Tablå 8 Flygstabens organisalion Försvarsmaktens ledningsutredning behandlar ocksåfrågan om lekmannainflytande inom försvarsmaktens centrala ledning. Med lekmanavser utredningen en person som har i uppdrag att vara ledamot av styrelse, rådeller nämnd, men som inte är anställd vid den myndighet som berörs avlekmannaorganets verksamhel. I den militära ledningsorganisationen ärmyndighetsbegreppei knutet lill cheferna och inte till staberna. Utredningenanser att så skall vara fallet även i fortsättningen föratt undvika oklarabefälsförhållanden. Eftersom överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna ärmyndigheler bör enligl uiredningen också eventuella organ förlekmannainflytande knytas till cheferna och inte till staberna. Uiredningenanser att lekmannainflytande bara bör förekomma i fred. Prop.1977/78:63 53 Dessutombör operaliv verksamhet och underrättelsetjänst undantas. Det är enligtutredningen motiverat och i vissa avseenden önskvärt med lekmannainflytandeinom avvägningsfunklionen och inom vissa områden av förbandsproduktionen,främst i fråga om personal, utbildning och fredsorganisation. Denarbetsrättsliga utvecklingen måste beaktas, efiersom den kan ändrafömtsättningarna för lekmannainflytandet. Uiredningen har närmare studerat tre alternativ förlekmannainflytande nämligen i beslutande form (styrelse), i rådgivande form(råd) samt i form av ett särskilt kontroll- och insynsorgan (nämnd).Utredningen har också prövat möjligheten alt utöka militäriedningen med ettantal lekmän men funnit detta mindre lämpligt. Utredningenanser det inte möjligt att inrätta lekmannastyrelser både hos överbefälhavarenoch försvarsgrenscheferna. En sådan lösning skulle bl. a. innebära en merkomplicerad beslutsprocess samt försvåra överbefälhavarens strävan eftersamordning över försvarsgrensgränserna. Utredningen har därför närmare övervägtendast alternativet med en styrelse enbart hos överbefälhavaren. Huvuddelen avde frågor utredningen anser angelägna för lekmannainflytande ligger emellertidinom försvarsgrenschefernas ansvarsområden. Inrättandet av en styrelse hosöverbefälhavaren för dessa frågor innebäratt försvarsgrenschefernasbefogenheter som fristående myndigheter inskränks. Utredningen anser att dettainte är förenligt med den organisation som utredningen i övrigi förordar ochavför därför en styrelse hos överbefälhavaren som en mindre ändamålsenlig formför lekmannainflytande. Också genom en nämnd som är fristående frånmyndighetema är det möjligt att fö insyn i och inflytande över försvarsmaktensverksamhet, även om inflytandet för en mer övervakande karaktär. Utredningenanser emellertid att ett viktigt syfte med lekmannainflytande är att skapa ettförtroendefullt förhållande mellan försvarsmaktens centrala ledning ochrepresentanter för andra delar av samhället. Detta anser utredningen bästtillgodoses genom att ett råd inrättas. Överbefälhavarens ansvar för den övergripandeavvägningen och inriktningen av förbandsproduktionen gör det enligtutredningens mening naturligt att knyta detta råd till honom. Ävenförsvarsgrenscheferna bör ingå i rådet eftersom deras verksamhet i högsta gradberörs. Ett rådgivande lekmannainflytande påverkar inte ansvarsförhållandenanär det gäller verksamheten i fred och krig. Dessutom kan en kompliceradreglering av beslutsbefogenhe-tema undvikas. En sådan reglering kan skapaproblem, i synnerhet när viss verksamhet skall undantas frånlekmannainflytandet. Utredningen avser då främst de gränsdragningsproblem somkan bli följden av alt den operativa verksamheien undantas - sålunda måste t.ex. i många fall operativa hänsyn tas vid behandlingen av fredsorganisationsfrågor. Rådet, som utredningen kallar militärrådet, börknytas till överbefälhavaren som också bör vara dess ordförande. Prop.1977/78:63 54 fernaoch ett antal lekmän ingå. Uiredningen anser dels att lekmannarepresentationenbör tillgodose samhällets behov av insyn och inflytande, dels att den centralaledningen bör tillföras kunskaper och erfarenheter från andra