prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — Utöverdessa resurser samverkar behandlingsbyrån med RFHL (ålläkemedelsmissbrukare). sriftelseägdabehandlingshem, narkomanvårdskliniker, familjevårdshem och andra enheter somerbjuder behandling för missbrukare, 1de flesta kommuner i länet är del vare sig möjligt eller nödvändigt atl byggaupp speciella vårdbaser enligt stockholmsmodellen. Öppenvårdsansvarettillgodoses bäst genom integration i den reguljära verksamheten,"Vårdbaserna" i dessa mindre kommuner kommer således troligen allbeslå av den enskilde socialassistenten, vårdgruppen eller motsvarande. Störrekommuner kan organisera vårdbaser genom all integrera dem i verksamheter somungdoms- och socialläkarmottagning, alkoholpoliklinik eller rådgivningsbyrå.Vårdbaserna kommerati byggas upp med utgångspunkt från den enskilda kommunens socialvårdsorganisalion.Länels kommuner, utöver , arbetar f n, med att organisera sinaresp, vårdbaser. Detta arbete beräknas vara färdigt . Akut-och korttidsvården för vuxna narkotikamissbrukare i består i dagav 20 platser fördelade på två avdelningar på samt en plats på Danderydssjukhus. Mariaklinikens akulavdelning för vuxna tar också emotnarkotikamissbrukare. Denna avdelning är dock i första hand till för vuxnaalkoholmissbrukare. Förunga narkotikamissbrukare finns 12 platser på Mariaklinikens akutavdelning. Landstingetskulle enligt fattat beslut inrätta akut- och korltidsvårdsav-delningar påHuddinge och med vardera 10 platser för narkotikamissbrukareunder , Igångsättandet av dessa två enheter har emellertidförsenats. Verksamheten beräknas dock kunna starta , Denplanerade innerstadsavdelningen med sammanlagt 20 platser, som skall förläggas lillS;l , kommer i drift , 1 detla sammanhang övervägerlandstinget om akutavdelningarna på bör finnas kvar ellerersättas av andra. Dessa avdelningar kommer jämte Mariaklinikens akulavdelningför unga narkotikamissbrukare med 12 platser atl svara för akutvårdbehovet iStockholms innerstad fram till dess akutkliniken vid las idrift, 1den kommande vårdorganisationen kommer personal från akutklinikerna också altfungera som konsulter vid de primärkommunala vårdbaserna, 1den kommande organisationen för vården av missbmkare i planerastvå typer av behandlingshem, motivationshem och behandlingshem med merlångsiktig behandling. vårdkedjanin mellan akut- och korUidsvård och den långsiktiga behandlingen. Missbrukarnaskall således efter behandlingstiden på sjukhus kunna gå över till ett molivalionshemoch där kunna fortsätta behandlingsplaneringen. finns två behandlingshem som har denna inriktning på sinverksamhet, Västbo och . Vidare har behandlingsavdelningarna påLångbro sjukhus och på Mariakliniken samma behandlingsinriktning. Dessatvå behcindlingsavdelningar kommer att läggas ned och ersättas av frislåendebehandlingshem och svara för kommunernas behov av moliva-tionsvård. Vidarekommer motivationshemmet Västbo att överflyttas till nya lokaler och i sambanddärmed utöka platsantalet från 6 till 12. Mariaklinikens avdelning "Grimman"har bedrivit motivalionsvård för unga missbrukare. har beslutat att denna avdelning skall fortsätta sin verksamhet samlatt skall ha samma inriktning i sittbehandlingsarbete. 2.5.2Behandlingshem med långsiktig behandling Detfinns ett mycket stort behov av fier behandlingshem. De flesta kommuner ilänet har redovisat detla behov. placeras vuxna missbrukare i förstahand på narkomanvårdsklinikerna på , Mariakliniken och på Ulleråkerssjukhus i samt på vid . Fördenlångsikliga behandlingen utnyttjas Norrbyhem-mei, Rätansgården, Trollängen,Vallmotorp, RFHL;s kollektiv, Hasselakollektivet och liknande behandlingsenheter.Få kommuner tycks ha något fast samarbete med något behandlingshem utan mansöker plats när det är aktuellt på de behandlingshem man känner till. Enligtlandstingets narkomanvårdsulredning skulle primärkommunerna svara förbehandlingshemsvården för vuxna narkotikamissbrukare. Del är dockomöjligt för varje kommun inom länet atl