prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — Kommitténs slutsats i della avseende har under remissbehandlingenblivit föremål för krilik från endasl hantverks- ochinduslriorganisalion. Denna remissinsians har hävdal all inle börtillträda konveniionen förrän fiisten föratt i europeisk patenlansökan uppgeuppfinnarens namn har minskals från ingivningsdagen eller, i förekommande falt. priorilelsdagen islällel enligl konveniionen i dess nuvarande lydelse. Beträffande uppfinnarensrättsliga ställning vilt jag för egen del anföra att konventionens bestämmelseri detta avseende enligt min uppfaltning innebär all uppfinnaren har fått enställning som i prakliken tigger nära den som den nordiska lagstiftningen gerhonom. Jag vill också underslryka att detta som kommittén har påpekat innebären avsevärd förbättring av uppfinnarens ställning i flertalet västeuropeiskastater uianför . Vad angår den kritik som har framföris mol längden avden frist inom vilken uppfinnarens namn mäste anges finner jag inte att konventionens reglering pä dennapunkt medför någon avgörande försämring av uppfinnarens ställning iförhållande till vad som gällerenligt nordisk rätt. Om för ansökan om patenlför åberopas prioritet från tidigare ansökan i utlandet ochuppfinnarens namn inle anges i den svenska ansökningen, måslepalent-nhyndighelen ge sökanden föreläggande alt avhjälpa brislen. Har densvenska ansökningen ingivits i slutet av prioritelsårel. kommer i dylika falluppfinnarens namn ofta inte att anges förrän omkring 16 månader har förflutitfrån prioriletsdagen. Jag anser sålunda all den reglering som uppfinnarensslällning har fåll i konventionen är godtagbar från svensk synpunkl. När del gällerpatentskyddets omfallning föreskrivs i 39 § patentlagen all skyddet besiäms avpatentkraven. För förståelse av patentkraven får ledning hämtas frånbeskrivningen och ritningarna. Bestämmelser med samma innehåll finns i artikel69 i den europeiska patenlkonventionen. Med hänsyn titt att praxis i dennafråga skiljer sig avseväri i de olika slaler som kan förväntas tillträdakonventionen har vid konventionen fogals ell särskilt protokoll angåendetolkningen av denna artikel. Enligt della prolokoll fär artikel 69 inteförstås sä. att ett europeiskt patents skyddsomfäng skatt beslämmas genom enstrikt bokslavstolkning av patentkraven och all beskrivning och ritningar fåranvändas endasl för att tolka oklarheter i patentkraven. Artikeln får inleheller försläs så. alt patentkraven endast tjänar som riktlinjer för attfastställa skyddsomfångel och all skyddet omfattar alll som en fackman som harsluderal beskrivning och ritningar anser all patenthavaren har avsett attskydda. Artikeln skall enligl protokollet i 1977/78:1 Dd A 142 stället ges en tolkning somligger mellan dessa ytterligheter och som bereder patenthavaren ell skäligiskydd och ger tredje man en rimlig säkerhet. Vid Miinchenkonferensenhävdade den svenska delegationen att lolk-ningsproiokollel gav en marginal förbestämmandet av patentskyddets omfallning som var alllför vid med hänsyn tilliredje mans rällssäkerhel. Den svenska delegalionen framhöll vikten av attpatenthavaren inte skulle kunna dra fördelar av oklarheter i patentkraven ochalt beskrivning och ritningar borde få användas endasl för all åsladkommaeiforderlig precisering av de utiryck som används i patentkraven. På grundhärav yrkade den svenska delegalionen att tolkningsprolokotlel skulle ges enavfattning som säkerställde en mera restriktivtolkning. Del visade sig dock inle möjligt all få till slånd någon ytterligareprecisering i protokollet på denna punkt. Den osäkerhet som kansägas råda om konventionens innebörd i delta avseende kan som kommittén harpåpekat leda till att domstolar i olika fördragsslutande slaler utbildar olikapraxis när del gälter alt avgöra patentskyddets omfallning. Olikheierna ipraxis mellan olika fördragsslutande stater kan emellertid enligt min meningförväntas bli mindre än de olikheter som f. n. råder. Den ståndpunkt somsvensk räll får anses