prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningen har föreslagitatl rätlen atl förskjuta avdraget till ell senare år skaU upphöra i och medall ell kompletterande bidrag Införs. Vissa remissinstanser har ansett atl manbör behälla räiten alt förskjuta avdraget även 1 del nya avdrags- ochbidragssystemet. Enligt denna uppfattning bör ett förelag som inle alls ellerendast delvis kan utnyttja avdraget få välja mellan atl förskjuta avdraget ochalt ansöka om bidrag. Föregen del anserjag all starka praktiska och administrativa skäl lalar fördenlösning som utredningen har föreslagit. Ett förelag som konstaterar allavdraget inte kan utnyttjas ett visst beskattningsår kan lämpligen inge ansökanom bidrag redan i anslutning till deklaralionsllllfället. Bidraget kan, som jagsenare skall återkomma till, fastställas och betalas ut redan på grundval avtaxeringsnämndens beslut. Ett uppburet bidrag måsteregelmässigt vara likvärdigt med eller t. o. m. ha större värde än ett avdragsom förskjuls ett eller framåt 1 liden. Under sådana förhållandenfinns del inte anledning alt komplicera förfarandet genom atl som ettytterligare alternativ tillåla atl avdraget förskjuls till senare år. Avnu anförda skäl tillstyrkerjag uiredningens förslag i denna del. Avdraget böralltså inle få sparas lill ett senare år. Av praktiska skäl bör också gällaatt avdraget inte får avräknas mot överskott av andra förvärvskällor än dentill vilken exportkreditkostnaden hänför sig. Avdraget får med andra ord inleöverstiga skillnaden mellan bruttointäkterna och övriga avdrag iförvärvskällan 1 fråga. Som RSV har påpekat gäller samma begränsning i frågaom avdrag enligt lagen (1975: 1147) om särskilt investerings-avdrag vidtaxering till statlig Inkomstskall. Det är därför nödvändigt alt klargöra ivilken ordning exportkredilavdrag och inveslerlngsavdrag skall göras närutrymme inte finns för båda avdragen. Med hänsyn lill de begränsningar somgäller för del statliga investeringsbidraget måste det i regel varafördelaktigt för exportföretagen alt låta investeringsavdraget få prioritetframför exportkreditavdragel. Av lagtexten bör därför framgå attexportkreditavdrag får medges vid den statliga laxeringen endasl om utrymmefinns efterdet atl investeringsavdraget har avräknats. Jag vill tillägga attdet s. k. schablonavdrag för egenavglfler som tillkommer egenföretagare börberäknas först efter det alt eventuellt exportkredilavdrag har avräknats, eftersomschablonavdraget är beroende av nettointäktens storlek. Även detta förhållandebör framgå av lagtexten. Somjag redan har antytt kommer jag all föreslå att prövningen av om avdraghar kunnat utnyttjas eller inle skall få gmndas på taxeringsnämndens beslul.Har den av taxeringsnämnden beslutade laxeringen inle lämnat utrymme för avdragoch har företaget vall alt söka och också fält 1977/78:155 99 bidraginnan laxeringen har vunnit laga krafl, skall förelaget inte därefter ha rätltill avdrag även om en höjning av laxeringen sker i högre instans och medföratt utrymme för avdrag uppkommer. Som utredningen har föreslagit bör den nyalagen innehålla en bestämmelse om detta. 3.7Exportkreditbidrag (6-8 §§ i lagförslaget) Utredningenhar föreslagit all det bidrag som Införs i det nya systemet (exportkredilbldrag)skall uppgå till hälfien av avdraget och all del skall vara skattefritt. Deremissinstanser som tillstyrkt förslaget om bidrag har inle haft något atlinvända mot den föreslagna bidragsnivån. Även enligl min mening innebärutredningsförslaget en lämplig avvägning. Vid en marginalskatt som överstiger50% kommer bidraget visserligen inle all helt motsvara ett avdrag som erhållesför det aktuella beskattningsåret, men som utredningen har påpekat kan dettanärmast ses som en fördel. Förelagen stimuleras nämligen härigenom atl iförsta hand vidla sådana vinst-dispositioner som möjliggör alt avdraget kanutnyttjas. Som jag har påpekat kommer bidraget däremot 1 regel atlvara likvärdigt med eller t. o. m. ha större värde än ett avdrag som skulle