prop · G10325 · 1977-12-31 00:00:00 — Överlåtelsenav huvudmannaskapet för bolaget till jämte de för projektetiordningställda byggnaderna med markområde avses ske utan vederlag. Vid riksdagsbehandlingen av varvspropositionen (prop.1976/77: 139, NU 1976/77: 53, rskr 1976/77: 343) gav som sin meningtill känna vad näringsutskottet anfört om det s. k. ,nämligen att ett definitivt förslag om projektet skulle föreläggas riksdagenunder . Projektet har analyserats av en referensgrupp medrepresentanter för lokala intressenter i och av en arbetsgrupp inomregeringskansliet. I rapporterna föreslås att anläggningarna vid Lindholmensvarv skall utnyttjas för utbildning, forskning och produktion. Projektet innebärett nytänkande inom utbildningen. Berörda intressenter har visat 1977/78: 25 85 särskUt intresse för de möjligheter som projektet innebärtill samordning av UtbUdning och produktion i en realistisk arbetsmiljö medmöjligheter till forskning kring arbetsmiljö och arbetarskydd. Verksamheten beräknas sysselsätta ca 300 personer. En delav dessa kommer att kunna rekryteras från göteborgsvarven. DärtUl kommer ca 600elevplatser i AMU-utbildning och gymnasieskola. Jag förordar efter samråd med statsrådet och chefenför att genomförs enligt deriktlinjer som har angivits i utredningsrapporterna. Projektet bör bidra bl. a.tiU att lösa den besvärliga sysselsättningssituationen och öka tillgången påplatser inom yrkesinriktad utbildning i . Vid uppläggning ochgenomförande av den planerade arbetsmarknadsutbildningen räknar jag med attnära samarbete sker med arbetsmarknadsparterna på central nivå. har beräknat att investeringar behöver görastill en beräknad kostnad av ca 60 milj. kr. i löpande priser. En nybyggdanläggning med liknande verksamhet torde medföra väsentligt högre investeringsutgifter.Lindholmenanläggningen medger alltså kostnadsfördelar jämfört med genomförandei andra former. Verksamheten väntas ge täckning för produktions- ochdriftkostnader. Däremot beräknas kapitalkostnader och avskrivningar inte kunnatäckas. Jag förordar därför att högst 60 milj. kr. anvisas på tiUäggsbudget Isom bidrag tUl för att genomföra investeringarna. Sedan investeringarna har genomförts bör huvudmannaskapetför verksamheten överföras i kommunens ägo. har i principgodkänt och förklarat sig beredd att övertahuvudmannaskapet för verksamheten. och har åtagit sig att på lämpligtsätt överiåta de färdiga byggnaderna med markområde till kommunen utanvederlag. Staten, och bör träffa avtalom användningen av anläggningarna och kommunens åtaganden i fråga om . Jag hemstäUer att regeringen föreslår att till Bidrag till AB på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett reservationsanslag av . [5] B 21. Medelstillskott till förenade fabriksverkem föröverlåtelse av vissa tvätterier. Något anslag för detta ändamål finns inteupptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår. I prop.1976/77; 155 har regeringen lagt fram förslag om ändrat huvudmannaskap förtretton av de tvätterier som drivs av förenade fa- Prop.1977/78: 25 86 briksverken (FFV). Propositionen har ännu inte behandlatsav . I propositionen anmäldes att förslag om de medelsanvisningar m. m.som behövs för att fullfölja avtalen skulle lämnas . Jagåterkommer tUl dessa frågor. har på regeringensuppdrag förhandlat med företrädare för , vissa länslandsting samt och kommuner om ändrat huvudmannaskap förtvätterier som f. n. drivs av FFV i , , , , ,, , , , , , och Malmö.Av det protokoll som har upprättats mellan parterna framgår bl. a. att dessatvätterier avses övertas av resp. sjukvårdshuvudman . Iekonomiskt hänseende innebär överenskommelsen med sjukvårdshuvudmännen attöverlåtelsevärdena i huvudsak baseras på bokförda värden. Härifrån görs avdragdels för bl. a. kompensation för att gällande tvättavtal upphör , delsmed hänsyn till att de nya huvudmännen övertar pensionsansvaret för den personalsom övergår från statlig till . Summan av avdragsbeloppenöverstiger i flera fall det bokförda