prop · G103112 · 1977-12-31 00:00:00 — FöreningenSvenska konservtillverkare anser att prisregleringsavgift inte bör utgå påfiskråvara för industriemas beredningsverksamhet utan att någon form avavgiftsbefrielse eller prisutjämning bör införas. Kommitténsförslag att prisregleringsavgift skall tas ut på ytterligare fiskslag ochfiskprodukter tUlstyrks i princip eller lämnas utan erinran avlantbruksstyrelsen, jordbruksnämnden, SPK, , och . tUlstyrker också att prisregleringsavgiftskaU tas ut också på fisk som landas utomlands enligt den lösning somkommittén har föreslagit. Konsumentdelegationenoch KF godtar även utvidgningen av av- Prop.1977/78:112 60 giftsuttaget,men båda ifrågasätter om inte beslut kan anstå till pris-överläggningarna. Utvidgningen avstyrks däremot av . Även kommerskollegium är tveksamt till denna. I fråga om kommitténs förslag att ta utprisregleringsavgift på ål och lax anför att demedel som flyter in genom avgifter pä dessa fiskslag i sin helhet bör användasför ål- och laxutsättningar. och påpekarsvårigheterna att ta upp prisregleringsavgift på svenskfångad ål och lax tiUföljd av handelns straktur. påpekar att för panerade fiskfUéerm. m. har regleringsavgift tidigare erlagts för huvuddelen av dessa produkter.Avgiften föU emellertid bort i och med att produkterna överfördes fråntulltaxem 03.01 tiU 16.04. Frågan om införande av prisregleringsavgift vidinförsel av dessa produkter kan enligt nämnden aktualiseras även med hänsyntill att avgift redan nu utgår för råvara som används i motsvarandesvenskberedda produkter. anser vidare att förslaget attavgiftsbelägga foderfisk som används för tillverkning av fiskmjöl inte börgenomföras. Avgift bör i stället utgå i form av tillverkningsavgift påsvensktiUverkat fiskmjöl. Motsvarande avgift bör tas ut på importerat fiskmjöl.Dén föreslagna avgiften är visserligen av sådan storlek att den knappast kananses i väsentlig utsträckning påverka animalieproduktionens kostnader.Avgiften kommer dock att ge ett visst utslag i det av nämnden beräknadeproduktionsmedelsprisindexet. Konsekvensen härav blir att merkostnaderna vid dehalvårsvisa s. k. inflationsregelöverläggningama kommer att täckas genomhöjning av konsumentpriserna på jordbmksprodukter. I detta sammanhangframhåller nämnden att av de väsentliga proteinfodermedlen är det endast kött-och fiskmjöl som ligger utanför prisregleringen på fodermedelsområdet. Dettamåste enligt nämnden betecknas som en svaghet i fodermedelsregleringen, därett viktigt moment är nämndens möjligheter att genom avgiftsbeläggning reglerapriserna på olika fodermedel på ett sådant sätt att såväl förbrukning avinhemska fodermedel som produktionen av animaUer styrs på ett lämpligt sätt.Mot denna bakgmnd anser nämnden det önskvärt att en avgiftsbeläggning kommertUl stånd som inte är så schablonmässig som den av kommittén föreslagna.Nämnden anser det angeläget att liksom på fodermedelsområdet i övrigt deninhemska prisnivån kan styras genom en rörlig prisregleringsavgift. Av deupp-buma avgiftsmedlen bör en viss del, motsvarande det av kommittén föreslagnabeloppet för fiskprisregleringen, föras tUl sistnämnda reglering, medanåterstoden bör tillföras jordbmksprisregleringen. NOredovisar en allmänt kritisk inställning tUI finansieringsförslaget Prop.1977/78:112 61 ochefterlyser en redovisning av såväl de budgetmässiga som prismässigakonsekvensema härav. Kommitténs förslag om importminimipriser för främstfrysta fiskfiléer tiUstyrks i princip eUer lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser t. ex. jordbruksnämnden, konsumentdelegationen, SPK, , KF och LRF. Kommerskollegiumberör i sitt yttrande frågan om importminimipris-systemets förenlighet medSveriges internationeUa åtaganden. Kollegiet påpekar att systemets förenlighetmed aldrig har prövats. Kollegiet påpekar vidare att uttagande avimportavgift för panerade fiskfiléer i visst fall kan föranleda omförhandlingi enlighet med . KoUegiet konstaterar att avtal med EG inte tordeutgöra hinder mot