prop · G1036 · 1977-12-31 00:00:00 — Skr.1977/78: 6 Regeringens skrivelse 1977/78: 6 medredogiirelse för verksamheten inom under år1976; Regeringen överlämnartill enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll redogörelse förverksamheten inom . På regeringens vägnar THORBJÖRNFÄLLDIN 1977/78: 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , Skrivelsetill med redogörelse för verksamheten inom Iresolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser för åren 19671975 (skr.1968: 23, skr. 1969: 27, skr. 1970: 39, skr. 1971: 119, skr. 1972: 107, skr.1973: 161, skr. 1974: 131, skr. 1975/76: 8, skr. 1975/76: 141). En redogörelseför verksamheten inom harutarbetats inom i samråd med övriga berörda departement.Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen till överlämnar den inomutrikesdepartementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr,1977/78: 6 Redogörelse för verksamheten inom Ministerkommhténs 58:e möte ägde rum i den 6maj 1976. Den svenska delegationen leddes av utrikesminister bestod i övrigt av ständiga ombud hos ambassadör ,kabinettssekreterare , kanslirådet , biträdandeombudet hos departementssekreterare ,departementssekreterare samt departementssekreterare . Ordförande vid mötet var den västtyske utrikesministern . Förutom den ständigt återkommande punkten"utvecklingen av det europeiska samarbetet" upptog dagordningenfrämst frågor kring konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK),samt åtgärder mot internationell terrorism. en plan för organisationens verksamhet . Ministrarna fattade även beslut om att utvidga det Europeiska ungdomscentret. a) Utvecklingen av det europeiska samarbetet tog del av redogörelser för verksamheteninom EG, EFTA och . ordförande, ,som hade inbjudits att delta i diskussionen, beskrev i sitt inlägg utvecklingeninom gemenskaperna och de allt närmare förbindelserna med . Hanbetonade värdet av att organisationerna kan komplettera varandra. Ministrarnainstämde häri och pekade på roll som gemensamt forum för de nio EG-staternaå ena sidan och de övriga nio länderna både sådana som är EFTA-medlemmar ochsådana som inte är det å den andra. Utrikesminister sade i ett inlägg att det ärviktigt att de samarbetsuppgifter som ligger inom kompetens ocksåförläggs tiU rådet och inte till europeiska organ med begränsat medlemskap. b) Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) Efter en introduktion av ordföranden, den västtyskeutrikesministern , diskuterade ministerkommittén uppföljningen av ESK:sslutdokument. Ministrarna dryftade utvecklingen efter deras senaste möte inovember 1975 oeh konstaterade att vissa framsteg hade gjorts. De bekräftadeän en gång sin uppfattning att alla delar av slutdokumentet sinsemellan harlika stort värde. Vidare framhöll ministrarna att resultaten av denavspänningsprocess, som de är fast beslutna att söka fullfölja, 1977/78: 6 4 måste bedömas på grundval av i vilken utsträckningslutdokumentet från förverkligas. I detta sammanhang erinrades omdokumentels bestämmelser angående nedrustning. Slutligen betonade ministrarna behovet av att liknandeåsiktsutbyten även fortsättningsvis äger rum mellan medlemsstaterunder perioden före . diskuterade läget i ochkonstaterade att fria och demokratiska val till ett nytt parlament hade ägt rumoch att presidentval skulle hållas påföljande månad. Den hälsade medtillfredsställelse de goda utsikterna att skullekunna bli medlem i . framhöll att det under rådande omständigheter var synnerligenviktigt att kunde räkna med stöd från det övriga , både bUateraltoch via gemensamma organisationer. Han tillade att såg fram mot dendag då representanter skulle ta plats i ministerkommittén och iparlamentarikerförsamlingen. d) Åtgärder mot internationell terrorism Den österrikiske utrikesministern inledde ettmeningsutbyte om terrorism, vilket bl. a. ledde till att ställföreträdarkommitténfick i uppdrag att fortsätta sitt studium