inrätta sina egna behandlingshem.Någon form av samordning för behandlingshemsvården av vuxnanarkotikamissbrukare är således helt nödvändig. Dennasamordning kommer atl bestå i att med största sannolikhetkommer alt påla sig huvudmannaskapet för samtliga behandlingshem som skallsvara för vården av vuxna narkotikamissbrukare i länet, F, n, pågår långtframskridna förhandlingar mellan och kommunförbundetslänsavdelning om avtal i denna fråga. Kommunförbundetslänsavdelning har uppskattat all länels kommuner utöver har behov av90 nya behandlingshemsplatser fördelade på sju behandlingshem. Kommunförbundelslänsavdelning härtill anmält att de 22 kranskommunerna ärintresserade av atl i första hand gemensamt abonnera på 52behandlingshemsplatser. Efteren utbyggnad med 52 platser vill man avläsa del fortsatta behovet. Utöverdenna planerade utbyggnad har beslutat inrätta tvåbehandlingshem med sammanlagt 30 platser för att kunna svara mot de akuta behovsom finns inom kommunen. Stockholmskommun härefter rekommendation från ledningsgruppen för narkotikafrågorerhållit statsbidrag om . för planerings- och projekteringskostnaderi samband med den omfattande utbyggnaden av narkomanvården i länet. Vidde flesta ungdomshem som sociala nämnd driver placeras ungamissbrukare. För alt svara mot det behov som finns av en utökning av antaletbehandlingshemsplatser för unga missbrukare har laiidstingel beslutat att utökaplatsantalet på ett behandlingshem, Frossarbo, från 8 till 14 platsen Vidareplaneras ytteriigare ett behandlingshem med 8 platser. 1Uppsala län har dels arrangerats en regional överiäggning, dels enkompletterande överiäggning med representanter för kommun, m.fl. Narkotikamissbmkförekommer framför allt i men även , och redovisarmissbruk. 1 beräknas antalet lunga narkotikamissbmkare till ett drygl lOO-tal.Bland fallarbetare tycker man sig ha iakttagit en nedåtgående trend, särskiltvad gäller hasch. Enligt polisen förekommer en övergång till heroin bland detunga missbrukarna. Totalt bedömer polisen att ca 500 personer i Uppsalamissbrukar narkotika i någon form. 1Enköping förekommer narkotikamissbmk . F. n. redovisas inga påtagligaproblem utan lägel bedöms vara under kontroll. Behov av särskilda vårdresurseranses inte föreligga. 1 kommun förekommer tungt missbruk. Kommunen barett vårdbehov på 5-10 platser på behandlingshem.Östhammars kommun harett mindre antal tunga narkotikamissbmkare. Tierps kommunredovisar inga behov av särskilda insatser för narkotikamissbrukare. Förutomde vårdresurser som f n. finns i , bl. a. narkomanvårdskliniken på Ulleråkerssjukhus, har läns landsting aktualiserat alt eventuellt starta ettmindre behandlingshem med 8 platser i samarbete med kommun. Uppsalavill också ha ett närmare samarbete med Trollängens behandlingshem som ärbeläget utanför . 1samband med den regionala överiäggningen i bildades en arbetsgruppunder ledning av kommunförbundets länsavdelning. Arbetsgruppen har inteslutfört sitt arbete ännu, men ledningsgruppen har efler hand fått materialfrån gruppen. Vidden regionala överiäggningen framkom att narkotikamissbruk i större ellermindre utsträckning förekommer i alla kommuner i länet, I de mindre kommunerna är det inte fråga om något omfattandemissbruk, 1 uppgår gruppen etablerade missbrukare till omkring 250personer. Dessutom finns en "till-och-från-grupp" av missbrukare somuppgår till bortemot 500 personer. En övergång från narkotika till alkohol harobserverats, kommun beskriver vård- och behandlingssiluationen sommycket svår. Man har brist på såväl öppenvårds- som inslitutionsresurser, 1Nyköpings kommun känner socialförvaltningen lill ett 50-tal missbrukare, varavett 20-tal i kommunens kransområden. Kommunen har behov av både akutvårds- ochöppenvårdsresurser. En ungdomsmottagning planeras starta under innevarande år. Frånflera kommuner betonades den stora risk som ungdomsarbetslösheten utgör frånmissbrukssynpunkt. Denregionala arbetsgruppen kommer i sin slutrapport att ta ställning till vilkaresurser