prop · G103101 · 1977-12-31 00:00:00 — Med hänsyn tUl arten av deinträffade kostnadsökningarna och med beaktande av atl ifrågavarande kostnaderulgör en stor del av anslaget till naturvetenskapliga forskningsrådet bör,enligt min mening, ytterligare medel ställas liU rådets förfogande. Påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 bördärför anvisas ytterligare . under förevarande reservationsanslag.Jag hemställer att regeringen föreslår att till m. m.på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 anvisaett reservationsanslag av . Prop.1977/78:101 19 Anmälantill tUläggsbudget IItill statsbudgeten /78 såvitt avser verksamhetsområde B, Jordbmketsrationalisering ra. [1]B 6. Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti. På statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ettförslagsanslag av 1 mUj. har vidare för budgetåret medgivit attstatlig kreditgaranti får lämnas för lån till yttre rationalisering, lån tillinre rationalisering, jordförvärvslån, driflslån, maskinlån, lån tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m., lån till rennäringens rationaliseringm. m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt 380milj. kr., varav till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. kr.,till rennäringens rationalisering m. m. 2,5 milj. kr. samt till inköp avavelshästar och ridhästar . Efterfrågan på kreditgarantier för lån lill inrerationalisering inom jordbruket har ökat kraftigt. Denna utveckling orsakas aven stigande investeringsvilja inom näringen saml av höjdainvesteringskostnader. Styrelsen har inhämtat uppgifter från lanlbmksnämndernasom visar atl nuvarande ram för inre rationalisering, 200 milj. kr., intetäcker behovet för beviljade belopp och inneliggande ansökrungar. Föratt därtill kunna tillgodose behovet under resten av budgetåret bedömerstyrelsen att ifrågavarande ram behöver ökas med 80 milj. kr. tUl totalt 280milj. Ävennuvarande ramar för lånegaranti för driftslån samt jordförvärvslån bedöms varaotillräckliga. Föregående års ram för lånegaranti för driftslån uppgickurspmngligen till samma belopp som årets, dvs. kr., men utökades genomjämkning i två etapper tUl 78 milj. kr. 1977/78:101 20 nombehovet i stort sett kunde tillgodoses. Under innevarande år tordevårflodsöversvämningar och skördeskador förorsaka ell betydande behov avdriftslån för avhjälpande av tillfälliga likvidiletssvårigheter, vilket avspeglasi att nu inneliggande ansökningar om driftslån uppgår till ett belopp som är12 milj. kr. högre än föregående år. Vidare planerarvissa större bolag all avyttra jordbmksfastigheter. I den mån köparna inte ärtidigare arrendatorer på enheterna kommer även detta att medföra ökat behov avramulrymme för driftslån. Dessa utförsäljningar kommer också atl öka behovet avlånegarantier för jord-förvärvslån. Styrelsen bedömer mot bakgrund härav allramen för lånegaranti för driftslån behöver höjas med 25 milj. kr. och ramen för lånegaranti för jordförvärvslån behöver höjas med 22milj. till 60 milj. kr. Det statliga ekonomiska stödet tUl jordbruketsrationalisering utgår huvudsakligen i form av kreditgarantier. Efterfrågan påsådana garantier har ökat kraftigt . Enligt min mening ärdet ångeläget att ramarna för kreditgarantier för jordbrukels rationaliseringhöjs. /78 bör sålunda slalllg kreditgaranti beräknas för lån lUl yttrerationalisering med 50 milj. kr., för lån till inre rationalisering med 260milj. kr., för driftslån med 85 milj. kr., för jordförvärvslån med 50 milj.kr., för maskirUån med 3 milj. kf., för lån till trädgårdsnäringensrationalisering m. m. med 19 milj. kr., för lån lill rennäringensrationalisering m. m. med 2,5 milj. kr. samt för lån till inköp av avelshästaroch ridhästar med . Regeringen bör närmare kunna bestämmafördelningen meUan de fem förstnämnda ändamålen. Jag hemställer att regeringenföreslår alt medge atl under /78 statligkreditgaranti lämnas för lån lill yttre rationalisering, lån till inrerationalisering, jordförvärvslån, driflslån, maskinlån, lån tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m., lån till rennäringensrationalisering m. m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar medsammanlagt högst , varav lUl trädgårdsnäringens rationaliseringm. , tiU rennäringens rationalisering . saml tiUinköp av avelshästar och ridhästar . [2]B 7. Bidrag till särskilda rationaliseringsåtgärder i , m. m. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett förslagsanslag av 21 milj. kr. har för budgetåret medgivit attfrån anslaget får beviljas statsbidrag tiU särskUd rationalisering medsammanlagt högst 22 milj. kr. Prop.1977/78:101 21 Ramen uppgick föregående budgetår till 21 milj. kr.men hade behövt omfatta ytterligare 3 milj. kr. för alt läcka behovet. Aretsram uppgår till 22 milj. kr. Enbart för att tillgodose nu inneliggandeansökningar erfordras en ram på närmare 28 milj. kr. Styrelsen hemställerdärför att årets ram ökas med 5 milj. kr. till 27 milj. kr. Efterfrågan på bidrag till särskild rationaliseringoch till begränsat utvecklingsbara företag i norra har ökat kraftigtfrämst till följd av stigande investeringsvilja i mjölkproduktionen i föreningmed stegrade byggnadskostnader. Det är enligt min mening angeläget atl medstatligt slöd stimulera och underlätta rationaliseringen av jordbruket i norraSverige. Den för /78 fastställda bidragsramen för särskildarationaUseringsåtgärder i , m. m. bör därför utökas med 2 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår atl medge alt under /78 statsbidragbeviljas lill särskild rationaUsering med sammanlagt högst . [3]B 17. Stöd till skärgårdsföretag. På statsbudgeten för innevarande budgetår harunder denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 3 milj. kr. Riksdagenhar för budgetåret medgivit all statlig kreditgaranti för lån tillskärgårdsföretag beviljas med sammanlagt högst 4 milj. kr. Vidare har riksdagenmedgivit att för budgetåret statsbidrag lill skärgårdsföretag får beviljas medsammanlagt högst 3 milj. kr. Nuvarande ramar för lånegarantier och statsbidragtill skärgårdsföretag har visat sig otillräckliga. Bidragsramen läcker intebehovet för nu inneUggande ansökningar. Därtill kommer atl ell betydande antalansökningar kan vänlas inkomma under resten av budgetåret eftersom verksamheteni de flesta län är relativt nystartad. Ifrågavarande ramar bör därför höjastill vardera 6 milj. kr. Stödet till skärgårdsföretagen medverkar till altden bofasta befolkningen i dessa områden får förbättrade sysselsättnings- ochutkomst-möjUgheler. Jag anser det därför angeläget all ytteriigare medel ställstlU förfogande för ändamålet, under innevarande budgetår. Jag förordar attramen för lånegarantier till skärgårdsföretag höjs från 4 milj. kr. 1977/78:101 22 och alt ramen för statsbidrag lill skärgårdsförelag höjs från 3 milj.kr. lUl 6 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1. medge alt under budgetåret1977/78 statlig kreditgaranti för lån tiU skärgårdsföretag beviljas medsammanlagt högst , 2. medge alt under budgetåret1977/78 statsbidrag lUl skärgårdsföretag beviljas med sammanlagt högst . [4jD 3. Bidrag till skogsförbättringar. På statsbudgeten för innevarande budgetårhar under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 12 milj. kr. Underanslaget har tagits upp en sammanlagd ram av 12,5 milj. kr. varav 5 milj. kr.för omplantering efter snylbaggeskador m. m. Bidragsbestämmelserna finns ikungörelsen (1948: 239) om statsbidrag till vissa skogsförbättrande åigärder(omtryckt 1960: 324, ändrad : 413) och i regleringsbrev /78. Under /77 har hela det tiUgängligabeloppet för bidrag till omplantering efter snylbaggeskador utnyttjats.Beloppet har uppgått till 9 milj. kr. Ca 13 000 ha har hjälpplanterats. Bidraghar i genomsnitt varit av godkänd kostnad. Av snytbaggeskadadeplanteringar återstår att hjälpplanlera ca 10 000 ha med svåra skador och ca25 000 ha med något mindre skador. Av planteringar har ca 50 000 haskadats varav 10 000 ha redan har planterats ulan stöd av bidrag. På den återståendearealen