prop · G103101 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag har också inhämtat att det under innevarandebudgetår fram t. o. m. november har meddelats beslul om lån och bidrag förända- Prop.1977/78:101 43 måletmed sammanlagt ca 468 milj. kr., och att antalet inneliggande ansökningar uppgick liU ca 10 440 . Regeringen här med anlitande av den finansfullmakt som regeringen disponerar beslutat om åtgärder avsedda atl stimulera sysselsättningen bl. a. inom byggnadsområdel. Som ett led i dessa åtgärder ingår att ytterligare 250 milj. kr. har ställts till förfogande för sådana energi sparåtgärder som kan ulföras med anställd arbetskraft. Därav avser 235 milj. kr. bostäder öch 15 milj. kr. kommunala och landstingskom munala byggnader. Därmed har sammanlagt nära 800 milj. kr. ställts till lånemyndigheternas disposition för beslut om lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus under /78. Jag har tidigare redovisat atl bosladsstyrelsen mot bakgrund av den efter frågan på stöd som har konstaterats i fråga om bostäder bedömer be hovet innevarande budgetår till sammanlagt 950 milj. kr. Det är ange läget med en fortsatt hög eriergisparverksamhet inom bostadsbeståndet. Jag förordar därför att ramen för beslut om lån och bidrag för åtgärder i bostadsbeståndet utvidgas med ytterligare 150 milj. kr. Medel för ändamålet bör anvisas på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för inne varande budgetår. Samlidigt bör medel anvisas under anslaget för atl täcka kostnadema för de åtgärder som i enlighet med vad jag har redovisat i det föregående regeringen har beslutat inom ramen för finansfullmaklen. Det tillkommande medelsbehovel för innevarande budgetår uppgår därmed lill 400 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. medge att bidrag och lån förenergibesparande åigärder inom bostadsbeståndet beviljas intill ett ytterligarebelopp av . under /78, 2. till Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett reservationsanslag av . [2]D 7. Lantmäteriet: Täckning av förluster i förrättningsverksamheten. Någotanslag för detla ändamål har inle tagils upp i statsbudgeten för budgetåret1977/78. Kostnadema för lantmäteriets förrättningsverksamhetskall i princip täckas av avgifter som tas ut av sakägare enligt lantmäteritaxan (1971: 1101, omtryckt 1976: 491, ändrad : 974). Förverksamheten disponeras ell formellt s. k. 1 000-kronorsanslag, anslagetLantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet. Anslaget får inle uppvisanågon belastning vid utgången av budgetåret. () har i framställning 1977/78:101 44 konstaterat,atl det ekonomiska utfallet för förrättningsverksamheten under budgetåret1976/77 innebär ytterligare förluster utöver dem som balanserades vid ingångenav budgetåret. Det balanserade underskottet i verksamheten uppgick den 30 juni1977 tUl 19,9 milj. kr. LMV framhåller att det skulle krävas betydandetaxehöjningar för alt genom framtida överskott i verksamheten täcka detbalanserade underskottet och menar att en sådan lösning inte framstår somrimlig. Den skulle sålunda reellt innebära att framtida förrättningssökandetill stora delar betalade kostnader utfördaförrättningar. LMV hemställer därför all det balanserade underskottet iverksamheten avskrivs. Jag delar LMV:s uppfattning att det inte är rimligtatt genomföra taxehöjningar för att genom framtida överskott iförrättningsverksamheten få täckning för de balanserade förlusterna. Det ärinte heller tUlfredsställande att ackumulerade förluster skall belastaverksamheten . Jag vill i övrigt hänvisa tUl vad jag haranfört tidigare denna dag vid min anmälan av anslaget Lantmäteriet: Förrättnings-och uppdragsverksamhet budgetproposition (prop. 1977/78:100 bil.16). Den sedan ingången av /78 balanserade förlusten, 19,9 milj.kr., har inneburit att LMV fått ta i anspråk motsvarande belopp för rörligkredit och att verket har belastats med räntekostnader härför (f. n. ).Jag förordar därför ett till-läggsanslag av 22 milj. kr., vilket motsvarar detackumulerade underskottet per jämte beräknade räntekostnaderför rörlig kredit på motsvarande belopp fram tUl den tidpunkt då medel kan ställastill förfogande för täckning av förlusten. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lantmäteriet: Täckning av förluster iförrättningsverksamheten på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett förslagsanslag av 22 000 000kr. [3]11. Lånefonden för bostadsbyggande. Under denna rubrik har på statsbudgeten förinnevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 2 205 milj. kr. har i sin anslagsframställningavseende /79 hemställt alt under anslaget anvisas 400 milj. kr.på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Prop.1977/78:101 45 Med hänvisning till vad jag tidigare denna dag haranfört vid min anmälan i budgetpropositionen av motsvarande anslag för nästabudgetår (prop. 1977/78: 100 bil. 16) hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl till Lånefonden för bostadsbyggande påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 anvisaett invesleringsanslag av . 5 1977/78.1 saml Nr 101 1977/78:101 47 Anmälantill tilläggsbudget IItUl statsbudgeten /78 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde [1]Rörlig kredit för och Skeppsfartenssekundärlånekassa. bildades ochomorganiserades , samlidigt som Skeppsfartens sekundärlånekassainrättades (prop. 1965:99, BaU 1965: 38, rskr 1965: 289). Kassornas verksamhetregleras i lagen (1965: 139) om och Skeppsfartenssekundärlånekassa (ändrad senast 1974:1019) och reglemente (1965: 593) förkassorna (ändrat : 17). Kassorna har tiU uppgift att lämna lån,huvudsakligen av långfristig karaktär, till svenska rederiförelag eller iklädasig garanti för sådana lån. Lånen länmas som inte får översliga,för och för sekundärlånekassan . Överstigerlåneliden skall kassan i regel utiämna lånet att återbetalas genomavbetalningar enligt fastställd plan. För lånen skaU ställas betryggandesäkerhet i form av inteckning i svenskt fartyg eUer borgen av staten ellerbank. Inteckning skall i fråga om lån från ligga inom och i fråga om lån från sekundärlånekassan inom av del värde till vUketstyrelsen uppskattar fartyget. För kassornas förbindelser har låntagama ett visstkollektivt ansvar. Som särskild säkerhet har bUdats garantifonder genom attstaten har ställt lill förfogande garantiförbindelser som har utfärdals av fullmäktigei . Sådana garantiförbindelser har utfärdats på 100 mUj. kr.för och på 45 milj. kr. för Sekundärlånekassan.Bestämmelse om garantifonden återfinns i 6 § lagen (1965: 139) om Svenskaskeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa (6 § ändrad senast1974: 524). Försin verksamhet anskaffar kassoma medel genom upplåning på Prop.1977/78:101 48 kapitalmarknaden,huvudsakligen mot utgivande av obligationer. Det sammanlagda beloppet avlåneskuld och garantiförpliktelser får för uppgå lillhögst tio gånger och för sekundärlånekassan tUl högst sex gånger beloppet avresp. kassas garantifond och reservfond. har bemyndigat riksgäldsköntoret attunder tiden den 1 juli 1977den ikläda staten garantier tillsvenska rederier (prop. 1976/77: 146, /77: 26, rskr 1976/77: 344).Garantierna syftar till att rederierna skall kunna få kortfristiga lån så attsvag likviditet inte framtvingar försäljningar av modernt tonnage tiUunderpris. En garantiram av 500 mUj. har ställts till förfogande, varav ca50 milj. kr. för den mindre skeppsfartens behov. Kreditgaranti beviljas enUgt förordningen (1977:497) om statlig kreditgaranti tUl svenskt rederiföretag. Fråga omkreditgaranti prövas med vissa undantag av fuUmäktige i har yttrat sig. har i yttrandetill över begäran från omslöd till rederinäringen föreslagit atl förutsättning för att garanti skall lämnasskall vara bl. a. att amorteringsanstånd länmas av samtliga de kreditgivaresom har pantbrev i det eller de skepp som skall utgöra säkerhet för denstatliga garantin. Skeppsfartens sekundärlånekassa har i skrivelse den11 anhållit att garantifonden ökas med 25 milj. kr. lUl 70 milj.kr. Ökningen behövs dels för ökad utlåning, dels för nämnda likvidiletslån. Svenskaskeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa har i skrivelse den 14november 1977, kompletterad , anhållit att medel ställstill kassornas förfogande så att de får möjlighet att lämna amorleringsanståndi vissa fall. Kassorna anför att de inte har möjlighet att lämna begärtamorleringsanstånd med mindre än all särskUda medel ställs till derasförfogande. Kassornas in- och utlåning amorteras regelmässigt på samma lid,nämligen för och för sekundärlånekassan. Omuppskov beviljas amorteringar, kan sådana belopp antingen återbetalasomedelbart efter anståndstidens utgång eUer fördelas jämnt på lånetsåterstående löplid. Kassornas likviditet är sådan att medel behövs under tidenför alt täcka