prop · G10345 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag har redan berört den nedgång iinflationstakten, som förutses. Exporten beräknas öka med i volymunder det att importökningen stannar vid . Ävenom detta inte skulle leda till någon värdemässig förbättring av bytesbalansen,innebär det ändå en klar förbättring av den volymmässiga relationen mellan exportoch import som vi haft . Jag vill emellertid understryka denosäkerhet, som vidlåder bedömningar av bytesbalansutvecklingen. Deninternationella konjunkturutvecklingen kan bli gynnsammare än vadkonjunkturinstitutet räknat med. Den genomförda devalveringen kan få ettsnabbare genomslag än vad kalkylerna förutsätter. Min bedömning är att enförbättrad exportefterfrågan kan komma att ge sig till känna under hösten1978. Prognosenför 1978 innebär vidare att den beräknade nedgången i totalproduktionen underinnevarande år som framför allt sammanhänger med en nedgång ilagerinvesteringarna på nytt förbyts i uppgång. Läget på arbetsmarknaden kansenare komma att förbättras varvid de sysselsättningstillfällen som skapasinom den offentliga sektorn fortsätter att spela en viktig roll. Prop.1977/78: 45 21 Denallmänt nedåtgående trenden för vidkommande torde nu vara på väg attbrytas och bör successivt kunna bytas i en uppgång. Det betyder inteatt våra problem kommer att vara ur världen, men det torde medföra att vi imindre grad måste ägna vår energi åt att lösa akuta kriser och i högre grad kanavsätta våra krafter för att bygga framtiden. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna den inriktning av den ekonomiska politiken som jag har förordat i detföregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1977/78: 45 22 Ensammanfattning av det ekonomiska läget, baserad på konjunkturinstitutetshöstrapport Deninternationella konjunkturutvecklingen har varit en besvikelse.Det är egentligen bara i som man kan tala om en relativt välunderbyggd återhämtning från efterkrigstidens djupaste och mest seglivadekonjunkturnedgång. Visserligen har även där expansionen visat tecken på endämpning . Å andra sidan har det börjat kommaklara signaler på en fortsatt uppgång i de fasta investeringarna. I Förenta staternaväntas tillväxten överstiga . I däremot har återhämtningenav allt att döma hamnat i en ny paus, och även i har ekonomin uppvisatstora svagheter . Ett utmärkande drag har varit en nedgångi hushållens konsumtionstillväxt parallellt med en fortsatt dämpadinvesteringsutveckling. Den markerade dämpningen av aktiviteten har föranlettregeringarna i flera större länder att vidta stimulansåtgärder. Viktigasthärvidlag är de stimulanspaket som satts in i ochJapan motsvarande av bruttonationalprodukten i varderalandet. En viss omoriente-ring av politiken i expansiv riktning har också sketti bl. Vidare har stimulansåtgärder aviserats i ,för vilka utrymme nu skapats efter en grundlig restaurering av landets externabalans. Denomorientering mot en mer expansiv ekonomisk politik som pågått i flera viktigaländer är mycket välkommen. Den skall ses mot bakgrund avatt arbetslösheten i OECD-området åter börjat öka. var drygt 16miljoner personer eller av arbetskraften utan arbete.Visserligen är de stimulanser som satts in i t. ex. de västtyska ochjapanska ekonomierna relativt begränsade. De kan dessutom inte väntas avsättanågra märkbara resultat . Men effekter av dem bör göra sig gällandeunder 1978 och är viktiga injektioner för alt få till stånd en mer allmän, själv-genererandeexpansion. Enavgörande faktor för ett hävdat konjunkturförlopp är att man får enåterhämtning av näringslivets fasta investeringar. Den polilikomlägg-ning somnu sker i många länder och den nedgång i inflationen som pågått bör verksamt bidra till en omsvängning i positiv riktning av det allmännaförtroendeklimatet också i näringslivet. I samma riktning verkar det ökadekapacitetsutnyttjande som blir resultatet av vidtagna stimulansåtgärder.Vidare talar den omständigheten att 1977/78: 45 23 investeringsaktivitetenunder en följd av år varit osedvanligt låg för att behov nu successivtuppkommer för en expansion. Ettinte oväsentligt inslag i bilden är också att de restriktioner på den externasidan som f. n. starkt begränsar många, främst mindre, ländersekonomisk-politiska rörelsefrihet