samhällssektorer.För att rådet inte skall bli för stort är det önskvärt att lekmännen kan fyllabåda dessa funktioner. bör enligl utredningen verka endasl ifred. Operativ verksamhet och underrättelsetjänst bör undantas helt, menöverbefälhavaren bör orientera rådet i dessa frågor i den utsträckning som detär nödvändigt för rådets verksamhet, Viktiga frågor i övrigt inomöverbefälhavarens och försvarsgrenschefernas ansvarsområde kan behandlas irådet. Överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna bör i dessa frågor inhämtarådets uppfattning och därutöver allmänt informera om frågor som är avbetydelse för rådets verksamhet. Övriga ledamöler bör på eget initiativ kunnata upp frågor till behandling i rådet. Utredningens ledamöter har reserverat sig mot vissa av ulredningens ställningstagandenbeträffande lekmannainflytandet. Reservanterna anser bl. a. alt en styrelsebör inrättas hos överbefälhavaren och att del inte finns anledning attprincipiellt undanta någon verksamhet från styrelsens ansvarsområde. De övriga frågor som försvarsmaktensledningsutredning behandlar omfattar rikshemvärnschefen med hemvärnsstaben,inspektören över rikels befästningar, vissa personalkårfrågor,rationaliseringsverksamhet, utveckling av informationssystem, internadministration samt konsekvenser för försvarels planerings- och ekonomisystemav de förslag som läggs fram. 1 det följande las bara de frågor upp som börunderslällas prövning. Utredningenföreslår att chefen för fortifikationskåren med erforderiiga stabsresurserbildar en särskild personalkärslab och ges samma ställning som chefen föriniendentkåren. Utredningen föreslår också alt chefen för fortifikationskårenunderställs chefen för armén. Även cheferna för intendent kåren och medicinalkåren föresläs bli underställda försvarsgrenschef I det fortsatta arbetet börundersökas om del är lämpligt att föra samman de uppgifter som rörfortifikationskåren, väg- och vatlenbygg-nadskåren saml byggnads- ochreparationsberedskapen under en chef samt vilken (vilka) försvarsgrenschefer)intendentkåren resp. medicinalkåren skall underställas. Utredningen har lämnat förslagomADB-resursernasorganisation och utnyttjande. Specialister som inte löpande behövs i linjeorganisationenbör enligt utredningen samlas organisatoriskt för att sedan placeras tilltjänstgöring vid de myndigheter där deras kompetens behövs. Utredningenföreslår att den kvalificerade syslemutvecklingspersonalen Prop.1977/78:63 55 samtvissa lekniska specialister förs över till försvarels rationaliseringsinslitut.Antalet personer som berörs av denna överföring har uppskattats . Personal som sysslar med programmering och systemarbeten som har en näraknylning till datamaskinerna bör hållas ihop och föras över till försvaretsdatacentral. Datacentralens tjänster bör intäktsfinansieras också i fråga omprogrammering och systemering. Utredningen har räknat med att föra över etttjugotal anställda till datacentralen. Beträffande stabsorganisationens internaadministration föreslår utredningen bl. a. att en för de fyra staberna gemensamkameral enhet inrättas. Denna bör tillsammans med ett förvaltningskontor förlokalan-knuten administrativ service i Bastionen ingå i överkommandots administrativaenhel. 3.2.7Personal, lokaler och kostnader Uiredningen redovisar översiktliga pe rsona I - ochkostnadsberäkningar för sina förslag. Utredningen konstateraratt en stor delav de besparingar som kan göras hänger samman med den samlade lokalisering avförsvarsmyndigheter i som blir möjlig när vissa myndigheterhar omlokaliserats till bl. a. Karistad och . Kostnaderna redovisas i1976 års pris- och löneläge. I beräkningarna har inte tagits med de besparingarsom andra myndigheter kan göra när de flyttar in i lokaler som staberna lämnarvid flyttningen till Bastionen. För att åskådliggöra personalbesparingarnaredovisar utredningen personalläget vid staberna dels , dels efterett genomförande av utredningens förslag. I den redovisade personalen ingår inte personal somredovisas på hemlig personalförteckning. 