prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — En vissstagnation i ombyggnadsverksamheten kan emellertid konstateras. Verketframhåller alt delta är allvariigt inte enbart med hänsyn till dess betydelseför en förbätirad energihushållning. Det finns ett starkt opinionstryck föratt bevara och utveckla den existerande byggnadsmiljön av sociala, ekonomiskaoch kulturella skäl. Ävenfrån energisynpunkt måsle man notera att den äldre bebyggelsen främst i sinatyngre, bärande delar representerar en stor energiinveslering (eller vidnybyggnad ställer krav på stora energiinsatser för material och Prop.1911/18:76 213 byggande).Verket betonar att kraven på förbättring av egenskaperna hos den äldrebebyggelsen nu ökar. Det gäller ökad lillgänglighei för rörelsehindrade,förbättring av arbetsförhållanden vid avfallshantering, förbättrade hygieniskaförhållanden i arbetslokaler etc. Verketfinner det angeläget att få titt slånd en översyn av ombyggnadsverksamhetenssociala, tekniska och finansiella problem möjligt. Verket föreslårdärföratten särskUd utredning tittsätts med uppgift att se över kraven påombyggnadsverksamheten och att lägga fram förslag om förbättrade villkor fördenna verksamhet. De myndigheter som är närmast berörda av uppgiften är enligtverkets uppfattning , arbetarskyddsstyrelsen,bostadssiyrelsen och planverket. Villkorenför en ombyggnad som möjliggör en förbättring i olika avseenden börunderlättas. 1 avvaktan på detta föreslår verket att utrymmet förombyggnadsverksamheten ökas avsevärt och att de bidrag som utgår tittförbättrad energihushållning även anpassas till de större ombyggnadsobjektensfinansieringsbehov. Energisparåtgärdersom vidtas i samband med ombyggnad är ekonomiskt fördelaktigare förfastighetsägaren än om motsvarande åtgärd skutte vidtagits utan samband medrenovering. Minskningen av årskostnaden på grund av energisparåtgärderna tordeenligt verket kunna bli av storleksordningen , för ett småhus och300-400 kr, för en lägenhet i flerbostadshus. Härav drar verket den slutsatsenatt dessa åtgärder i allmänhet inte rimligen kan bäras av de besparingar idriftskostnader som kan göras. Fastighetsägarens ekonomiska bild kanemellertid te sig förmånligare om skatteeffekter, inflation ochfastighetsmarknadens prisökningar samt möjligheter titt hyreshöjning räknasin. En prishöjning på energi förbättrar ytteriigare kalkylen även om dennaomedelbart får återverkningar på byggkostnaderna. Verket rekommenderar att detfinansiella utrymmet vidgas för utbyggnad av fjärrvärmeverk, 7.5.2,4Generella förutsättningar och förstag Vidval och genomförande av de tekniska sparåtgärderna måste åtgärderna kombineraspå lämpligt sätt för att god effekt skatt erhållas. Även om vissa åtgärder intebör berättiga till ekonomiskt stöd - t. ex. med hänsyn titt förutsedd mycketgod lönsamhet - är det enligt verket motiverat att dessa åtgärder krävs somförutsättning föratt stöd skall utgå titt andra åtgärder. Ett sådant krav kanvara att drifts- och skötsetinstmktioner skall utarbetas samt att uppvärmnings-och ventilationssystem skall injusteras. Verketföreslår vidare att de tekniska krav som ställs som villkor för statligt stöd istörsta möjliga utsträckning samordnas med motsvarande bestämmelser i . Mångaenergisparålgärder kommer att genomföras i det äldre beståndet av byggnader.Bostäder och lokaler av detta slag svarar ofta för de lägre 1977/78:76 214 hyresnivåernaoch de boende etter tokatutnyttiarna tillhör inle sältan de svagare gruppernapå bostadsmarknaden, Detärdärförenligl verkets mening särskilt angeläget attuppmärksamt följa sociala effekter av vidtagna tekniska åtgärder samt vidtaerforderliga åtgärder för att undvika negativa konsekvenser. Verketpekar också på den effekt som utformningen av bränsleklausulerna kan ha ochfinner det därför angeläget att heta systemet rörande bränstektausuler blirföremål för en översyn. Endet tekniska sparåtgärder kommer att påverka byggnadernas fasader ochinredning. Verket pekar