prop · G10329 · 1977-12-31 00:00:00 — i länföredrar också Arlandaallernalivet men framhåller att fömlsättningen härför äratt bansystemels nord/ sydliga sträckning bibehålls. ochstatens planverk föredrar Arlandaallernalivet under förutsättning attbansystemet ändras lill öst/ västlig riktning. Bland de remissintanser somyrkat på att en ny utredning av flygplatsfrågan i avvaktasinnan slutlig ställning tas till inrikesirafikens lokalisering föredraröverbefälhavaren, , statskontoret, länsstyrelserna i Västmanlands.Kopparbergs. Västernorriands och samt .Svenskpiloijörening Arlandaalternalivel jämfört med /Geiarenalternativet.Länsstyrelsen i anser att Arlandaalternativet är oacceptabelt.Länsstyrelsen i län anser all båda alternativen är oacceptabla, Botkytka kommun - hemkomtnunen för den föreslagnaflygplatsen i /Getarenområdei - anser att ett antal frågor måsteutredas innan kommunen kan ta slällning lill utredningens förslag. a, krävskompletterande bullerutredningar och klarlägganden av vissa andramiljöaspekter samt att frågor om marklösen och kostnadsansvar för kommunalaföljdinvesteringar ytterligare klariäggs. Underiagel för ULF:s slutsatser har i olikaomfattning diskuterats av remissinstanserna. RRV ochIttftldrtsverket konstaterar således alt någon nuvärdeberäkning avinvesteringskostnaderna inie gjorts. Enligt luftjänsverkets beräkningar är med anledningbl, a. härav de ekonomiska fördelarna för Arlandaallernativet större än vad somframgår av utredningens redovisning. Fördelarna från irafikanlsynpunkt av ensamlokalisering av inrikes- och utrikesflyget tas upp av flera remissinstanser.Luftfartsverket konstaterar att nuvarande uppdelning av trafiken på tvåflygplatser motverkar en angelägen utveckling av transfertrafiken.Luftfartsverket framhåller vidare alt en lokalisering av inrikesflyget tillArlanda skulle bidra till att underlätta och effektivisera trafikavvecklingen iStockholmsområdet. Överbefälhavaren delar inle den av framfördauppfallningen all del militära restriktionsområdel i efter hand kanminskas och anser att några avgörande förändringar av restriktionsområdet intekan accepteras, anser att vid en lokalisering av inrikesflygellill /Getaren skulle ökningen av bullret jämfört med nuvarandesituation bli lorhållan- 1977/78:29 13 Denna uppfattning delas av i län.Planverket, som anser att den företagna bullerutredningen geren missvisandebild, delar inte ULF:s uppfaltning i denna fråga, /Getarenområdelskaraktär av friluftsområde och därmed speciella känslighet för bullerstörningartasupp av flera remissorgan, bl, a. nalutvårdsverkei. Verket framhåller att flerafaktorer talar föratt störningarna i sådanaområden kan förväntas bli slörre äni permanent bebyggelse. anser därför alt förläggning tillTullinge/Gelaren av en storflygplats är olämplig. Frågan om att anlägga en ny terminal inom områdeikring i för bl. a. busstrafiken lill och frånStockholmsregionens fiygplatser, har övervägts vid olika tillfällen. Med stöd av Kungl. Majits bemyndigande uppdrogdåvarande chefen för ål ensärskild arbetsgrupp att upprätta förslag lill dispositionsplan för viss delav stadsdelen i Siockholm, den s. k, CT-gruppen. 