prop · G10367 · 1977-12-31 00:00:00 — 1911/1S:61Regeringens proposition medförslag om ändring i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindrevärden, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll denna dag. Ipropositionen föreslås ändringar i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemålom mindre värden (småmålslagen) för att möjliggöra tredskodom i samband medskriftlig handläggning. Vidareföreslås ändringar i och jordabalken i syfte att undanta tvistom parkering på enskild mark, i parkeringshus e.d. från fastighetsdomstolarnaskompetensområde. Därigenom blir småmålslagen i princip tillämplig på sådanatvister. 1977/78:67 2 Lag om ändring i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemålom Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1974: 8) omrättegången i tvistemål om mindre värden dels att i 2. 8, 17 och 20 §§ ordet "Konungen"skall bytas ut mot "regeringen", dels att 5, 14 och 15 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 14 a §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Mål beredes för avgörande vid Mål beredes för avgörande vid sammanträde eller genom skriftlig sammanträdeeller genom skriftlig handläggning. Med iakttagande av handläggning.Med iakttagande av 15 och 27 §§ bestämmer rätten efter 15§ första stycket och 27 § bestäm- omständigheterna i vilken mån mer rättenefter omständigheterna i handläggningen skall vara muntlig vilkenmån handläggningen skall eller skriftlig. vara muntlig eller skriftlig. Dom skall grundas på vad som förekommit vid sammanträdeoch vad handlingarna innehåller. Utfärdas stämning, skall svaranden föreläggas att yttrasig över käromålet. Yttrandet får göras skriftligen eller muntligen. Muntligtyttrande skall upptecknas genom rättens försorg. Rätten jår förelägga svaranden att yttra sig vid påföljdatt tredskodom annars kan meddelas mot honom. 14 a § Har mäl om betalningsfördäg-gande hänskjutits tillrättegång enligt denna lag eller har mäl upptagits efter ansökan omåtervinning, får rätten förelägga svaranden att yttra sig över käromålet vidpåföljd att tredskodom annars kan meddelas mot honom. Sammanträde skall hållas, om ej enbart skriftlighandläggning med hänsyn till målets beskaffenhet finnes lämpligare. Efterkommer ej svaranden föreläggande enUgt 14 § andrastycket eller 14 a §, får rätten meddela tredskodom. Beträffande sådan domtillämpas bestämmelserna i 44 kap. om tredskodom med anledning av.svarandens utevaro. Tredskodom får dock meddelas ulan hinder a\' att kärandenej har framställt yrkande därom. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i Härigenom föreskrives att 10 kap. 10 § rättegångsbalkenskall ha nedan angivna lydelse. 10 kap. 10 §' Tvist om äganderätt eller nyttjanderätt till fast egendom, om rätt till servitut eller annan särskild rätt till egendomen eller om besittning av egendomen skall upptagas av rätten i den ort, där fastigheten är. Lag vare, om tvisten rör skyldighet för ägare eller innehavare av egendomen att fullgöra någol. som åligger honom i denna egenskap, eller, då nyttjanderäti eller annan särskild rätt till egendomen upplåtits, fråga är om vederlag för upplåtelsen, underhåll eller annat dylikt. Vad som sägs i denna paragraf gäller dock ej arrende-, hyres- eller bostadsrättstvist. Tvist om äganderätt eller nyttjanderätt till fastegendom, om rätt till servitut eller annan särskild rätt till egendomen ellerom besittning av egendomen skall upptagas av rätten i den ort, där fastighetenär. Lag samma vare, om tvisten rör skyldighel för ägare eller innehavare avegendomen att fullgöra något, som åligger honom i denna egenskap, eller, dånyttjanderätt eller annan särskild rätt till egendomen upplåtits, fråga är omvederlag för upplåtelsen, underhåll eller annat dylikt. Vad som sägsi denna paragraf gäller dock ej arrende-, hyres- eller bostadsrättstvist. Trist med anledning av tillfällig upplåtelse av nyttjanderätilill mark eller hus eller del av has för uppställning av fordon skall vid tilllämpningav paragrafen ej anses som arrende- eller hyrestvist. Ligger fastigheten under flera domstolar eller gällertvisten flera fastigheter under skilda domstolar, skall tvisten upptagas avden rätt, under vilken huvuddelen ligger. Denna lag träder i kraft . 