prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — särredovisar inle någon uppfattning ommöjligheterna att spara energi genom tilläggsisolering utan gör enbart densammanfattande bedömning som tidigare redovisats i avsnitt i 6,5,1, Prop.1977/78:76 126 Landsiingsförbundeinöjer sig med att konstatera att besparingsmöjligheterna genominstallationstekniska åtgärder normalt är slörre än genom tilläggsisolering. Instilutionenför byggnadsteknik vid KTH redovisar en bedömning av teoretiskt maximal besparingsmöjlighetinom lokalbeståndet samt uppgifter om möjligheterna fram . 1avsaknad av lillföriitlig statistik över lokalbeståndels sammansättning hävdarinstitutionen att lokalerna kan antas ha samma isotertekniska standard somflerbostadshusen. Med denna bedömningsmall uppskattar instituiionen den lotalabesparingspotentialen för offentliga och övriga byggnader lill /år,Kostnaden för dessa tilläggsiotseringsåtgärder skulle teoretiskt uppgå till ca14 miljarder kronor. Meden kalkyl baserad på värmeförbmkningslalet visarinstitutionen alt manår 1990 kan spara /år genom tiltäggsisolering avvindsbjälklag och väggar inom det övriga lokalbeståndet. Utgifterna anges uppgåtill sammanlagt t ,exklusive ytskikt. Summan ökar lilt 2,1miljarder om ytskiktskostnaden inkluderas. Industrigruppenför lätt byggeri redovisar följande besparingsmöjligheter för den närmastetioårsperioden (se nedanstående tabell). Energibesparing TWh/år Kostnad miljarder kr. Antal sysselsatta byggn.arb./år Värmeisolering av yttervägg Värmeisolering av vindsbjälklag 2.63/4,07 0,76 3,39/4,83 Ävenindustrigruppens kalkyl baseras på att del övriga lokalbeståndet är av sammasammansättning och standard som flerbostadshusen. De förutsättningar somredovisats i avsnitt 6.5.2.2 för flerbostadshus har alltså utnyttjats, dock medundantag för värmeförbrukningstalet som här valts till 112 000 gradtimmarmotsvarande en inomhustemperatur på -b . Gruppenbaserar vidare sina bedömningar på antagandet att byggnadsvolymen inom dettabyggnadsbestånd uppgår till 395 miljoner m-' samt att den totalaytterväggsarean är 80 miljoner m och den totala bjälklagsarean 50 miljoner m. Industrigruppenuppskattar besparingsmöjligheten genom tilläggsisolering av ytterväggar ochbjälklag teoretiskt maximalt till /år till en totalkostnad inklusiveytskikt på . Prop.1977/78:76 127 6,5,2,4Besparingsmöjl igheter i industrins lokalbestånd Möjlighetenatt spara energi genom förbättrad värmeisolering inom industrins befintligabyggnadsbestånd behandlas specielll av Inslitulionenför byggnadsteknik vid KTHoch Industrigruppen för lätt byggeri. Institutionenför byggnadsteknik vid KTH framhåller att förutom att industrinsbyggnadsbestånd är dåligt känt är det dessutom svårt att kartlägga urenergisynpunkt eftersom variationerna i isolemtförande är myckel stora frånenkla oisolerade lageriokaler i plåt till laboratoriemiljö med myckel strängklimatkontrott. Bedömningen försvåras dessutom av att vissa industrilokaleruppvärms hett etter delvis genom tillverkningsprocessen. Institutionengör ändå den bedömningen alt transmissionsförlusterna totalt kan minskas medstorleksordningen /år till en kostnad av 5,6-8 miljarder kronor.Beräkningen förutsätter att av industrins lokalbestånd har tillgång tillöverskottsvärme från tillverkningsprocessen. År1990 beräknar institutionen att den möjliga energibesparingen inom industrinslokalbestånd uppgår till /år, Utgiften exklusive