1 arbetsgruppenhar ingått företrädare för kommunikations- och bostadsdepartementen, SJ,luftfartsverket, landstingsförbundet, kommuns fastighetskontor, SASoch . Gruppen har avgett betänkandet (Ds K 1974:6) Trafikierminalvid . Betänkandet har remissbehandlats. CT-gruppen har i sitt betänkande redovisat ettförslag till en gemensam terminal för bl. a. flyg- och veckoslutsbussar på ettdäck över SJ:s central-stalionsområde. Kostnadema för den egentliga trafikterminalenhar av gmppen uppskattals till 145 milj. kr, prisnivå. Därtillskulle komma kostnader för vissa andra arbeten - bl. a. väganslutningar - vilkahar uppskattats lill 80 milj. kr, Remissinstansema har i huvudsak varit eniga ombehovet av en centralt belägen bussterminal. Gruppens terminalförslag harallmänt uppfattats som en funktionell men alltför kostnadskrävande lösning.Därför har bl.a. länsslyrelsen i Stocholms län, samlStockholms kommun framhåUit att möjlighelerna att finna en enklare och mindrekostnadskrävande terminallösning borde undersökas av berörda parter. Vidareborde finansieringsfrågan prövas av en gemensam förhandlingsdelegation. SJ harframhållit all prakliska skäl kan lala för att SJ svarar för huvudmannaskapetoch har förklarat att frågorna om kostnadsansvar, huvudmannaskap ochfinansiering beräknas bli närmare klarlagda i del fortsalla utredningsarbetesom SJ sade sig ha för avsikt att utföra i samverkan med ochövriga intressenter. 3Vissa beslut angående flygplatsfrågan i under perioden1973-1977 uppdrog regeringen åtluftfartsverket att skyndsamt ulreda hur snart som enöverfiyttning av LlN:s verksamhet från 1977/78:29 15 1 besvären anfördes bl. a, all verksamheien medfiygplanen F-28 på medför bullerstörningar förinvånarna i stora delar av västra . Dessa störningar utgjorde enligtmiljö- och hälsovårdsnämndens uppfattning sanitär olägenhet för närboende,Erfarenhelerna från prövotiden lor F-28 visade enligl nämnden all enacceptabel bullersituation inte uppnåtts, TiUstånd att använda F-28 vid Brommaefler prövotidens utgång, dvs, /76. borde därför intelämnas. Regeringen lämnade besvären utan bifall.Regeringens beslul innebar att fick trafikera medjetfiygplanet intill utgången av . föreslog i anslagsframställningenför innevarande budgetår - efter samråd med och saml företrädare förden berörda personalens fackliga organisationer -all LlN:s trafik vid enöverföring från till Arianda temporärt skulle förläggas till den gamlauirikesterminalen. Terminalbyggnaden friställdes den då dennya uirikesterminalen - - togs i bruk. Verket beräknade de totala investeringskostnadernatill 34,4 milj, kr. Härav skulle staten svaraför , innebärande 21,5 milj. kr. Den kommunala andelen uppgick till 12,9milj. kr, Mol bakgrund av efterföljande kostnadsökningar beräknarluftfartsverket i anslagsframställningen för /79 de totalakostnaderna till ca 43 milj, kr., varav staten skall svara för ca 27 milj. kr. 1 skrivelse till regeringen den 8 oktober 1976redovisade luftfartsverket arbetssituationen beträffande den planeradeöverfiyiiningen av LlN:s verksamhel från till Arianda, Verket framhölldärvid att LlN:s verksamhet inte kunde överföras till enligt denursprungliga tidsplanen, dvs. , ulan tidigast den . Den anmälde i skrivelse tillchefen för alt en eventuell överföring av bolagelsverksamhet från till Arianda av bl. a. trafikala, tekniska och prakliskaskäl inle kunde ske förrän tidigast vid utgången av , En flyttning av LlN:s verksamhel börenligt bolagelske underen utpräglad lågtrafikperiod. Vidare framhåller att bristen påerforderliga hangarutrymmen för teknisk tjänst på visat sig vara ettoöverstigligt hinder. En ny hangarbyggnad måste därför uppföras för LlN:sräkning. Projekterings- och byggnadstiden för en ny hangar beräknas till 2 årvarav produktionstiden antagits uppgå lill . Med hänvisning bl. a, till den tidsfrist somuppkommit genom en förskjutning av tidpunkten för en eventuell överföring avLlN;s verksamhet från till bemyndigade regeringen den4 chefen för att tillkalla ensärskild utredare med uppgift att klarlägga förutsällningarna för att i någonform Prop.1977/78:29 14 Brommatill vore praktiskl möjlig i det fall fortsatt tillståndaltanvända Fokker-planen för tiden efter inte kunde uppnås.