1 mål som har anhängiggjortsföre ikraftträdandet tillämpas äldre bestämmelser. Senaste lydelse 1971:480. 1977/78:67 4 Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrives all 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 §jordabalken' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lyddse Arrendetvist som ej enligt 30 § ankommer på arrendenämndsprövning skall upptagas av den fastighetsdomstol inom vars områdefastigheten är belägen.Även klandertalan som avses i 31 § och ärende enligt 9 kap. 24 § upptages av denna domstol. Om laga domstol i tvist med anledning av tillfälligupplåtelse av mark för uppställning av fordon finns bestämmelse i 10 kap. 10 §rättegångsbalken. Tvist som efter mot arrendenämnds beslut är anhängigvid domstol får återförvisas till nämnden. 12 kap. 71 § Hyrestvist som ej enligt 69 § ankommer påhyresnämnds prövning och ej heller rör kollektivavtal skall upptagas av denfastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Om laga domstol i tvist med anledning av tilljällig upplåtelseav hus eller del av hus för uppställning av fordon finns bestämmelse i 10 kap.10 § . Besvärstalan som avses i 70 § upptages, om den rörkollektivavtal, av arbetsdomstolen och i annat fall av bostadsdomstolen.Besvärshandlingen skall inges till den domstol som har att upptaga besvären. Denna lag träder i kraft den . 12 kap. omtryckt 1974:1083. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , Romanus.Gustavsson, Äntonsson, Mogård. Åsling, , ,, , Lagrådsremissom ändring i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, m.m. 1anslutning till det arbete som inom bedrivs på en ny utsökningsbalkhar upprättats departementspromemorian (Ds Ju 1977:5) Summarisk process. Ipromemorian föreslås att vissa mål om handräckning enligt utsökningslagenflyttas från överexekutor till domstol och samordnas med den summariskabetalningsprocessen där i en ny lagsökningslag. Den nya lagen föreslås träda ikraft med utsökningsbalken, dvs. 1 promemorian behandlasockså frågan om en utvidgning av fömtsättningama för att meddela tredskodom imål enligt lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden (småmålslagen,ändrad senast 1974:387). F.n. kan tredskodom meddelas endast vid utevaro från sammanträde.Promemorian innehåller förslag till ändringar i småmålslagen sotn gör detmöjligt att meddela tredskodom även vid skrifilig handläggning. Iskrivelser till resp. den 11 febmari 1977har Kungl. () och riktatuppmärksamheten på vissa olägenheter med nuvarande ordning för behandling avtvister rörande parkering på enskild mark. Tvist med anledning av upplåtelse avparkeringsplats torde på de flesta håll anses som artendetvist enligt 8 kap.jordabalken (JB). Detta för med sig att målet skall prövas av fastighetsdomstolsamt att småmålslagen inte är tillämplig. Den nyssnämndadepartementspromemorian innehåller förslag till ändring i JB i syfte attundanta de berörda parkeringstvisterna från tillämpning av reglerna omhandläggning av arrendetvist. 1 denna lagrådsremiss behandlas enbart promemorieförslagenom ändringar i småmålslagen och JB. Dessa ändringar har inle någol omedelbartsamband med reformerna på utsökningsrättens område och kan därför genomförasredan nu. Förslagen bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga I. De lidigare berörda skrivelsernafrån KAK och domareförbundet bör fogas till protokollet som bilaga 2 och 3. Departementspromemorian har remissbehandlats. Såvittgäller förslagen om ändringar i småmålslagen och i JB har yttranden avgetls av justitiekanslern(), , datainspektionen, , hovrätten för Nedre Norriand,rätlegångsutredningen (Ju 1977:06), . , ,allmännyttiga bostadsföretag (), (), () och . har bifogat yitranden från Falu. ,, läns norra och tingsrätter. Hovrätten för NedreNorrland har bifogat yttranden från , och tingsrätter. 