har av plantorna dött på 15 000 ha. Trots omfattandemarkberedning och andra åtgärder har 41 000 ha av 1977 årsplanteringar skadats i slor uisträckning. Styrelsen föreslår mot bakgrund härav att bidragfår utgå till omplantering av 1975 och snytbaggeskadade skogskulturerdär åtgärden kan anses ekonomiskt betungande för markägaren. Styrelsen beräknarkostnaderna härför tUl 45 milj. kr. under innevarande budgetär. är det inte längre tUlåtet atlskyddsbehandla skogsplantor med DDT. Till följd av de omfattande skador som pågrund härav uppkom planteringar beslutade i april 1976all statsbidrag skulle kunna ulgå under budgetåren 1975/76 och 1976/77 tillomplantering av sådana skogskulturer som hade skadats av snylbagge 1975. har därefter beslutat att bidrag skallkunna utgå även under innevarande budgetår. För ändamålet har sammanlagt 16milj. Prop.1977/78:101 23 visats,varav 5 milj. kr. för innevarande budgetår. har föreslagit delsatt bestämmelserna skall ändras så atl bidrag skall kunna utgå även för skadorsom har inträffat , dels all ytterligare 40 milj. kr. ställs lillförfogande för bidrag under innevarande budgetår. Enligt styrelsen återstår 35000 ha att hjälpplanlera av de kulturer som skadades . Av de arealer somplanterades behöver 40 000 ha hjälpplanleras. Undersökningar som har gjorts under de senaste årenvisar all del behövs en allmänt förbättrad skogsvård i landet. De nu aktueUabidragen har delvis varit en förutsättning härför. Det är emellertid nödvändigtatt komma tillrätta med de allvarliga skador som snytbaggenorsakar i skogsplanteringarna. Strävan måste därvid vara all skapa metoder somhell utesluter eller i varje fall minimerar behovet av kemiska bekämpningsmedelsom kan skada miljön. återstår att hjälpplanlera slora arealer avdem som skadades . Avsevärda skador har inträffat även . Jagföreslår därför atl bidrag skall kunna ulgå till omplantering även avskogskulturer som har skadats . 1 fortsättningen bör således bidrag kunna utgå lillkostnaderna för omplantering av skogskulturer i Syd- och som istörre omfattning har skadats av snytbagge . I övrigtbör gälla samma bestämmelser som hittUls. Kostnaderna för de åtgärder som jag nu har förordatberäknar jag för innevarande budgetår tUl 20 milj. kr. Jag föreslår därför attdet totala rambeloppet för ifrågavarande anslag ökas med 15 milj. kr. till 27,5milj. Jag vill i detla sammanhang ta upp vissa frågor omskogsvårdsstyrelsernas frö- och plantverksamhet. 1975/76: 132 om orgaiusation, m.m. anförde föredragandedepartementschefen i fråga om skogsvårdsslyrelsemas frö-och plantverksamhet attde förslag som hade lagts fram av skogsadmi-nislrativa utredningen (Jo 1974:03) i syfte att lösa vissa ekonomiska problem för frö- och planlverksamhetenborde prövas först i samband med ställningstagandena till skogsvårdsslyrelsemasorganisation över huvud. Föredraganden aviserade vidare ell uppdrag tillskogsstyrelsen att utarbeta förslag till åtgärder 1 syfte att ge verksamhetenen tillfredsställande ekonomisk bärlcraft. har redovisat sill uppdrag.Styrelsens förslag syftar lill en total samordning av frö- ochplanlverksamheten mellan skogsvårds-styrelserna. föreslårsålunda en centralisering till styrelsen av vissa beslutsfunktioner. Deekonomiska problemen i verksamheten skall enligt förslaget lösas dels genom enresultatuijämning mellan de olika skogsvårdsslyrelserna, dels genom att statenställer medel till för- 1977/78:101 24 fogandeför investeringar och bidrag till verksamheten. föreslår alllånefonden för insamling av skogsfrö förstärks och alt dess ändamål vidgas tUlall gälla även investeringar i planlverksamheten. Vidare föreslås att två förskogsvårdsorganisationen inlema fonder bildas och att medges enrörlig kredit i för att tillfälliga likviditelsproblem skallkunna lösas smidigt. förslag har remissbehandlats. Deflesta remissinstanserna tiUstyrker förslagen. Statskontoret ochriksrevisionsverkel anser dock atl förslagen innebär endast en temporär lösningi avvaktan på pågående utredningar. avstyrker