Övervägandena-vid vilka samråd skulle ske med LIN-skulle avse bolagels helafiygverksamhel på , allernativi dess verksamhel där i vad avserfiygplanel F-28. Verket har redovisat resultatet av sitt arbete irapporten av lill - alternativa lösningar. Äv rapporienframgår bl, a, att en överfiyttning av LlN:s verksamhet lill Arianda kunde skeden alternativt beroende på vilken lösning LINväljer för sin tekniska tjänst. beslöt luftfartsverket efter samrådmed bl, a. miljö- och hälsovårdsnämnden i all Brommafiygplats fr. o. m, den Ijuli 1975-med undanlag för ambulans-ochräddningsflyg-skall hållas stängd , bemyndigade regeringen dåvarande chefenför kommunika-lionsdeparlemenlel att tillkalla sakkunniga med uppgift attutreda frågan om den framlida lokaliseringen av allmänflyget iStockholmsregionen, Med stöd av bemyndigandet tillkallade chefen förkommunikationsdepartementet senare särskilda sakkunniga för uppgiften(allmänflyg-ulredning, SAU)', 1 direktiven till utredningen anfördes bl, a.följande, "Enligt av beslutade riktlinjer för huvudmannaskapetför flygplatser är frågan om flygplatser för allmänflyget en angelägenhet förlandsting, kommun eller enskild intressent. Även lokaliseringsfrågor måstegivetvis primärt knyta an till regionens markanvändningsplanering. Trots dettaframsiår det som naturligt att låta frågan om den framlida lokaliseringen avallmänflyget i bli föremål för överväganden i former, sommedger all de berörda landstings- och primärkommunala intressena kan samordnasmed de statliga -säväl civila som militära-luftfartsinlressena. Jag länker dåbl. a. på de samband som flnns inom flygplatsorganisalionen i vid bemärkelseoch på den avvägning som måste ske i förhållandet mellan flygplatsens lokaliseringoch luftrummets uinyujande," Genom beslut meddelade luftfårtsverkelLIN lillslånd att fr. o, m. - då tillståndet för trafik medtre Fokkerplan upphörde att gälla - intill den trafikera Brommafiygplats med flygplan av typ F-28 i högst den omfattning angett isin ansökan. Beslutet innebar all successivt kunde la ytterligare femFokker F-28 i trafik. ' Ledamöter generaldirektören ,tillika ordförande, regionplanedirek-tören Carl-FredrikAhlberg,chefsinstruktören , civilingenjören ,direktören , kanslichefen , planeringschefen , trafikdirektören , länsrådet ,stadsarkitekten , utredningschefen samt överslen 1,gr. , Direktiv ,se riksdagsberällelse sid. 204. 1977/78:29 16 Med stöd av regeringens bemyndigande tillkalladechefen för en särskild utredare för attmed utgångspunkt från en bedömning av främst trafik- ochfiygmaterieluivecklingen och möjlighetema av bullerdämpande åtgärder övervägamiljöaspekterna vid olika alternativ av fortsatt flygverksamhet på samtatt med utgångspunkt från kapacilelsförhållanden och säkerhetskrav samt övrigaförutsättningar bedöma behovet av investeringar på fiygplatsen. Den särskildeutredaren antog namnet (BRU),' Utredningen avgav betänkandet (SOU1977:34 