1 personaltillgången har inte hellerräknats in rikshemvärnschefen med stab, arméstabens FN-avdelning, cheferna förintendentkåren, väg- och valtenbyggnadskåren och sjövärnskåren med staber samtförsvarsattachéer och militärassislenter. Däremot ingåröverbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna i beräkningarna liksom generalstabsaspiranter,försvarsstabsaspiranler och lokalvårdspersonal. Med ovan angivna förutsättningar hade staberna imars 1976 sammanlagt I 492 anställda. Fördelningen på myndigheter ochpersonalkategorier framgår av följande tabeller. Prop.1977/78:63 56 Personaltillgångi fördelad på myndigheter och personalkategorier Personattiltgångarnafördelade på handläggande och administrativa funktioner m. m. Stab Handläggande Intern ad- Totalt Om deltidstjänster räknas om till heltidstjänsterminskar antalet civilan-ställda från 829 till 771 och det totala antaletanställda från 1 492 till 1434. Detregistrerade övertidsuttaget för staberna uppgick underår 1975 till ca 26personår. Utredningen anser att övertidsuttaget inte är av den storleken attdet bör föranleda en förstärkning av personalen i den nya organisationen. De åriiga lönekostnaderna inkl. lönekostnadspålägg33 % för den anställda personalen enligt tabellerna uppgick till ca 133 milj.kr. Staberna disponerade 181 värnpliktiga.Äv dessa tjänstgjorde 42 vid försvarsstaben, 51 vid arméstaben, 50 vidmarinstaben och 38 vid fiygstaben. När det gäller personalbehovet efter genomfördomorganisation och flyttning har utredningen först beräknat behovet av personalför handläggande funktioner. Därefter har försvarets rationaliseringsinstitutberäknai behovet av personal för intern administration. För de handläggande funktionerna har utredningenräknat med besparingar om sammanlagt 99 anställda. Äv dessa har 8 använts föratt förstärka underrättelsetjänstens resurser, varför nettominskningen uppgårtill 91. Prop.1977/78:63 57 Hänsyn har vid beräkningarna tagits till att 19anställda utgår ur militärområdesstabernas flygsektioner. Härav sparas 9 in medan 10 tillförs flygstaben. Vidare har utredningen förutsatt en överföring av 5 anställda frånSödermanlands flygflottilj (F 11) till flygstaben i samband med alt flottiljendras in som flottiljadministration. Utredningen föreslår också att 131anställda förs över från staberna till andra myndigheter. Försvarels rationaliseringsinslitut har beräknatatt det totalt för administrativa funktioner behövs 260 anställda mot tidigare426. Besparingen blir sålunda 166 anställda. De totala besparingarna beräknar utredningensåledes till 257 anställda, varav 91 hänförs till handläggande funktioner och166 till intern administration. Det sammanlagda personalbehovet för den föreslagnastabsorganisationen blir därmed 1 130 anställda. Härvid gäller sammaavgränsningar som förden beräkning som avser nuvarande läge. De 1 130 anställdafördelar sig på staberna så som följande tabell visar. Behovav personal i stabsorganisationen Stab Handläggande Intern ad- Totalt Utredningen erinrar om att bristen på militärpersonal i utbildningsorganisationen länge har vållat försvarsmakten bekymmer.Strävan måste därför enligt utredningen vara att öka den andel av den militärapersonalen som utnyttjas för utbildningsuppgifter. Det är önskvärt att militärpersonal används i stabsorganisationen endasl för de befattningar där del ärnödvändigt med hänsyn till kraven på kompetens och till uppgifierna ikrigsorganisationen. Fler befattningar bör därför öppnas för civil personal. Vid försvarsslaben och arméstaben tjänstgörkonlinueriigt ell varierande antal slabsofficersaspiranter. Normalt är antalet15-20. Antalet aspiranter bör enligt utredningen kunna variera inom vissagränser. Angivna personalramar bör därvid tillfälligt kunna överskridas. F. n. tjänstgör ca 180 värnpliktiga istabsorganisationen. Uiredningen föreslår inga ändringar av nuvarande principernär det gäller att använda vämpliktiga i staberna. Behovet av värnpliktigakommer efter stabernas Prop.1977/78:63 58 omorganisationalt