av de problem, som deninternationella terrorismen medför. antog förstaverksamhetsplan ("medium term plan"), vilken omfattar perioden19761980, men avses revideras . Planen, som förväntas ge ökadstadga åt hela verksamheten, är uppdelad i åtta sektorer: mänskligarättigheter, sociala och socio-ekonomiska frågor, utbildning och kultur,ungdomsfrågor, hälsovård, miljö- och regionala planeringsfrågor, kommunala ochregionala frågor samt rättsfrågor. f) Utvidgning av Europeiska ungdomscentret Mot bakgrund av att den norska regeringen erbjudit ettstörre lån och den franska lämnat ett penningbidrag som gåva fattadeministrarna beslut om att utvidga det Europeiska ungdomscentret i kommer att möjliggöra en väsentiig ökning av centrets aktiviteter. Det 59 :e ministerkommittémötet, vilket normalt skulle haägt rum novemberdecember 1976, sköts upp till den 27 januari1977 i anslutning tiU invigningen av den nya europarådsbyggnaden. 1977/78: 6 5 a) av kommittéstruktur ocbarbetsformer Sedan bildades har nya arbetsuppgiftersuccessivt tillkommit, vilka medfört att en mängd underorgan för mellanstatligtsamarbete har skapats med svåröverskådUga uppdrag och ansvarsförhållanden. Föratt komma tillrätta härmed inleddes en översyn av organisationensstruktur oeh arbetsformer. Ett resultat av denna blev den ovannämnda medelfristigaverksamhetsplanen, ett annat en resolution om kommittéstruktur ocharbetsformer ("Resolution (76)3 on committee structures, terms of referenceand working methods"), vilken antogs av ställföreträdarkommittén ifebruari 1976. Enligt denna skaU i fortsättningen endast fem typer avkommittéer med följande struktur förekomma: 1) Huvudkommittéer("Steering committees") är direkt underställda ministerkommittén ochansvarar var och en för en bestämd del av arbetsprogram. 2) Särskilda expertkommittéer("ad hoc committees of experts") är också underställdaministerkommittén, dock utan att utföra samma breda och långsiktiga arbete somhuvudkommittéerna. 3) Expertkommittéer("committees of experts") är ansvariga inför en huvudkommitté. Derasmedlemmar kan utses från samtliga europarådsstater. 4) Reducerade expertkommittéer("select committees of experts") skiljer sig från expertkommittéernagenom att de består av medlemmar från endast ett begränsat antaleuroparådsstater. 5) Arbetsgrupper ("workingparties") sätts upp av en kommitté, vilken också utser varje arbetsgruppsmedlemmar ur sin egen krets. Arbetet på att ombilda kommittéstrukturen och ge denybildade underorganen effektivare arbetsformer pågår kontinuerligt även under1977. b) inträde i Sedan utrikesminister deponeratPortugals anslutningsinstmment hos generalsekreterare och undertecknatden Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter samt tilläggsprotokollen1, 3 och 5, kunde han inta sin plats i ministerkommittén,vilken sammanträdde på ställföreträdarnivå. Antalet medlemsstater har därmed ökat till nitton. (i) ratificerade med vissförklaring ett tUläggsprotokoll till den europeiska utlämningskonventionen (jfrprop. 1975: 35). Tilläggsprotokollet till utlämningskonventionen innehålleri artikel 2 en utvidgning av begreppet "ne bis in idem", sådant dettadefinierats i artikel 9 i utlämningskonventionen, och resulterar därmed i ettnytt Skr.1977/78: 6 6 I vissa fall skall sålunda lagakraftägande dom, vilken harmeddelats i annan stat som tUlträtt konventionen än den som gjortframställningen, utgöra hinder mot bifaU till utlämningsframställ-ningen. (ii) ratificeradeden 7 aprU 1976 med vissa reservationer och förklaringar den europeiska konventionenom överförande av lagföring i brottmål (jfr prop. 1975/76: 3). Syftet med konventionen äratt göra det möjligt för medlemsstaterna att på effektivast möjliga sättutnyttja sina resurser för att förhindra och beivra brott. Lagföringen av ett brottskall enligt konventionen förläggas till den stat, där det med hänsyn tillsamtliga förekommande omständigheter framstår som mest ändamålsenligt att denäger rum (jfr Kungl. Maj:ts skr 1973: 161 s. 11). (iii) ratificeradeden den europeiska konventionen om utomäktenskapliga barnsrättsliga ställning (jfr prop. 1975/76: 95). 