och 35) Inrikesflygplats - , Yitranden över belänkandet har avgetls avrikspolisstyrelsen, ÖB, , , ,postverket, SJ, statens vägverk, , luftfartsverket, chefen förluftfarlsinspeklionen, SGI, statskontoret, RRV, , statensnaturvårdsverk, statens planverk, samtliga länsstyrelser, utredningen (Jo1976:06) om översyn av miljöskyddslagstiftningen, ,läns landsting. , kommun,kommun, kommun, kommun, kommun, Sollentunakommun, , kommun, , , , , kommun, Upplands-Väsbykommun, , , , , , Scanair, Storstockholmsallmänflygorganisalion (SSAO), ,. ,, , Centralorganisationen /SR, TCO och Näringslivetstrafikddegation. Till länsstyrelsernas yttrande har i vissa fallfogats skrivelser från landsting, kommuner och handelskammare, Hämtöver har ettanlal skrivelser inkommit från intresseorganisationer, enskilda personer m. fl. För alt upprätthålla full handlingsfrihet uppdrogregeringen åt luftfartsverket alt utarbeta de förslag tilländringar i nuvarande dispositionsplan för som behövs föreneventuell överföring på kort resp, lill Arianda av den inrikeslinjetrafiken på , Luftfartsverketavgav ijuni 1977 utredningsrapporten , Yitranden över rapporten har avgetts avstatskontoret, RRV, , , slatensplanverk, i , chefen för luftfarlsinspeklionen,, 'Särskild utredare justitiekansler ,Referensgrupp: ledamöterna av , . OskarLindkvist, och , Till ersättare för , sorn påegen begäran lämnade gruppen, förordnades sedermera ledamoten av RolfClarkson, Direktiv se riksdagsberättelse sid, 67. Prop.1977/78:29 17 Uppsalaläns landsting, kommun, kommun, , LINoch SAS, Den11 uppdrog regeringen åt allmänflygutredningatt i samråd med också överväga möjlighelerna att utnyttjaBromma flygplats för det s. k, allmänflyget. Utredningenavgav ijuni 1977 betänkandet (SOU 1977:33) Allmänflygplals Yttrandenöver betänkandet har avgeits av samma instanser som avgetl yitranden överBrommautredningens betänkande. Därutöver har ett antal skrivelser inkommit frånandra intresseorganisationer och enskilda personer. Genom beslut meddelade miljö-och hälsovårdsnämnden i - under åberopande av gällandehälsovårdslagstiftning - förbudmol fortsatt trafik med flygplan av typ F-28 på från . föreskrev vidare i beslulel att åtgärder skall vidlas så alt bullerstörningarna från trafiken på inte ökar efler . anförde i skrivelse den 25 mars 1977till i besvär över miljö- och hälsovårdsnämndens iStockholm beslut och framhöll bl. a. att det inle var möjligt att före den 1juli 1978 överföra LlN:s trafik från till Arianda. Den realistiskatidpunkten för en överföring av inrikestrafiken från till Arianda varenligt luftfartsverket /79. Verkställighet av miljö- ochhälsovårdsnämndens beslut skulleenligt verket i praktiken kunna innebära atthela eller delar av den inrikes linjetrafiken måste upphöra. Även anförde i skrivelse till iStockholms län besvär över miljö- och hälsovårdsnämndens beslut. framhåller i sin besvärsskrivelse bl. a. att enförläggning av bolagets trafik till Arianda kräver omfattande byggnadsarbeten. Produktionstidenför nödvändiga åtgärder beräknas . Mot bakgrund av attstatmakiernas beslut i frågan om inrikestrafikens lokalisering i Stockholmsregionenkan förväntas innebär detta att en överflyttning lill Artandakan ske tidigast vid utgången av . Om tvingas upphöra med trafikenmed F-28 från måsle inrikestrafiken i upphöraunder . En sådan siluation framstår enligt bolagel som oacceptabel förden resande allmänheten och skulle dessutom bli förödande för LIN:s ekonomi. Med hänvisning till att de normer som miljö- ochhälsovårdsnämnden i lillämpal vid bedömningen av bullret kring Brommaflygplats, inte är rättsligt bindande utan endast avsedda att vara vägledandevid sådana bedömningar, anser att även andra faktorer än bullret bör vägasin, hemställer därför att miljö- och hälsovårdsnämnden åläggs att redogöraför och ompröva de utredningar och mätningar samt de slutsatser som dragits avdessa rörande bullret kring . 