förslagen ifråga om användning av fonder som finansieringsform med hänvisning till prop.1976/77: 13 med förslag till riktiinjer för modernisering av det statiigabudgetsystemet. För egen del vill jag anföra följande.Skogsvårdsslyrelsemas produktion av skogsplantor är av avgörande betydelse förskogsbruket. Skogsvårdsslyrelserna svarar för hälften av leveranserna avskogsplanlor i landet. Merparten av de plantor som styrelserna framställerlevereras till privata skogsägare. Såvitt nu kan bedömas finns del ingen somkan överta verksamheten inom överskådlig lid. Jag räknar därför med altskogsvårds-organisationen även måste handha den betydelsefulla uppgiftensom planlleverantör lill skogsbruket. Det är av stor betydelse för skogsvården attskogsplantor kan ställas til! skogsbrukets förfogande lill så låg kostnad sommöjUgt. är det nödvändigt atl planlverksamheten inle blir enekonomisk belastning för vare sig skogsvårdsslyrelsema eller staten. För alldetla skall bli möjligt fordras enligl min mening att skogsvårdsstyrelsernasamordnar sin verksamhet. En sådan total samordning är emeUertid svår att åstadkommaså länge skogsvårdsstyrelserna är att anse som frislående juridiska personer.Eftersom det inom skogsadminislrativa utredningen pågår en översyn avskogsvårdsslyrelsemas organisation över huvud anser jag att frågan om frö- ochplantverksamhelens organisation och därmed sammanhängande frågor lämpligen börlas upp först i samband med behandlingen av utredningens övriga förslag.Uiredningens betänkande kan väntas tidigast . Det är dock nödvändigt all redan nu vidla vissaåtgärder i fråga om skogsvårdsslyrelsemas frö- och plantverksamhet. a.måste vissa skogsvårdsstyrelsers kapitalförsörjning underlättas somskogsstyrelsen bör ges ett ökat inflytande över frö- och planlverksamheten. I de fall planlverksamheten inte ger utrymme förinvesteringar eller för tillfäUiga större utbetalningar ärskogsvårdsslyrelserna hänvisade till lån på den aUmänna kredllmarknaden. Enligt6 § lagen (1960: 267) om skogsvårdsstyrelser (ändrad 1975: 675) fordrasemellertid regeringens medgivande i varje särskilt faU innan lån får tas upp.För att underlätta för att samordna investeringarna och för attminska hand- Prop.1977/78:101 25 läggningstidenföreslår jag att prövningen av fråga om medgivande att ta upp lån förskogsvårdsstyrelsernas verksamhet med frö- och planl-produktionen flyttas frånregeringen till . Frågor om lån för skogsvårdsslyrelsemasverksamhet i övrigl bör dock även i fortsättningen prövas av regeringen iförsta instans. Den föreslagna delegeringen förutsätter ändring i 6 § tredjestycket angivna lag. I enlighet härmed har inom jordbruksdepartementetupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1960: 267) omskogsvårdsstyrelser. Förslaget har fogats liU detta protokoll som bilaga A. Frö- och plantverksamhelens ekonomi är ansträngdinom vissa skogsvårdsstyrelser. En del skogsvårdsstyrelser har dessutomproblem med alt erhåUa lån. I syfte alt motverka dessa svårigheter föreslår jagalt skogsvårdsslyrelserna ges statlig garanti för lån intill ett sammanlagt beloppav 13 milj. kr. under innevarande budgetår. Frågan om lånegaranti i detenskilda fallel bör prövas av . Eventuella förluster till följdav garantin bör täckas från ifrågavarande anslag ulan alt bi-dragsramamabelastas. I samband med en fortsalt rationalisering av frö-och planlverksamheten kan del förhållandel uppslå att kapital frigörs genom enminskning eller total nedläggning av verksamheten i ett län. Det är då naturligtatt del frigjorda kapitalet investeras i ett eller flera andra län eftersomlänets frö- och plantbehov måste tillgodoses genom leveranser därifrån. Somjag har framhållit anser jag att skogsvårdsorganisationens frö- ochplantverksamhet måste samordnas ytterligare. En förhållandevis långtgåendesamordning är dock redan förutsatt t. ex. i fråga om planering avverksamhetens inriktning, prissättning m. m. I samband med attskogsvårdsstyrelserna omorganiserades beslutade nämligen attdel