inta i tolkningsfrågan slår i god överensstämmelse medkonventionens ordalydelse och strider i och för sig inte mot protokollet. Motbakgrund av vad jag nu har sagl anserjag all inte heller konventionensreglering av patentskyddets omfattning utgör något hinder för ett svenskt tillträde. I della sammanhang villjag också beröra den reglering som språkfrågan har fått i den europeiskapatentkonventionen. Det europeiska palenlverkels otTiciella språk är engelska,franska och tyska. En europeisk patent-ansökan handläggs och ett europeisktpatent meddelas på någol av dessa språk. Som framgår av redogörelsen förkonventionens innehåll får emellertidfördragsslutande stat. som har annal officiellt språk än handläggningsspråket,kräva översättning av vissa handlingar som viltkor för att europeiskt patenloch europeisk patenlansökan skatt få rättsverkan i den slalen. Stat som medstöd av konveniionen kräver översättning får dessulom föreskriva attöversättningen i den staien skatt äga vitsord före lydelsen påhandläggningsspråket i den mån översättningen medför ett mera begränsat skydd.Översättningen får dock intetillerkännas vitsord i mål om ogiltighet. 1 delta sainmanhang villjag påpeka all flertalet fördragsslutande slaler kan förväntas utnyttjamöjligheten att kräva översättning. Om denna möjlighet utnyttias allmänt,kommer givelvis kostnadema för europeiskt patent att öka. Någon översättningav paientkrav och beskrivning lill mer än ell språk behöver emellertid inle skeförrän del är klart all del europeiska patenlverket är berett all meddelapatent. Visserligen får fördragsslutande stat föreskriva att skydd underansökningstiden inle uppkommer förrän frän den lidpunkl då översättning av depublicerade patentkraven har in- 1977/78:1 Dd A 143 kommit, men översällningskravet hänför sig begränsad del av ansökningen och denna översättning kan i regel anslå lilldess resultatet ;iv nyhelsgranskningen föreligger. Enligt min mening uppkommerdäiför ändå en vinst med det europeiska syslemel i förhållande lill kostnadernaför översättning vid ansökan om nationellt patent i flera stater. Kommittén har allspråkfrågan har fåll en från svensk synpunkl bra lösning och alt konventionensreglering ger möjlighel all i önskvärd omfattning kräva översättning aveuropeiskt patent och europeisk patenlansökan litl svenska. Någon kritik mol konventionens reglering avspråkfrågan har inle framföris under remissbehandlingen, Ävenjag anser allkonventionens reglering av denna fråga är lillfredsslällande från svensksynpunkl. 10.2.6 Utsikterna för alt konreiilioiieii skallIräda i kraft Den europeiskapatenlkonventionen Iräder i krafl efler den dag då den harliMirälls av sex stater 1970 ingavs sammanlagt 180 000 palentansökningar. Som jag tidigare nämnthar . Nederländema och redanratificerat konveniionen. och förväntas ratificerakonveniionen . I och är lillirädesfrågan förelagdresp. folkrepresentalion och dessa slaler kan förväntas ratificera konventionenunder sommaren innevarande år. Beträffande andra slaler som kan vänlas tillträda konveniionen. t.ex, Belgien.Irland. och ,föreligger inle några säkra uppgifier om lägel i ralifikalionsfrågan. Om konventionen tillträds av . och , är kravet beträffande antaletpatentansökningar uppfyllt. Med ytterligare tvåratifikationer, t.ex. och , skulle konveniionen träda i kraft.Inom interimskommittén utgår man f.n. från all de ratifikationer som behövs förikraftlrädandel föreligger . Konveniionen skulle i så faltträda i krafl . har antagit att deteuropeiska patenlverket i så fall kan inleda sin verksamhet . I har förstag omtillträde titt bådesamarbetskonventionen och den europeiska paientkonventionen förelagtsfotketingel. och kommer med största sannolikhet att tillträda samarbetskonventionen.Finland torde däremot inle komma alt tillträda den europeiska patenlkonventionenoch för det är frågan om tillträde litl den konventionen inte avgjord.Den norska kommitté som harövervägt frågan om tillträde titt den europeiskapatentkonventionen har emellertid ansett all bör avvakta med alltitllräda konveniionen lill dess erfarenheter har vunnits av hur deteuropeiska patentsystemel kommer all verka när det europeiska patenlverket harvaril i full verksamhel . 