avtar vid en uppgång i bytesbalansmässigtstarkare länder. Bidragande till en konjunkturuppgång i och Japanär också den, inte minst psykologiskt, positiva effekten av en god konjunkturi . FörOECD-området som helhet väntas en ökning av den totala produktionen,bruttonationalprodukten, med 1977. Därvid torde tillväxttakten förVästeuropas del begränsa sig till ett par procent. Detfortsatta konjunkturförloppet i industriländerna framstår som mycketsvårbedömt. Det förefaller sannolikt att ekonomi kan visa enhygglig växtkraft även under det framförliggande året. är detknappast troligt att en kraftig konjunkturuppgång i och äromedelbart förestående. Det har t. o. m. varnats för att den återhämtning somsakta och tvekande pågått i dessa länder kommer av sig. Medhänsyn till de negativa effekter detta skulle få för den redan nu mycket högaarbetslösheten verkar en sådan utveckling knappast trolig. Man kan i ställetanta att industriländernas ekonomier inte tillåts gå in i en nykonjunkturnedgång . Om de negativa tendenser som visat sig desenaste månaderna skulle stå sig eller rentav förstärkas torde ytterligarestimulansåtgärder komma att sättas in. Att dessa skulle resultera i enmarkerad uppgång i den västeuropeiska konjunkturen före mitten av 1978 framstårändå som mindre sannolikt. Huvudprognosen för skulle därför enligtkonjunkturinstitutet, kunna beskrivas så att en fortsatt förhållandevislångsam, men successivt växande, produktionsökning är att vänta. Detser ut som den allmänna trenden i konjunkturförloppet kommer alt gå åt motsatthåll i å ena sidan och å andra sidan och Japan.Därmed skulle man komma ur den synkronisering i konjunkturen mellan viktiga länderomrädeni induslrivärlden som gällt såväl under högkonjunkturen 19721973 som underrecessionen 19741975. Densvenska exportutvecklingen motsvarade i hög gradbilden av en klar försvagning av efterfrågetillväxten i våra avnämarländer.Framför allt har råvaruexporten, som till stor del bar uppexportökningen, inneburit en besvikelse. Nedgången i exportens marknadsandelarsynes ha fortsatt både för bearbetade varor och råvaror. Enligt den preliminärastatistik som föreligger skulle den totala exporten t. o. m. ha minskatnågot i volym 1977 jämfört med motsvarande period1976. 1977/78: 45 24 Samtidigtsom exportökningen låtit vänta på sig, har den inhemska efterfrågan utvecklatslångsammare än väntat under loppet av 1977. Det gäller främst den privatakonsumtionen, industriinvesteringarna och bostadsbyggandet. Däremot har denkommunala verksamheten expanderat något snabbare an väntat. Den svaga eflerfrågeutvecklingenhar inneburit ökade svårigheter för det svenska näringslivet. Inom industrinblev problemen för flera branscher ytteriigare accentuerade under förstahälften av 1977. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder i syfte att stärkaden svenska industrins konkurrenskraft. Genom fortsatt storaarbetsmarknadspolitiska insatser har vidare arbetslösheten hållits nere. Denenkätinformation om företagens export- och investeringsplaner som insamlatstyder inte på att någon vändning uppåt skulle vara nära förestående. konjunkturbarometer fortsatteförsvagningen av industrikonjunkturen . Orderingångenfrån hemmamarknaden har fallit ytterligare ochden länge väntade vändningen uppåt i exportefterfrågan har uteblivit. Totaltsett tycks dock ändå orderingången från exportmarknaderna ha upphört altminska. Mot bakgrund av den svaga orderutvecklingen har industriproduktionendragits ned ytterligare men inte tillräckligt för att åstadkomma en reduceringav de mycket stora färdigvarulagren. På branschnivå rapporterar emellertid bl.a. massaindustrin, järn- och stålverken samt delar av verkstadsindustrin atten lagerneddragning nu inletts för deras del. Gapet mellan industrins mycketotillräckliga orderstockar och rekordstora färdigvarulager är nu sålunda minstlika accentuerat som . Företagens exportorderförväntningarpräglas emellertid av en viss tillförsikt men totalt sett väntas orderingångenändå minska även . Produktionsplanerna inför fjärdekvartalet och pekar därför på en fortsatt sänkning avproduktionsnivån. Under det kommande vinterhalvåret räknar industriföretagenmed en ännu större försämring av sysselsättningsläget . Konjunkturinstitutetförutser i sin