värdet, vilket medför att staten måstetillskjuta medel till vissa av de nya huvudmännen i samband med överlåtelsen. Ienlighet med den träffade överenskommelsen avses staten betala ersättning tillde nya huvudmännen för nedan angivna tvätterier med följande belopp; Enligt den träffade överenskommelsen avses de nya huvudmännenför nedan angivna tvätterier betala ersättning till staten med följande belopp: 1977/78: 25 87 De ekonomiska regleringarna avsågs i den ursprungligaöverenskommelsen mellan parterna ske kontant . Medhänsyn till att det ännu inte föreligger något avtal mellan Landstingsförbundetoch berörda personalorganisationer om löne- och anställningsvillkor för denpersonal som övergår till sjukvårdshuvudmännen har staten ochLandstingsförbundet överenskommit att överlåtelsen skall ske . Dettaskall dock inte i någon större utsträckning påverka den ekonomiska uppgörelsenmellan staten och sjukvårdshuvudmännen. På de ersättningsbelopp som skall utgåenligt den träffade överenskommelsen skall ränta utgå från den 1 januari 1978t. o. m. den dag då beloppen erläggs eller . Räntanskall motsvara normalräntan för lån från statens utlåningsfonder, f. n. 8,25 %.Detta medför att det belopp som staten skall erlägga måste räknas upp med högst1 . Det belopp de nya huvudmännen skallerlägga kommer på motsvarande sätt att uppräknas med högst . Vissa av de nya huvudmännen kommer att driva tvätteriernasom helkommunala bolag. I dessa fall skall de ersättningar staten lämnartillkomma resp. bolag. Det bör ankomma på FFV att svara för in- och utbetalningari anledning av överlåtelsen av tvätterierna. Ersättningarna till staten överstiger vad staten skallerlägga med . jämte viss räntedifferens. Med hänsyn till att detbokförda värdet hos FFV för de tillgångar som antingen överlåts till de nya huvudmänneneller som skall skrivas bort i samband med överlåtelsen uppgår till ca 110milj. uppstår ett underskott vid försäljningen. Regeringen har uppdragitåt att utreda frågan om redovisningsåtgärder vid FFV medanledning av överlåtelsen av tvätterierna. Iag avser att senare redovisa deredovisningsåtgärder som kan behöva vidtas. Jag förordar under förutsättning av bifalltill förslagen i prop. 1976/77: 155 att sammanlagt . nu ställstill FFV:s förfogande för utbetalning till de sjukvårdshuvudmän eller aktiebolagsom i enlighet med träffad överenskommelse övertar de tvätterier som fabriksverkennu driver i , , , , , , , Ockelbooch . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Medelstillskott till förenade fabriksverken föröverlåtelse av vissa tvätterier på tilläggsbudget I till statsbudgeten /78 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1977/78: 25 88 [6] C1. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett förslagsanslag av . Från anslaget bestrids utgifterna fördet i programbudgeten för () under programmet RegionalpoUtiskastödåtgärder upptagna delprogrammen Lokaliseringssamråd, Lokaliseringsbidrag,Utbildningsstöd, Introduktionsstöd oc' Sysselsättningsstöd. Introduktionsstöd lämnas till företag inom det allmännastödområdet, som nyanställer personal i samband med nyetablering ellerutvidgning av verksamhet under förutsättning av att verksamheten bedöms medföravaraktig sysselsättning för arbetskraften och få tillfredställande lönsamhet.Stödet uppgår till . för varje nyanställd och arbetstimme , dvs. Sysselsättningsstöd lämnas till företag som inom det inrestödområdet bedriver industriell eller industriliknande verksamhet,industriservice samt viss partihandel och uppdragsverksamhet. Stödet omfattarenbart ökningar av antalet anställda och lämnas , tre år.Stöd lämnas till såväl företag som nyetablerar verksamhet i området som befintUgaföretag som utökar sin arbetsstyrka. För varje kalenderår under vilketsysselsättningen i ett företags verksamhet har ökat i förhållande till närmastföregående år lämnas förstaårsstöd med . för varje årsanställd varmedsysselsättningen har ökat. Om sysselsättningsökningen kvarstår får företagetstöd under , med . och det tredje med3 . Sammanlagt lämnas alltså sysselsättningsstöd med . för varje nyanställd som innebär en ökning avarbetsstyrkan. För femårsperioden /741977/78 har fastställts en rampå 4 000 milj. kr. för beslut om regionalpolitiskt stöd. AMS har i skrivelse lagt fram ett arbetsmarknadspolitisktåtgärdsprogram för perioden fram . Programmet omfattaräven förslag om höjning i av det regionalpolitiskasysselsättningsstödet. AMS framhåUer att skUda regioner drabbas mycket olikaav svårigheterna på arbetsmarknaden beroende på skillnader i näringslivetsstruktur. Generellt finner man en anhopning av problem i skogslänen. Dessa länär i stor utsträckning beroende av läget inom basindustrierna. får enligt AMS i hög grad känning av de samtidiga effekterna avlågkonjunkturen och de mera långsiktiga omstäUningarna. Det finns nu enligtAMS bedömning skäl att särskilt överväga vilka tänkbara åtgärder som 1977/78: 25 89 i detta län kan sättas in för att stimulera till ökadsysselsättning där sådan är möjlig. För har till företag i ut 2,6 milj. kr. i sysselsättningsstöd för en sysselsättningsökninginom det inre stödområdet med ca 440 årsanslällda. AMS anser attsysselsättningsstödet i de enskUda fallen utgör en stimulans att rekryteraarbetskraft och att det stärker ekonomi i de berörda företagen. Därför föreslårAMS en fördubbling av sysselsättningsstödet inom . Förslagetinnebär att sysselsättningsstöd lämnas med sammanlagt . för varje årsanställdför en sysselsättningsökning som inträffar och kvarstår iytterligare . Det högre stödbeloppet skall gäUa också för kvarståendesysselsättningsökning . För att åstadkomma störstamöjliga effekt föreslår AMS vidare att sysselsättningsstöd fr. o. m. år 1978skall lämnas i hela , således även i , , ochBodens kommuner. Dessa kommuner ingår inte i det inre stödområdet. AMS förordar slutligen att generöst lokaliseringsstödlämnas i vid såväl nylokalisering som utbyggnad av företag. Jag delar () bedömning attNorrbottens län f. n. är särskilt hårt drabbat av både lågkonjunktur och strukturförändringarinom näringslivet. Liksom AMS anser jag det befogat att förNorrbottens län förstärka det regionalpolitiska stöd som är direkt inriktat pånyanställning av personal. AMS föreslår en fördubbling och geografiskutvidgning av sysselsättningsstödet inom . Enligt min mening hardock AMS förslag vissa nackdelar. Jag tänker då främst på att stödet blir likastort i länets kustområden som i de glesbefolkade inlandskommunerna. Vidaremedför förslaget att reglerna för sysselsättningsstödet blir svåröverskådliga.Mot denna bakgrund vill jag förorda en annan ordning som tillgodoser AMS syftemed förslaget utan att medföra de nämnda nackdelarna. Jag föreslår sålunda attreglerna för introduktionsstödet ändras så att sådant stöd lämnas med . perarbetstimme för personer som nyanställs inom länunder . Det innebär att bidraget per nyanställd uppgår till sammanlagtca . Ökningen av bidraget per nyanställd blir alltså ungefär lika storsom i AMS förslag. Eftersom introduktionsstöd kan lämnas som sysselsättningsstödblir det med den ordning jag förordar även en skillnad i stödmellan det inre stödområdet och övriga delar av . Jag viU vidareerinra om att introduktionsstödet inte är begränsat till viss typ avverksamhet, vilket sysselsättningsstödet är. En ökning av introduktionsstödetkan därför väntas ge stimulans tiU nyanstäUning inom ett vidare område avnäringslivet än vad sysselsätt- Prop.1977/78: 25 90 ningsstödet kan ge. Jag vUl slutligen framhålla attintroduktionsstöd lämnas endast för sådan nyanställning som medför utökning avarbetsstyrkan. Om det visar sig att detta villkor inte uppfylls kan bidragetenligt gällande regler krävas åter. De ökade kostnader som mitt förslag medförbör rymmas inom den fastställda ramen för beslut om regionalpolitiskt stöd. AMS förordar vidare att lokaliseringsstöd lämnas generöstvid nylokaliseringar och utbyggnader i . Eftersom ärenden omlokaliseringsstöd prövas i varje enskilt fall ankommer det på