fåförskjutas till ell senare år. Enviktig fråga är hur bidraget skall samordnas med avdraget. Avsikten är atlbidraget skall vara ell substitut till avdraget och alt del skall ulgå bara ide fall då avdrag inte kan utnyttjas. Har ell förelag kunnat helt utnyttjaavdraget vid taxering till såväl statiig som inkomstskatt, bör företagetalltså inte ha rätl lill bidrag. Avdraget skall anses ha kunnat utnyttjas heltom det lill beloppet Inte överstiger skillnaden mellan bruttointäkterna ochövriga avdrag 1 den berörda förvärvskällan. Som framhållits vidremissbehandlingen Innebär detla bl.a. alt avdraget anses ha kunnat heltutnyttjas vid den kommunala taxeringen bara under fömtsättning all del inteinkräktar på utrymmet för eventuellt procenlavdrag. Har utrymme inte funnitsför hela avdraget men har företagel ändå delvis kunnat utnyttja del, börföretaget ha rätt all välja mellan avdrag och bidrag. Väljer företagetpartiellt avdrag, går rätlen till bidrag förlorad såvitt avser resterande delav den stödberättigade kostnaden. Om slutligen avdraget inle alls har kunnatutnyttjas, är företaget hänvisat till all söka exportkredilstöd i form av bidrag.Någon möjlighet all förskjuta avdraget tUl ett senare år bör, som nämnts, inleföreligga. Medanledning av vad som har anförts vid remissbehandlingen vill jag tilläggaföljande beträffande samordningen mellan avdrag och bidrag. Det finns intenågot hinder mot all ell förelag 1 fråga om en och samma exportkredit fåravdrag och bidrag ell annal år. Avgörande för stödformen är för varje årom det då finns utrymme för avdrag eller inte. Om ell exportföretag ell visstår har rätt till exportkredilstöd för två eller flera exportkrediter och omutrymme inte finns för fullt avdrag beträffande samtil- 1977/78:155 100 gakrediter, är del inle heller något som hindrar alt slöd för en kredit utgår iform av avdrag och för en annan 1 form av bidrag. Vid prövningen av vilkastödformer som skall användas, bör de olika koslnadsbeloppen placeras inom avdragsulrymmeti en sådan ordning att utrymmet utnyttjas så långt det är möjligt. Mediakttagande av detla bör liksom i andra fall gälla all bidragsformen fåranvändas för viss kredit så snart utrymme inte finns för avdrag för hela det stödberättigadebelopp som än hänförligt till krediten i fråga. Medhänsyn lill den prövning och kontroll som kommer alt åligga den utbetalandemyndigheten anserjag i likhet med utredningen atl prövningen bör uppdras ålRSV. Verket har alt bedöma hur bidraget skall beräknas och skall därvidgivelvis beakta de begränsningar som kan ha föreskrivits i EKN:s beslul. Vidbehov måste RSV också kontrollera de uppgifter som lämnas av del sökandeföretaget. Som förutsättning för bidrag bör föreskrivas alt företagetskriftligen medger RSV alt granska företagets räkenskaper och atl Inhämta deuppgifter från självdeklarationen som behövs för kontrollen. Innan utbetalningsker måste RSV även konstatera om utrymme för fullt avdrag finns eller omförelaget ändå delvis har utnyttjat avdraget. Denna prövning bör i första handske på grundval av lagakraftvunnet beslut om förelagets taxering. Om företagetbegär del, bör prövningen dock gmndas på det beslul angående företagetstaxering som föreligger när RSV lar ställning lill yrkandet om bidrag. Finnsdel enligt nämnda beslut inte utrymme för fullt avdrag, bör bidrag såledeskunna medges ulan hinder av atl taxeringen inte har vunnit laga krafl. Harbidrag utgått i ett sådant fall och sker sedermera en sådan höjning avtaxeringen att utrymme för avdrag uppkommer, bör - som jag har anfört- företaget ändå anses ha förlorat rätten till avdrag. Del bör å andra sidanslå förelaget fritt att vänta med ansökan om bidrag till dess den slutligaprövningen av laxeringen har skett. Skulle den slutiiga prövningen ge tillresultat att utrymme inle finns för hela avdraget, bör företaget få göraansökan om bidrag inom en månad från del att laxeringen vann laga kraft. Beträffandede regler, som i övrigt föreslås i fråga om ansökningsförfarandet ochbeträffande återbetalning av bidrag som har erhållits på grund av oriktiguppgift, hänvisar jag lill förfatlningsförslaget. 