här på vikten av att man vid planering och genomförandeav sådana åtgärder tar hänsyn till bevarande av kulturhistoriska värden i denbefintliga bebyggelsen. Verketpekar slutligen på behovet av hyresgästinflytande även i energi-sparsammanhang. Genombred information samt lämplig stimulering i form av lån och/eller bidrag börfastigheternas ägare kunna intresseras för att ta initiativ titt planering ochgenomförande av sparåtgärder. Även ändringar i byggnadslagstiftningenerfordras i viss omfattning. anser det därför motiverat attsamhället, främst genom kommunema, medverkar till att sådana initiativ tillenergisparåtgärder tas som eljesi inte skutte aktualiseras samt att en vissplanläggning kommer till slånd i syfte att främja en ändamålsenlig och effektivenergihushållning. Verket pekar på attkommunerna har stort ansvar för energifrågorna. Kommunerna skallenligt 9 § BS i sin planering ta tillbörlig hänsyn titt energihushållningensbehov. Vidare har kommunerna att upprätta bostadsbyggnads- ochbostadssaneringsprogram, som redovisar kommunernas handlingsprogram förbostadsförsörjningen och ombyggnadsverksamheten. Genom tagen om kommunalenergiplanering (SFS 1977:439) har kommunerna ålagts att "i sin planeringfrämja hushållning med energi". Detta planeringsansvar kommer att medförabehov av starkare integrering mellan de olika planeringsaktiviteler sornkommunerna bedriver. 1 avsaknad av tillämpningsregler för hur begreppet "isin planering" skall tydas, är det enligl verkels bedömning troligt altden nya lagen i första hand kommer all tillämpas på nybebyggelse inomkommunerna. Enligt planverkets uppfattning är det emellertid motiverat altkiavel även tillämpas på befintUg bebyggelse. Det bör därför ankoinma påkommunema att ta initiativ lill åtgärder av olika slag och medverka till attdessa genomförs. Planverketföreslår nu att en komplettering sker i syfte alt göra tagen om kommunalenergiplanering direkt tillämplig inte endasl när del gäller att försebyggnaderna med energi utan även i fråga om åtgärder för att spara energi i Prop.1977/78:76 215 byggnaderna.Lagen bör sålunda enligt verkets mening byggas ut så att kommunerna åläggs attmedverka till att energisparpropgram för befintlig bebyggelse kommer tillstånd. Kommunerna bör enligt verket ansvara för genomförandet av dessa programgenom att ge information till fastighetsägarna och tillhandahålla en godadministrativ och teknisk service vid genomförandet av sparåtgärderna. Verketförutsätteratt redan en första, brett upplagd, informationskampanj i kommunernautgör ett tillräckligt incitament för många fastighetsägare att undersökamöjligheten och nyttan av att vidta energisparande åigärder på sinafastigheter. Kommunerna bör då ha en god beredskap för att möta anspråken på snabboch smidig service. Fastighetsägare som förvaltar större bebyggelsegrupper,såsom bostadsrättsföreningar och stora kommunala och enskildafastighetsförvaltningar, bör enligt verket själva kunna upprättaenergisparprogram. Efter översiktlig bedömning av kommunen bör dessa objektkunna färdigprojekteras och utmynna i ansökning om lån, bidrag och byggnadslov.Personer som endast äger ett hus behöver mer hjälp och bör få tillgång tillbesiktningsservice samt hjälp med förstag titt lämpliga åtgärder. Det är ocksåangeläget att deras ärenden prövas ulan onödiga dröjsmål. Förfastigheter, där inte ägaren spontant tar initiativ titt åtgärder efter enförsta informationskampanj, bör kommunerna ta initiativ till upprättande avenergisparprogram. För att kommunerna härvid skall kunna göra riktigaprioriteringar anser planverket att en översikttig inventering av bebyggelsenfrån energihushållningssynpunkl bör genomföras. En sådan översiktlig planeringbör enligt verket lämpligen inriktas på att grovt angelägenhetsgra-derabebyggelsen för energisparinsatser. Verket anser att ett stegvis genomförandei första hand bör inkludera flerbostadshus, därefter småhus, och slutligenlokaler och industrins byggnader. Inom dessa