att förslaget genomförs. Vad gäUer erinrarkollegiet om att de införda importminimiprisema inte föranledde någraerinringar från övriga EFTA-länder. Trots detta bör dock det föreslagnasystemet inte sättas i kraft utan föregående överläggningar med berördaEFTA-länder, dvs. Förslaget att begränsa systemet medimportminimipriser tiU att avse frysta fiskfiléer tillstyrks i allmänhet avremissinstanserna. Föreningen ochFiskkonservfabrikernas förening föreslår dock att frysta fiskfiléer somimporteras som råvara i industriell beredning skall undantas. Även kommerskollegium framhåller vikten av att vidtillämpningen och utformningen av systemet hänsyn tas tillfiskberedningsindustrin. Kommitténs förslag att systemet endast bör sättas ikraft vid behov och att importprisernas nivå bör avvägas med hänsyn till EG:sgränsskydd biträds av koUegiet. SPK har dock en annan uppfattning när det gällerimportminimipri-sernas nivå. Enligt SPK kan en anknytning till EG-nivån ledatill ett högre gränsskydd än vad som är nödvändigt för att fullfölja denstatliga fiskeripolitiken. anser det väsentligt attimportminimipriset inte sätts så högt att konsumentpriserna ökar i någon högregrad. Verket pekar också på hänsyn till beredningsindustrins konkurrensförmåga. KF anser att importminimiprisema bör avvägas medhänsyn till konsumenternas och fiskerinäringens behov, varvid importen inte fårdiskrimineras jämfört med den svenska produktionen. NO och ärtveksamma till om kommitténs förslag står i överensstämmelse med Sverigeshandelspolitiska åtaganden. NO påpekar också att hänsyn måste tas tillberedningsindustrins beroende av importråvara. 1977/78:112 62 anser att maninte bör införa ett utvidgat system med importminimipriser utan attdiskussioner har förts med de mest betydelsefulla handelspartnerna inom anser att det nuvarande gränsskyddet i princip bör fungeraoförändrat . 4.9 Åtgärderför att främja beredning och avsättning av fisk Kommitténs förslag att överläggningar bör tas uppmed EG i syfte att bereda svensk export av beredda och konserverade fisk- ochskaldjursprodukter tUl EG samma tullfrihet som bevUjats EG för export tUlSverige tillstyrks av jordbruksnämnden, kommerskollegium, statens industriverk,och . Flera avremissinstanserna betonar att frågan är angelägen. Föreningen anser att ett annat alternativ bör ges företräde, nämligenatt införa någon form av stöd som kompensation för det gränsskydd somindustrin möter vid export till EG. Kommitténs förslag att stöd i form avfiskberedningslån och lånegaranti skall kunna lämnas tiU utveckling ochmarknadsintroduktion av nya fiskprodukter liksom förslagen om ökade medel för fiskberedningslånoch lånegarantier tiUstyrks i huvudsak av remissinstansema. Föreningen anför att denuvarande fisk-beredningslånen till främjande av beredning och avsättning avfisk nästan uteslutande går tiU fiskförsäljningsföreningar, varför det avkommittén föreslagna stödet inte kan väntas leda till en stmkturrationaUseringav branschen. Om det föreslagna stödet inrättas, bör det enligt föreningenutgå tUl beredningsföretag oavsett storlek eUer ägarstruktur. Även , somframhåller att det föreslagna stödet är nödvändigt, anser det tveksamt omstödet till produktutveckling och marknadsintroduktion främst skall utgå tillmindre och medelstora företag. 4.10 Särskildaåtgärder för insjöfisket Kommitténs förslag till stödåtgärder för detyrkesmässiga insjöfisket tillstyrks i huvudsak eUer lämnas utan erinran avflertalet remissinstanser, bl. a. jordbruksnämnden, konsumentdelegationen,i och KF. och fiskares riksförbundställer sig positiva till stödåtgärderna men anser att de föreslagna beloppenär otUlräckliga. anser att ekonomiskt stöd även bör kunna utgåtill organisationer som bedriver information m. m. pekar på behovet av samordning avolika åtgärder med inriktning på utplantering av fisk. Prop.1977/78:112 63 5 Reglering av priserna på fisk under /79, m. m. /77 uppgick inkomstema iprisregleringskassan till totalt 11,6 milj. kr. Av detta belopp