2 1977/78. Prop.1977/78:29 18 meddelade genom beslul den 14 juni1977 tillstånd för alt fr. o, m, - då det tidigaremeddelade tillståndet till trafik med F-28 pä upphördeatt gälla - att t, v. dock längst intill utgången av trafikera Brommaflygplats med flygplan av typ F-28. Över luftfartsverkets beslut har miljö- ochhälsovårdsnämnden i anfört besvär. i har genom beslut den24 förbjudit luftfartsverket och alt trafikera Brommaflygplats med F-28 i nuvarande versioner fr. o. m. den 1 januari 1979.Länsslyrelsen anför som skäl bl. a. alt den nuvarande bullernivån vid och inombetydande områden kring är högre än vad som enligt de undersenare år alltmer ökade kraven på högre standard i fråga om miljö, i och försig skall behöva tålas. ftamhåller å andra sidan att också godaflygförbindelser är av största vikt i det moderna samhället, har i skrivelse tillkammarrätten i anfört besvär över i länbeslut och hemställt att kammarrätien upphäver beslut om förbudför F-28-trafik på från eller i vartfall ändrar beslutet så alt förbudet gäller från den tidigaste lidpunkt då detär möjligt att från byggnadsteknisk, säkerhetsmässig och trafikal synpunktbedriva trafiken från . Vidare hemställer att kammarrätten prövarfrågan huruvida sanitär olägenhet kan anses föreligga på grund av LlN:s trafikpå , med hänvisning lill att bl, a. andra trafikslag ger upphov till medflygbuller jämförbara störningar utan att stängning eller nedläggning aktualiserats. Regeringen har tidigare denna dag beslutat lämna deav miljö- och hälsovårdsnämnden i anförda besvären överluftfartsverkets beslut utan åtgärd. Med utgångspunkt från ett flertal motionerbehandlades frågan om flygplats-liksom under åren 1973 och 1974-avriksdagen , beslut innebar att kravei på en nyfömlsättningslös utredning beträffande flygplatsfrågan i Stockholmsregionenavslogs. Till 1975/avlämnades ell antalmotioner rörande . Motionerna omfattade bl. a. krav på enförutsättningslös utredning av flygplaisfråga samt krav på beslutom att bibehålla i avvaktan pä möjligheterna att utnyttjaflygplatsen för linjetrafik och allmänflyg med t\'stare flygplan. Riksdagenbeslöt (/ 76:27) att uppskjuta behandlingen av dessa motioner till1976/. (/77:6) fann vidbehandlingen av motionerna /att yrkandena i flertaletmotioner tillgodosetls genom tillkallandet av . Med hänsynhärtill och i avvaktan på resultatet av utredningens arbete fann utskottet altnågon särskild åtgärd från Prop.1977/78:29 19 sida inte var påkallad med anledning av motionerna. biföll utskottets hemställan attmotionerna inte skulle föranleda någon åtgärd. 