höstrapport en nedgång av bruttonationalprodukten med . Det är första gången som BNPminskar. Det är inte bara den svaga eflerfrågeutvecklingen som leder till produktionsminskningar.Starkt produktionsdämpande verkar också de stora lager som byggts upp. prognos finns ett antagande om en svag vändning uppåt förexporten . Detotala fasta investeringarna väntas minska med mellan helåren 1976 och1977. Därmed skulle bruttoinvesteringarna minska för tredje året i rad.Nedgången förklaras framför allt av kraftigt minskade investeringar inomindustrin och i bostäder. Bostadsbyggandet som minskat under en följd av år harberäknats minska även 1977 eller med 1977/78: 45 25 ca9,i volym. Igångsättningen av lägenheter har utvecklats svagt och beräknas för helåret uppgå till 48 000 lägenheter.Industriinvesteringarna väntas enligt tolkning avaugustienkäten minska kraftigt i volym från 1976 till 1977.Ett lågt kapacitetsutnyttjande i förening med en pressad vinstsituation harsannolikt varit av avgörande betydelse för denna utveckling. Denkommunala investeringsaktiviteten väntas däremot ha expanderat betydligt i årefter de senaste årens svaga utveckling. Uppgången som är att hänföra tillprimärkommunerna kan väsentligen sättas i samband med den kraftiga utbyggnadenav dag- och fritidshem. Totalt sett beräknas de kommunala investeringarna öka ivolym . Desenaste årens osedvanligt kraftiga lageruppbyggnad väntas upphöra . Enligtden senaste konjunkturbaromelern förväntas de tendenser till lagerneddragningarsom gjort sig gällande inom vissa industribranscher komma att omfatta alltstörre del av industrin. Totalt sett beräknas lagerinvesteringarna minska med1,. Lageromslaget innebär ett efterfrågebortfallsom motsvarar inte av bruttonationalprodukten. Denprivata konsumtionen ökade med i volym försia halvåret 1977jämfört med . Jämfört med innebärdetta säsongrensat en sjunkande konsumtion. Den svaga utvecklingen talar för att konsumtionsvolymen för knappast kommer attbli större än . Enligt bedömning beräknas dentotala privata konsumtionen minska i volym . Detta förutsätteren viss förstärkning av konsumtionen mellan första och andra halvåren 1977. Medtanke på de senaste månadernas svaga försäljning i detaljhandelsledet kan detinte uteslutas att nedgången i privat konsumtion kan komma att bli ännustörre. Denoffentliga konsumtionen väntas öka , varav den statliga medknappt och den kommunala med . Den starka ökningen i denkommunala aktiviteten medför att sysselsättningen ökar starkt även . Medanlagande om en nära nog stagnerande exportvolym innebärkonjunkturinstitutets kalkyler att den totala efterfrågan skulle minska med 2 %1977. Nedgången i den inhemska efterfrågan förklaras till större delen av detstora omslaget i lagerinvesteringarnä. Motbakgrund av denna svaga utveckling av inhemsk efterfrågan beräknasimportvolymen minska med 19761977. Som en följd av bl. a.devalveringarna kommer importpriserna emellertid attstiga betydligt snabbare än exportpriserna. Exkl. fartyg väntas exportprisernaöka med medan priserna på importen i genomsnitt ökar med över 10 %.Detta medför alt handelsbalansen kom- 1977/78: 45 26 meratt försämras ytterligare jämfört med . förutses sålunda ettunderskott i handelsbalansen på . traditionellt storaöverskott i sjöfartsnettot väntas till följd av att världshandelsflottanfortfarande är för stor i förhållande till fraktvolymen ligga kvar på en lågnivå 1977. Turislneltot försämras med ytterligare ca . ochtransfereringarna väntas ge ett underskott på . Sammantagetinnebär detta att bytesbalansen skulle uppvisa ett underskott på merän . Detta innebär en försämring med nära 6 miljarderkr. Enofrånkomlig effekt av de stabiliseringspolitiska åtgärder som vidtagits är attpriserna kortsiktigt har ökat mer än enligt tidigare prognoser. Detta berorsärskilt på devalveringarna och höjningen av mervärdeskatten.Konjunkturinstitutet räknar med en uppgång på under loppet av 1977.Mellan helåren 1976 och 1977 blir prisstegringarna i storleksordningen . Konjunkturinstitutetsprognoser för försörjningsbalans och bytesbalans för såväl 1977 som 1978framgår i tabell 1 och 2. Institutetförutser en ökning i exportvolymen på (exkl. fartyg ).Med hänsyn till det låga utgångsläget och de insatta exportstimulerandeinsatserna kan