svaradeprisregleringsavgifter för 10,2 milj. kr., införselavgifter för 0,1 milj. kr.och ränteinkomster på medel innestående i kassan för 1,3 mUj. Någrafettvamavgifter har tmder året inte överförts till prisregleringskassan.Utbetalningarna från kassan uppgick sammanlagt tUl 21,4 milj. ler. Däravutbetalades till föreningen fisk 21 milj. kr. Behållningen i jordbruksnämndens prisregleringskassaför fisk uppgick tiU 13 milj. kr. Föratt bestrida kostnadema för prisregleringsverksamheten /77 fickföreningen fisk enUgt beslut 17 milj. kr. från prisregleringskassanför fisk. Genom beslut av regeringen tillfördes Svensk fiskytterligare 4 milj. kr. från prisregleringskassan för fisk. Föreningen fickdessutom använda de ränteinkomster som under budgetåret uppkom hos föreningeneller dess kon-junkturutjämningsfond. Dessa kom att uppgå tiU 1,4 milj. kr. /77 disponerade således Svensk fisk för den ordinariepris-regleringsverksamheten 22,4 milj. kr. Föreningens kostnader för prisregleringenuppgick till 13,6 mUj. Vid regleringsårets slut överfördes 8,8 milj. kr.tUl föreningens konjunkturutjämningsfond. Fonden tiUför-des vidare i början /77 10 milj. kr. av budgetmedel, varigenom behåUningen i fondenvid budgetårets slut kom att uppgå tUl 23,8 milj. kr. Kostnaderna för desärskilda pristUläggen, vilka genom beslut av regeringen den 24 februari 1977bestreds av budgetmedel, uppgick tiU 15,8 mUj. Svenskfisks kostnader under /77 för samtliga regleringsåtgärderuppgick till 29,4 milj. kr. Förmarknadsreglermg /78 har anslagits sammanlagt 55 milj. kr.,varav 45 milj. kr. utgår av budgetmedel och 10 milj. kr. frånprisregleringskassan för fisk. Härvid skaU Svensk fisk tillföras 25 mUj. kr.för att bestrida kostnadema för den löpande prisregleringsverksamheten. Avbeloppet utgår 15 milj. kr. av budgetmedel och 10 milj. kr. frånprisregleringskassan för fisk. Dessutom får Svensk fisk för den löpandeverksamheten använda de ränteinkomster som under budgetåret uppkommer hosföreningen eller dess konjunktumljämningsfond, vilka f. n. kan beräknas till ca3 milj. kr. För att förstärka Svensk fisks kon-junkturatjämningsfond har vidareunder budgetåret fonden tillförts 5 milj. kr. Svensk fisk fårför den löpande verksamheten vid särskilda behov disponera en fjärdedel avbehållningen i den förstärkta fonden, som således uppgår till 28,8 milj. kr.Slutiigen har för 1977/78:112 64 särskildapristillägg på fisk under /78 anslagits 25 mUj. Medel som anslagits för den löpande regleringsverksamheten samtsärskUda pristillägg och som inte tas i anspråk under budgetåret skall tiUförasSvensk fisks konjunktumljämningsfond. Det internationella marknadsläget för fiskförbättrades redan under /77. Under innevarande budgetår harytterligare en stark prisuppgång skett, i synnerhet för sill och torskfisk.Denna utveckling har medfört förutom att priserna på svenska fiskaresfångster ökat betydligt att av Svensk fisk övertagna, fisköverskott kraftigtreducerats och därmed också föreningens kostnader för den löpandeprisregleringen. Med beaktande av Svensk fisks kostnader under andra halvåret1977 och utifrån dagens marknadsläge kan kostnadema för den löpande prisregleringenimder /78 beräknas inte överstiga 10 milj. kr. Om hänsyn äventas till ränteinkomster som uppkommer hos föreningen eUer desskonjunkturatjämningsfond samt tiU beräknat överskott på anslagna medel förpristillägg, torde behåUningen i Svensk fisks konjunkturutjämningsfond vidutgången av /78 kunna uppskattas tUl ca 52 milj. kr. Behållningen i prisregleringskassan för fiskuppgick vid utgången av /77 tiU 13 mUj. Inkomsterna i formav prisreglerings-och införselavgifler samt räntor under innevarande budgetårkan beräknas till ca 16 milj. kr. Som tidigare nämnts skall Svensk fisk frånprisregleringskassan under budgetåret tUlföras 10 milj. kr. Av medel frånregleringskassan fmansieras vidare vissa kostnader för uppbörd och kontroU m.m. som uppgår tiU ca 0,5 milj. kr. Behållningen i kassan vid utgången avinnevarande budgetår kan därför beräknas tUl ca 