som krävs för att klara vårdbehoven inom länet och hur befintligaresurser kan utnyttjas, 1 länet finns Vallmotorps behandlingshem som delvisrekryterar missbrukare från kommunerna i , 1 ett protokoll frånarbetsgruppen rekommenderas "alt nya resurser och andra åtgärder intesnävt inriktas på rena narkotikamissbrukare utan på den större grupp som pågrund av något slags missbruk är i behov av stöd och behandling".Ledningsgruppen kommer i det uppföljande arbelel att ha kontakt medarbetsgruppen i , Efteren regional överiäggning i har socialkonsulenten i länet underhösten gjort en kompletterande utredning av narkotikasituationen. Sedantidigare finns en samarbetsgrupp mellan kommuner och landsting i länet somarbetar med narkotikafrågor. Narkotikamissbruket iÖstergötlands län är avgränsat till de större kommunerna ochNorrköping, vilka har klart uttalade missbruksproblem, 1 , ochFinspång förekommer narkotika i mindre omfattning, I de mindre kommunerna, t,ex. , och , förekommer inget missbmk som är känt av desociala myndigheterna. Narkotikamissbruketi berör ungefär 250 personer, av vilka 50 beskrivs som tungamissbrukare. Bedömningarna är osäkra om hur utbrett narkotikamissbruket är iNorrköping, men tillgängliga skattningar ger inte vid handen att Norrköpingskulle ha mindre problem än t, ex, , 1sammanfattningen lill den utredning som gjorts av socialkonsulenten i länetsägs: Vårdresursernai länet är för små i förhållande lill behovet. De psykiatriska klinikerna somstår för avgifmingen är hårt belastade. dockalt alternativ till vård efter avgiftningen saknas. Återfallsfrekvensen ärdärför slor innan vidare rehabilitering hunnit påbörjas. Renodlade narkomanersöker sig sällan till de psykiatriska klinikerna. Storleken på denna grupp ärdärför svår att överblicka. Få nås sannolikt av någon vård. En kartläggning avdessa missbrukare skulle vara av värde. Resurser bör sedan inriktas påförebyggande och uppsökande verksamhet. Angåendebelastningen av de psykiatriska klinikerna planeras i en tillnyktringscentral.Slorl behov av sådan föreligger också i . Möjligheter tillrehabilitering inom länet är av största vikt. Enligt socialförvaltningarna iNorrköping och bör satsning främst ske på behandlingshem och utökadfamiljevårdsverksamhet. Förslagom hur narkomanvården bör organiseras, främst för och ,beräknas föreligga . Efteren regional överläggning i bildades en arbetsgrupp med bredrepresentation. 1 den slutrapport arbetsgruppen tillställt ledningsgruppensägs beträffande missbmkets utbredning: Missbruksbildeni länet är i stort sett densamma som för landet i övrigt. Alkoholmissbmketutgör det lunga och socialt största missbruksproblemet som slår igenom i allaåldrar och samhällsgmpper. Blandmissbmk är vanligen förekommande hos missbmkareupp till . Man använder olika missbruksmedel som alkohol, tabletter ochnarkotika allt efler tillgången pä bemsningsmedel. Rent narkotikamissbmkförekommer också men i mindre omfattning än alkohol- och biandmissbruk. Narkotikamissbrukredovisas i , , , och medan det i ,, , , och inle förekommer något känt sådant missbmk. Iarbetsgruppens sammanfattning av utredningen sägs: Utredningenvisar att betydande vårdbehov inle tillgodoses för missbrukargruppen. Insatserär påkallade såväl i den öppna socialvården som i själva vårdkedjan förmissbrukare. Främst saknas möjligheter till adekvata vårdalternativ efler avgiftningsfasen.Dessutom föreligger behov av insatser i kommunerna för förebyggande, uppsökandeoch eftervårdande verksamhet. Ungdomsarbetslösheten är slor i länet och utgören grogrund för missbruk varför del krävs kraftiga insatser för atl ökasysselsättningsmöjligheterna för den arbetslösa ungdomen. Från toxikomaniklinikenhar efleriysls behandlingshem för 10-20 narkotikamissbrukare varje år.Socialarbetarna i länets kommuner har framfört ett direkt behov av minst 16platser på mindre behandlingshem/kollektiv, som kan erbjuda motiverademissbrukare social träning, vård och behandling. Dessutom har skyddskonsulenleni distriktet