2 Utvidgad tillämpning av tredskodom Småmålslagen innehåller vissa regler som avviker från denvanliga proceduren enligl (RB) och som gäller mål där tvisle-föremåletär av begränsat värde. Syftet med lagen är att skapa större möjligheter för denenskilde att genom rättegång ta till vara sin rätt, främst genom all nedbringaparternas rättegångskostnader. Förfarandet är så utformat att part skall kunnaföra sin talan utan juridiskt biträde. Som huvudregel gäller att småmålslagen skall tillämpas ialla dispositiva tvistemål där värdet av vad som yrkas inte överstiger etthalvt basbelopp. Talan i del förenklade förfarandet väcks liksom i den vanligacivilprocessen genom ansökan om stämning. Utfärdas stämning, skall svarandenföreläggas att yttra sig över käromålet (14 §). Yttrandet får avges skriftligeneller muntligen. Målet bereds för avgörande antingen vid sammanlräde införrätten eller genom skriftlig handläggning. Sammanträde skall hållas, om inteskriftlig handläggning anses lämpligare med hänsyn till målels beskaffenhet (15§). Rätten bestämmer i vad mån proceduren skall vara muntlig eller skriftlig. När mål om lagsökning eller betalningsföreläggande har hänskjutitstill rättegång eller när sådani mål har upptagits efter ansökan om återvinning,skiljer sig förfarandet enligt småmålslagen från det beskrivna huvud- Prop.1977/78:67 7 sakligen endasl därigenom all stämning inle utfärdas.Svaranden brukar föreläggas all ytlra sig över framställning om hänskjutandetill rättegång av mål om betalningsföreläggande, om framställningen innehåller uppgifiersom inte redan finns i målet. Vid ansökan om återvinning i mål om lagsökningeller betalningsföreläggande ärdel i stället käranden som föreläggs att yttrasig. Ofta förekommer, särskilt i mål om betalningsföreläggande, att svaranden inlehar anfört någon grund för bestridande av motpartens lalan. Han kan då sedanmålet har upptagits till handläggning enligl småmålslagen föreläggas att angegrunden för bestridandet. Det förekommer också att målet i fall som avsessätts ul lill sammanträde direkt. Vad nu har sagls gäller i huvudsak även vid handläggningav mål som upptagits efter ansökan om återvinning av tredskodom. Part skallkallas alt inställa sig till sammanträde vid påföljd att tredskodom annars kanmeddelas mot honom. Om särskilda skäl föreligger kan han dessutom kallas attinställa sig vid påföljd all målet kan komma att avgöras utan hinder av hans utevaro(16 §). Uteblir båda parter från sammanträde, skall målet som regel avskrivas.Om ena parten uteblir, får rätten på yrkande av närvarande part antingenmeddela tredskodom enligt reglerna i 44 kap. RB eller avgöra målet utan hinderav hans utevaro (19 §). I båda fallen förutsätts att föreläggandet ominställelse innehåller uppgift om dessa påföljder. Framställer inle närvarandepart yrkande om tredskodom eller avgörande ulan hinder av parts utevaro,bestämmer rätten om den fortsatta handläggningen. Liksom ivanliga tvistemål gäller i mål som handläggs enligt småmålslagen att den somförlorar målet i princip skall ersätta motparten dennes rättegångskostnader. 1enlighet med syftet bakom småmålslagen är emellertid ersättningsskyldighetenbegränsad till absolut nödvändiga kostnader. Vad som ersätts är kostnad förrådgivning enligt rätlshjälpslagen (1972:429) för varjeinstans, ansökningsavgifi, resa och uppehälle i samband med sammanträde,vittnesbevisning, översättning av handling och inkassoåtgärd som har vidtagitsföre rättegången (8 §). Däremot ersätts inte kostnad för biträde. Part får inteheller ersättning för eget arbete eller tidsspillan. I promemorian erinras om att tredskodom enligt RB kanmeddelas endast vid utevaro från muntlig förhandling. Någon särreglering av förutsältningamaför tredskodom finns inte i småmålslagen, utan bestämmelserna i gäller äveni sådana mål. Tredskodom synes därför kunna meddelas bara mot part som uteblirfrån sammanträde. Käranden måste alltså åsamka sig kostnad