18,5 milj. kr. Regeringen bemyndigade den 24 februari 1977jordbraksnämnden att använda högst . för försök med prisstöd på vissinsjöfisk under /77. Stödet skulle få lämnas i form avpristiUägg till fiskare och generella stödåtgärder. Regeringen har uppdragit åtjordbruksnämnden att utreda former för stöd till yrkesfisket eftersötvattensfisk i insjöar, vattendrag och kustvatten. Nämnden har äimu ejavslutat utredningen. har i samförstånd medkonsumentdelegationen kommit överens med fiskets förhandlingsdelegation om attföreslå att föreningen fisk för den löpande prisregleringsverksamhetenunder /79 skall tUlföras 12 milj. kr. ur prisreglerLngskassanför fisk. Härutöver bör föreningen liksom tidigare få använda de ränteinkomstersom uppkommer hos föreningen eUer dess konjunkturutjämningsfond för attbestrida kostnader för den löpande verksamheten. 1977/78:112 65 saränteinkomster kan uppskattas till inemot 5 mUj. Vidare har föreningen ienlighet med gällande direktiv rätt att vid särskilda behov använda enfjärdedel av behållningen i konjunktumtjämningsfonden för den löpandeverksamheten. Behållningen i fonden vid ingången av /79beräknas av jordbruksnämnden uppgå tUl ca 52 milj. kr., vilket skulle innebäraatt ytterUgare ca 13 milj. kr. står till förfogande för den löpandeverksamheten. Sammanlagt kommer således föreningen ha möjlighet att, om såskulle behövas, kunna disponera 30 milj. kr. framhåller attde anvisade medlen till den del de inte behöver tas i anspråk överförs tillföreningens konjunkturutjämningsfond och står till förfogande förprisreglering . Förslaget innebär enligt jordbmksnämnden attnågra budgetmedel inte behöver anslås för den löpande verksamheten /79. Fiskets förhandlingsdelegation har vidare förklarat att manavser att hos regeringen i särskild ordning aktualisera frågan om fortsatttillämpning av särskilda pristillägg under /79. De medel som anslås för den löpande verksamhetenbör föreningen få använda även för marknadsfrämjande åtgärder ochupplysningsverksamhet. Vid överläggningarna med jordbruksnämnden harfiskets förhandlingsdelegation hemställt om ett från . tUl 250 000kr. förhöjt organisationsbidrag för /79. Höjningen av bidragethar motiverats med förbundets ökade kostnader. vUl intemotsätta sig att det begärda bidraget utgår ur prisregleringskassan för fisk. Nämnden föreslår vidare att högst 1 milj. kr. av defettvaruavgifter som utgår vid härdning av siUolja av inhemskt ursprung, medavdrag för vad som kan beräknas restitueras vid export, skall överföras tillprisregleringskassan för fisk. erinrar om attprisregleringsavgift f. n, inte tas ut för frysta beredda fiskfiléer,fiskpinnar och liknande produkter, panerade, även stekta samt frystafiskrätter hänförliga till tuUtaxenr 16.04. Huvuddelen av hithörande produktervar emellertid avgiftsbelagda fram lill men avgiften föll bort i ochmed att produkterna från överfördes från tuUtaxenr 03.01 tiU16.04. För obehandlade fiskfiléer samt för den råvara som ingår i motsvarandesvenskberedda produkter ulgår däremot prisregleringsavgift. Det har vidareenligt jordbruksnämnden kunnat konstateras att importen av de berörda produkternaökat kraftigt , nämligen från till 5 679 tonär 1976. För att undvika att den svenska produktionen av hithörande produkteräven i fortsättningen kommer i ett oförmånligare läge än motsvarandeimporterade produkter samt för att få en likformig avgiftsbeläggning jämförtmed importerade obehandlade fiskfiléer föreslår nämnden attprisregleringsavgift införs för varor hänförliga till sta- 5 1977/78.1 saml Nr 112 1977/78:112 66 tislisktnummer 16.04 511 och 16.04 519. Om avgiften med hänsyn till varornas sammansättning faststäUs till av införselvärdet skulle det beräknat på 1977 årsimportvärde erUigt nämnden medföra att ett belopp av ca 1 milj. kr. tillförsprisregleringskassan för fisk. erinrar om att nämnden i etttidigare sammanhang har förordat att nänmden bemyndigas att dels upptaprisregleringsavgift för färsk långa och torkade långaprodukter, dels medgeatt