efterfrågat adekvata vårdmöjligheter för drogmissbrukare dåantalet platser på Skede Klockaregård inte täcker behovet. Av utredningen framgår attdet föreligger ett uttalat behov av 2-3 mindre iräningskollektiv i Jönköpingslän med 6-8 platser. Kollekliven skall vara lämpligt geografiskt placerade ochha pedagogiskt innehåll som skapar Krav på självverksamhet,ansvarslagande ochmotivation förutsätts. Samverkanmellan sjukvård och socialvård fungerar inte tillfredsställande varför det ärväsentligt att former för samverkan och kommunikation utvecklas. Viden regional överiäggning i framkom atl narkotikaproblemen i länet ärkoncentrerade till och . 1 , , , ,och ansåg man sig inte ha några påtagliga problem mednarkotikamissbruk. Det har tidigare förekommit sporadiskt missbruk i några avkommunerna, men vid tiden för överläggningen förekom inget känt kontinuerligtnarkotikamissbruk, enligl företrädarna för kommunerna och enligt enkätsvarendärifrån. Representanterna förpolisens narkolikaenhet och RFHL ansåg atl missbruk förekom även i de övrigakommunerna utan de sociala myndigheternas vetskap. Polisen och RFHL ansåg allmissbruket i var avsevärt mera utbrett än vad de sociala myndigheternakände till. Närmare uppgifter om antalet missbrukare kunde endast lämnas avföreträdarna för kommun som ansåg att antalet tunga missbrukare ikommunen uppgick lill omkring 50. Från kriminalvårdens sida hävdades emellertidatt antalet tunga missbrukare i Växjci var högre, närmare 100. Socialkonsulenteni länet har i en rapport till ledningsgmppen kommenterat överläggningen ochvilka åigärder som vidtagits efter denna; Behandlingsmöjligheteri länet för akutvården är främst toxikomankli-niken vid iVäxjö. Avdelningen har 40 platser, varav huvuddelen slår till akutvårdens förfogande.Till toxikomanklinikenärdock en miljöterapeutisk grupp knuten, som disponerar12 av platserna. Behandlingshem saknas i länet. startadelandstinget tillsammans med kommun en vårdcentral för bl. a. missbrukareav beroendeframkallande medel. Även denna arbetar efler miljölerapeutiskaprinciper. För den akuta behandlingenav narkotikamissbrukare har de kommuner, som redovisat behandlingsinsatser,utnyttjat toxikomankliniken vid . För den mer långsiktigabehandlingen har samarbete etablerats med frivilliga organisationer såsom RFHLochRIA-Center 1 . Behandlingen har genomförts på RFHL;s"smålandsgårdar" eller kollektiv (Valstadkollektivet). RlA-Center harförmedlat insatser på behandlingshem (exempelvis Bnjdbygården). Endast kommun harredovisat behov av resurser för akut- och korttidsvård, samt behov av platserpå behandlingshem - 5-6 platser resp. 10-12 platser. \'id senare överiäggningarmed företrädare för socialvården i har framkommit alt behovet framräknatstillsammans med företrädare för toxikomankliniken och atl det redovisadebehovet fär ses som hela länels behov. Vid ledningsgruppens besöki bildades ingen arbetsgmpp avseende länet med hänsyn tillmissbrukels koncentration lill Växjöområdet. 1 stället föreslogs kommunkontakta den arbetsgrupp, som bildals i . Någonsådan kontakt har inle tagits, främst av den anledningen att en motion väckts ikommunfullmäktige i om kartläggning av narkotikamissbruket i kommunen.Till undersökningen har senare , anslagits. Genom kontakter medsocialdepartementet och den tillkallade utredningen omnarkotikamissbrukets omfattning har överenskommelse gjorts om att samordna denkommunala undersökningen med den statliga utredningens provundersökning, somkommer atl genomföras i preliminärt 13-26 februari1978, Beräkningav behov av behandlingsresurser för narkotikamissbrukare kommer senare attgöras med utgångspunkt bl, a, från den nämnda undersökningen. Destörre kommunerna i länet, , och , uppgav vid enregional överiäggning att man på resp, platser kände lill ca 20-30 personer somman betraktade som lunga narkotikamissbmkare. Men även i , , Mörbylångaoch har det förekommit begränsat missbruk framförallt av hasch, 1Borgholm har man problem med narkotikamissbruk främst på somrarna