ytskikt blir 1,9miljarder kronor, en summa som ökar till om utgiften förytskikt räknas in, Industrigruppenförlätt byggeri gör en bedömning av besparingsmöjligheter, kostnader och behov avbyggnadsarbetare för den närmasle tioårsperioden vilken framgår av nedanståendetabell. Energibesparing TWh/år Kostnad miljarder kr. byggn.arb./år av tak och vindsbjälklag 1,72/2.83 1.13/1,34 2,85/4,17 Bedömningenbaseras på anlagande om alt industrins totala lokatvolym uppgår till 380miljoner m, total takyta är 76 miljoner moch total väggyta 53 miljoner m.Andelen icke uppvärmda lokaler anlages uppgå lill av den totala volymen. Vidberäkning av optimal isolertiocklek förutsätter industrigruppen vidare att denmarginella energisparkostnaden maximalt för uppgå till /kWh,Värmeförbrukningstalet uppgår och är beräknai för eninomhustemperatur på -I- C. Åtgärdernas livslängd harantagits vara . 1977/78:76 128 påpekaralt stora avvikelser från medelvärdet förekommer från objekt till objekt. Industrigruppens bedömningär alltså att /år går att spara genom tilläggsisolering av väggar ochtak . Detta motsvarar av vad industrigruppenanser vara möjligt att spara totalt underen . 6.5.2.5Sammanfattande bedömning av besparingsmöjligheterna genom tilläggsisotering Instilutionenför byggnadsteknik vid KTH gör en sammanfattande bedömning av besparingsmöjlighetergenom tiltäggsisolering av det befintliga byggnadsbeståndet. anser manatt besparingen bör kunna uppgå till /år. Utgiften inklusive ytskiktuppskattas då till . Exklusive ytskikt blir utgiften 11,6miljarder kronor enligt institutionen. Industrigruppenför lättbyggeri uppskattar den totala teoretiska besparingsmöjligheten genomtitläggsisotering till ca /år, Uppgiften avser åtgärder i detbyggnadsbestånd som förväntas kvarstå efter sanering. Som möjlig besparing förden första 1 O-årsperioden anser Industrigruppen /år, Denna kan uppnåstitt en investeringsutgift av totalt om utgiften förytskikt inkluderas. Exklusive ytskikt blir utgiften enligtindustrigmppens bedömningar. Ettfåtal remissorgan har synpunkter på vilka energibesparingar som kan göras genombyte, ombyggnad och ändring av fönster, Byggnadsslyrelsen, insUtutionen.förbyggnadsieknik vid KTH samt Industrigruppen för lätt byggeri har emellertidredovisat beräknade besparingsmöjligheter under kommande 10-årsperiodrespektive fram titt . Byggnadsstyrelsenhar - efter hörande av fortiflkationsförvaltningen, postverket, leleverkelsamt - gort bedömningar i sitt lokalbestånd. InsUtutionen förbyggnadsteknik vid KTH har i huvudsak baserat sina bedömningar på uppgifterfrån byggmaterialinduslrin. Industrigruppenför län byggeri har gjorlbedömningar av besparingsmöjligheterna dels i hela byggnadsbeståndet, delsunder kommande i en utvald del av beståndet. Industrigruppen haräven bedömt material och arbetskraftsåtgången. Vid bedömning avarbetskraftsåtgången har industrigruppen räknal med ett produktionsvärde av /man och år. 1977/78:76 129 Bedömningav besparingsmöjligheterna i bostäder görs av insUtutionen för byggnadsteknikvid KTH samt Industrigruppen för lätl byggeri. Institutionen vid KTH antar att man fram kan åtgärda avfönstren i det befintliga bostadsbeståndet. Detta ger en besparingspotential år1990 på /år räknat på . Investeringsutgiftenuppskattas till 3 200 milj. kr. Medelutgiften per m åtgärdat fönster uppskattastill . Industrigruppen för lättbyggeri beräknar att man kan åtgärda 779 000 lägenheter . Besparingspotentialen blir /år vid 127 000gradtimmar och investeringsutgiften blir då 2 350 milj. kr. Antalet sysselsattauppskattas till 1 180 man. Medelutgiften per m åtgärdat fönster beräknas till325 kr. 6,5,3,3.Besparingsmöjligheter i lokaler Bedömningav besparingsmöjligheterna i lokaler görs av , insUtutionenför byggnadsteknik vid KTH samt Industrigruppen för lätt byggeri. Byggnadsstyrelsenberör endast den energibesparing som kan göras genom alt vid byte av fönstervälja 3-glas i stället för 2-glas. Besparingsmöjligheterna bedöms till 57kWh/år och m fönster vid . Fördyringen genom byte till 3-glasbedöms till /m. har räknat med att avfönsterbeståndet i statliga byggnader kommer att bytas ut under kommandetioårsperiod. Insiiiutionenförbyggnadsteknik vid KTH antar att man fram kan åtgärda avfönsterbeståndet i det befintliga lokalbeståndet. Bespa ringspoteniialen år1990 bedöms till /år vid till en investeringsutgiftav 2 200 milj, kr. Medetutgiften per m åtgärdat fönster beräknas titt . Industrigruppenför lätt byggeri beräknar att man kan åtgärda 8,3milj. m glasyta i det befintliga tokatbeslåndel, vilket ger enbesparingspotential på l,18TWh/år vid 112 000 gradlimmar till eninvesteringsutgift av 3 490 milj, kr. Antalet sysselsatta byggnadsarbetarebedöms till 1 740 man. Utgifterna per m åtgärdad fönsleryta beräknas i medeltaltill . 6.5.3.4Bespa ri ngsmöj I i gheter i industrins tokatbestånd Bedömningarav besparingsmöjligheterna i industrins lokalbestånd görs av InsUtutionen förbyggnadsteknik vid KTH samt Industrigruppen för läll byggeri. Institutionenför byggnadsteknik vid KTH bedömer att man i de 9 1977/78. befinttigaindustrilokalerna kan uppnå en besparingspotential på /år, räknat vid100 , till en investeringsutgift av 600 milj. kr. Livslängden förindustribyggnader är dock kortare än för övriga byggnader, vilket bör beaktasvid bedömning av lönsamheten. Industrigruppenför tätt byggeri beräknar att man kan åtgärda 2,3milj. m glasyta, vilket geren besparingspotential på /år till eninvesteringsutgift av 660 milj. kr. Antalet sysselsatta beräknas till 330 man.Besparingspotentialen har beräknats vid i industrins kontoroch vid i verkstäder och lager. Ettfåtal remissorgan har synpunkter på vilka energibesparingar som kan göras genomtätning mellan karm och båge, karm och vägg samt övrig tätning i det befintligabyggnadsbeståndet. - efter hörande avforiifikationsförvaUningen, posrverket, samt -,instilutionen .för byggnadsteknik vid KTH samt Industrigruppen för lätl byggeriharemellertid redovisat beräknade besparingsmöjligheter under kommande10-årsperiod resp. fram . Vissa utgångspunkter för Industrigruppensberäkningar har redovisats under avsnitt 6.5.2.2 och 6.5.3.1 Bedömningav besparingsmöjligheterna i bostäder görs av inslitulionenför byggnadsteknikvid KTH och Industrigruppen för lätt byggeri. Institutionenför byggnadsteknik vid KTH redovisar för tälningsåtgärder i bostädernedanstående möjliga energibesparing och kostnader . Besparing TWh/år Industrigruppenför lätt byggeri redovisar nedanstående besparing som realistisk för dennärmaste tioårsperioden. satta byggn, arb,/år Bedömningav besparingsmöjligheterna i lokaler görs av - efter hörandeav foriifikationsförvaliningen, postverket, samt televerket-, samt Industrigruppen för lällbyggeri. Byggnadsstyrelsenredovisar en sammanställning av besparingsmöjligheterna 1988 i sitt eget ochsina förvaltningars byggnadsbestånd. Genom