föreningen fisk får införa prisstöd på färsk långa. Fiskets förhandlingsdelegationhar tUlstyrkt införandet av regleringsavgift för de nämnda slagen avprodukter. Nämnden erinrar också om att fiskerikommittén i sitt betänkande harförordat att prisregleringsavgift tas ut för ifrågavarande varor. anhåller om bemyndigande att /79 i huvudsaklig överensstämmelse med de grunder som tillämpas,ta upp prisregleringsavgifter och, i enlighet med vad ovan föreslagits,besluta om att utbetala medel ur prisregleringskassan för att bestridakostnaderna för fiskprisregleringen. De aUmänna riktiinjerna för prisregleringensom faststäUts av statsmakterna för innevarande budgetår föresläs i huvudsakgälla oförändrade under /79. Nämnden bör således bemyndigasmedge att prisstöd får utgå fömtom genom minimi- och garantiprisreglering ävengenom pristUlägg, prisutjämningsbidrag och regionalt fraktstöd. I enlighet med gällande grunder börimporten av fisk inom ramen för gällande intemationella åtaganden reglerasi den omfattning som är nödvändig för att upprätthålla prisregleringssystemet.Jordbruksnämnden föreslår att regleringen av importen och exporten får ske ihuvudsak på samma sätt som under innevarande budgetår. Nämnden anhåller slutligen om bemyndigande attockså nästa budgetår använda medel ur prisregleringskassan till erforderligtbelopp för att täcka kostnaderna för kvalitetskontroll av andra fiskvaror änkonserver. Den svenska fiskerinäringen lämnar ett viktigtbidrag till vårt lands livsmedelsförsörjning. Den ger också tillsammans medfiskberedningsindustrin ett väsentligt sysselsättningstillskott främst iannars sysselsätt-ningssvaga kust- och skärgårdsbygder och skapar på så sättförutsättningar för en bofast befolkning i dessa bygder. Under1950- och 1960-talen utvecklades det svenska fisket i första hand genom ökadproduktionskapacitet och större fångster. skedde en betydande nedgångi antalet yrkesfiskare. Prop.1977/78:112 67 underbörjan av inträdde emellertid en period med minskade fångster,ekonomiska svårigheter för fiskeföretagen och därav följande minskadsysselsättning och omställningssvårigheter för fisket. Härefter harförhållandena varierat. har inneburit goda fångster ochavsättningsmöjligheter. Utvecklingen av deviktigaste fiskbestånden i , och har i föreningmed förändringarna på havsrättens område ändrat fömtsättningama för det svenskafisket. Den nu genomförda utvidgningen av den svenska fiskezonen är en direktföljd härav. Antalet yrkesfiskare enligt fiskeriinventeringen år1976 var ca 4 200, därav ca 300 i sötvattensfisket. Antalet binäringsfiskareuppgick till ca 2 500, därav ca 560 i sötvattensfisket. Fiskberedningsindustrinhade ca 2 000 anställda. Det svenska saltsjöfiskets fångster uppgick år 1977till ca till ett fångstvärde av ca 290 milj. kr. De viktigastefiskslagen är sill, torskfisk och foderfisk som tiUsammans normalt svarar förca av fångstmängden och av fångstvärdet. Insjöfisket svarade sammaår för en fångst av ca tiU ett värde av ca 12 milj. kr. Exportvärdetav fisk och fiskprodukter uppgick enligt preliminära beräkningar till215 milj. kr., varav 50 milj. kr. avsåg direktiandningar av svenskfångad fisk iutländska hamnar. Det sammanlagda importvärdet uppgick tiU 800 milj. kr. HärtiUkommer importen av bl. a. fiskmjöl. Konsumtionsutvecldingen i visar enkontinuerlig minskning av konsumtionen av färsk fisk, medan konsumtionen avberedda varor samt färska och beredda skaldjur ökar. Det svenska fisket svararför ca en tredjedel av den svenska marknadens försörjning med fisk. Konsumtionenav fisk i beräknas tiU ca (i hel färsk vikt) per person och år. Nugällande mål för fiskeripolitiken fastlades av riksdag (prop. 1970:61, JoU 1970: 27, rskr 1970: 236). Innebörden härav är att det genom marknads-och strukturpolitiska åtgärder skaU skapas stabila ekonomiska förhåUanden förett fiske som är väl anpassat till avsättningsmöjligheterna på den svenskamarknaden och vid export. När det gäller marknadsåtgärder skall förhållandenainom landet