ankommer på , utom i fråga om medgivande att ta upp lån, altfastställa riktUnjer för hur skogsvårdsstyrelsernas verksamhet med frö- ochplantproduktion skall bedrivas tekniskt och ekonomiskt (prop. 1960: 106, BeJoU1960: 1, rskr 1960: 326). Jag utgår från att utnyttjar detlabemyndigande. Vidare förutsätter jag att de skogsvårdsstyrelser som redan nusamarbetar i frö- och planlverksamheten fördjupar detla samarbete. Jaghemställer atl regeringen föreslår delsalt antaga inom upprättat förslag lill 1. lagom ändring i lagen (1960: 267) om skogsvårdsslyrelser, dels att 2. godkänna vad jag har förordatom statsbidrag till viss omplantering av skogskulturer som har skadats avsnylbagge, 3. medge alt under budgetåret1977/78 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst . tiUskogsodlingsåtgärder på nedlagd jordbruksmark och med anslaget i övrigl avseddaändamål. 1977/78:101 26 4.godkänna vadjag har förordat i fråga om statUg garanti för lån till skogsvårdsslyrelsemasfrö- och plantverksamhet, 5.medge atl /78 statlig garanti lämnas för lån till skogsvårdsslyrelsemasfrö- och plantverksamhet med sammanlagt högst , 6.medge altförluster på grund av statlig lånegaranti till skogsvårdsstyrelsernas frö- ochplantverksamhet får täckas från förslagsanslaget Bidrag tillskogsförbältringar. [5] E3. Främjande i allmänhet av fiskerinäringen. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av 1 milj. kr. Regeringen har i regleringsbrevföreskrivit att högst . härav får disponeras för bidrag tillsäkerhetsutrustning för fiskefartyg. Bestämmelserna om bidrag tUlsäkerhetsutrustning finns i kungörelsen (1971: 445) om statligt stöd tillfiskerinäringen (ändrad : 516). Bidrag lämnas tUllivräddningsflotte, brandskyddsutruslning och ekolod saml till radar ochradiotelefon. förelåg hosstyrelsen ansökningar om bidrag till säkerhetsutrustning som enligt gällandebestämmelser berättigar till bidrag om sammanlagt ca 1,2 milj. kr. Anslagettill ändamålet är för innevarande budgetår . varden odisponerade behållningen under anslaget endast . Det innebär atlfiskeristyrelsen inte har möjlighet att lämna bidrag i den omfattning som deav beslutade reglerna kräver. Styrelsen hemställer atl ytterligare 2milj. anslås för ändamålet på tilläggsbudget för innevarande budgetår. har anmält allredan inneliggande ansökningar om bidrag till säkerhetsutrustning ej kantUlgodoses med det tillgängliga anslaget för innevarande budgetår. Det ärenligl min mening angeläget att bidragsbehovet i rimlig utsträckning kantiUgodoses under innevarande budgetår. Jag förordar därför alt för ändamåletytterligare 2 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget. Under åberopande av vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen föreslår alt till Främjande i aUmänhet avfiskerinäringen på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 anvisa ett reservationsanslagav . 1977/78:101 27 [6]7 a. Lån tiU trädgårdsnäringen. På tilläggsstal III till riksslaten /75 anvisades under denna anslagsrubrik ett invesleringsanslagav 20 milj. kr. 1975: 85, JoU 1975: 16, rskr 1975: 183). Något anslagför detta ändamål har inte uppförts på statsbudgeten för innevarande budgetår.Riksdagen beslutade vid /77 om nya regler för lån från anslaget(prop. 1976/77: 1 bil. 13, JoU 1976/ 77: 13, rskr 1976/77: 182). Dessa innebäri huvudsak atl lån kan lämnas till företag med produktion av snittblommor iväxthus med uppvärmning. Slödel ulgår i form av driftlån vidlikviditetssvårigheter inom företagen saml vid sortimentsbyte eller annanomläggning av produktionen. Lånen är ränte- och amorteringsfria under tre år.Stödet ulgår t. o. m. utgången av /79. har lånbeviljats från anslaget med sammanlagt 8 milj. kr. I skrivelse har och hemställt om vissaomedelbara ål-gärder för alt underlätta den svenska växthusodlingens situation.Efler remiss har yttranden över skrivelsen avgetts av lantbmksstyrelsen, statensjordbruksnämnd, (), kommerskollegium, 1974 årsträdgårdsnäringsutredning saml . Förbunden anför i skrivelsen