underturistsäsongen, I och förekom inget känt narkotikamissbruk, IKalmar län bedriver s, k. instilutionsulredning försöksverksamhet.Det ansågs därför inle nödvändigt att bilda någon särskild arbetsgrupp i länet.Frågan om vårdresurser för narkotikamissbrukare inom länet tas upp av institutionsulredningen. Socialkonsulenteni länet har inkommit med en rapport till ledningsgruppen: Försöksverksamheteni län beträffande institutionsplanering har inte närmare gått in pånarkotikaproblematiken och vården av dessa patienten (institutionsutredningens ledningsgrupp) har den uppfattningen att man inle ur vårdsynpunklkan särskilja narkotikamissbrukare från andra missbrukare. Man fär också varamedveten om alt alkoholmissbrukarna är den stora gruppen vårdlagare medan derenodlade narkolikamissbmkarna är en liten grupp. Vid den enkät som gjordes isamband med narkotikakonferensen i framkom att det ilänet fanns 15 tyngre narkotikamissbrukare som underdel hadevårdats på psykiatriska kliniker och avgiftningskliniken i länet. Inomde typer av institutioner som institutionsutredningen kommer att föreslå förKalmar län kommer även missbrukarna av narkotika alt finnas med. Någon särvårdav narkotikamissbrukare kommer med all säkerhet inte att föreslås. Somen bland andra resurser i länet finns Valstadskolleklivet, som har sju platsen Detlahem är givetvis en tillgång i vården av giftmissbrukare. I övrigt så redovisasnuvarande resurser i länet i bifogade kartläggning av institutionsvården förKalmar län. Närdet gäller utbredningen i länet av narkotikamissbrukare så torde stor osäkerhetråda. De större kommunerna i länet, , , , uppgav på resp. platser hade 20-30 personer som man ville betraktasom tunga missbrukare. Här gäller i de flesta fall biandmissbrukare där ävenalkoholen finns med i bilden. 1 finns ett samarbete med RFHL ochovannämnda Valstadskollekliv. I länet finns enligl länspolischefen en narkolikaenhetom sju man. Denna grupp började arbeta och haranhållanden skett då och då. Några stora narkotikahärvor har man inte kommitpå. Denna grupps arbete torde skärpa bevakningen i länet beträffande narkotikabrott. Vidden regionala överiäggningen på redovisade socialförvaltningensammanlagt ca 40 kända narkotikamissbrukare. Dessa är koncentrerade lillVisby. Av dem är 15 tunga missbrukare. hjälptes ungefär 10missbrukare lill behandlingshem eller familjevård på fastlandet. Enligt polisenmissbrukar sammanlagt ca 150 personer narkotika i någon form på . Undersommaren tar emot ca 250 000 turister. Dessa ökar i betydandeutsträckning arbetsbördan för socialförvaltningen, som inle i motsvarande månhar någon sommarförstärkning. Många gäng från fastlandet kommer tidigt påvåren/sommaren och stannar till sent . Uppenbariigen finansierar endel ungdomar sin semester genom atl sälja narkotika. På grand härav debuterarmånga Gotlandsungdomar i narkotikamissbruk. har hosStockholms kommun begärt hjälp sommarlid, men fått avslag. Fram till år 1972hade socialarbetare stationerade på Golland. Demilitära förbanden på ön har åriigen sammanlagt ca 1 600 ungdomar underutbildning. Även dessa bereder socialförvaltningen en hel del arbete. PåGotland är det brist på arbetsmöjligheter för ungdomar. 400 personer under 25års ålder är registrerade som arbetslösa. Den verkliga siffran arbetslösa 1 deåldersklasserna torde uppgå till den dubbla. Den förfogar själv över några familjehem, men är i övriglhänvisad till vad som går att förhandla sig fram till på fastlandet. Fömtombehandlingsresurser efterlyser kommunen ökade insatser vad gäller ANT-undervisning(om alkohol, narkotika och tobak) till skolorna och de militära förbanden. Efter den regionalaöverläggningen tillsattes en arbetsgrupp. Den har lämnai en omfattande rapportdär man föreslår inrättande av en öppenvårdsenhet, försöksverksamhet medfamiljevårdshem för vissa missbrukare i åldern och uppåt,försöksverksamhet med ett mindre behandlingshem och ell brett upplagtupplysningsprojekt. (Ledningsgruppen har tagit ställning