prop · G10374 · 1977-12-31 00:00:00 — Uiredningen konstaterar slutligen att vissa intressenterönskar att i informationssystemet skall ingå uppgifter om miljöfaktorer somljusförhållanden, buller, klimat, förekomst av kemiska ämnen och vibrationer.Utredningen framhåller emellertid att användbara uppgifter om sådana förhållandenkräver direkta mätningar vilkel skulle ställa alllför höga krav på resurser iform av mätteknisk personal och lillgång lill apparaiur på arbetsplatserna.Utredningen pekar dock på all möjligheter finns att kunna erhålla sådanauppgifter genom det arbetsställeregister som byggs upp inom ramen förmiljövårdens informationssystem (Ml 08). 3.4 Statistik och annan information I och med att utredningen föreslår en övergång till svensknäringsgrensindelning med klassificering på arbetsslällenivä. vilket sker medhjälp av SCB:s centrala företagsregister, kan arbetstidsuppgifler erhållasdärifrån. Produktionstiden kan därigenom förkortas avsevärt. Råtabeller kan finnas tillgängliga efterskadeårets utgång. En fullständig årsstatistik med analyser och kommentarerberäknas enligt utredningen kunna publiceras 15 litl 18 månader efter skadeåretsulgång i slällel för nuvarande två och ell halvt år. Publicering föreslås ske . Trots en sådan förkortning finns enligtutredningen behov av en snabbstatislik som förestås omfatta ell kvartal. Utredningenpåpekar dock att en kvartalsstatistik minskar i värde om inte anlalelarbetade limmar kan redovisas. En sådan redovisning är f. n.inte möjlig men däremoi kan en uppskattad förändring av arbetad lid från ettkvartal till ett annat redovisas. Kvartalsstatistiken beräknas kunnapubliceras ca efter kvartalets utgång, detta föreslås ske i serienStatistiska meddelanden. Huvudtanken i utredningens förslag är att denofficiella statistiken skall beslå av tabeller av mer översiktlig karaktär somger information om skadesituationen i stort. Därutöver skall de olikaintressenterna ha möjlighel att erhålla särskilda uttag Prop.1977/78:74 12 ur yrkesskaderegistrel utifrån deras behov av information.Pä delta sätt kan statistiken anpassas lill den enskilde konsumentens behov.Sådana konsumenler är främsl arbetarskyddsverkel. riksförsäkringsverkel.socialstyrelsen, sjöfartsverkei. SCB m.fl. myndigheter, arbetsmarknadensparter, partsorgan, forskare etc. Efiersom arbetarskyddsverkel i sin verksamhelbehöver omfattande och detaljerad statistik torde denna i mänga fall ocksåkunna tillgodose andra konsumenters behov, t den mån så inte är fallet börenligt utredningen varje konsument själv bekosta önskade uttag. Arbeiarskyddssiyrelsenbör kunna bistå konsumenterna med information och råd angående en sådan staiistik. Utredningen förestår att det bör finnas möjlighet för arbeiarskyddssiyrelsenall ur ADB-regislret erhålla identifierade uppgifter om skadefati. Sådanauppgifter kan exempelvis behövas för speciatbearbetningar.Yrkesskadeanmälningarna bör därför förvaras i ett manueltl register. Utredningen har i tilläggsdirektiv erhållit i uppdrag attundersöka i vilken ulsträckning del är möjligt alt förbättra underiagel för åtgärderpå arbetsmiljöns område genom olika former av lillgänglig statistik ellerannan redovisning av sjukdom eller ohälsa som kan ha samband med arbetet mensom inle är yrkessjukdom i yrkesskadeförsäkringens mening. Utredningen har med anledning härav kartlagt de regislerinom sjukvården och angränsande områden, vilka kan länkas innehållauppgifterom individers hälsotillstånd. Även regisler med uppgifier omförhållandet mellan exponering för en viss faktor i arbetsmiljön och dessföljder för människan har inventerats. Med hänsyn till de många och ur akluatiletssynpunklgoda register som finns i torde del enligt utredningen finnas bällreförutsättningar än i de flesta andra länder att få fram underlag på vilka beslulom fortsatta miljöförbättrande älgärder kan bygga. Utredningen har av lidsskälinte utarbetat något konkret förslag utan föreslår alt ell fortsatt utredningsarbetekommer lill stånd i lämpliga former. 3.5 Organisatoriska frågor m. m. Huvudman för infor ma lions sys te nu el förestår att arbeiarskyddssiyrelsenblir huvudman och regisleransvarig för informationssystemet för yrkesskador. SCBförestås få i uppdrag att svara för statistikproduktionen. För att tillgodosede olika avnämarnas behov av information om yrkesskador förestås att ensamrådsgrupp tittsälts med uppgifl att biträda huvudmannen med synpunkter påinformationssystemets innehåll och utveckling. Denna samrådsgrupp föresläsbestå av representanter för arbetsmarknadens par-ler samt för de myndighetersom är berörda av statistiken antingen som användare av etter producent förstatistiken. För att undertätta det löpande samarbetet mellan arbeiarskyddssiyrelsenoch SCB förestår utredningen dessutom att en produktionsteknisk ledningsgrupp tillsätts. 