tätning av fönster mellan karm ochbåge i 50 96 av fönslerbeståndet beräknar man spara /år vid 90 000gradtimmar till en kostnad av 25,8 milj. kr. Styrelsen har då räknat med enluftomsättningsminskning genom tälningsåtgärder mellan karm och båge med0,07-0,25 omsättningar beroende på lokalernas utformning. Styrelsenanser vidare att det stattiga tokatbeslåndel ej är representativt för landetshela tokatbestånd och anser det därför vanskligt att utifrån erfarenheterna idet stattiga tokatbeslåndel göra en bedömning av besparingsmöjligheterna i helatokatbeståndet. Om besparingsmöjligheter genom övrig tätning vitt styrelsen ejuttala sig, då underiag saknas, men bedömeratt genom tätning mellan karm ochvägg kunna minska antalet luftomsättningar med 0,05-0,15 i uppskattningsvis av det statliga tokatbeståndet, Inslitulionenförbyggnadsteknik vid KTH redovisar att man genom tälningsåtgärder i detbefintliga lokalbeståndet kan uppnå en besparing enligt nedanståendetabell. Besparing TWh/år vid värmeförbrukningstalet Utgift miljarder kr. Tätning fönster och dörrar Övrig tätning Industrigruppenförlätl byggeri redovisar en besparing enligt nedanstående tabell . vid värmeförbrukningstalet 112 000 gradlimmar satta byggn, arb./år 6.5.4,4Besparingsmöjligheter stånd Bedömningav besparingsmöjligheter i industrilokaler görs av Inslitulionen förbyggnadsieknik vid KTH samt Industrigruppen för läll byggeri. Institutionenför byggnadsteknik vid KTH redovisar för tälningsåtgärder i industrinstokatbestånd möjlig energibesparing och investeringsutgift för denna fram till år1990 enligt nedanstående tabell. Besparing TWh/år vid värmeförbrukningstalet 100 000 gradlimmar Tätning fönster och dörrar Övrig tätning Industrigruppenförlätt byggeri redovisar besparingar och utgifter enligt nedanstående tabell. Åtgärdad lokalyta milj. m Besparing TWh/år Antal sysselsatta byggn.arb. Tätning karm-båge Övrig tätning Beräkningenavser endast industrins konior, där man räknat med värmeförbrukningstalet 112000 gradlimmar. 6.5.5Besparingsmöjligheter genom insiallationstekniska åtgärder Idelta avsnitt redovisas yttranden över besparingsmöjligheterna undertioårsperioden för åtgärder inom sektorerna ventilation, uppvärmningssystemsamt styr- och reglersyslem. Byggnadsstyrelsenanför att den resterande möjliga energibesparingen inom styrelsensbyggnadsbestånd, 19,6 milj, m byggnadsvolym, kan beräknas titt cirka llOGWh/årnetto och investeringen till 75 milj. kr. Detta gäller förs, k, enklainstaltationstekniska åtgärder till vilka bl. a. räknas utrustning fördrifttidsstyrning av ventilations- och uppvärmningssystem, utrustning förvärmeåtervinning ur ventilalionstuft, utrustning för återiuftsföring, inregleringav uppvärmnings- och ventilationssystem, tidigareläggning av pann- ochotjebrännarbyte etc. Genomförda och kalkylerade enkla åtgärder beräknas avstyrelsen kunna ge besparingen 210 GWh/år netto till investeringsutgiften 105milj. Av dessa möjliga besparingar beräknas åtgärder för cirka 30 milj. kr.vara utförda vid utgången av 1977 och beräknas ge besparingen 100 GWh/ år netto.Utslaget på den redovisade byggnadsvolymen beräknas alltsåbesparingsmöjligheterna för tioårsperioden titt 5,6 GWh/år och Mm-* byggnadsvolymnetto och invesleringsutgifien till 3,8 milj,kr. per Mm byggnadsvolym.Inräknas de /73 genomförda energibesparingarna blir enligt styrelsenmotsvarande besparingsmöjligheter 10,7 GWh/år och