tillupplysningsprojektet i kapitel 3. Övriga projekt tas upp i kapitlen 4 och 5.) Ilänet förekommer enligt uppgifter vid den regionala överiäggningennarkotikamissbruk i någon form i samtliga kommuner. I rör det sig omnågra kända fall av haschrökning medan , , Karishamn och Kariskronavardera redovisar mellan 10 och 40 kända narkotikamissbrukare. Enligl polisensrepresentanter är dessa siffror för låga. Vid den regionala överiäggningentillsattes en arbetsgrupp som lämnat en rapport till ledningsgruppen. Vidgruppens sammanträden har främst förts en allmän diskussion angående behovet avvårdresurser för missbrukare av beroendeframkallande medel. Gruppen harkonstaterat att alkoholproblemen är långt mer arbelskrävande ännarkotikaproblemen. I många av de fall av narkotikaproblem som uppmärksammatsär det ofta frågan om kombinerat missbmk med alkohol. Gruppen ansåg det varatvivelaktigt att bygga upp särskilda behandlingsinslitutioner enbart förnarkotikamissbrukare. Sådana tankar strider mot intentionerna isocialutredningens betänkande som poängterar vikten av all inte tillskapa symtominriktaderesurser. Inom länet finns goda resurser vad beträffar antal vårdplatserför alkoholmissbmkare. Institutionsvård för missbmkare sker i huvudsak vidföljande institutioner inom länet: , vårdanstalten Pålyckehemmetoch Mjällbyhus konvalescenthem. Åsikterhar framförts i gruppen, att behov finns för en mindre behandlingsinstitutionför missbrukare (alkohol-, narkotika-och biandmissbrukare). En sådaninstitution skulle vara avsedd för vårdlagare i är.Platsantalet bör ej överstiga 10. Vårdinriklningen skulle vara av miljöterapeutiskkaraktär. En sådan institution fär ses som ett komplement till redan befintligaresurser. F. n.pågår ett s. k. psykiatriprojekt inom i . Detta projektbehandlar bl. a. missbrukarvården i länet. En särskild arbetsgrupp för missbrukarvårdär tillsatt inom ramen för deUa projekt. I denna grupp ingår utöver landslingsrepresentanteräven företrädare för varje socialförvaltning i länet. Därutöver ingår dessutom socialkonsulenlenoch länsläkaren. Arbetsgruppenför narkotikafrågor har mot bakgrund av detta projekt ansett, att frågan om euev. behandlingshem för narkotikamissbrukare enligt skisserade tankar, fär tasupp i det vidare arbetet inom ramen för karlläggningen av den framlida missbrukarvårdeni länet. Enligtupplysningar från den regionala överiäggningen är narkotikamissbruket iKristianstads län i huvudsak koncentrerat till . 1 kommunenfinns uppskattningsvis 100 injicerande missbrukare. Blandmissbmk förekommer i storutsträckning. Huvudparten av narkotikamissbrukarna är i åldern 18-25 år.Preparat i opiumgruppen förekommer sporadiskt. Dessutom finns mellan 150 och300 personer som regelbundet röker cannabis. Enligt polisens speciella narkolikaenhetsom finns i länet förekommernarkotikamissbruk även i övriga kommuner. Av den regionala arbetsgruppensrapport lill ledningsgruppen framgår alt; Socialförvaltningarnanår inte fram till narkotikamissbrukarna och att dessa i sin tur vet attförvaltningarna inte har mycket att erbjuda av behandlingsresurser. ,, , Klippan och har redovisat alt narkotikamissbrukförekommer i mindre och sporadisk omfattning. 1 samtliga dessa kommunerpoängteras att där finns ett stort alkoholmissbmk. Från harredovisats i stort samma omfattning av missbmket som i dessa andra kommuner.Enligt länsåklagaren har man i dock ett speciellt problem, nämligenatt personer som avvisas från Malmö-tåget på grund av narkotikamissbmk, stannarkvar i kommunen. Resterande kommuner-Bromölla, , , ,och - upfiger alt man inte känner till någranarkotikamissbrukare. För vården av missbrukarei kommunerna utnyttjas i , ;RPHL:s behandlingskollektiv, Hindbyhemmet,Ryagården, och S;t i , Genom det s. k.Skåneprojektet (se och Wlalmöhus län) har ungdomsvårdsskolorna stått tillkommunernas förfogande för bl. a. vård av frivilligt sökande missbrukare.Kommunerna redovisar emellertid behov av ytteriigare behandlingsresurser.Delta gäller framför allt långsiktig vård.