uppgången förefalla svag. Emellertid ligger bakomexportkalkylerna ett antagande om en fortsatt ganska matt internationellkonjunktur. En viss förstärkning av konjunkturuppgången i förutsesdock. Devalveringarnas positiva effekter på exporten blir mera omfattande först1979. räknar med att en omsvängning imarknadsandelsutvecklingen sker . Mellan genomsnitten förhelåren 1977 och 1978 torde emellertid andelsökningarna bli relativt måttliga.Osäkerheten i export-beräkningarna bör understrykas. Dels är detinternationella konjunkturförloppet ännu mycket svårt att ange, delsfinns en stor osäkerhet på kort sikt vad gäller marknadernas reaktioner på de svenskaexportvarornas relativprissänkning 1977 och 1978. Förhållandevis småavvikelser vad gäller förutsättningarna för beräkningarna ger stora utslag förden totala exporten. Deninhemska efterfrågan väntas fortsätta att utvecklas svagt under 1978.Investeringsprognoserna utgår bl. a. från sedvanliga enkätundersökningar sominsamlats av augusti/september1977. De totala bruttoinvesteringarna väntas fortsätta att minska 1978.Industrins investeringar torde därvid enligt minska medca , ner till en nivå motsvarande . Den pressade finansiellasituationen och det låga kapacitetsutnyttjandet i utgångsläget verkar dämpandepå investeringsviljan. De åtgärder som regeringen vidtagit för att förbättraden svenska industrins konkurrensläge får positiv effekt på investeringarnaförst med en betydande eftersläpning. Prop.1977/78: 45 27 Vadgäller bostadsbyggandet har antagit att den totalaigångsättningen skulle komma att uppgå till 52 000 lägenheter. Hänsyn hardärvid tagits till de gynnsamma effekterna från justeringarna av lånetakenunder 1977 och uttalanden om att i fortsättningen knyta an lånetaken till byggprisutvecklingen. De kommunalainvesteringarna väntas öka med 1978 mot inte 1977.Uppgången väntas ligga främst i primärkommunerna. Den fortsattexpansiva utvecklingen är sannolikt till stor del betingad av att kommunernasekonomi väntas bli betydligt förbättrad . Lagerinvesteringarnaväntas minska avsevärt . Förändringen motsvarar 0,av bruttonationalprodukten . För den privata konsumtionenförutser institutet en fortsatt svag minskning. Avgörande förkonsumtionsutvecklingen är antaganden om löner och skatter m. m. för nästa år.Rent kalkylmässigt har institutet som utgångspunkt haft ett antagande om enhöjning av arbetskraftskostnaderna per arbetad timme med från 1977till 1978. För skatterna har antagils alt en nominell sänkning sker 1978 medbelopp som följer av de förslag i frågan som lagts fram av 1972 årsskatteutredning. Konsumentprisernaväntas stiga med under loppet av 1978. Den offenlligakonsumtionen, särskilt den kommunala, väntas öka starkt även näsla år. Detkommer att möjliggöra fortsatta stora personalökningar i den kommunalasektorn. Med de antaganden ochprognoser på skilda områden som gjort skulle den inhemskaefterfrågan totalt sett komma att minska något 1978. Detta är förklaringen tillatt importvolymen ökar relativt långsamt, , . Genomdevalveringarna har emellertid importpriserna stigit och även om ökningen avexportvolymen blir avsevärt större än ökningen av importvolymen förutser konjunkturinstitutetett underskott i handelsbalansen på . 1978, mot 7 miljarder kr.1977. Nettot av transfereringar och tjänster fortsätter att visa ökandeunderskott. För bytesbalansen totalt innebär institutels beräkningar eltunderskott på . Bruttonationalproduktenväntas stiga med i institutets rapport. Dettaskulle normalt leda rill ett avsevärt mera ansträngt läge på arbetsmarknadennästa år. Införandet av den femte semesterveckan lindrar emellertid de negativaeffekterna på arbetsmarknaden av den svaga produktionsuppgången. Vidare finnsnu i kraft ett omfattande syslem av arbetsmarknadspolitiska insatser. Prop.1977/78: 45 Tabell 1 Försörjningsbalans för 19751978 -2,3 -1,3 -2,1 -1,9 -2,2 -1,6 -4,0 -7,0 -13,7 -11,0 -0,8 -1,4 -9,0 -9,5 (-0,4)' (-2,5)1 (-0,6)' -0,3 -0,3 -2,8 -2,1 ' Lagerinvesteringarnas förändring i procent av föregåendeårs bruttonationalprodukt. Tabell 2 Bytesbalans för 1975- Export, varor Import, varor 72 012 74 000 80 195 84 000 96 580 103 055 Korrigering av handelsstatistiken Sjöfartsnetto Resevaluta Övriga tjänster, netto Transfereringar, netto Korrigeringspost