amorteringarna på kassornas utestående lån. Kassorna anhåller nualt medel ställs till kassornas förfogande så alt anstånd kan lämnas. Kassornaberäknar totalt förfallande amorteringar på upplåiungen lill 260 milj. kr. underåren 1978 och 1979. Kassorna pekar dessutom på de risker för ränteförluster somanståndet kan innebära eftersom de kortfristiga medel som erhålls för atltäcka förfallande amorteringar kan komma att dra större kostnader äri deräntor som rederiema erlägger för sina lån. Prop.1977/78:101 49 Enligt förordningen om statlig kreditgaranti lillsvenskt rederiföretag kan de svenska rederierna få slalsgarantier förkortfristiga likviditets-stödjande lån. harföreslagit alt lånen kombineras med amorleringsanstånd för de företag sombeviljas garanti. Amorleringsanstånd bör enligt nämndens meiung meddelas avsamtiiga långivare. och Skeppsfartens sekundärlånekassahar därför anhållit om medel för att kunna ge sådant amorleringsanstånd. Jagfinner det angeläget att kassorna liksom övriga långivare, får möjlighet atl geamorleringsanstånd. Syftet är all i möjligaste mån förhindra kapitalförstöringgenom försäljning av lönsamma fartyg. Jag anser därför att medel börställas lill förfogande för kassorna. De medel som behövs har karaktären avlikviditetstillskott. Det går inle att nu beräkna exakt när de behövs och vilkabelopp del gäller. Jag förordar därför att kassorna får disponera en rörligkredit i riksgälds-kontoret för detta ändamål. Jag har frånfartygskreditgarantinämnden inhämtat att nämnden avser att tillstyrka garantierför ett antal fartyg som är belånade även i kassorna. De amorteringsanstånd somi så fall skulle bli aktuella i kassorna kan uppgå till högst 67 milj. kr.under år 1978 och högst 72 milj. kr. Den rörliga kredit sombehövs har jag beräknat till sammanlagt 139 milj. kr. under åren 1978 och 1979.Av krediten bör 103 milj. kr. disponeras av och 36mUj. av Skeppsfartens sekundärlånekassa. Underlaget för beräkningen är t.v. osäkert med hänsyn till atl ännu inlebehandlat samtliga ansökningar om likviditetsslöd. Eventuella ränteförlusterfår täckas genom jämkningar av räntevillkoren för de lån i kassorna däramorleringsanstånd beviljas. Som säkerhet för kassornas förbindelser har statenställt av riksgälds-kontoret utfärdade garantiförbindelser. Sekundärlånekassanutnyttjar f. n. sin garantifond fuUl ut. Kassan har begärt en ökning med 25milj. framför alll för all kunna öka utlåningsverksamheten. För alt kassanskall kunna lämna nämnden amorleringsanstånd erfordras en utökning av garantifondenmed 7 milj. kr. Jag är inte nu beredd att ta ställning till kassansframställning om ytterligare höjnmg av garantifonden. Ett genomförande av vad jag nu har förordatföranleder ändring i 6 § lagen om ochSkeppsfartens sekundärlånekassa. Förslag tiU ändring av lagen har fogats tillprotokollet som bilaga A. Med hänvisning tUl vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslår delsatt antaga inom industridepartementet upprättat förslag till 1977/78:101 50 1. lag om ändring i lagen (1965: 139) omSvenska skeppshypo tekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa, 2. medge att Svenskaskeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa får disponera enrörlig kredit av . 3. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att utfärda ytterligare garantiförbindelser på 7 000 000 kr.att ingå i Skeppsfartens sekundärlånekassas garantifond. [2]1. Byggnader och utrustning. Under denna mbrik har på stalsbudgeten /78 anvisats ett investeringsanslag av 86,2 milj. kr. Med stöd av bemyndigande (prop. 1976/77:100 bU. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 17 novemberbeslutat att förenade fabriksverken från investeringsanslaget Byggnader och utrustningfår utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit påbörjaföljande investeringsprojekt. Elektronikhall vid centrala verkstaden i (CVA), Byggnad för teknisk sektion telemätinstru-ment vid CVA och Oljecistemvid Zakrisdalsverken i , för sammanlagt 5,2 mUj. under budgetåret1977/78. Byggnadsarbetena beräknas bli avslutade under /79. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att till Byggnader och utrustning på tilläggsbudgetII till statsbudgeten för /78 anvisaett investeringsanslag av . [3]15. Statens hantverks- och industrilånefond. Under denna anslags-rubrikredovisas bl. a. ramen för statlig garanti för lån till hanlverks-ochindustriföretag enligt kungörelsen (1960: 372) om statiigt kreditstöd tillhemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckt 1970: 550; ändrad senast 1976:476). SärskUda bestämmelser om statlig garanti för lån till turisthotell ärintagna i brev . Denkraftigt ökade efterfrågan på statliga kreditgarantier som präg- Prop.1977/78:101 51 /77 har fortsatt under innevarande budgetår. Den /78urspmngligen tilldelade ramen på 200 mUj. har visat sig vara otillräckligoch redan i tilläggsbudget I har föreslagits en höjning med 100 milj. kr. till300 milj. kr. 1977/78: 25 s. 119). har godtagit detta förslag(NU 1977/78: 32, rskr 1977/78: 108). den 1 juniden harindustriverket och regeringen beviljat kreditgarantier till ett sammanlagtbelopp av 168 milj. kr. Med hänsyn till inneliggande ansökningar kan beräknasatl ytterligare ca 120 milj. kr. av ramen har tagits i anspråk till den 1februari 1978. Den höga efterfrågan väntas bestå under hela budgetåret. Jagbedömer det mot denna bakgrund nödvändigt att ytterligare öka ramen för destatliga kreditgarantierna. Garantigivningen är enligt min bedömning ettverksamt instrument för stöd till företagen. Jag förordar därför att ramen förstatlig garanti för lån tiU hantverks- och industriföretag m. fl. utökas med150 milj. kr. till sammanlagt högst 450 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att medge att för /78 statiig garantiför lån till hantverks- och industriföretag m. m. beviljas med ytterligare . tiU sammanlagt högst . [4]21. Lån för prospektering i . Något anslag för detla ändamål finnsinle upptaget i statsbudgeten för /78. I skrivelse till regeringen harLuossavaara-Kiirunavaara AB () anfört bl. a. följande. har tidigare beslutat att inskränka sittundersökningsprogram för uran inom koncessionsorarådet Pleutajokk 13,kommun, till att avse endast sådana kompletterandeundersökningsarbeten som behövs för att man skall kunna sammanställa ochavsluta undersökningsresultaten från hittUls utförda undersökningar inomkoncessionsområdet. Eftersom det är angeläget att upprätthålla en hög nivå påprospekteringsinsatsema, bl. a. i syfte att söka finna möjligasysselsätlningsobjekt inom regionen, föreslår att en objektsprospekteringefter andra utförs. Prospekteringen skulle avse av () inmutade eller utmålslagda muieralfyndigheter inom de s. k.Munka- och Rappenfälten. har efter förhandlingar med NSG träffat ettoptionsavtal enligt vilket skall utföra prospektering 1977/78:101 52 ochmalmundersökningar inom området. Kostnaden för programmets genomförande haruppskattats till 10 milj. kr. Huruvida arbeten skallbedrivas därefter beror på resultatet av undersökningsprogrammet. De undersökningar som har utförts inomområdet av geologiska undersökning (SGU) har resulterat i att vissamindre fyndigheler av molybden har påvisats. anser att en förnyadutvärdering av tillgänglig geovetenskaplig information från området utifråndelvis nya utgångspunkter kommer att ytterligare öka kunskapema om belägenhetoch förekomstsätt hos de komplicerade mineraliseringar som har upptäckts iområdet. Området får anses vara intressant eftersom det erbjuder möjligheteratt utan alltför stor tidsutdräkt uppnå konkreta resultat. Underprospekteringsarbetels gång påräknas utöver egna insatser insatser ävenfrån SGU. hemställer mot denna bakgrund att 10 milj. kr.ställs till bolagets förfogande i form av ett ränte- och amorteringsfritt lån.Återbetalnings-skyldigheten för lånet bör vara avhängig av att påbörjarbrytning inom området i enlighet med ett med NSG träffat avtal. I samband med att den statliga prospekteringenefter uran minskar under /78 har beslutat att inskränkasitt undersökningsprogram för uranfyndigheten Pleutajokk i kommun. Iområdet har dock påträffats flera andra fynd av olika , framför alltkoppar- och molybdenmalm. Det är enligt min mening angeläget att neddragningenav uranprospekteringen i kommun inte får till följd att fyndigheterav andra förblir oundersökta. Det av föreslagnaundersökningsprogrammet bör ge goda möjligheter att bedöma förutsättningarna fören framtida mineralutvinning i området. Jag räknar med att tillövervägande del avser att utnyttja SGU:s kompetens vid dessa undersökningar.Med hänsyn till det optionsavtal som har träffats meUan NSG och och altdet här rör sig om ett avgränsat projekt som inte ingår i ordinarieprospekteringsplanering bedömer jag att den av bolaget föreslagnafinansieringsformen