1 konventionen fastslåsvissa grundläggande principer rörande den rättsliga behandlingen av barn föddautom äktenskap. Konventionen bygger på principen att barn födda utom äktenskapi rättsligt avseende skall ha samma ställning som barn födda i äktenskap. (iv) Den 30 januari 1976återtog en allmän reservation med avseende på artikel 5 i deneuropeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål, vilken artikelbehandlar en särskUd form av rättshjälp i och för säkrande av bevis i brottmål,nämligen husrannsakan och beslag. I samband med återtagandet avgavs emellertiden förklaring enligt vUken i viss utsträckning inskränker lämnandet avsådan rättshjälp som avses i artikeln. (v) öppnadesför undertecknande en europeisk konvention om internationella följdverkningarav att någon berövas rätten att framföra motorfordon. Om i en konventionsstatmeddelas beslut att beröva någon sådan rätt, skall beslutet enligt konventionenmeddelas den konventionsstat som har utfärdat körkortet och den konventionsstati vilken den som har begått den brottsliga gärningen har hemvist. Konventionsstatsom har erhållit underrättelse om sådant beslut skall bestämma vUka åtgärdersom skall vidtas med anledning av underrättelsen. Sverigehar inte undertecknat denna konvention. b)Resolutioner som antagits av ministerkommittén (i)Behandling av "långtidsfångar" Resolution(76) 2 innehåller rekommendationer till medlemsstaternas regeringar rörandebehandlingen av "långtidsfångar". 1 resolutionen rekommenderasregeringarna bl. a. att föra en kriminalpolitik genom vilken långvarigafrihetsstraff kommer tUl användning endast om det är nödvändigt för att skyddasamhället samt att vidta åtgärder som befordrar en ändamålsenlig behandling avdem som avtjänar sådana straff. Resolutionen innehåller även uttalanden medavseende på bl. a. arbete, utbildning, permission och vUlkorlig frigivning. (ii)Rättshjälp i civila, kommersiella och administrativa ärenden Iresolution (76) 5 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att beviljamedborgare i annan medlemsstat och envar som har hemvist i Skr.1977/78: 6 7 denstat där det rättsliga förfarandet äger rum, rättshjälp i civila, kommersiellaoch administrativa ärenden på samma villkor som egna medborgare. (iu)Vissa till fängelse alternativa påföljder Iresolution (76) 10 framhåUer ministerkommittén nödvändigheten av att inte barautveckla de påföljder som f. n. finns som alternativ till fängelse utan ävenuppmuntra utveckling av nya påföljder för att göra det möjligt för domstolarnaatt bland olika påföljdsformer välja den som är lämplig i det enskilda faUet.Medlemsstaternas regeringar rekommenderas därför bl. a. att se över sinlagstiftning för att avlägsna rättsliga hinder mot användning av olikaalternativ tiU fängelse, att utveckla redan befintliga alternativa påföljdersamt att studera nya alternativ till frihetsstraff, däribland s. k. "eommunitywork". (iv)Forskning rörande narkotikamissbruk 1resolution (76) 38 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att uppmuntraforskning rörande narkotikamissbruk och att tillse att resultaten av sådanforskning sprids så att dessa resultat kan beaktas när rättsliga ochadministrativa åtgärder förbereds. (v)Oskäliga villkor i konsumentavtal och lämpUga kontrollmetoder Iresolution (76) 47 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att vidta effektivarättsliga eller andra åtgärder för att skydda konsumenten mot oskäliga villkori avtal om tillhandahåUande av varor och tjänster, särskilt mot oskäligavillkor i standardavtal oeh andra avtal i fråga om vilka konsumenten har ringaeller ingen möjlighet att påverka utformningen. Vidare rekommenderasregeringarna att föreskriva att avtalsvUlkor som leder tUl en snedbelastningtill