attsysselsällningssituationen inom trädgårdsnäringen är mycket aUvarlig tillföljd av ekonomiska svårigheter vid trädgårdsföretagen. Det konstateras attförelag kommer att lägga ned verksamheten, om inga åtgärder vidtas. Särskiltgäller det större företag inom näringen. I avvaktan på förslag årsträdgårdsnäringsulredning lill långsiktiga lösningar på näringens problemföreslår förbunden bl. a. ett kombinerat areal- och sysselsätiningsstöd förväxthusodlingen. Vidare föreslås att lånen från förevarande anslag skall ulgåäven till företag som startats . Remissinstansernas bedömning av växthusförelagensekonomiska situation varierar. Lantbruksstyrelsen framhåller att de svenskaväxthusföretagen generellt sett torde tUlhöra mest effektiva. Sedanoljekrisen har emellertid de svenska produktpriserna anpassat sig olika tilldet nya kostnadslägel. För snittblommor har denna anpassning inle varittillräcklig. Del är därför främst företag med denna produktion som har 1977/78:101 28 Även inom andra grenar av odlingen har emeUertid högt skuldsattaföretag och större företag problem. Den svaga lönsamheten och del rådandeallmänna kreditiäget har medfört likviditetsproblem vid företagen. Liknandesynpunkter anför trädgårdsnäringsulredning. Lantbruksstyrelsen anser att de problem somföreligger inom delar av trädgårdsnäringen inte bör lösas genom statsbidragtill samtliga växthusföretag. Styrelsen finner atl ett generellt stöd i formav arealbidrag bör utgå tUl ros- och nejlikproduktionen. Stödet bör varatidsbegränsat och avse företag med lägst 1 000 m odlad areal av nämndaväxtslag. Även företag som det senasie året lagt om sin produktion frånsnitt-blommor till annan odling bör erhåUa bidrag. AMS finner del värdefuUt medåtgärder som stabiliserar sysselsättningen inom näringen. trädgårdsnäringsutredning finner detnödvändigt med ett kortsiktigt slöd till vissa särskilt hårt utsatta delar avnäringen i avvaktan på långsiktiga förslag från utredningen. Mot bakgrund avdet senaste årets starkt försämrade ekonomiska utveckling för v äxthusföretagenföreslår utredningen ett generellt slöd liU hela växthusodlingen. frukt- och grönsaksdistributörers föreninganför alt om man med hänsyn lill sysselsättningen skulle finna växthusodlingeneller delar därav vara i behov av slöd, är bidrag från många synpunkter bättreän gränshinder av olika slag. Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar utanerinran förslaget om lån från förevarande lånefond. beslöt vid /77 om slöd tillproduktion av snittblommor i form av lån från fonden för låneunderstöd (prop.1976/77: 100 bil. 13, JoU 1976/77: 13, rskr 1976/77: 182). Utvecklingen inomträdgårdsnäringen har emellertid varit sådan atl befintUga stödformer inle harvarit tiUräckUga för atl åstadkomma en önskvärd omläggning av dennaproduktion. Vidare har års säsong även andra produktionsgrenar,främst odlingen av tomater och gurka, haft svag lönsamhet. EnUgl min mening ärdet angeläget med slöd tiU vissa trädgårdsföretag i avvaktan på de förslag tilllångsikliga lösningar av näringens problem som väntas från 1974års trädgårdsnäringsulredning. De lönsamhetsproblem som det senaste åretdrabbat vissa delar av växthusodUngen måste bl. a. mötas med olika åigärder föratt rationalisera driften och spara energi. Det stöd som f. n. finns i form avbidrag och kreditgarantier är enligt min mening inte tillräckligt. Jag förordardärför i enlighet med förbunden och rerrussinstanserna att lån från anslagetLån till trädgårdsnäringen får utgå till alla växthusförelag med produktionsom kräver uppvärmning. Stödet bör såsom nu gäller för produktion avsniltblommor lämnas som driftslån vid likvi- Prop.1977/78:101 29 diletssvårigheterinom företagen samt vid sortimenlsbyte eller annan omläggning av produktionen.Även i övrigl bör villkoren för lånen vara oförändrade. För växthusföretag med produktion av rosor ochnejlikor är emeUertid situationen sådan alt särskilda insatser behövs för attdessa företag skall kunna upprätthålla sysselsättningen och ställa om sinproduktion.