Mm' byggnadsvolym vidinvesteringen 5,4 milj. kr. per Mm' byggnadsvolym. Om dessa värden översättestill hela lokalsektorns byggnadsvolym, cirka 380 Mm', så blir besparingsmöjligheternaungefär /år netto och investeringen . Mekanjörbundetanför att rimtiga energibesparande åtgärder inom ventila-tionssektorn ledertill ungefär 30 ? lägre energiförbrukning motsvarande /år netto.Genom prioritering av de mest lönsamma åtgärderna kan besparingen /år netto uppnås till eninvesteringsutgift av . framhåller att deprioriterade åtgärderna är baserade på väl känd och dokumenterad teknik och altventilationsbranschen omgående är beredd att engagera sig i ett genomförandeav ett program av denna slorieksordning. Det av förbundet föreslagna totala åtgärdspaketet inomventilationssektorn specificeras enligt följande: Tätning av dörrar och fönster i 400 000 nyare småhus eller70 % av hus byggda Installation av mekanisk ventilation medvärme-återvinning Tätning avdörrar och fönster i 500 000 äldre småhus eller av hus byggda Besparing Investering TWh/år miljarder Tätning av dörrar och fönster i 700 000 nyare lägenhetereller i drygt hälften av hus byggda Luftnödetreduceras (till SBN 75) i 700 000 lägenheter eller i 80 96 av husenmed mekanisk ventilation 500 000lägenheter eller av F-veniilerade hus förses med värmeväxlare och etttilluft-system till trapphus (besparing I 000 kWh/ lägenhet, år) 200 000lägenheter eller av F- eller FT-veniilerade hus förses med värmepumpfrån-lufi/tappvarmvatten (besparing 2 000 kWh/ lägenhet, år) 65 000 lägenheter eller av de FT-ventile-rade husenförses med värmeväxlare för värmeåtervinning Tätning av dörrar och fönster utförs i 300 000 lägenhetereller i knappl hälften av hus byggda Räkneexempel övriga lokaler och industrins lokaler a Luftflödet reduceras med 25 96 i av de F- och FT-ventilerade kontoren 0,6 0,12 b av de FT-ventilerade kontoren förses med värmeväxlareför återvinning 0,5 0,45 LuflOödelreduceras i 70 96 av de F- avFT-systemen förses med värmeväxlare Kondensorvärme från kyldiskar tillgodogörs, a 80 96 av de FT-ventilerade sjukhusen förses medvärmeväxlare för värmeåtervinning a 40 96 av de FT-ventilerade skolorna förses medvärmeväxlare för värmeåtervinning a Kapsling av maskiner och processer gör att luftOödetkan reduceras b Ytteriigare 10 96 av värmeenergibehovel täcks avspillvärme c 50 96 av FT-ventilerade verkstadslokaler förses med värmeväxlare för värmeåtervinning Prop.1977/78:76 136 Avovanstående räkneexempel framgår den möjliga energibesparingen genom ventilationstekniskaåigärder i olika lokaler på följande sätt: TWh/år netto Mekanförbundetanför även att vid komplettering av småhus med balanserattill-ochfrånluftsventilationssystem försett med värmeålervinning tordeavskrivningstiden bli väsentligt kortare än för många av de åtgärder sompresenteras i planverkets rapport, Närdet gäller bedömningen av sparmöjligheterna med övriga åtgärder saknasegentliga synpunkter. För åtgärden mätning av energi- och vattenförbrukningframhåller att besparingsmöjligheterna är stora medankommunstyrelsen i , HSB:s riksjörbund. menar då det gällerindividuell mätning av elförbrukningen att dets sker kollektivmätning avelförbrukningen i endast 6 96 av bostadsbeståndet, dels blirinstatlations-koslnadema höga om inte den individuella mätningenockså omfattar tappvarmvatten. Övrigaåtgärder som berörs av remissinstanserna är besparingsmöjligheterna ikylanläggningar. BFR