1977/78:1 Dd A 144 Somjag har nämntöverensstämmer den nu gällande palenllagstiftningen i . Norgeoch , bortsett från de slraff-och processrätlsliga föreskrifterna, i allt väsentligt inte bara när del gältersakinnehållet ulan också i fråga om avfattningen av de enskilda beslämmelserna.Den proposition som har lagls fram i innehåller ell förslag lilllagtext som bortsett från någi"a få undanlag av mindre betydelseöverensstämmer med den lagtext somjag nu föreslår. Det bör dock anmärkas attdel danska förslagel lill ändringar i patentlagen dessulom innehåller vissabeslämmelser som föranleds av ett danskt tillträde lill marknadspatentkonventionen.I har någon proposition ännu inte lagls fram. Den norska kommittén har isill belänkande lagl fram förslag till lagtext som i allt väsentligtöverensstämmer med de danska och svenska kommilléförslagen. Somjag nämndeföreslår den norska kommittén visserligen all I. v. inle skall tillträda den europeiska patenlkonventionen.Kommittén har emellertid utarbetat Ivå alternativa lagtexter, ett alternativfördel fall all tillträderendasl samarbelskonvenlionen och ell för del fall all tillträder båda konventionerna.Beslämmelserna i båda de norska förslagen överensstämmer i allt väsentligt medmotsvarande bestämmelser i det svenska kommittéförslaget. Den finska kommitténhar endasl lagl fram förstag tillden lagsliftning som föranleds av etttillträde till samarbetskonventionen. Denna lagstiftning överensstämmeri alll väsentligt med den lagstiftning somjag i della avseende förestår förSveriges del. Inom den finska kommittén pågår f. n. arbete på en anpassning avden finska lagstiftningen i malerietti avseende litl vad som kommeratt gälla iVästeuropas industriländer efler del all den europeiska patenlkonventionen harträtt i krafl. Vid nordiska depariementsöverläggningar har företrädare förberörda departement i och förklarat sig inställda på all i alltväsentligt bevara den nordiska rättslikheten med de undantag som kan föranledasav att dessa länder inle tillträderden europeiska patenlkonventionen. Betydelsen av en enhetlignordisk lagstiftning på della område är allmänt omvittnad. Mol bakgrund häravärdel enligt min mening myckel värdefullt all den ändring av den nordiskapatenltagsliflningen som föranleds av de internationella samarbelssystemenförefaller all kunna genomföras ulan all den nordiska rällslikhelen gårförtorad. Som jag lidigare harnämnt innebär ett tillträde till konventionen vissa ekonomiska förpliktelserför statsverkei. Visserligen skall enligl konventionen den europeiskapalentorganisationens verksamhet läckas av avgifter som las ul avpatentsökande och andra som dellar i förfarandet vid det europeiskapatenlverket samt av en andel i de årsavgifter som de fördragsslutande statematar ul för europeiska patent. 1977/78:1 Dd A 145 skall sålunda i princip vara självbärandeekonomiskt. Jag har lidigare redovisat vissa beräkningar angående deleuropeiska pateniverkets ekonomi som har gjorts av en arbetsgrupp som hartillsatts av interimskommittén (avsnitl6.3.2). Enligt dessa beräkningar kommer organisationens kostnader under enuppbyggnadslid inle all kunna täckas av avgifter som fiyler in under denna tid.Organisationen skulle enligtberäkningarna därför behöva tillskottav medel i form av lån underde försia tio åren efter konventionensikraftträdande. Arbetsgruppen har vidare beräknat alt lånen jämle marknadsmässigränta skall återbetalas underen femtonårsperiod från och med del tolfte årelefter konventionens ikraftträdande och sålunda vara återbetalade eflerikraftträdandet. Jag vill dock påpekaalt om anlalel palentansökningar skulle bli väsentligt lägre än som hittillsantagils. under 30000 ansökningar . det inte kan uleslulas alt den europeiska patentorganisalionen kanfå svårigheler all i denna takt återbetala de tån som tas