kalegorier av bebyggelse bör enindelning av byggnaderna i ålders- och konstruktions-grupper varaändamålsenlig. Omgenomförandet av energisparinsatserna sker i den ordning verket föreslagitöverensstämmer det första steget i stort setl med den kommunalasaneringsplaneringen. En koncentration av kommunernas insatser till olika stegböräven medverka till att tillgängliga resurser utnyttias på ett rationelltsätl, och att erfarenheter från genomförandet snabbt kan utnyttias. Verketbetonar den mångfald av uppgifter som kommunen redan har och som är av intresseför energibesparingen i den befintliga bebyggelsen. Dessa uppgifter harerhållits genom olika slag av inventeringar och finns lillgängliga i bl. a.byggnadsnämndernas arkiv och kan i många fatt utgöra underiag fören översiktligsammanställning rörande olika bebyggelseområden och bebyggelsens egenskaperfrån energihushållningssynpunkl. På basis härav och eventuellt av enöversiktlig utvändig besiktning bör kommunerna enligt planverket kunnainformera fastighetsägarna och stimulera dem lill fortsatta planeringsinsatser- självständigt eller genom samverkan med kommunens organ. På så sätl, ocheventuellt efter kompletterande enkät, skulle ett relalivi 1977/78:76 216 gottunderlag kunna komma fram för kommunens energisparprogram. Därigenom skulle detockså bli möjligt att redovisa förslag till ramar för del statliga stödet tillenergisparåtgärder inom kommunen. Detbör enligt verkei ankomma på planverket att i samråd med ,statens industriverk och utarbeta råd och anvisningar rörandemetodik, planeringsunderlag och värderingsprinciper m, m. för den kommunalaplaneringen av energihushållningsålgärder i befintlig bebyggelse. Kommunernasmedverkan i planeringen av energihushållningsålgärder bör stimuleras genom attbidrag kan utgå enligt liknande principer som gäller för stöd till kommunalöversiktsplanering. bedömer preliminärt att ell belopp av 10miljoner kronor bör ställas till förfogande . 7.5.4Kommunal service och lillsyn rörande energisparåtgärder 7.5.4.1Energifrågornas hantering i kommunerna Verketbeskriver inledningsvis den splittrade hantering som sker avenergisparärenden. Ansökningaiom energisparstöd preliminärprövas av kommunernas förmedlingsorgan enligtenergisparförordningen. Kommunen vidarebefordrar ansökningshandlingarna tilllänsbostadsnämnden, där slutlig beräkning av låne- och bidragsbelopp görs, ochbeslut fattas. Den sökande meddelas beslutet från länsbostadsnämnden. Ansökningarom byggnadslov för energisparåtgärder som är byggnadslovsplikliga prövas avkommunens byggnadsnämnd. De flesta ärenden som rör energisparåtgärder beslutasav tiänsteman hos nämnden på delegation från nämnden. Samordningenav de båda ansökningsförfarandena hämmas av att ärendena skall handläggas avtvå olika kommunala förvallningar och av att låne-och bidragsärendena skallslutligt prövas hos länsbostadsnämnden. Ioch med att förmedlingsorganets tekniska prövning även skall omfatta enrimlighetsbedömning av befintliga konstruktioner fordras ofta en förbesiktningav sakkunnig personal. Då dessutom inte alla energisparåtgärder fordrarbyggnadslov, utförs ofta den tekniska prövningen hos förmedlingsorganet av dessegna tekniker. Detta innebär att samma byggnad kan omfattas av teknisk prövninghos två olika organ i kommunen. så handläggs i mindre kommuner ofta den lekniska prövningen av låne-och bidragsärenden av personal (kommunalingenjörer ellermoisvarande). Bortsett från de ölägenheter som orsakats av attpersonalresurserna ej varit lillräckliga, lorde den integrering avbyggnadslovs- och tåneprövningen som förekommer i vissa kommuner ha Prop.1977/78:76 217 inneburiten relativt snabb och smidig handläggning inom kommunen. Planverketanser del dessutom lämpligt att handläggning av ärenden rörande lån och/ellerbidrag till energisparålgärder decentraliseras lilt kommunerna, som alltså börkunna lämna slutligt besked om statligt lån och bidrag. Kommunerna bör därfördisponera erforderiiga ekonomiska ramar vilka titldelas kommunerna avstatsmakterna på basis av bedömningar vid översiktliga inventeringar. Det ärvidare enligt verket lämpligt, att dessa ärenden i största möjliga utsträckningintegreras med prövningen enligt byggnadslagstiftningen inom kommunen. Enligtverkels bedömning boren förvattning härvid vara huvudansvarig för ärendena.Byggnadsnämnden bör enligt verkets mening vara "huvudmyndighet" förenergisparärendena. 