4De nya flygplatsutredningarna 4.1 Utredaren konstaterar alt hans uppgift varil attfylla del tomrum i underlaget för ett beslut om flygplatsfrågan iStockholmsregionen som avsaknaden av ett material om möjligheterna att behållaBromma flygplats ulgör. Utredningsmannen har först undersöktkapacitelsförhållandena och vilken trafik som över huvud tagel kan tillåtas påflygplatsen samt vilka åtgärder som måste vidtas på flygplatsen och vilkakonsekvenser som följer för bl. a. miljön. Särskild uppmärksamhet ägnas fråganhumvida det på kort sikt är möjligt att reducera bullerstörningarna genomåtgärder på flygplanen eller att mildra verkningarna av flygbullrel genomisolering eller inlösen av fasligheter inom de mest bullerstörda områdena iflygplatsens närhet. Utredaren har också behandlat konsekvenserna delsav att förlägga LlN;s inrikestrafik till och att därvid behålla Brommaför s. k. allmänflyg alternativt alt anlägga en ny flygplats för allmänflygetvid /Getaren, dels att förlägga LlN:s verksamhet tillsammans med SASinrikestrafik till en ny flygplats vid /Gelaren. I det senarealternativet behandlas förutsättningarna för att antingen bygga utTullinge/Gelaren med tillräcklig kapacitet även för allmänflygverksamheten påBromma flygplats eller alt behålla för enbart denna verksamhet. Valethar därmed kommit att stå mellan , och en ny flygplats vidTullinge/Getaren. Vid sina bedömningar har utredaren utgått från gällandetrafikpolitiska riktlinjer samt nuvarande fördelning av koncessionerna mellanLIN och SAS på del inrikes linjenätet. Utredaren har inte ansett sig kunna göraföretagsspecifika bedömningar. Trehuvudalternativ i fråga om fortsatt flygverksamhet på har övervägts,nämligen endast inrikes linjefart, både inrikes linjefart och allmänflyg ellerendast allmänflyg. Såväl vid överväganden beträffande möjligheterna altutnyttja som vid överväganden av den .större frågan om till vilkenflygplats i som den inrikes linjetrafiken bör lokaliseras,har utredaren utgått från samma faktorer, nämligen kapacitet, säkerhet, miljö,markkommunikationer och ekonomi. Prop.1977/78:29 20 Utredaren har beräknatkapticitelen vid och ställt denna i relation till denprognostiserade trafikutvecklingen för olika alternativ av fortsattfiygverksamhet på flygplatsen. Trafikutvecklingen har bedömts med utgångspunktfrån de prognoser som utarbetats av luftfartsverket, . SAS och SAU, Vid fortsatt användning av Brommafiygplats för endasl inrikes linjefart beräknas den maximala kapaciteten tillca 145 000 fiygplansrörelser (starter och landningar) . Om flygplatsenanvänds för både inrikes linjefart och allmänflyg beräknas kapaciteten till ca160 000 flygplansrörelser och med endast allmänflyg på harflygplatsens kapacitet beräknats till ca 180 000 flygplansrörelser . Antalet passagerare beräknasi samtliga alternativ utvecklas enligt följande genomsnittliga procenttal. Tablå över genomsnittlig årlig procentuell ökning avantalet passagerare med inrikes linjefart. Typ av flygverksamhet 1980 1985 1990 2000 ökning ökning ökning ökning \% i 96 i % i % -1- 5.5 -1- 5.5 Inrikes linjefart --SAS Tablå över antalet ankommande och avresande passagerare påBromma . (1 OOO-tal) 1975 (faktiskt) Allmänflyg (taxi- och Antalet passagerare med allmänfljfgpå beräknas i genomsnitt öka med 11 96 , med 6,5 %perårmellan 1980-1985,perår och mellan1990-2000, Prop.1977/78:29 21 Tablåöver antalet starter och landningar med inrikes linjefart och allmänflyg påBromma Antal fiygplansrörelser (1000- 1975 1980 (faktiskt) Allmänflyg (taxi-och skolflyg) 29,6 36 83,4 97 Den årliga tillväxttakten vad avser LlN:sflygplansrörelser beräknas i samtliga alternativ till , 6,, och därefter fram tillår 2000. Antalet flygplansrörelser med allmänflyg på beräknas öka med igenomsnitt föratt därefter minska per årfram lill och fram lill , Utredaren