upp under uppbyggnadsliden.Somjag lidigare harnämnt skulle det enligl arbeisgruppens beräkningar ankommapå all bidra med sammanlagt ca 16 milj. kr. av eiforderlig!lånebelopp. Skulle organisationens budget under någol år inte kunna balanseras,ärde fördragsslutande staterna dessutom skyldiga alt genom lån ställa medel litl förfogande för all täckaunderskottet. Sådana lån skall jämte marknadsmässig ränta återbetalas snaraslmöjligt. För stat som tillträder konventionen efler del att den har Häll ikraft kan också vissa mindre inilialbidrag komma i fråga. Som framgår av vad jag nuhar sagt kommer statsverkets ekonomiska åtaganden i samband med ell svenskltillträde till den europeiska patent-konventionen inle alt bli av störreomfattning. anser jag därför att slalsfinansiella skäl intekan anföras mol ett svenskl tillträde tillkonveniionen. 10.2.8 Slulsalser i lillträdesjrågan De omständigheter som jagnu har redovisat pekar enligt min mening mot all de fördelar som ett tillträde titt den europeiska patenlkonventionenskutte ge och svenska intressen klart kommer att överväga nackdelarna.De förhandlingar som återstår rörande del svenska palenlverkels ställning inom ramen församarbetskonventionen rör emellertid spörsmål som kan bli av betydelse förbedömningen av tiltlrädesfrågan. Det sluttiga ställningstagandet bör därföranslå lill dess resultatet av dessaförhandlingar kan överblickas med större säkerhel, vilket kan beräknas blifaltet innevarande år. Vad angår tidpunkten förell svenskt tillträde anserjag i likhet med kommittén, att om skatttillträda konventionen detta bör ske möjligt. Som kommittén harframhållit kan genom att på ett tidigt stadium gå med i samarbetet fåinflytande på utvecklingen inom den europeiska patentorganisalionen under denvikliga uppbyggnadsperioden. Prop,1977/78:1 Dd A 146 Vidare konimer svensk industri tKh svenskapatentombud i så fall att få möjlighel till en smidig anpassning tilldel nya läge som ell lilliräde tillkonventionen innebär, efiersom del europeiska patenlverket skall byggasul successivt. Del måsle enligt min mening också innebära fördelar om samarbetetmellan del svenska patenlverket och del europeiska paientverkel inleds snaraslmöjligt. Därigenom bör enligl min uppfaltning skapas goda förulsällningar förall internationella nyhetsgranskningsrapporter som upprättas av del svenskapatenlverket godtas ulan kompletterande granskning vid del europeiska patenlverket.Om lalificerar konventionen före uigången av , kommerkonveniionen alt vara i krafl för senast den . dvs. innandel europeiska paientverkel beräknas inleda sin verksamhel. Med hänsyn härlillanserjag att lagstiftningsarbetet bör bedrivas med sikte på all en svensk ratifikation skall kunna ske före utgångenav innevarande år faslän lillträdesfrågan ännu inle kan bedömas med fullständigsäkerhel. De fördragsslutandestaterna har enligl den europeiska paientkonventionen möjlighel all genomreservation på vissa punkter i sin lagstiftning avvika från konventionensreglering. Reservation är tillåtenendasl i de avseenden som anges i artikel 167.2. Siat som vill utnyttiareservationsrätten måsle göia della när den tillträderkonveniionen. Enligl konveniionen kansålunda fördragsslutande siat vars nationella lag inle medger produklpalenl på livs- och läkemedel genom reservation fåräll all upprätthålla förbudet mol sådana produklpalenl under en övergångstidpå högst . Om särskilda skäl föreligger, får den europeiskapalentorganisationens förvaltningsråd ge fördragsslutande stat rätt att behållaförbudet mot produktpatent på sådana alster under ytterligare högsl frånkonventionens ikraftträdande. Enligt svensk räll gäller f. n. förbud molproduklpalenl på livs- och läkemedel. Av skäl somjag kommer all redogöra försenare (avsnitl 11.2.5) föreslår jagatt delta förbud upphävs. Om detta förslag godtas finns det enligt min meninginte någon anledning för att utnyttia ifrågavarandereservationsmöjlighet. som för sinanationella patenl har kortare patenltid än kan genom reservationförbehålla