gå ned till omkring 100. Utredningen räknar med att marinens slabskompaniförs över till Livgardets dragoner och försvarsområde och samordnasmed stabskompani. Bastionen inrymmer f n. försvarets civilförvaltningsom fiytlar till , fortifikationsförvaltningen som beräknasfiytta till , delar av Livgardets dragoner och Stockholmsförsvarsområdesstab m. m. samt försvarets datacentral. Utredningen har räknatmed att de delar som tillhör Livgardets dragoner och försvarsområde,utom sjukavdelningen och körcentralen, fiyttas till Livgardets dragonerskanslikasern. Däremot bör försvarets datacentral bli kvar i Bastionen. Fördatacentralens del föreslås att maskinhallen fiyttas inom Bastionen så att denerhåller minst samma skydd som datacentralens övriga motsvarande enheterutanför . De systemerare och programmerare som föreslås bliöverförda lill försvarets datacentral har också behov av lokaler. De lediga lokalerna skall enligt utredningensförslag utnyttjas för stabsorganisationens huvuddel. De mindre delar som inteför plats i Bastionen lokaliseras i regel till militärstabsbyggnaden påÖstermalmsgatan 87. Som en följd av tidigare bestämmelser är Bastioneninte försedd med normalskyddsrum. Utredningen anser det självklart attpersonalen i de högsta militära ledningsorganen för minst den skyddsnivå på sinarbetsplats som ett normalskyddsrum innebär. För den del av överbefälhavarensstab som kan bli tvungen att stanna kvar i och därifrån, under ettkortare eller längre övergångsskede, utöva den operativa ledningen anseruiredningen att en högre skyddsnivå är motiverad. Utredningen har därför räknatmed att ett skyddsrum ställs i ordning i anslutning till Bastionen. 1 detta börförutom operationsrum, sambandscentral och vissa andra tekniska installationer,utrymme skapas även för datacentralens datamaskinhall. Utredningen anser attkostnaderna för skyddsrum m. m. inle bör tas med i kalkylen föromorganisationen, eftersom skyddsmm och skyddade utrymmen för datacentralenbehövs oberoende av vilka militära myndigheter som lokaliseras lill Bastionen. Under förutsätining att datacentralens driftenhetläggs i skyddade lokaler räknar utredningen med att 1 110 kontorsmm kandisponeras i Bastionen. Personalbehovet för stabsorganisationen medundantag för vissa specificerade enheter har beräknats till 1 130 personer.För dessa krävs I 002 kontorsrum i Bastionen samt 19 kontorsrum på andraplatser som är avsedda för mindre enheter som inte lämpligen bör förläggas tillBastionen. Rumsbehoven framgårav följande tabell. Överkommandot Arméslaben Marinstaben Flygstaben 417 265 189 259 334 252 180 236 342 252 180 247 Till de angivna rumsbehoven kommer 40 rum för försvarelsdatacentral samt ytterligare 53 rum för värnpliktiga, för operationsanalytiskpersonal från som tjänstgör vid staberna, församverkansenheter ur luftfartsverket, m. fl. Sammanlaget behövs enligt ulredningens uppfattning1 095 rum i Bastionen. Eftersom sammanlagt 1 110 rum disponeras ryms såledesstabsorganisationen i . Minst 50 kontorsrum behöver emellertid hällasi reserv i utgångsläget. Om detta skall vara möjligt måste en enhet om ca 35personer föriäggas utanför Bastionen. Enheter som då kan vara akluella är t.ex. arméstabens réglements- och läromedelsenhet, truppslagsinspektörerna ochmilitära vädertjänstens centralorgan. Utredningen föreslär att rikshemvärnschefen medstab saml cheferna för intendentkåren, foriiflkationskåren, väg- ochvattenbyggnadskåren och sjövärnskåren med staber, sammanlagt ca 35 personer,skall föriäggas till militärstabsbyggnaden och . ArméstabensFN-avdelning kan enligt utredningen ocksä lokaliseras tillmilitärstabsbyggnaden. 1 lokalberäkningarna har utredningen inte tagithänsyn lill det förslag om försvarets brevskola som försvaretsrationaliseringsinstitut har lämnat till regeringen. Rumsbehovet föröverbefälhavarens enhet för inhämtning av underrättelser med särskilda medeloch för säkerhetsavdelningen har förutsatts bli tillgodosett utanför Bastionen. De personalbesparingar som uiredningen föreslåruppgår som har redovisats tidigare till 257 anställda. Personalkostnaderna förde fyra staberna beräknasav utredningen minska med(257 x 75 000) 19,3 milj. kr.