påpekar att drifttiden för s. k. komfortkyla ligger istorieksordningen några hundra limmar varför energiaspeklema är avunderordnad betydelse. Vidare anser kommunstyrelsen i att frågor omhur överskottsvärme och affärshus med stor fönsterarea skatt t)edömas måsteutredas. Någraav remissinstanserna, BFR, VVS-lndusirins tnjorniaiionsråd AB m. fl., anser attbl. a. solkoltektorer och värmepumpar troligen kommer att kunna förse byggnadermed lillskottsvärme inom . behovetav olja och el för uppvärmning avsevärt nedbringas. Den enda avremissinstanserna, som mer ingående behandlar sparmöjligheterna medsotvärmesystem, är InsUnnlonen for byggnadsteknik vid KTH. Institutionendiskuierar användningen inom olika tillämpningsområden för solvärmesystem.Grundläggande i diskussionen är effekt kontra energibehov. 1 diagram (se figur6.3) visar institutionen hur effektbehovet (P) för värme och varmvatten för ettsmåhus i med innetemperaluren varierar . Avvaraktighetsdiagrammet framgår dels att varmvatlenbehovet är ganska ,dels att av det totala energibehovet faller dåtemperaturen ute är lägre än -5''C. Dendirekta solstrålningen har enligt institutionen vid markytan en genomsnitttigeffekt eller intensitet av cirka 0,8 kW/m eller totalt över hela väriden cirka1,0 10'''kW. Detta är cirka 10 000 gånger större effekt än vad människan totaltutnyttjar. Institutionen anförockså att solstrålningen därtill har efter våratidsbegrepp oändlig varaktighet, men tyvärr är ojämnt fördelad över dygnelstimmar och årets månader. Institutionenframhåller vidare att följande egenskaper hos solstrålningen i ärvikliga att ta hänsyn till vid bedömning av solvärmesystem: - låg effekttäthet,årsmedelvärdet ca 100 W/m och max. 1 000 W/m - slora dygns- ochårslidsvariationer - stora variationer mellan dagarmed klart och mulet väder. Systemenatt tillvarata solvärmet kan indelas i passiva och aktiva. I passivasolvärmesystem utformas själva byggnaden, dess ytterväggar, fönster ochslomelement så att solvärmet kan fångas och i viss mån lagras. I aktivasotvärmesystem ingår speciella sotföngare varifrån det fångade Figur 6.3 Effektbehovet (P) för värme och varmvatten företi småhus i med innetemperatur . Variation (enligtremissvar från KTH) P (värme + varmvatten V5"C o 1977/78:76 138 solvärmetvatten- eller tuftburet transporteras i ledningar resp. kanaler tillförbrukningsstältel. Sotfångare kan antingenmonteras på etter vid den individuella byggnaden, varvid systemet betecknas somlokalt, eller samlas till slora solvärme-cenlrater. De sotfångare som kananvändas är av två huvudtyper, plana respektive koncentrerande. tnsiiiutionen förbyggnadsteknik vid KTH framhåller alt solstrålningens variationer över dygnet ochårel samt inverkan av molnigheten medför att det krävs lagring av solvärmet.Dygnstagring från dag lilt natt är en förutsättning för alla solvärmesyslem förenergiförsörjning av byggnader. Fterdygns-eller veckolagri n g övermulna perioder och kan vara lämplig för befintlig bebyggelse som harkonventionell värmeantäggning som kan användas under solfattiga perioder.Därmed kan försörjningsgrad nås. Säsongslagring är nödvändig vid totalförsörjning genom solvärme. Institutionenanser att man selektivt eller generellt bör subventionera solvärmeantäggningaroch stimulera till stora lUlverkningsvolymer för att på så sätt få nedkostnaderna. Del ligger enligt institutionen nära till hands att förbjudaelvärmning av simbassänger, som