sig rätlen all under en övergångslid på högst låta europeiskapatent för den slalen få samma giltighetstid som nationella patenl i denstaten. Enligt svensk rätt är patentliden . Jag kommer senare (avsnitt11.10.5) att förestå en förlängning av patentliden titt . Någon anledningför att avge reservation på denna punkt finns därf"ör inte. Enligt det tittkonventionen hörande protokollet angående behörig domstol och erkännande avbeslut rörande rätten all få europeiskt patent (erkännandeprolokollel) skallfördragsslutande stat erkänna sådant beslul rö- 1977/78:1 Dd A 147 rande räll alt få europeiskt patenl som harmeddelats av domstol som är behörig enligl protokollet, Fördragsslutande stalkan emellertid genom reservation undgå att under en övergångstid pä lio år blibunden av protokollet, saknas anledning för allutnyttia denna reservationsmöjlighet. Kommitténs ställningslagande har inle blivit föremål för erinran underremissbehandlingen. För egen det delar jag kommitténs uppfallning även på dennapunkt. 10.3 Förhållandet till vissa andra konventioner Inom har somlidigare nämnts avslutals en konvention om förenhetligande av vissadelar av patenträtten, den s.k. lagkonvenlionen. Denna konvention, sominnehåller vissa reglerom patenterbarhet, nyhelshinder. är förenlig med den europeiska patenlkonventionen. Den har hillilis inle trätt i kraft. Endasl Irlandhar tillträtt konventionen. Riksdagenhar godkänt lagkonventionen (prop. 1966:40, ILU 1967:53. rskr 1967:325).men har inle ratificerat den. beror på vissa bestämmelser ikonveniionen rörande patent på livs- och läkemedel. Om en uppfinning avserlivs- eller läkemedel, får enligt övergångsbestämmelserna titt patentlagenpatent inle meddelas på själva alstret litl dess regeringen har förordnatannal. Motsvarande beslämmelser finns i de andra nordiska ländernaspatentlagar. Lagkonvenlionen ålägger de fördragsslutande slalerna all i frågaom dylika uppfinningar efter en övergångstid på högst tillåta patent på själva alstret. Danmarkoch har därför inle ansett sig kunna ratificera konventionen. För allbibehålla rättslikheten i på del palenlrältsliga området har avstått från all tillträda lagkonvenlionen. Som jag nyssnämnde kommer jag (avsnitt 11.2.5) alt föreslå att förbudet iövergångsbestämmelserna lill patentlagen mot att meddela produklpalenl på livs-och läkemedel upphävs. Vid sådani förhållande bortfaller enligt min mening deskäl som har föranlett alt inle ratificera tagkonventionen. I likhet med kommittén anserjag däiför attSverige bör ratificera lagkonvenlionen med den europeiskapatenlkonventionen. svenskl tillträde lill samarbelskonvenlionen ochden europeiska patenlkonventionen ger också anledning att la upp frågan omuppsägning av konvention om patentformatiteter. den s. k.formalitetskonventionen. tillträdde den konveniionen . Iformalitelskonvenlio-nen anges de krav i formellt avseende som defördragsslutande staterna maximalt får ställa upp beiräffandeansökningshandlingarnas beskaffenhet. Denna konvention, som får ansesföråldrad, är på vissa punkler oförenlig med den europeiska paientkonventionenoch samarbetskonventionen. För all kunna tillträda den europeiskapatenlkonventionen och samarbetskonventionen måsle därför säga uppformalitetskonventionen. Uppsägning av formatitetskonvenlionen Iräder efter Prop.1977/78:1 Dd A 148 det att meddelande om uppsägning har ingivits lill generalsekreterare.Kommittén har föreslagit all skall säga upp formali-tetskonvenlionen.Della har ocksä skett . Kommittén har somlidigare nämnls också i korthet beröri frågan om tillträde titt marknadspatentkonventionen.Denna konvention är som kommittén har framhållit i försia hand en konventionmellan EG:s medlemsstater. Konventionen ger dock möjlighel allgenom enhälligt beslut inbjuda stal som intetillhör EG men som bildar tullunion eller har frihandelsavtal med EG tillförhandlingar om särskilt avtal som gör del möjligt att tillämpa konventionen för denna stal. Eftersom harfrihandelsavtal med EG. öppnar sålunda konventionen