7,5,4,2Besiktning och tillsyn Verketskiljer i sin genomgång på begreppen förbesiklning, tillsyn och slutbesiktning. Angåendeförbesiktning anser verket att kommunerna bör tilthandahåtla service förbesiktning och analys av byggnaders energitekniska tillstånd. Kommunen börkunna anvisa fastighetsägarna lämpliga personer som kan besiktigafastighetert)a. Påbesiktningsman måste ställas stora krav beiräffande teknisk sakkunskap, bådevad avser olika konstruktioner och olika åtgärders effekter på dessa.Besiktningsmannens bedömningar måste vidare vara konsekventa. Till sin hjälpskall han därför ha centralt uppgjorda besiktningsmallar, checklistor, därrelevanta besiktningspunkler, med besiktningsaspekter, är förtecknade.Besiktningsmanarna utformas lämpligen i några olika versioner, t. ex, fören-och tvåbostadshus, för radhusgmpper med värmecentral och för flerfamiljshussamt för övriga lokaler och för större värmecentraler. Detekniskt sakkunniga för besiktningsverksamheten torde behöva hämtas såväl frånkommunen som från fastighetsförvaltningar och konsult-ledet. De kategorier avtekniker som efter lämplig tiltäggsutbildning bör kunna utförabesiktningsuppgifterna är enligt verkei byggnadsinspektörer vid kommunernasbyggnadsnämnder, fastighetsingenjörer vid kommunernas fastighetsförvaltningar,skorstensfejarmästare, ingenjörer vid kommunala och enskildafastighetsförvaltningar samt konsulter. Verketdiskuierar också möjligheten att låta byggnadsinspektörerna utföraförbesiktningen och anför att deras huvudsakliga arbetsuppgift är att utförakontroll, besiktningar m. m. inom byggnadslagstiftningens ram. Då här aktuellbesiktningsverksamhet i princip skatt vara ekonomiskt självbärande, bör dockenligt verket möjUghet finnas att tåla byggnadsinspektörer på deltid utföradessa besiktningar. Något jävshinder för denna verksamhet torde inte hellerbehöva uppstå. Verketdiskuterar vidare möjligheten och behovet av tillsyn över de arbeten, för vilkalån och bidrag beviljats, och pekar på problemet att få tillsyn 1977/78:76 218 överåtgärder som inte är byggnadslovspliktiga och för vilka ansvarig arbetsledaresåledes inte behöver utses. Verketanser därför att åtgärder .som är väsentliga från energisparsynpunkt i möjligmån bör vara byggnadslovspliktiga. För alla åtgärder fordras dock intebyggnadslov, inte ens om de ger avsevärd energispareffekt. Detta kan varaåtgärder av enkel art, som kan utföras av de boende (fastighetsägarna) själva,ofta utan stattiga lån eller bidrag, och de berör inte någon annan änfastighetsägaren och brukaren. Exempel på sådana åtgärder är invändigaisoterings- och tätningsarbeten. Injusteringsåtgärder i värme- och ventilationssystemkan även räknas till denna kategori åtgärder. Vissaicke byggnadslovsplikliga åtgärder är dock av så väsentlig belydelse att det ärangelägel alt i den mån sådana arbeten utförs med samhälleligt ekonomiskt stöd,eller i kombination med åtgärder för vilka sådani stöd utgår, tillsyn avarbetena utförs i tillräcklig omfattning. Verket anser det därför angeläget attansvarig person på arbetsplatsen utses om åtgärderna finansieras med statligtstöd. Exempelvis skutte för arbeten av injusteringskaraktär denna person tillseatt intyg från den som utfört injusteringen redovisades för den kommunalamyndigheten. föreslår att beslämmelser med denna innebörd införs ienergisparförordningen. Planverketför ett resonemang om vilka risker samhället bör vara berett att ta i frågan omvilken effekt en viss energibesparande ålgärd fått. En stor kontrollinsats kansåledes enligt verkels mening