beslutandemyndighet att göra en bedömning av hur stort stöd som behövs för att en regionalpolitisktönskvärd investering skall komma till stånd. Jag vill i detta sammanhang beröraen ansökan om lokaliseringsstöd av iLuleå. Stiftelsen har som huvudmän , flertalet svenska järnbruk ochsamtliga finska och norska järnbruk. I har stiftelsen byggt upp en metallurgiskforskningsstation och en bearbetningsteknisk forskningsstation. Stationerna utnyttjasbåde för forskning som finansieras av stiftelsen och staten gemensamt och föruppdragsforskning för enskilda förelags och organisationers räkning. Anläggningarnahar i huvudsak finansierats genom bidrag från Malmfonden och Norrlandsfondensamt med lokaliseringsstöd. Vidare har en del anläggningar uppförts somberedskapsarbete. Stiftelsen har ansökt om lokaliseringsstöd i form avbidrag och lån för ytterligare investeringar i byggnader och maskiner påsammanlagt ca 26 milj. kr. Förutom lokaliseringsstöd har stiftelsen räknat medbidrag frän Norrlandsfonden. AMS har i yttrande över ansökningen framhålUtatt forskningsstationerna fyller en viktig näringspolitisk funktion ochförläggningen till får enligt styrelsens bedömning tillmätas stor regionalpolitiskbetydelse. AMS tillstyrker därför att stöd lämnas till den planeradeinvesteringen. För egendel vill jag instämma i AMS bedömning att de planerade investeringarna är avstort regionalpolitiskt iniresse. Jag vill också erinra om uttalandet iregeringsdeklarationen att () i skall byggasut till ett metallurgiskt centrum. Det är enligt min mening befogat att medstatligt stöd bidra tiU att stiftelsen kan genomföra investeringarna. När detgäller stiftelsens planer på att söka delvis finansiera anläggningen genombidrag från Norrlandsfonden vill jag påpeka att det när statsmakterna senasttog ställning till Norrlandsfondens verksamhet förutsattes att fonden för dennärmaste framtiden inte skuUe engagera sig i enskilda forskningsprojekt avsamma omfattning som de metallurgiska forskningsstationerna i (prop.1975/76: 200 s. 13, NU 1976/77: 7, rskr 1976/77: 50). Enligt de avstatsmakterna antagna grunderna för statligt regionalpolitiskt stöd kanlokaliseringsstöd lämnas bl. a. till industriserviceföretag och företag medviss uppdragsverksamhet. Lokaliseringsbidrag kan lämnas inom det allmänna 1977/78: 25 91 stödområdet med högst av kostnaderna förbyggnadsinvesteringar. För maskininvesteringar kan lokaliseringsstöd lämnasendast i form av lån. Jag bedömer det vara nödvändigt att lämna stiftelsen statligtbidrag både för byggnads- och maskininvestering och med högre andel än avkostnaderna för att investeringen skall komma tiU stånd. Mot bakgrund av vadjag har anfört räknar jag med att Norrlandsfonden inte kommer attlämna bidrag till projektet. Det statliga bidrag som kan komma i fråga bör isin helhet belasta delprogrammet Lokaliseringsbidrag under detta anslag.Eftersom bidrag i den omfattningen inte kan lämnas med stöd av förutnämndagrunder föreslår jag att regeringen inhämtar bemyndigande att få tai anspråk detta anslag för bidrag till de begränsningar av bidragsbelopp m. m. som jag har redogjort för.Kostnaderna för projektet bör rymmas inom den fastställda ramen för beslut om regionalpolitisktstöd. Om lämnar sådant bemyndigande avser jag att återkomma tillregeringen med förslag till närmare utformning av bidraget. Jag vill redan nuframhålla att jag förutsätter att stiftelsen själv svarar för viss del avfinansieringen av anläggningen. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vadjag har förordat angående introduktionsstöd i , 2. bemyndigaregeringen att ta i anspråk medel från anslaget Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamhet för bidrag till enligtde riktlinjer som jag har förordat. [7] E10. Materialbidrag för energistudiecirklar m. m. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten förbudgetåret 1977/78. Viktiga energipolitiska frågor planeras bli aktuella förstatsmakternas beslut . Särskilda krav kommer att ställas påinformation och utbildning för att en bred medborgardebatt skall kunna äga ruminför dessa beslut. I prop.1976/77: 107 (s. 49) lämnades en översiktiig redogörelse för statligainformations- och utbildningsinsatser i energifrågor. Där redovisades ocksåförslag att, i Ukhet med vad som skedde års energipolitiska beslut,stimulera opinionsbildning oeh debatt i energipolitiska frågor genom stöd tillstudiecirkelverksamhet. I detta syfte föreslogs i propositionen att samtligastudiecirklar i energipolitiska frågor borde vara garanterade etttilläggsbidrag på . Prop.1977/78: 25 92 Tilläggsbidraget skulle lämnas utöver de statsbidrag, somnormalt utgår till sådana cirklar som uppfyller kraven för stöd till allmännastudiecirklar enligt förordningen (1963: 463) om statsbidrag till det fria ochfrivilliga folkbUdningsarbetet. Tilläggsbidragen föreslogs utgå från sammaanslag som statsbidragen, nämligen från det under utbildningsdepartementetshuvudtitel uppförda förslagsanslaget Bidrag tiU studiecirkelverksamhet. Vidareanmäldes att bidragen avsågs utgå för studiecirklar som omfattade lägst 15timmar mot normalt lägst 20. hade ingen erinran mot dessa förslag (CU1976/77: 32 s. 18, rskr 1976/77: 244). Jag vill nu anmäla vissa ytterligare frågor rörande deenergipolitiska studiecirklarna. Det är enligt min mening väsentligt att statsmakterna ärberedda att bidra till att ge studiecirkelverksamheten den bredd och detkunskapsunderlag som behövs för att föra ut de allmänna energipolitiska frågornatill debatt. Möjligheter bör därför skapas för studieförbunden att framställaeget eller köpa in studiematerial i energifrågor, att utbUda cirkelledare ochatt i övrigt vidta sådana åtgärder som de anser nödvändiga. Det statliga stödet härför bör utgå i form av ett särskiltbidrag för vissa kostnader centralt hos ta frammaterial m. m. Bidraget bör uppgå till . per cirkel och utbetalas tillstudieförbunden på grundval av det faktiskt anordnade antalet cirklar. En delav bidraget bör betalas ut i förskott för att planeringsarbetet skall kunnainledas omgående. Eftersom , som nämnts, redan har godkänt attverksamheten skall äga rum och beträffande studiecirklar om energibesparingar ibyggnader godkänt bidragsformer av samma slag, bör förskott få bestridas avtillgängliga medel från fjortonde huvudtitelns anslag Kommittéer m. m. tiUdess att medel under det nu förordade anslaget har ställts till förfogande. Jag räknar med att antalet studiecirklar om energifrågorkan komma att uppgå tiU ca 8 000. Jag beräknar medelsbehovet för det särskildamaterialbidraget till 3,2 milj. kr. Vidare bör över detta anslag utgå 195 000kr. för informationsåtgärder som behöver vidtas för att främja rekrytering avdeltagare i studiecirklarna. Medelsbehovet uppgår aUtså till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Materialbidrag för energistudiecirklar m. rn. på tiUäggsbudgetI till statsbudgeten för /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78: 25 93 F. Teknisk utveckUng m. m. [8] F13. På statsbudgeten för budgetåret1977/78 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag om 114,3 milj.kr. Medlen har anvisats inom ramen för huvudprogram Energiforskning vilket isin tur är indelat i program och delprogram. Vid min anmälan till prop.1976/77: 100 (bil. 17 s. 272) beräknade jag för /78 fördelprogrammet Vindenergi preliminärt 6 milj. kr. Jag anförde i sammanhangetbl. a. att en projektplan för vindkraftförsök på skulle övervägas. I skrivelse har nämnden förenergiproduktionsforskning hemställt om ytterligare 7 milj. kr. förinnevarande budgetår för förberedelser för att uppföra en fullskaleprototyp avett vindkraftverk. Nämndens utvecklingsprogram för vindkraft bedrivs i samarbetemed kraftproducenter, tillverkande industri och berörda myndigheter. Nämndenkonstaterar att uppnådda resultat är lovande men att väsentUgafaktorer återstår att verifiera. Nämnden anger bl. a. att försök med prototyperi full skala är nödvändiga för att göra en säker bedömning av vindkraftensmöjligheter i . Nämnden har utarbetat alternativa programplaner förperioden 1981 för en fortsättning av delprogrammet Vindenergi. I sambandmed att planerna överlämnades till delegationen för energiforskning förordadenämnden den programplan som innebär en ökad ambitionsnivå jämfört med dengällande programplanen. Detta innebär bl. a. att visst arbete bör påbörjasredan under /78 för att möjliggöra att en fullskaleprototyp avett vindkraftverk uppförs . Kostnaderna för dessaarbeten beräknas belöpa sig tUl 7 milj. kr. Delegationen för energiforskning och Centraladriftledningen har efter remiss yttrat sig över nämndens framställning. Bådaanser att framställningen är motiverad och tillstyrker att den bifalls. hemställt omytterligare 7 milj. kr. för innevarande budgetår. Medlen är avsedda attanvändas för vissa arbeten i samband med konstruktion och byggande av en fullskaleprototypav ett vindkraftverk. I budgetpropositionen 1977 anförde jag attenergiforskningsprogrammet bör ha sin tyngdpunkt på bl. a. utveckling av nya,främst förnyelsebara energikällor (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 266). Den nyainriktning av energiforskningsprogrammet som angavs i budgetpropositionen harlett till att ett stort antal projekt kring altemativa energikällor har kom- 1977/78: 25 94 mit till stånd. Längst har utveckUngen kommit vadbeträffar vindenergi. Jag bedömer det angeläget att nämndens vindenergiprogramfullföljs med en fortsatt hög ambitionsnivå. Den av nämnden förordade programplaneninnebär bl. a. att nämnden infordrar offert på en förstaprototyp av vindkraftverk i full skala som avses bli placerad på Gotland.Konstruktionsarbetet för denna prototyp kan påbörjas kring årsskiftet19771978. I enlighet med nämndens förslag bör 7 milj. kr. anvisas för dettaändamål på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78. Jagåterkommer i det följande till vissa andra frågor rörande Gotiandsenergiförsörjning. Deprogramplaner på vindenergiområdet som nämnden har lagt fram möjliggör successivabeslut om verksamheten under pågående programperiod och innebär således enviss handlingsfrihet. Nämndens åtgärder under innevarande budgetår bör inteinkräkta på denna handlingsfrihet. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att till Energiforskning på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett reservationsanslag av 7 000 000kr. [9] 2. Finansiering av stirlingprojektet. Något anslag fördetta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för /78. I prop.1972: 85 (s. 47), 1972: 130 (s. 59), 1973: 170 (s. 49), 1974: 170 (s. 71),1975/76: 25 (s. 77) och 1976/77: 25 (s. 102) har redogörelse lämnats förförenade fabriksverkens (FFV) medverkan i utvecklingen av stirlingmotorn. har FFV för budgetåren 1971/721976/77 beviljatsinvesteringsanslag med sammanlagt 28,8 milj. kr. för finansiering av stirlingprojektet.FFV har för nämnda ändamål givits rätt att solidariskt med KockumsAB teckna borgen för lån i intill ett belopp avtotalt 68,3 milj. kr. 1972: 85 bil. 10, NU 1972:35, rskr 1972:198, prop.1972:130 bU. 10, NU 1972:67, rskr 1972: 320, prop. 1973: 170 bil. 11, NU 1973:71, rskr 1973: 384, prop. 1974: 170 bil. 11, NU 1974: 56, rskr 1974: 396, prop.1975/76: 25 bU. 11, NU 1975/76: 18, rskr 1975/76: 135 och prop. 1976/77: 25 bU.10, NU 1976/77: 13, rskr 1976/77: 55). 1977/78: 25 95 FFV hemställer i skrivelse om anslagav 7,1 milj. kr. för att bestrida statens andel av KB United ()(United ) utvecklingskostnader under / 78.Vidare hemställer FFV om rätt att tillsammans med teckna solidariskborgen för ytterligare upplåning av United i med 29,8 milj. kr. under /78. FFV hemställerockså om rätt att tillsammans med lämna garantiförbindelse avseende detbetalningsansvar som kan komma att åvila United () AB på grundav kapitalunderskotl i KB United () AB & Co. FFV hemställerslutligen om avskrivningsanslag för att avveckla hittillsvarandeinvesteringsanslag för stirlingprojektet. Av FFV:s skrivelse framgår i huvudsak följande. Såsomframhålls i prop.