konstaterar att föröverskådlig lid - varmed avses - har tillräcklig kapacitet förantingen enbart LIN:s inrikes-trafik eller enbari allmänflyg. Kapacitetsproblemuppkommeremellertid om båda trafik kategorierna med obegränsad utvecklingstakttillåts på fiygplatsen. Problemen kan emellertid bemästras genom alt den delav allmänfiyget som uleslulande opererar under visuella väderförhållanden (s,k, VFR-lrafik) hänvisas lill andra flygplatser i , t. ex.Barkarby. KapacitetenpåArlandaflygplats härav utredarenberäknats till ca 220 000 starter och landningar med nuvarandebansystem. Under antagande att en nord/sydlig parallellbana byggs harkapaciteten på bedömts uppgå till 275 000-290 000 flygplansrörelser perår. Med förutsättningen att den nuvarandeinrikeslrafiken på lokaliseras till förväntas följandetrafikutveckling på avseende det totala antalet starter och landningaroch antal passagerare i inrikes linjelrafik , Prop.1977/78:29 22 Tablå över antalet passagerare i inrikes linjefart påArlanda (1 OOO-tal) 1975 (faktiskt) Inrikes linjefart -SAS - 879 936'' 2 350 2 940 a LIN:s trafik på , Tablå över antalet flygplansrörelser på ; (1000-tal) 1975 (faktiskt) Inrikes linjefart Utrikes linjefart Utrikes charter Summa inkl, allmäi och Utredningsmannen finner att idagsläget har en betydande överkapacitet. Kapaciteten kan ytteriigare ökasgenom en tredje bana. Huruvida med en ytterligare bana ensamt kan fyllaregionens fiygplalsbehov för den reguljära trafiken blir enligt utredarenberoende av bedömningarna rörande trafikutvecklingen. Utredaren anser detemellertid helt klart att inte kan ta emot allt allmänflyg iStockholmsregionen, varför en ytteriigare trafikfiygplats krävs förallmänfiyget samt att en överföring av LIN:s inrikestrafik kräver attutbyggnaden av en iredje bana måsle tidigareläggas med , vilkel därmedförbrukar en slor del av nuvarande kapacitetsreserv. En flyttning avLlN:s trafik från lill Arianda innebäratt en ny fiygplats måste byggas iStockholmsregionen väsentligt tidigare än om behålls. Prop.1977/78:29 23 utveckling kan den nya fiygplatsen komma att aktualiserastidigast omkring och senast omkring , Kapaciteten för en ny flygplats vidTullinge/Gelaren, utbyggd med endast en bana, beräknas till ca 145 000fiygplansrörelser om endast linjetrafik utnyttjar flygplatsen och tillca 160 000 flygplansrörelser om både reguljär linjetrafik och allmänflyglokaliseras dil. Utredaren anseratt det i och för sig torde vara möjligt attanlägga en parallellbana för civil trafik vid /Getaren, men framhålleratt trafikavvecklings- och säkerhelskonsekvenserna av en sådan utbyggnad intetillräckligt kunnat analyseras. Särskilda studier bedöms därför nödvändigainnan beslut fattas om att vid /Gelaren anlägga en civil fiygplats medtvå oberoende parallella banor. Kapaciteten för ett sådant bansystem harbedömts till ca 275 000 flygplansrörelser . Trafikutvecklingen vidTullinge/Getaren bedöms med den av utredaren angivna förutsättningen att såvälLIN:s som SAS inrikeslrafik bör föriäggas dit enligt följande: Tablå över antalet passagerare och fiygplansrörelser medinrikes linjefart på /Getaren (1000-tal) Inrikes linjefart 1985 1990 2000 Antal passagerare 3 850 5 300 9 000 (avrundat) 75 90 125 Antalet flygplansrörelser medallmänflyg vid /Gelaren antas bli beroende av om det med hänsyn tilltrafikavvecklings- och flygsäkerhetskonsekvenserna går alt bygga utflygplatsen med två oberoende parallella banor.