lättare accepteras vid stora projekt. Dettaskulle kunna innebära, att kontroltinsatsen borde vara liten för mindreomfattande arbeten. Här bör ansvarige arbetsledarens tillsyn och"stutdeklaration" då arbetena avslutats vara lillfyllesl. För meromfattande åtgärder skulle övervakningen vara större genom att ävenobligatoriska besiktningar av personat, företrädesvis i formen avslutbesiktning, skulle ulföras. Verketförutsätter att närmare råd och anvisningar beträffande besiktnings- ochtillsynsverksamheten utarbetas i samråd mellan planverket, ochKommunförbundet. Liksomi fråga om den översiktliga kommunala energihushåltningsplane-ringen börstatligt ekonomiskt stöd utgå lilt kommunerna för att erforderliga resurser förbesiktningsverksamheten skatt kunna skapas. Främsl bör detta ske genom attutbildnings- och informationsverksamheten för besiktningsmännen bekostas avstatsmedel. Vidare anser verkei alt man böröverväga att göra kostnaden förbesiklning av faslighet lånegrundande enligt vissa schablonregler. Planverketvill understryka nödvändigheten av fortsatt upplysnings- ochinformationsverksamhet så all alla i samhället aktivt medverkar till attmöjligheterna alt spara energi tillvaratas. Informationen bör gälla hur Prop.1977/78:76 219 "energistatus"hos en enskild byggnad skall kunna konstateras, vilka åtgärder som lämpligenbör vidtas och hur åtgärderna skall genomföras. Verket påpekar att det oftakrävs noggranna överväganden för att få fram goda resultat, särskilt när detgäller gamla byggnader, t, ex. för alt undvika negativa följder för byggnadenstekniska funktion och för den inre och yttre miljön. Kunskap om äldre materialoch arbetsmetoder kan också krävas för åtgärder i kulturhistoriskt värdefullabyggnader. avser att ta initiativ titt en särskild skrift . Skriften som skall diskuteras i kontakt med berörda parterkommer att baseras på det föreliggande rapportmaterialet och skall rikta sigfrämst till: besiktningsmän, förmän och arbetsledare inom byggnads- ochinstallationsbranscherna, hantverkare inom facken snickeri, isolering ochinstallation samt driftspersonal och skorslensfejare. Förstudiecirkelsverksamhel bland husägare och brukare finns f. n, visslstudiematerial men av varierande kvalitet. avser att medverka lillatt detta studiematerial kan revideras och kompletteras, bl. a. med uppgifterfrån verkets slutrapport. krävs en mer djupgående utbildning såväl förvidareutbildning som för nyrekrytering av sådan personat. Detvå sakområden som en fullsländig besiktning av en byggnad grovt skall omfattaär byggnadsteknik och VVS-teknik, anser att del lorde vara lämpligtatt besiktning av småhus och de fiesta flerfamiljshus och byggnader medmotsvarande teknisk kvalitet utförs av e n person med tillräcklig kunskap på debåda områdena. För slörre lokaler, byggnader med komplicerade lekniska system,större värmecentraler etc. bör besiktningen utföras av flera olikabesiktningsmän med specialkunskaper på olika områden. Uppdelning avbesiktningsuppgifterna på besiktningsmän med olika specialkompetenser inom detVVS-tekniska området kan givetvis också bli erforderiig för mera avanceradeanläggningar. Totaltär tillgången på besiktningsmän, inte minst på den VVS-tekniska sidan, mycketliten. För att besiktningsmän med erforderliga kunskaper skall finnas atttillgå i tillräcktig utsträckning, måste därfören relativt omfattandeutbildningsverksamhet anordnas. Tidigarehar konstaterats att stora och lönsamma energibesparingar kan göras genomrelativt enkla inregleringsålgärder av befintliga värmeinslalta-tioner.Utbildning av personat härför och praktiska åtgärder för genomförandet harstartat, men det är enligt planverkets mening angeläget alt ytteriigarestimulera husägare och förvaltare till att vidta energisparåtgärder.Tillgången på personal som kan utföra sådana åtgärder på ett riktigt sätl äremellertid myckel begränsad. Det är därför nödvändigl alt ökautbildningsverksamheten inom denna gren. Förutsättningarna för att så skattkunna ske är goda, eftersom lämpliga kurser redan torde finnas förberedda, t.ex. hos SIFU, förordar därför att denna utbildningsverksamhetprioriteras. 