konsumentens nackdel i fråga om parternas rättigheter och skyldigheterenligt avtalet skall anses oskäliga. Regeringarna rekommenderas att vidtalämpliga åtgärder för att förhindra att oskäliga villkor tas in i avtalen oehatt skydda konsumenten mot vilseledande utformning av avtal. Resolutioneninnehåller även en rekommendation om att tUlhandahålla lämpliga kontrollmetoder. c)Tionde europeiska justitierainistermötet Dettionde europeiska justitieministermötet ägde rum i den 3 och 4 juni1976. I mötet deltog företrädare för medlemsstater utom Islandoch samt . Justitieministermötena är knutna till bl.a. genom att sekretariat utgör dessa mötens sekretariat. Ävde frågor som diskuterades vid mötet kan nämnas utvecklingen på familjerättensområde, alternativa påföljder till fängelse samt massmedialagstiftning. Vidarediskuterades åtgärder för bekämpande av terrorism. I dessa ämnen antogministermötet resolutioner i vilka rekommenderasatt vidta vissa närmare angivna åtgärder. Tillgrund för diskussionen rörande utvecklingen på familjerättens område låg enrapport som hade utarbetats av den schweiziske justitieministern. Ministrarnauttalade att de nuvarande rättsolikheterna innebär olägenheter för enskilda,t. ex. i form av s. k. haltande äktenskap. En harmonisering av familjerättenskulle därför enligt ministrarna vara 1977/78: 6 8 önskvärd.Vissa ministrar framhöll emellertid de stora svårigheter som ett harmoniseringsarbetepå familjerättens område skulle innebära. I en resolution rekommenderarjustitieministrarna att uppdra åt för juridiskt samarbete (CCJ) att undersöka möjligheterna att fåtill stånd större rättslikhet i på det familjerättsliga området. Enligtjustitieministrarna bör därvid undersökas på vilka områden ett harmoniseringsarbetekan förväntas leda till positivt resultat. Vidare tillstyrkte ministrarna ettösterrikiskt förslag att anordna en familjerättskonferens för diskussion avvilka ämnen som var lämpliga för ett harmoniseringsarbete på europeisk nivå. Denkriminalpolitiska diskussionen ägde rum mot bakgrund av en rapport som hadeutarbetats av den franske justitieministern. 1 diskussionen framhölls frånflertalet ministrar att det var önskvärt att begränsa användningen av kortaoch medellånga frihetsstraff. Vidare uttalades att det var angeläget att ihögre grad än använda andra påföljder än frihetsstraff, t. ex.böter. 1 en resolution rekommenderar justitieministrarna att uppdra åt för brottslighetsfrågor (ECCP)att anordna seminarier rörande användning av andra påföljder än frihetsberövande.Vidare rekommenderar justitieministrarna ministerkommittén att uppmuntra sådanforskning rörande verkningarna av dylika påföljder som kan ge underlag för enbedömning av vilken roll dessa påföljder bör ges i en ny europeiskkriminalpolitik. Massmedialagstiftningendiskuterades på grundval av en rapport som hade utarbetats av Cypernsjustitieminister. Justitieministrarna uttalade sin tillfredsställelse över attEuroparådets ministerkommitté hade tillsatt en expertkommitté som skallutbyta erfarenheter och företa studier rörande de rättsliga problem sommassmedierna ger upphov till i medlemsstaterna. Närdet gäUer åtgärder mot terrorism uttalade ministermötet att gemensamma ochkraftfulla åtgärder mot terroristdåd var nödvändiga. Ministrarna förklarade attde med stort intresse hade tagit del av det utkast till konvention rörandeåtgärder mot terrorism som hade utarbetats inom . Syftet med denkonventionen är bl. a. att underlätta utlämning av personer som har gjort sigskyldiga till terroristdåd. Ministermötet rekommenderade vidare att uppdra åt ECCP att utreda möjligheterna att förbättrasamarbetet mellan judiciella myndigheter såvitt avser terroristdåd. d)för juridiskt samarbete (CCJ) för juridiskt samarbete höll två möten.Kommitténs 25:e möte ägde rum den 28 juni2 juli och det 26:e mötet den 610december. Isyfte att uppnå ökad rättslikhet mellan medlemsländer pågårutredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CCJ. Bland deämnen som är under utredning bör främst nämnas vårdnad om barn,konsumentskydd, den enskildes skydd i administrativa förfaranden, privatlivetsskydd vid automatisk databehandling av personinformation, makars rättsligalikställdhet, hinder av ekonomiskt och annat slag för part att föra talan viddomstol i civilmål, mUjöskydd samt dataflöde över gränserna. CCJavslutade sitt arbete med frågor rörande medbor- Skr.1977/78: 6 9 garskapsförvärv av makar med olika nationalitet och derasbarn. Kommittén antog bl. a. två resolutionsförslag för vidarebefordran tillministerkommittén. En expertkommitté har lagt fram förslag konvention rörande produktansvar för personskador. Förslaget, som godkändesav CCJ, har godkänts av ministerkommittén. godkänt ett tidigare av CCJ godkänt förslagtill europeisk överenskommelse om översändande av ansökningar om rättshjälp. e) för brottslighetsfrågor (ECCP) ECCP höll sitt 25:e plenarmöte, då ettförslag till europeisk konvention om bekämpande av terrorism behandlades.Förslaget samt de framkomna synpunkterna på detta hänsköts av ECCP omedelbarttill ministerkommittén. Vidare behandlades bl. a. förslag till resolution omundersökning av narkotikamissbruk samt förslag till protokoll om utvidgning avden europeiska konventionen om upplysningar rörande innehållet i utländsk rätttill att avse även strafflagstiftning. ECCP antog de föreslagna texterna, densistnämnda med vissa ändringar, och beslöt att hänskjuta dem tillministerkommittén. Bland de frågor som behandlades av ECCP:sunderkommittéer märks påföljder för trafikbrott, avkriminalisering, straffprocessuellafrihetsberövanden, straffrättens möjligheter att bidra till miljöskyddet,tillämpningen av de europeiska konventionerna om utlämning för brolt och ominbördes rättshjälp i brottmål, försäljning och innehav av skjutvapen,ungdomsbrottslighet och sociala förändringar, ersättning åt brottsoffer samtekonomiska brott. f) för de mänskliga rättigheterna Arbetet inom expertkommittén för de mänskligarättigheterna bedrevs förutom i plenum inom tre underkommittéer. En underkommitté har studerat frågan om möjlighet attöverklaga beslut i frågor om upptagande av ansökningar av kommissionen förmänskliga rättigheter till den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. Samma underkommitté har vidare under behandling haftspörsmålet om den enskildes ställning vid den europeiska domstolen då mål hänskjutitsdit samt möjligheten för den europeiska domstolen att lämna förhandsutlåtandenpå begäran av kommissionen. Den parallella frågan om möjlighet för nationelldomstol att inhämta dylikt utlåtande från den europeiska domstolen har underåret utretts av en särskild konsultgrupp. Rapporten från denna avses behandlasinom kommittén. Den andra underkommittén har varit sysselsatt med engenomgång av och en jämförelse mellan om mänskligarättigheter och motsvarande FN-instrument. Avsikten är att undersöka i vilkenmån den europeiska konventionen är i behov av en komplettering i belysning avbestämmelserna i . Den tredje underkommittén har behandlat frågan omupplysning om och undervisning i mänskliga rättigheter i olika sammanhang. För samtliga underkommittéer gäller att arbetet fortsätterunder 1977. I expertkommittén har även frågan om en omorganisation avkommissionen för mänskliga rättigheter diskuterats. Skr.1977/78: 6 10 vidamed hänsyn till kommissionens arbetsbörda anledning fanns att uppdela kommissioneni avdelningar eUer göra vissa poster i kommissionen permanenta. Utöverovannämnda ämnen har kommittén bl. a. behandlat frågan om röstproceduren iEuroparådets ministerkommitté i samband med granskningen av rapporter frånkommissionen för mänskliga rättigheter samt konventionsutkasten rörande utiändskakorrespondenters ställning respektive bestraffning med anledning av falskbevisning inför den europeiska kommissionen, domstolen samt ministerrådet. Ett koUokviumbeträffande