stabUiseras genom prisreglerande och avsättningsstimulerandeåtgärder. Åtgärderna fär inte utformas så att de står i strid med strävandenapå strukturområdet. Marknadsåtgärdema skall vidare på kort sikt utformas så attmarknadsläget för olika fiskslag utnyttjas på bästa sätt. De strukturpolitiskaåtgärdema skall syfta tUl att rationaliseringen inom svenskt fiske främjas bl.a. genom att möjUgheter skapas att på rimliga villkor finansiera investeringari fisket. Genom åtgärder på stmkturområdet skall fångstmöjlig-hetema inomsvenskt fiske tas tUl vara som fångstkapaciteten hålls inom degränser som ges av möjligheterna till en lönsam avsättning på . 1977/78:112 68 Med hänsyn till de ändrade förutsättningarna fördet svenska fisket bör riktlinjer nu dras upp för den framtidafiskeripolitiken. Underlag härför har presenterats av fiskerikommittén (Jo1975: 07), som har avgett betänkandet (SOU 1977: 74)Fiskerinäringen . Innan jag går in på mina överväganden med anledningav kommitténs förslag vill jag ge några allmänna synpunkter på det svenskafisket och dess framtid. I likhet med flertalet av vårt lands näringar ärfisket i olika hänseenden beroende av den internationella utvecklingen. Påfiskets område har detta gällt marknadsförhåUandena. Genom vårbetydande utrikeshandel med fisk är det svenska fisket känsUgt för variationeri de internationella marknadsförhåUandena. har också förändringarnapå havsrättsområdet starkt påverkat det svenska fisket. Som jag närmareutvecklade i propositionen 1976/77:118 om utvidgning av den svenska fiskezonenhar utvecklingen tvingat att anpassa sig till andra ländersställningstaganden och utvidga sin fiskezon för att det svenska fisket skallkunna bestå . är det svenska fisket också beroendeav att kunna fiska i andra länders zoner, främst i , där vårttraditioneUt mest betydande fiske har bedrivits. Jag förutsätter att svenskafiskare också skall kunna bedriva ett lönsamt fiske i . Deavtal som har slutits med och EG syftar till att möjliggöra detta. Huvudmotivet för utvidgningen av den svenskafiskezonen har således varit att tUlgodose den svenska fiskerinäringens behovav fångstmöjligheter. har påtagit sig ett ökat ansvar förskyddet och vården av fiskbestånden i zonen. Vi får inom överskådlig framtidräkna med fångstrestriktioner i olika former såväl i svensk fiskezon som iandra länders zoner för att undvika utfiskning av bestånden. Detta får ocksåses som en del av det allmänna krav på hushållning med naturresurserna somalltmer gör sig gällande och som enligt min mening inte kan nog understrykas.Utvecklingen har lärt oss att också de naturresurser som brukar betecknas somförnyelsebara kan förbrukas, om man inte hushållar med dem. Ett livskraftigt svenskt fiske förutsätteremellertid inte bara tillgång på fisk. Det måste också haavsättningsmöjligheter, vilket i sin lur fömtsätter att kapacitet finns förvidareförädling av fångsterna. Vidare behövs en mottagnings- ochdistributionsapparat som snabbt och effektivt kan föra fiskets produkter tillförädlingsindustrin och konsumenterna. behöver fiskets utövaretillgång till samhällsservice i samma utsträckning som övriga delar av vårbefolkning. Eftersom fisket och beredningsindustrin av naturliga skäl ärlokaliserade främst till kustbygder, där förutsättningarna för annatnäringsliv ofta är mindre goda, behövs en aktiv närings- ochlokaliseringspolitik som tar särskild hänsyn till fisket. Begreppet levandeskärgård eller levande kustbygd bör ges ett 1977/78:112 69 Stödet till fisket och stödet till skärgårdsföretag är viktigainstrament i detta sammanhang. Jag vill här också beröra yrkesfiskarnas förhåUandetill en annan kategori fiskare, nämUgen fritidsfiskama. Som yrkesfiskareräknar jag då även binäringsfiskarna. Fritidsfiske är en av de viktigasterekreationsformerna i vårt land. Flera undersökningar vitsordar dess storaomfattning och betydelse. konkurrerar fritidsfiskaren och yrkesfiskarenom samma resurs, ofta i samma vatten. Dessa förhåUanden avser främst kust- ochinsjöfisket.