3.8 Bestämmelseom handelsbolag (9§ i lagförslaget) Ensärskild bestämmelse behövs för del fall då exportföretaget är etthandelsbolag. I likhet med vad som gäller enligt lagstiftningen om investeringsavdragoch investeringsbidrag bör föreskrivas all exportkredilavdrag och exportkredilbldragberäknas för bolaget som sådant. 3.9 Besvärsregler(10 § i lagförslaget) Ilagen bör erinras om att besvär över EKN:s och RS V:s beslut får föras hosregeringen. 1977/78:155 101 Utredningenhar föreslagit all den nya lagen skall tillämpas i fråga om exportkredilavlalsom har Ingålls 31 december 1981. Nuvarandelag föreslås upphävd men avses alltjämt vara till-lämplig när avtal har ingållsföre den . Om medgivande lill slöd har erhållits enligl den äldrelagen i fråga om avtal som ingås först efter , skallmedgivandel enligt förslaget förfalla. Företaget är alltså i ett sådant fallhänvisat lill alt söka nytt medgivande enligt den nya lagen. Vidremissbehandlingen har utredningens förslag väckt vissa erinringar. Fleraremissinstanser har ansett atl de nya reglerna bör bli tillämpliga redan påavtal som har ingåtts fr. o. m. den dag då denna proposition överlämnas tillriksdagen. Härigenom skulle undvikas atl avtalsförhandlingar skjuls upp iväntan på att den nya lagen skall bli tillämplig. Man har också ansett att ellmedgivande som har erhållits enligt den upphävda lagen bör kunna bestå ävenefter det all den nya lagen har trätt i krafl. Del har också framförts önskemålom atl bokföringsmässiga grunder skall få tillämpas vid beräkning av avdrag enliglden äldre lagen. Föregen del får jag anföra följande. EKN kan givetvis inte börja tillämpa den nyalagen förrän den har antagits av . Det är dock, som remissinstansernahar påpekat, angelägel all den då kan tillämpas på avtal som har ingåtts redanfr. o. m. den dag då denna proposition avses all läggas på bordeller således fr. o. m. . För atl undvika risk förrättsförluster för företag, som eller under liden fram till dessden äldre lagen hunnit upphävas har erhållit medgivande lill avdrag enliglsistnämnda lag, bör föreskrivas atl ell medgivande som har lämnats enligt denäldre lagen alltjämt får tillämpas även när avtalet ingås efter den 12 april1978, 1 sådana fall bör dock företagel ha räll alt i stället söka medgivande enliglden nya lagen. Erhålles sådant medgivande, bör det tidigare lämnade medgivandetnaturligtvis anses förfallet. Avpraktiska skäl anserjag del Inte lämpligt all medge all bokföringsmässigagrunder skall få tillämpas även vid beräkning av avdrag enligl den äldre lagen.En sådan ordning skulle nämligen medföra särskilda övergångs- ochkontrollproblem när ell företag under ell eller redan har fått avdragsom har beräknats enligt konlantmetoden. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag allregeringen föreslår att antaga förslaget till lag om exportkredilstöd. Förslagetbör fogas lUl denna bUaga tUl regeringsprotokoUet i detta ärende somunderbilaga 1. 1977/78:155 102 1 § får medge allexportkreditstöd enligt bestämmelsema i denna lag ulgår 1 form av exportkredilavdragoch exportkreditbidrag till företag som säljer varor eller tillhandahållertjänster till utlandet (exportförelag). 2 § Medgivande om exporlkreditstöd får lämnas, om 1. exporten kan anses ha väsentlig betydelse frånsamhällsekonomisk och sysselsällningspolitisk synpunkt, samt anledningföreligger till antagande all konkurrent om exporten har tillgång tillutländskt kredilstöd, 2. exporten avser kapitalvara eller konsulttjänster,som har sålts för användning 1 det land vartill försäljning har skett, eller,vid underleverans, som har sålts för användning i det land vartillhuvudleverantörens försäljning har sketl, 3. exportkredit lämnas köparen för mer än hälften avden avtalade köpeskillingen, dock minsl , 4. exportkrediten har en löplid av minsl , och 5. finansiering av minst hälfien av exportkreditensker hos bank eller annat