är lämplig. På tUl-läggsbudget bör därför 10 milj. kr. iform av ett ränte- och amorteringsfritt lån ställas till förfogande fördelta ändamål. Lånet bör återbetalas om påbörjar brytning inom området.Del bör ankomma på regeringen alt besluta om de närmare villkoren för lånet. Med hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslår att till Lån för prospektering i påtiUäggsbudget II till statsbudgeten för /78 anvisaett investeringsanslag av . Prop.1977/78:101 53 Lagom ändring i lagen (1965:139) om ochSkeppsfartens sekundärlånekassa Härigenom föreskrives atl 6 § lagen (1965: 139) omSvenska och Skeppsfartens sekundärlånekassa skall hanedan angivna lydelse. Som garantifond att utgöra sär- Somgarantifond alt utgöra sär skild säkerhet för de förbindelser skild säkerhet för de förbindelser som ingåtts av kassa ställer staten som ingåtts av kassa ställer staten lill förfogande en av fullmäktige i till förfogande en av fullmäktige i utfärdad garan- riksgäldskonlorel utfärdad garan tiförbindelse på etthundra miljö- tiförbindelse på etthundra mUjo ner kronor för skeppshypoleks- ner kronor för skeppshypoteks kassan och fyrtiofem miljoner kro- kassan och femtiotvå miljoner kro nor för sekundärlånekassan. nor för sekundärlånekassan. Denna lag träder i krafl efter den dag,då lagen enligt uppgifi på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. ISenaste lydelse 1974: 524. Prop.1977/78:101 55 Anmälantill tilläggsbudget IItill statsbudgeten /78 såvitt avser statens allmänna fastighetsfond Reparations-och underhållskostnader m. m. under beskickningsfastig-hetemas delfond avstatens allmänna fastighetsfond. Under poslen Reparations- ochunderhållskostnader m. m. har för denna delfond i staten för siatens allmännafastighetsfond för /78 beräknats 17 160 000 kr.i Den svenska ambassadfaslighelen i skadadesvid jordbäv ningskatastrofen och har evakuerats. Genom beslut den9 bemyndigade regeringen att i anspråk 750 000 kr.för nödvändiga skyddsarbeten. Styrelsen beräknar alt kostnaderna förskyddsarbeten och erforderliga iståndsättningsarbeten uppgår till sammanlagt . och hemställer atl ett motsvarande belopp ställs till förfogandeutöver de medel som har beräknats under posten Reparations- och underhållskostnaderm. Föralt arbetena med iståndsättning m. m. av ambassadfastigheten i skallkunna slutföras utan dröjsmål förordar jag atl 1,6 milj. kr. utöver tidigarefastställt belopp anvisas för reparations- och underhållskostnader m. m. förinnevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att i staten för statens allmänna fastighetsfond,beskickningsfastigheternas delfond, under posten Reparations- och underhållskostnaderm. m. för /78 beräkna ett belopp av ytteriigare . får disponeras av . Prop.1977/78:101 57 överav regeringen hos i prop. 1977/78:101 begärda anslag påtiUäggsbudget II till statsbudgeten för /78 G 2 : Utrustning,reservationsan slag 2 500 000 B 3 Byggande av statiiga vägar, reservationsanslag, alt avräknasmot aulomobilskattemedlen 12 400 000 m., reservationsanslag 800 000 D11 Bidrag till högskoleutbildning m. m. D 36 m. m.,reserva tionsanslag 2 850 000 E 3 Främjande i aUmänhet av fiskerinäringen,reserva tionsanslag 2 000 000 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar,förslagsan slag 10 000 000 B 3 Sysselsättningsskapande åigärder,reservationsan slag 23 600 000 C 5 Särskilda åigärder för arbetsanpassning,reserva tionsanslag 284 900 000 Bil Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbe ståndet m. m., reservationsanslag 400 000 000 D 7 Lantmäteriet: Täckning av förluster iförrättnings verksamheten, förslagsanslag 22 000 000 Summaför driftbudgeten 762 710 000 Industridepartementet 1 Byggnader och utmstning 5 200 000 1 Polishus m. m. 3 Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården 10 060 000 5 Inköp, uppförande och inståndsältande av fastig heter för utrikesrepresentationen 7 500 000 Budget departement et 11 Byggnadsarbeten för statlig förvaltning 1800 000 3 Statens bosättningslånefond 20 000 000 11 Lånefonden för bostadsbyggande 600 000 000 Industridepartementet 21 Lån förprospektering i Budgetdepartementet1 a Förvärv av aktier i och spritcentralen 1 b Teckning av aklier i ett bolag för export av tjäns- 2 Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m.m. 7 Nalurvårdsfonden: Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. 420 000 5 000 000 TRYCKERI 1977 77071*