åriigen. Den omfördelning av kostnader som följer av förslagen att föra överpersonal till andra myndigheter tar utredningen inte upp. Hyreskostnaderna för stabsorganisationen ökar från4,4 till 6,1 milj. kr. Detta beror på att kostnaden per kontorsmm med gällandeprinciper för hyressättning är dubbelt så hög i Bastionen som i Tre Vapen och80 % högre än i mililärsiabsbyggnaden. De myndigheler som flyttar från förhyrdalokaler till lokaler som staberna lämnar i Tre Vapen och militärstabsbyggnadenkommer däremoi alt få en kostnadsminskning. Totalt selt kommer hyreskostnadernaatt minska i . 1977/78:63 60 Köp av tjänster förekommer främst föradministrativa funktioner. Nuvarande kostnader för bevakning uppgår till ca1,1 milj. kr. Genom att antalet utnyttjade lokaler minskar räknar utredningenmed alt bevakningskostna-derna går ned med ca 0,5 milj. kr. Marin- ochflygstaberna köper f n. tjänster för lokalvård m.m. från främst materielverketför ca 1 milj. kr. Huvuddelen av dessa kostnader bortfaller, eftersomutredningen har räknat in anställd lokalvårdspersonal i Bastionensförvaltningskontor. Minskningen kan beräknas lill 0,8 milj. kr. Utöver dessabesparingar på sammanlagt 1,3 milj. kr. för år bedömer utredningen del möjligtatt åstadkomma ytteriigare besparingar för köp av tjänster dels genom densamordning som har förutsatts, dels genom att organisationen som helhetminskar. De totala flyttningskostnaderna har utredningen förstabernas del beräknat till 5,1 milj. kr. Försvarsmaktens ledningsutrednings förslag innebärsammanfattningsvis årliga besparingar på 19,3 milj. kr. i personalkostnader och1,3 milj. kr. i köp av tjänster. Även andra kostnader kommer sannolikt attminska som en följd av personalminskningarna. Detta gäller t. ex.resekostnader, expenser m. m. Hyreskostnaderna för staberna ökar däremot med1,7 milj. kr. för år, men minskar totalt sett för försvarsmaktens myndigheter iStockholmsområdet. Engångskostnaderna för flyttning och ändringarav lokalernaberäknas till 5,1 milj. kr. Härtill kommer vissa kostnader för installation avsambandsutrustning m. m. Som nämnts anser uiredningen alt kostnaderna förskyddsrum inte skall belasta kalkylen. De årliga besparingarna uppgår således till ca 19milj. för stabernas del. Till dessa kommer enligt utredningen debesparingar som bör bli en följd av den förbälirade samordning överförsvarsgrensgränserna som föreslås samt de besparingar som kan erhållas vidövriga centrala myndigheter i . Det fortsatta arbetet bör enligt utredningenplaneras så att en av staberna kan flytta in i Bastionen , dvs. ioch med att försvarets civilförvaltning flyttar ut. Utredningen bedömer detfördelaktigt om överbefälhavarens stab kan flytta in först och därmedförbereda övriga myndigheters inflyttning. Utredningenräknar med att regeringen kommer att uppdra åt överbefälhavaren att utformadetaljorganisationen och åt fortifikationsförvaltningen, försvaretsrationaliseringsinslitut eller annan central myndighet att hålla samman allaätgärdersom är förknippade med omfiyttningarna. 1 det senare uppdraget börockså ingå att hålla samman de byggnadstekniska och andra åtgärder som blirnödvändiga. Sammanfattningsvis bedömer utredningen att följandetidsplan är realistisk. 1977/78:63 61 Regeringen uppdrar åtforiifikationsförvaliningen, eller annancentral myndighet att hålla samman alla omflyttningar och därmed förknippadebyggnadsåtgärder m. m. för försvarsmaktens myndigheter i . tar ställning tillförsvarsmaktens ledningsutrednings förslag i etapp 1. Regeringen uppdrar åtöverbefälhavaren att utarbeta förslag till detaljorganisation och ta framunderlag för eventuella avtalsförhandlingar. Försvarsstaben eller annan del avstabsorganisationen flyttar in i Bastionen. Överbefälhavaren redovisar förslag tilldetaljorganisation m. m. Eventuella avtalsförhandlingar genomförs. - 198 0. och omflyttning genomförs.