möjlighet till ell svenskltillträde. Med hänsyn till bl. a. denosäkerhel som råder om när marknadspatentkonventionen kommer all liäda i krafl.har patentpolicykommittén avstått från alt närmare behandla denna fråga. Någolsvenskl tillträde litlmarknadspatentkonventionen är f n. inte aktuellt. Enligt 10 kap. I Sregeringsformen ingås överenskommelse med annan stal av regeringen. Regeringenfår dock inte ingå för bindande internationell överenskommelse ulanall har godkänt denna, om överenskommelsen förutsätter all lag ändras eller upphävs eller all ny tagstiftas. kan inle tillträdavare sig samarbetskonventionen eller den europeiska patenlkonventionen ulan alländringar genomförs i bl.a. patentlagen. Tillträde till dessa konventionerkräver sålunda godkännande. Därvid uppkommer frågan huruvida ellsvenskt tillträde lill konventionerna innebär sådan överlåtelse av svenskaoffentliga organs uppgifter till intemationell organisation eller överstatligmyndighet att beslut härom enligt gällande grundtag måste fallas i särskildordning. Bestämmelser om sådan överlåtelse finns i 10 kap, 5 §regeringsformen. Enligt paragrafens försiasiycke kan beslutanderätt som enligt regeringsformen tillkommer ,regeringen eller annat i regeringsformen angivet organ och inte avser fråga omstiftande, ändring eller upphävande av grundtag i begränsad omfallningöverlåtas lill mellanfolklig organisalion för fredligt samarbete, till vilkenSverige är eller skall bli anslulel, eller till mellanfolklig domstol. Denbeslutanderätt som åsyftas är sådan beslutanderätt som i avsaknad av dennabestämmelse inte skulle kunna fråntas de nämnda organen utan ändring avregeringsformen. I försia hand är del de befogenheter som regeringsformentillägger och regeringen. Hit hör också den högsla domsmaklen. dvs.de befogenheter som tillkommer högsta domstolen och regeringsrätten. Riksdagenbeslutar om överlåtelse av sådan befogenhet i den ordning som är föreskrivenför siiftande av grundtag eller, om beslut i sådan ordning inle kan avvaktas,genom ell be- 1977/78:1 Dd A 149 slut varom minsl fem sjättedelar av de röstandeoch minst tre fjärdedelar av ledamöter förenar sig. I 10 kap. 5 S andraslyckel regeringsformen behandlas öveiförande av rättskipnings- ochförvaltningsuppgifter titt icke svenska organ i annat fall än som avses iförsia stycket. Där föreskrivs att rättskipnings- etter förvaltningsuppgift iannal fall än som avses i paragrafens försia stycke kan överlåtas litl annanstal. till mellanfolklig organisalion eller lill utländsk eller internationellinrättning eller samfällighet. Sådan överlåtelse förutsätter förordnande avriksdagen genom ell beslut, varomminst tre fjärdedelar av de röstande förenar sig. eller genom beslut i denordning som gäller för stiftande av grundlag. Frågan om ell svenskl tillträde tillsamarbetskonventionen innebär sådan överlåtelse av svenska offentliga organsuppgifter all beslut om tillträdemåsle fattas i särskild ordning har inlebehandlals av kommittén och inle heller berörts under remissbehandlingen.Kommittén har däremot lagil Upp frågan om beslul i särskild ordning krävs för tillträde lill den europeiskapatenlkonventionen. skulle beslut all godkännaSveriges tillträde titt den europeiskapatenlkonventionen inle behöva fattas i den ordning som föreskrivs i 10 kap. 5§ försia slyckel regeringsformen. Däremot har kommittén alt paragrafensandra stycke är tilllämpligl i della fall. Kommitténs uppfallninghar blivit föremål för viss krilik under remissbehandlingen.Regeringsrätten anser sålunda alt 10 kap. 5 § försia slycket är tillämpligt på beslul om tillträde titt den europeiska patenlkonventionen.Svea hovrätt och juridiska fakulteten vidStockholms universitet ifrågasätter om inle paragrafens första siycke ärtillämpligt i delta fall. För egen del vitt jagförst framhålla all del enligt min uppfattning tillkommer all avgöraenligt vilket lagrum i regeringsformen beslut skall fallas i förevaiande falt.Med anledning av vad kommittén har uttalat vill jag emellertid anföra följande.