kreditinstitut. Regeringenkan föres'krlvä de ytterligare villkor för exportkredilstöd som föranleds avinternationellt tillämpade riktiinjer för statiigt stöd för exportkredilgivningoch för statsgarantier för exportkredit. I defall då flera exportföretag dellager i försäljning, får slöd medges för ettförelags kostnad för del av exportkrediten, även om denna del understiger300000 kronor, under fömtsättning all hela exportkrediten sammanlagt uppgår lillnämnda belopp. Föreliggersynnerliga skäl, får slöd medges, även om ej minst hälfien av exportkreditenfinansieras hos bank eller annal kreditinstitut. Exportkredilstödfår ulgå endasl för exportkredU eller del av exportkredit, som underbeskattningsåret eller tidigare inle har varit föremål för sådan finansieringhos Aktiebolaget för vilken delta bolag erhåller statligt slödför ränta eller kursriskläckning. Om exportkredilstöd på grund av vad nu sagtsfår ulgå endasl för viss del av exportkredit, skall bestämmelsema i 3, 5 och 6 §§om exportkredit tillämpas på kredilde-len i fråga. 3 §Exporlkreditstöd utgår för viss del av ett exportförelags kostnader för finansiering av exportkredit (stödberättigad kostnadsdel). 1977/78:155 103 Denstödberättigade koslnadsdelen motsvarar skillnaden under beskattningsåretmellan den räntekostnad för finansiering av exportkrediten som belöper på åreti fråga och den ränteintäkt på grund av exportkredltavlalel som belöper påsamma år. Den stödberättigade koslnadsdelen får dock inle överstiga skUInadenmellan räntekostnaden för finansieringen och den lägsta finansieringsränla somregeringen kan föreskriva med hänsyn till sådana intemationeUt tillämpaderiktlinjer som avses i 2 § andra slycket och de villkor som gäUer vid sådan finansieringhos Aktiebolaget som avses i 2 § femte slyckel. Den stödberättigadekostnadsdelen får inte i något fall överstiga av den del avexportkrediten som ej är återbetald vid beskattningsårets ingång. Bestämmelsernai andra slyckel tillämpas också när exportkredit har finansierats enligl exportkredilavlalsom har ingålls eller övertagits av bank eller annal kreditinstitut och detåligger exportföretaget atl utge ersättning till banken eller institutet förskillnad mellan finansieringsränla och ränta enligt exportkreditavtalet. Lämnasmedgivande om exportkreditstöd, skaU 1 beslutet lämnas de föreskrifter sombehövs för faststäUande av stödberättigad kostnadsdel. 4 §Ansökan om medgivande om exporlkreditstöd skall göras skriftligen hos exportkreditnämnden före utgången av den lid inom vilken del sökan de företaget skall avlämna allmän självdeklaration för del beskattningsår då exportkredltavlalel har ingåtts. Omsynnerliga skäl föreligger, får prövning dock ske av ansökan som har Inkommitefter utgången av nämnda tid. 5 §Exportkredilavdrag innebär alt exportföretaget vid beräkning av net tointäkt enligl kommunalskatielagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt medges ett extra avdrag för sådan stödberättigad kost nadsdel som avses i 3 §. Avdragfår medges från och med det beskattningsår då exportkredltavlalel har ingåttstill och med del år då krediten enligl avtalet skall vara till fulloåterbetald. Avdrag får dock för varje beskattningsår åtnjutas högst med beloppsom svarar mot skillnaden mellan bruttointäkten och övriga avdrag iförvärvskällan, hämnder inbegripet inveslerlngsavdrag enligl lagen (1975:1147) om särskilt Investeringsavdrag vid taxering lill statlig inkomstskattmen ej sådant schablonavdrag för egenavglfler som avses i punkt 2 a av anvlsningamatill 22 § och punkt 9 a av anvisningarna till 29 § kommunalskatielagen. Harexportföretaget för visst beskattningsår erhållit exporlkredllbidrag för vissexportkredit får företaget, beträffande samma exportkredit, inte därefteråtnjuta exportkreditavdrag för beskattningsåret 1 fråga. 