för inställelse äveni fall där svaranden obstruerar genom att utebli. Särskilt om käranden ärbosatt långt från tingsrätten kan hans inställelsekostnad bli ganska betydande. Detta lederenligt promemorian ibland till alt käranden inte kan ta till vara sin rätt på etttillfredsställande sätt. För att motverka den angivna olägenheten tillämpar en deldomstolar, enligt vad som upplyses i promemorian, den ordningen att svaranden istämning med föreläggande alt inkomma med skriftligt eller muntligt yttrandeöver käromålel i vissa fall får en uttrycklig erinran om att rätten viduteblivet svar kan komma all avgöra målel i befintligt skick till kärandensfavör. Vid uteblivet svar meddelar man sedan i uppenbara fali vanlig dom påmateriell grund. Somliga domstolar är emellertid tveksamma om denna metod ärförenlig med grunderna för lagstiftningen. Man har från underrältshåll uttrycktönskemål om en lagändring som tillåter tredskodom utan att målet behöver sättasut till sammanträde. 1promemorian erinras om att det i en diskussionspromemoria (Ds Ju 1976:8)Översyn av rättegångsförfarandet vid allmän domstol pekas bl.a. på möjlighetenatt knyta tredskodomspåföljd till föreläggande att avge inlaga som ett sätl atteffektivisera den skriftliga handläggningsformen (s. 75). I sina"preliminära synpunkler" på promemorians förslag har domareförbundetgodtagit tanken på en restriktivt utformad möjlighet att meddela tredskodom vidskrifilig handläggning (se förbundets årstryck 1976 nr 4 s. 15-16). Tankenhärpå har även mottagits positivt vid en av anordnad hearingmed domare, advokater, åklagare m.fl. rörande de i diskussionspromemorianberörda frågorna. En sådan ordning överensstämmer fö. med vad som sedan längegäller i . Enligl den norska tvistemålsloven (S 315) kan sålunda uteblivelsesdom,dvs. tredskodom, meddelas vid underlåtenhet att inkomma med svaromål. Mot denna bakgrund förordas i promemorian attförutsättningarna för meddelande av tredskodom i mål som handläggs enligt småmålslagenvidgas, så att del blir möjligt alt meddela sådan dom inte bara vid utevarofrån sammanträde utan även i vissa fall vid underlåtelse att svara skriftligen.Reformen bör dock enligt promemorian ges en restn'ktiv utformning, så att riskför rättsföriust undviks. Det föreligger, framhålls det, en viss skillnadmellan parts försummelse att åtlyda något så påtagligt som en kallelse attinställa sig till förhandling samt en underlåtelse attavfatta och ge in en juridisk inlaga, något som för en enskild part iblandtorde vara förenat med svårigheter. Som utgångspunkt bör enligt promemorian gälla att tredskodomvid skriftlig handläggning får meddelas endast mot part som inte alls visatnågon aktivitet i rättegången. Detta innebär att tredskodomspåföljd bara bör knytastill försummelse att avge yttrande enligt 14 § småmålslagen, inte tillunderlåtenhet att avge annan inlaga. Som framgår av paragrafen får sådantyttrande avges skriftligen eller muntligen. Muntligt yttrande skall upptecknasgenom rättens försorg. 1 konsekvens med den angivna ståndpunkten bör tredskodominte kunna meddelas mot svarande som väl Prop.1977/78:67 9 har försummat att avge svaromål i sak men som inomsvarsfristen har begärt att målet i stället skall sättas ul lill muntligförhandling (sammanlräde). Parten får ändå anses ha yttrat sig. Tredskodom vid skriftlig handläggning bör vidare enligtpromemorian inskränkas till klara fall där den av käranden förebraglautredningen inle ger anledning lill ivekan. Eljest får målet sättas ut till sammanlrädepå samma sätt som f n. Liksom tredskodom vid utevaro från sammanträde bör sådandom vid skriftlig handläggning kunna meddelas endast på yrkande av motparten,dvs. i detta fall käranden. Har denne inte redan i sin stämningsansökan yrkatalt tredskodom skall meddelas om svaranden skulle försumma att avge yttrande,får rällen bereda käranden tillfälle all ange sin inställning i frågan. Deltakan göras brevledes eller per telefon och lorde inle innebära näinnvärt besvärför domslolen. 