kan värmas ekonomiskt medsolenergi. Solen finns nämligen tillgänglig när behovet infinner sig ochsimbassänger kan fungera som sina egna värmetager. Institutionengör även en bedömning av kostnader för solvärmesystem, varvid man tar hänsyntill att - det är fråga om en ny, långtifrån utvecklad teknik - byggnader har lång livslängd - oljeimporten kan avbrytashastigt - oljepriset troligen kommer attstiga - i befintlig bebyggelse kanpassiva system rimligen inle komma i fråga. Däremotanser instilutionen att befintliga småhus och fterbostadshus kan förses medantingen lokala aktiva system för täckning av en det av varm vattenbehovet,, etter-om de ingår i gmppbebyggetse- förses med ett centralt aktivtsyslem för täckning av heta behovet av värme och varmvatten. Veckolagring lordeinte bli aktuell annat än i undantagsfall på grund av utrymmesbrist. Iindustri- och övriga lokaler lorde utrymme finnas för veckolagring avvarmvallen, enligt institutionen. Dessa lokaler kan också anslutas till storacentrala värmelager, antingen egna eller gemensamma med i bostadsbebyggelsens.1 tabell 6.6 visas institutionens exempel på besparingsmöjligheter medsolvärme. Institutionenanser att det bör kunna sparas 0-0,/år, och fram till 1995ca /år, De utvecklingsinsatser som pågår eller planeras kan ge enbetydligt större besparing efter 1995. bedöms besparingen kunna bli 3-5TWh/år. Tabell6.6 Exempel på besparingsmöjligheter med solvärme, TWh/år, vid några olikaantaganden (enligt remissvar från KTH) i TWh/år 10 96 av beståndet 10 96 av beståndet Flerbostadshus 10 000 Igh Industrilokaler 1 Mm-* Övriga lokaler 1 Mm-* Vidbedömningen av inverkan på sparmöjligheterna av olika åtgärder bör storförsiktighet iakttas vid summering av besparingar. Framför allt är det viktigtatt noga studera i vilken utsträckning effekten av olika åtgärder går altaddera. Detta framhäWer fortlfikaiionsförvaUningen, byggnadsslyrelsen, Kommunförbundeim. Byggnadsslyrelsenanger att VVS-ålgärderna var för sig är rimligt bedömda, medan den sammanlagdaeffekten är överdriven och att de olika spareffekterna inte utan vidare kanadderas. 6.6.1Allmänna principer Jör åtgärdsprogram Mångaremissinstanser anser att en lönsamhetsbedömning skatt läggas titt grund förbeslut om i vilken omfattning och ordning energibesparande åtgärder skallvidtas. I flera fall tycks det vara den rent faslighetsekonomiska lönsamhetenman därvid åsyftar. Vanligare tycks dock vara att man åsyftar en lönsamhet ibemärkelsen bästa besparingseffekt för viss investeringsvo- Prop.1977/78:76 140 lym.Denna princip poängteras bl. a. av SIB. industriverket ochstadsarkitekt-kontoret i . SIB understyrker att många olikalönsamheisbegrepp kan konstmeras och att det är förknippat med svårigheter attgöra lillfredsslällande lönsamhetskalkyler på samhällsnivå. Många instanserbetonar emellertid också de restriktioner beiräffande främsl malerial,arbetskraft och kapital som tvingar till avsteg från denna princip, Riksbyggenpåpekar att knappheten på energi också utgör en sådan restriktion som kan ledatill att andra kriterier än förelagsekonomisk lönsamhet måsle spela en roll vidbedömning av lämpliga besparingsåtgärder. och framhålleralt urvalet av åigärder bör grundas på en totat energianalys där såvälenergiåtgången för byggnadsarbeten som energiförbrukning i driftsskedetbeaktas. De framhåller att vissa material såsom mineralull och aluminium ärenergikrävande att framställa.