6 §Exportkredilbldrag innebär all exportföretaget i stället för all åtnjuta exportkredilavdrag får uppbära statligt bidrag lill kostnad för finansiering 1977/78:155 104 avexportkredit för beskattningsår under period som anges i 5 § andra stycket.Bidraget ulgör femtio proceni av den stödberättigade kostnadsdel som avses i 3 §.Bidraget skall inte räknas som skattepliktig inkomst enhgt kommunalskatielagen(1928:370) eller lagen (1947:576) om statiig inkomstskatt. Exportkredilbldragfår inte ulgå om exportföretaget för beskattningsåret har kunnat helt utnyttja exportkredilavdragför den stödberättigade kostnadsdelen vid taxering enligt kommunalskattelagenoch lagen om statlig inkomstskatt. Bidrag får ej heller ulgå omexportföretaget för beskattningsåret lill någon del har åtnjutit sådantavdrag. Bedömningen av frågan humvida avdrag har kunnat utnyttjas eller haråtnjutils gmndas på lagakraftvunnet beslut angående nämnda laxeringar. Omexportföretaget begär del, skall bedömningen dock grundas på senast meddelade beslulangående taxeringarna i fråga, även om beslutet inle har vunnit laga krafl. 7§ Ansökan om utbetalning av exportkredilbldrag skall göras skriftligen ochprövas av . Ansökningshandlingen, som skall avges på heder ochsamvete, skall Inkomma senast efter del alt exportföretagetstaxeringar för beskattningsåret enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt har vunnit laga kraft. Till ansökan skallfogas avskrift av beslul varigenom medgivande om exportkredilstöd har lämnats. Exportföretagetskall skriftligen medge atl får granska företagets räkenskaperoch inhämta de uppgifter ur företagels självdeklaration som behövs förprövningen av företagels ansökan. Lämnas ej sådant medgivande, skallansökningen avslås. Exportkredilbldragutgår endasl om exportförelaget företer tillfredsställande utredning omförhållande som avses 1 6 § andra slycket samt om den stödberättigadekostnadsdel som skall ligga till grund för beräkningen av bidraget. Bidragbetalas ut av . Sedan utbetalning av bidrag har skett, skalluppgift härom lämnas till i exportföretagets hemortskommun. 8 § Den, som till ledning för myndighets beslulangående utbetalning av exporlkreditbldrag har avgivit handling med oriktig uppgifioch därigenom har föranlett utbetalning med för högt belopp, är skyldig alt lillstatsverket återbetala vad han erhållit för myckel. 9 § I fråga om handelsbolag beräknas exportkredilavdragoch exporlkredllbidrag för bolaget. 1977/78:155 105 10§ Talan mot exportkreditnämndens och beslul enligl dennalag förs hos regeringen genom besvär. Dennalag träder 1 krafl efler den dag, då lagen enligl uppgifi på den har utkommit från trycket i , och tilläm pas 1 fråga om exportkredilavlal som har ingåtts 31 december 1981. Genomdenna lag upphävs lagen (1973: 423) om avdrag vid inkomst taxeringen avseende kostnad för exportkredit. Denupphävda lagen skall dock alltjämt tillämpas i fråga om exportkredilavlal somhar ingåtts före saml även 1 fråga om avtal som har ingåttsefter , om exportföretaget beträffande avtalet har erhållitmedgivande om avdrag enligl den upphävda lagen och inte på ansökan erhållermedgivande om exportkredilstöd enligt den nya lagen. 1977/78:155 106 AnmälantUl proposition om exportkreditfinansiering , m. m. såvitt avser industridepartementetsverksamhetsområde Undersenare år har exportkrediter fått växande betydelse i den internationellahandeln och därmed för konkurrensen mellan exportländerna. Detta gäller framförallt beträffande export som avser stora affärer eller projekt 1 form av s. k. paketieveransereller färdiga anläggningar. 1 fråga om denna export förekommer normall kreditgivningtill köparen. Densvenska exporten har, som chefen för tidigare denna dagframhållit, kommit all påverkas av den utvecklingen. 1 flera länder kanexportörerna under vissa fömtsättningar lämna krediter på myckel gynnsammavillkor, efiersom de har möjlighet till förmånlig refinansiering av krediterna.1 många länder finns exporlkredltlnstilul inrättade som kan ge exportkreditsom innehåller subvenllonselement. 