1 fråga om rättsverkningar, rättsmedel etc. bör enliglpromemorian tredskodom vid försummelse att avge ytirande över stämningsansökanfölja samma regler som tredskodom vid utevaro från sammanlräde. I enlighet härmed föreslås i promemorian att i 14 S småmålslagenlas in en bestämmelse enligt vilken föreläggande för svaranden att ytlra sigöver käromålet förknippas med påföljden att tredskodom annars kan komma allmeddelas mot honom. Vidare föreslås att de närmare förutsättningarna för alt tredskodomskall kunna meddelas utan sammanträde anges i ett nytt andra stycke lill 15 §.Där sägs bl.a. att tredskodom inte får meddelas om det finns anledning allbefara att käromålel är ogrundat. Möjligheten lill tredskodom "påhandlingarna" föreslås alltså bli mer inskränkt än möjligheten till tredskodomvid utevaro från förhandling (44 kap. 2 § RB). framhålls det, intemeningen att rätten skall göra annat än en summarisk bedömning av utsikternaför bifall till käromålet. En konsekvens av den valda ordningen är att detinte vid skriftlig handläggning blir möjligt all iredskovis ogilla kärandenstalan. 1 ett sådant fall skulle ju uppenbarligen anledning finnas att befaraatt käromålet är ogrundat. Av bestämmelsens avfattning framgår att det ligger irättens hand att bedöma om tredskodom bör meddelas. Som nämnts föreslås i promemorian att tredskodom skall fåmeddelas endast pä yrkande av den aktiva parten, dvs. i detta fall käranden.Avstår denne från att begära tredskodom trots att sådan i och för sig hadekunnat meddelas, lorde rälten få sälta ul målet till sammanträde. Detsammagäller som regel sådana fall där förutsättningarna för tredskodom på handlingarnainte är för handen. Undantagsvis kan dock fortsatt skriftväxling varalämpligare. I enlighet med det anförda föreslås avslutningsvis i det nya andrastycket i 15 § en bestämmelse enligl vilken det ankommer på domstolen altbestämma om den fortsatta handläggningen när tredskodom inle meddelas. Det är enligt promemorian inte nödvändigt all tynga 13 § småmålslagenmed en föreskrift om att käranden bör "reservationsvis" yrka tredsko- Prop.1977/78:67 10 dom redan i sin stämningsansökan. Det synes emellertidlämpligt all en erinran om den nya möjligheten lill tredskodom las in i enkommande upplaga av de anvisningar lill ansökan om stämning och yttrande överstämningsansökan som har utarbetat (se verkets publikation nr5). Del förefaller vidare prakliskl om formulären till stämningsansökan försesmed särskill utrynune för eventuellt yrkande om tredskodom, därest svarandenskulle försutnma alt yttra sig. Ändringen i småmålslagen bör enligl promemorian kunnasällas i krafl den . Det kan alltså inte anses påkallat altkoppla samman dess genomförande med den nya lagsökningslagens ikraftträdande.Någon särskild övergångsbestämmelse torde inte vara nödvändig. Det innebär att tredskodompå handlingarna i och för sig kan meddelas även i mål där talan har väckts föreikraftträdandet. En förutsättning är dock att svaranden har erinrats om tredskodomspåföljdennär stämning har utfärdats och han har förelagts att yttra sig. Eftersom slämningtorde utfärdas efter det att ansökan därom har kommit in till rätten,blir utrymmet i praktiken mycket lilel för tillämpning av reformen på äldremål. Förslaget att utvidga möjligheterna till tredskodom iförfarandet enligt småmålslagen har godtagits av samtliga remissinstanser somyttrat sig över promemoneförslaget i den delen. Några remissinstanser har dockframfört synpunkter på vissa enskildheter i förslaget eller gjort andra reservationer. Till dem som tillstyrker förslaget utan erinringar hördomstolsverket, datainspektionen, , samtliga tingsrätter som yttratsig över förslaget. , HSB:sriksjörbund och SAF. Flera remissinstanser framhåller att ändringen ärangelägen och bör träda i kraft . Enligt vad datainspektionen anför harfrån inkassobranschens sida påtalats att småmålslagen ger vissa försumliga gäldenäreren förstärkt förhandlingsposition. I vetskap om att borgenärerna inte får sinarättegångskostnader