1977/78:76 220 Införden ökade aktiviteten för att åstadkomma bättre energihushållning måstekunskaperna förmedlas effektivt. Delta bör ske främst genom att de normalautbildningsvägarna ger en grundläggande utbildning, som senare underyrkesutövningen fortlöpande kan kompletteras i samband med praktiskt arbetesamt fördjupas genom vidare- och påbyggnadsutbildning. Dessutom betonar verketvikten av samverkan mellan utbildningsinsatserna för dem som är verksamma inombyggnads- och VVS-facken, Ävenvikten av vidareutbildning av byggnadsnämndernas yänstemän och ansvarigaarbetsledare betonas. Planverketföreslår alt en utredning tillsätts med uppgifl att kartlägga de möjlighetertill utbildning som f n. finns. 1 uppdraget bör även ingå att bedöma i vad månutbildningen ger den kunskap, som är nödvändig i den nya, speciella situationenmed krav på förbättringsåtgärder och ombyggnader i befintlig bebyggelse i syfteatt spara energi och att förbälira bebyggelsens egenskaper i övrigt. Vidare börriktlinjer för hur läroplaner bör se ut arbetas fram i samråd med berördaskolmyndigheter och organ, såväl för den regelmässiga utbildningen som förutvidgning och påbyggnad av tidigare erhållen utbildning. är berettatt ta på sig ovannämnda utredningsuppdrag samt föreslår att regeringen beslutarom disposition av medel för en sådan utredning. 7.5.6Författningsändringar m. m. Planverketföreslår vissa ändringar i såväl byggnadsstadgans regler om krav på byggnadersom dess regler om byggnadslov och tillsyn. 7.5.6.1 Krav på byggnader Planverketförestår i likhet med vad verket gjorde i den preliminära rapporien att 48 a,49 och 50 Si? BS kompletteras i vissa avseenden, (Se avsnitt 5.6) Planverketframhåller att det av ekonomiska skäl och med hänsyn till byggnadernas nyttjarei allmänhel torde vara angeläget att olika slag av byggnadsåtgärder ibefintliga byggnader utförs vid ett och samma tillfälle. Enligt verket bördärför brister som avser energihushållningen normalt helst undanröjas i sambandmed att andra ändringsarbeten utförs. Verket föreslår av den anledningen att 48a ij andra stycket och 49 ! ; BS kompletteras så all kravet på godenergihushållning i skälig omfattning beaktas vid dessa ändringsarbeten. Planverketlar också upp panninspektionsulredningens förstag (jfr. avsnitl 3) att 50 i; BSskall kompletteras så alt skyldighet föreligger alt underhållaeldningsantäggningar, Verkei påpekar att delta förslag tillstyrkts av ettfiertal remissinstanser samt att en del av dessa anser att en sådan skyldighetbör omfalta inte enbart själva pannan utan även uppvärmningssystemet i sin 1977/78:76 221 helhet,dockinte i fråga om småhus. konstateraratt ett ytterligare stegbeträffande utvidgning av underhållsskyldighet skutte kunna vara att 50 Skompletteras med ett generellt krav att byggnad skall underhållas så attförsämrad energihushållning inte uppkommer. Ett sådant krav skulle göra delmöjligt att ålägga fastighetsägare att se litl att installationer ochklimatskärm fungerar på ett avsett sätt även från energisparsynpunkt. Verketanför titt detta att ett sådant krav till en bönan får begränsad räckvidd,eftersom instaltationer och klimatskärm inte behöver ges högre kvalitet än somvar fallet när huset byggdes. Verket framhåller dock att kravet på längre siktblir av väsentligt större betydelse i och med att byggnader uppförs enligt dennya bestämmelsen i 44 a ij BS, som medför att skärpta krav på byggnaders täthetoch på uppvärmnings-, ventilations- och vatleninstalta-tioner skall tillämpas.Planverket påpekar att flera av dessa anordningar måste bli föremål för enfortlöpande skötsel samt vid behov justeras och underhållas för att ge avseddenergispareffekt. Verket föreslår därför att 50 fj kompletteras medbestämmelser om att byggnad skall underhållas så att försämrad energihushållninginte uppkommer.