allmänhetens tillgång till information hos offentlig myndighet ägdepå inbjudan av den österrikiska regeringen rum i . Underåret har vidare med deltagande av vissa utomstående experter ett särskilt mötehållits i för utbyte av synpunkter mellan företrädare förEuroparådets medlemsstater rörande frågor sammanhängande med ratificeringen avFN:s konventioner om mänskliga rättigheter. g)rörande massmediafrågor Kommitténmöttes två gånger . a. beslöts att tillsätta tre underkommittéermed begränsat deltagarantal för belysning av massmedias roll och funktion,etermediefrågor och sändning via kabel och satellit. Den sistnämndaunderkommittén möttes för diskussion av vissa problem rörandedirektsändande . En komparativ studie rörande massmedia imedlemsländerna påbörjades. 2.Utbildnings-, kultur- och ungdomsfrågor a) Resolutionersom antagits av ministerkommittén Iresolution (76) 12 rekommenderas medlemsländernas regeringar att uppmana sinaskolmyndigheter att använda en inomEuroparådet utarbetad skol- och hälsobok för invandrarbarn. Syftet är attunderlätta dessa barns skolgång i invandrarlandet och eventuell senare återanpassningtill hemlandets skolsystem. Iresolution (76) 41 rekommenderas medlemsregeringarna att basera sinsportpolitik på de grundläggande principerna i det europeiska "Sport forAll Charter". (i)Ett informellt utbildningsministermöte hölls på svenskt initiativ i Obernai iFrankrike. Vid mötet diskuterades den europeiska utbildnings-ministerkonferensensarbetsmetoder och roll i det internationella samarbetet. Underåret pågick förberedelserna för den tionde europeiska utbildningsministerkonferensenvilken äger rum i över temat "in its Relations withthe Community". (ii)Den första europeiska kulturministerkonferensen hölls i över huvudtemat. Iövrigt diskuterades kulturpolitik som instrument att förbättra livskvalitet istads- och landsbygdskommuner, stöd till konstnärligt skapande och europeisktkultursamarbete. 1977/78: 6 deltog de 22 stater som anslutit sig tiU den europeiskakulturkonventionen. Ministrarna antog följande åtta resolutioner: Detföränderliga samhället en utmaning till kulturpolitiken. Ministrarna enades om följande principer för kulturpolitiken: Den övergripandepolitiken för samhällsutveckhngen bör innehålla en kulturell dimension medtonvikt på jämlikhet, demokrati och förbättring av människans villkor i samhälletgenom garantier för yttrandefrihet och möjligheter att använda denna frihet.Kulturpolitik bör ingå som ett led i varje regerings samlade politik ochsamordnas med politiken för andra samhällsområden. Kulturpolitiken bör främjautvecklingen av nya socio-kulturella aktiviteter, uppsökande verksamhet iglesbygd och på arbetsplatser, utveckla människornas kreativa förmåga ochmotverka det kommersialiserade kulturutbytets negativa verkningar genom attsäkra kvalitetsalternativ. Kulturpolitikensom instrument att förbättra livskvaUteten i stads- och landsbygdskommuner. Imedvetande om nödvändigheten av en effektiv och demokratisk kulturpolitik pålokal nivå för befolkningens möjligheter till kulturaktiviteter rekommenderarministrarna regeringarna att uppmuntra regionala och lokala myndigheter att taett ökat kulturpolitiskt ansvar. De centrala myndigheterna bör verka för attlokaler och utbildad personal finnes för olika kulturella aktiviteter,uppmuntra de frivilliga lokala organisationernas kulturinsatser, undersökamöjligheterna att använda lokal och regional radio-TV som kulturpolitisktinstrument. De lokala myndigheterna bör lägga särskild vikt vid sådanakulturaktiviteter som är uttryck för ett lokalt behov och en lokalkulturtradition, företa särskilda åtgärder för att nå eftersatta grupper ochfrämja kulturell försöksverksamhet. Ministrarnarekommenderar slutiigen ett fortsatt mellanstatligt samarbete vad avserdecentralisering av kulturpolitik, socio-kulturell utveckling på lokal nivåoch möjligheter till informations- och personutbyte på detta område.