tillfullo täckta har gäldenärema kunnat öva press påborgenärerna att godta för dem ofördelaktiga föriikningar. För att motverkasådana tendenser är det enligt inspektionen viktigt att borgenärernas faktiskakostnader kan hållas nere, bl.a. genom användning av skriftlig handläggning.Förslaget leder till en effektivisering av den skriftliga handläggningen. Enligt rätlegångsutredningen kan det visserligen synasmindre lämpligt att en delreform nu görs beträffande småmålsförfarandet, medanutredningen enligt sina direktiv utreder grundläggande frågor rörande dettaförfarandes kommande utformning. Med hänsyn till de starka skäl som kanåberopas tillstyrker emellertid utredningen förslaget. Utredningen framhåller,liksom , att erfarenheterna av reformen kan bli värdefulla vidbedömningen av möjlighelerna att rationalisera förfarandet i övriga tvistemål. Prop.1977/78:67 11 Svenska sparbanksjpreningen har i och för sig inle någonerinran mol förslaget om ändring i småmålslagen. Föreningen menar dock attförslaget knappast kan anses påkallal av mera trängande behov. borde därför förslaget lämpligen vila i avvaktan på resultatet avrättegångs-utredningens arbete. Förslaget att tredskodom vid skriftlig handläggning skallkunna meddelas endast när käranden har framställt yrkande därom tas upp av hovrälienjör Nedre Norriand. Enligt vad som anförs i promemorian bör domstolen, närkäranden inle redan i sin stämningsansökan har yrkal tredskodom. brevledeseller per telefon kontakta käranden och bereda honom tillfälle att ange sininställning i frågan. Enligt hovrättens mening kan del - närmasl frånprincipiella utgångspunkter- ifrågasättas om det är lämpligt all domstolen tarunderhandskontakt med käranden och s.a.s. framlockar ett yrkande om tredskodom.Ett sådani förfarande synes vara ägnat att minska svarandens tilltro tilldomstolens opartiskhet och bör därför undvikas. Hovrätten anser vidare att om käranden skall ha möjlighetatt i efterhand framställa yrkande om tredskodom bör detta klart framgå avlagtexten. Därvid bör enligt hovrätten svaranden beredas tillfälle att yttrasig över detta yrkande. tar upp den i tillägget till 15 S upptagnaförutsättningen för tredskodom att det inte finns anledning att befara attkäromålet är ogrundat. Enligt förbundets mening innefattar denna bestämmelse enalltför hård officialprövning. Förutsättningarna för tredskodom bör intebegränsas i vidare mån än vad som gäller för meddelande av tredskodom vid partsutevaro. understryker vikten av all svaranden får ettlättbegripligt besked om påföljden av en eventuell försummelse att avgeyttrande. Svaranden bör också upplysas om att yttrande även kan avges muntligen- kanske rent av per telefon - och att redan ell krav på att målet utsätts tillmuntlig förhandling är tillräckligt för att hindra tredskodom i den aktuellasituationen. 3 Handläggningen av vissa mål om parkering 3.1 Nuvarandeordning 1 10 kap. 10 § RB finns bestämmelser om s.k. allmänt fastighetsfomm.Enligt första stycket i paragrafen skall tvist om äganderätt eller nyttjanderätttill fast egendom, om rätt till servitut eller annan särskild rätt tillegendomen eller om besittning av egendomen tas upp av rätten i den ort därfastigheten är. Detsamma gäller bl.a. i fall då nyttjanderätt eller annansärskild rätt till egendomen har upplåtits och fråga är om vederiag för upplåtelsen.Paragrafen gäller dock ej arrende-, hyres- eller bostadsrättstvist. Prop.1977/78:67 12 8 kap. 29-33 S§ JB innehåller besläinmelser om förfarandeti arrendetvister. Enligl 30 § skall vissa tvister prövas av arrendenämnd.Övriga arrendetvister skall enligt 32 S las upp av den fastighetsdomstol inomvars område fasligheten är belägen. Föifarandet i hyreslvister regleras i 12kap. 68-73 SS JB. Enligl 71 S skall hyrestvist som inie enligl 69 S ankommer påhyresnämnds prövning och inte heller rör kollektivavtal tas upp av denfastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. För varje län finns en fastighetsdomstol, i allmänhettingsrätten i residensstaden.