1 vissa fall kan exportörema utnyttja statiigakrediter som ställs till vederbörande importlands förfogande. Chefenför har tidigare denna dag efler samråd med chefen för budgeldepartemenletoch mig redovisat de allmänna motiven för en reform av det statliga stödet videxporlkreditfinanslering. I underlaget för övervägandena och förslagen Ingår exportkredllutredningens(H 1977:01) betänkande Exportkreditfinansiering (Ds H 1978:1) och resultatetav viss utredningsverksamhet som exportkredllnämnden (EKN) bedrivit.Utredningsresultatet och remissinstansernas synpunkter har tidigare redovisatsi bilaga 1. Delta gäller även Innebörden av den överenskommelse om exportkredilvlllkor- den s.k. consensusöverenskommelsen -som har träffats inom ramen för OECD.Sverige har förklarat sig berett all följa dessa regler. Chefen för budgetdepartementethar tidigare (bilaga 2) tagit upp frågor om vissa förändringar 1 del nuvarande ränleslödelför exportkrediter. Inomindustridepartementets verksamhetsområde faller frågor som rör Prop.1977/78:155 107 AB () och (Invesleringsbanken). Jag vill nu ta upp frågor om statligt slöd tillfinansiering av exportkrediter m.m. beträffande de två Instituten. Jag kommer alt lägga fram förslag om Invesleringsbankensverksamhet i övrigl. Till gmnd för mina överväganden ligger betänkandet Exporlkreditfinansleringoch den inom Industridepartementet utarbetade promemorian (Ds I 1978:4)Invesleringsbank AB:s framtida verksamhet. Promemorian har remissbehandlats. 2 AB Svensk Exportkredits verksamhet SEK bildades (prop. 1962:125, SU 1962:110 och BaU1962:22, rskr 1962:272 och 275). Enligt bolagsordningen har SEK till föremålför sin verksamhet atl - ulan all bedriva bankrörelse - genom kreditgivningmedverka vid finansieringen av svensk export av varor eller tjänster och allgenom utgivande av obligationer eller andra förskrivningar upplåna förverksamheten erforderliga medel. Bolaget får också ikläda sig garanti för sådankredit, som bolaget skulle äga bevilja. SEK ägs till hälfien av vardera staten och affärsbankema.Dess styrelse består av elva ledamöter. Som styrelsens beslut i frågor rörandebl. a. upp-och utlåning skall gälla den mening varom åtta av styrelsensledamöter förenar sig. Beslut om ändring i bolagsordningen är giltigt endasl eflerregeringens godkännande. Aktiekapitalet kommer efler den senasie ökningen all uppgå till 400 milj. kr. Ökningen av aktiekapitaletbeslutades av (prop. 1976/77:100, bil. 17 s. 362, NU 1976/77:36,rskr 1976/77:280). SEK lämnar medel- och långfristiga exportkrediter. Förkredit skall vara ställd betryggande säkerhet. Kravet på säkerhet är högt, oflakrävs bank-garanti eller EKN-garanti. EKN har lill uppgift atl inom av slalsmakternaangivna riktlinjer mot premieersättning ikläda staten ansvar för all läckavissa risker för utebliven betalning som kan uppslå vid export. Medel för sin verksamhet skaffar SEK genom upplåning påden svenska och utländska kapitalmarknaden. SEK får låna upp medel eller iklädasig garantiförpliktelser till ell belopp som högst får utgöra summan av dels bolagetskassa och banktillgodohavanden, dels nio tiondelar av fordringar med exportkredilnämndensgaranti eller fartygskredllgaranti, dels ell belopp motsvarande tio gångerbolagets eget kapital inkl. lagstadgade fonder och balanserade vinstmedel. Vid SEK:s bildande förutsågs atl finansieringen av fartygskredilerskulle bli en av bolagels huvuduppgifter och SEK har spelat en viktig roll somfinanslär av dessa krediter. har behovet ökat också av refinansieringgenom SEK av långa exportkrediter för större maskinanlägg- 1977/78:155 108 ningaroch annan tyngre kapilalvaruulmstning. Inte minst gäller delta exporten tillöststaterna och tredje väridens länder, där möjligheten atl lämna krediter harblivit ett viktigt konkurrensmedel. Dekrediter SEK lämnar har ofla karaktär av avlyft av bankkrediter. Samarbetet medaffärsbankema är väl utvecklat och bolaget replierar i hög grad på dessa vidhandläggning av låneärendena. Kreditema uppgår i regel lill slora belopp och ärrelativt få till antalet. Personalen består av tio personer. Karakteristisktför SEK:s verksamhet är betoningen på förhandslöflen.