1977/78:74 13 t enlighet med vad tidigare nämnts skatt anmälan omyrkesskada enligt utredningsförslaget insändas till den försäkringskassa ivilken den skadade är inskriven. har att vidarebefordra ettexemplar av anmälan titt yrkesinspektionen. Innan så sker skallförsäkringskassan liksom nu kontrollera att anmälan fullgjorts riktigt, tsamband därmed skall kassan bedöma huruvida den anmälda skadan är yrkesskada.Del påpekas i belänkandet att i huvuddelen av fallen utannärmare utredning kan avgöra om en yrkesskada föreligger, t mera tveksammafall måste t.ex. läkarintyg och eventuellt andra handlingar infordras. För allinte fördröja statistikproduktionen måste skadeanmätan av kassanöverlämnas till yrkesinspektionen där enligt utredningen kodning av anmälanskall ske. Detta innebär alt även de tveksamma fallen vidarebefordras lillyrkesinspektionen. Den senare gjorda slutliga bedömningen, som bl. a.innefattar uppgifter om diagnos, sjukskrivningstidens längd, beslutadinvaliditet samt inträffat dödsfall, skall enligt utredningen sändas direkttitt SCB i dess egenskap av statistikproducent. Den personal som skall koda anmälningarna om yrkesskadormåste enligt utredningen ha goda kunskaper om den lokala arbetsmiljön. Utredningenförestår därför att kodningen förtäggs titt yrkesinspektionen. Härigenomuppnås också fördelen av närhet till arbetsplatserna där skadorna inträffat. Kodningspersonatenkan samarbeta med de inspektörer som känner till maskinpark, allmännamiljöförhållanden samt arbetets organisation på arbetsstället och kan därigenompå ett säkrare sätl bilda sig en uppfattning om vad som hänt. För attmotarbeta de nackdelar som följer av en decentraliserad kodning, främst i formav risk för oenhetlighet, behövs väl genomarbetade kodningsinstruktioner och nägonform av centralt styrd utbildning för personaten. Vidare kommer central kontroltkodningatt behövas. Kodningspersonalen har all kontrollera all anmälningarnaär fullständigt ifyllda och om det behövs införskaffa ytterligare uppgifter. Imera svårtolkade fall skatt kodaren la kontakt med den yrkesinspektör somkänner till företagel där skadan inträffat för att fä hjälp med att tolka denbeskrivning som finns i anmälan. Därefter kodas anmälningarna och översänds kontinuerligttill SCB för dataregistrering. För kontrollkodning och senare arkiveringskickas kopia av den färdigkodade anmälan, till slalistikenheten på arbetarskyddsstyrdsen.Utredningen beräknar alt kodningsarbetet kräver en insats motsvarande 15årsarbetskrafter. Uiredningen föreslår alt arbetarskyddsstyrelsen i sinegenskap av huvudman för informationssyslemet ansvarar för yrkesskaderegistretoch anger de innehållsmässiga förutsällningarna för statistiken. Prop.1977/78: 74 14 föreslår all en statistisk enhel inrättas inom arbelarskydsstyrelsen. Enheten skall i samråd med experter inomarbetarskyddsstyrelsen och SCB bygga upp och utveckla klassifikationssyslemenmed arbetarskyddsinnehåll, t samarbeie med SCB skall enheten också upprättainstruktioner och utbilda personat för kodningen ute i yrkesinspeklionsdistrikten.Del skall vidare ankomma på enheten all ansvara för informationssystemetsuppläggning och innehåll. Enheten skall kunna tolka och analysera statistikenoch slä larm då statistiken utvisar förändringar i skadebilden. Enheten skalläven samordna övriga enheters behov av informaiion om yrkesskador saml initieraundersökningar kring yrkesskador. Speciella uttag ur informationssyslemet om yrkesskadorkommer att behövas både för arbetarskyddsverket och övriga konsumenter.Enheten skall ansvara för hur sådana uttag skall göras. Enheten skatt även iövrigt lämna upplysningar om statistiken och hjälpa övriga konsumenter med t.ex,analys av statistiken. Inom enheten skall också som tidigare nämnls utförasviss kontrollkodning av ytkesskadeanmälningarna för att säkerställa enhetlighel. Den föreslagna slalistikenheten skall enligt utredningenbestå av en chef. tre handläggare och fyra övriga. SCB skall enligt utredningens förslag vara producent av yrkesskadestatisliken.Detta innebär all SCB enligt av arbeiarskyddssiyrelsen angivna förutsättningarskall ansvara för planering och genomförande av slatistik-produktionen. a. kodning av från erhållna uppgifier om frånvarolidenslängd, diagnos, invaliditet och dödsfall, SCB skatt vidare svara för dataregislreringenav såväl dessa uppgifter som de som tidigare kodats av yrkesinspektionen.Registret skall också kompletteras med uppgifter som hämtas från bl. Slora delar av sistnämnda arbeie kan görasmaskinellt men vissa mindre delar kräver hantering. SCB skall ocksåsvara för programmering och den tekniska framtagningen av tabeller ochspecialuttag. Tabellerna skall därvid förses med erforderliga kommentarerommaterialets fullsiändighei. uppgifter om bortfall, eventuella mätfel etc. samtde konsekvenser detta för med sig för användningen av materialet. Som förut nämnts skall en produktionsteknisk ledningsgrupptillsättas för att underlätta del löpande samarbetet mellan arbeiarskyddssiyrelsenoch SCB. Utredningen anför ocksä att en ämnesinriklad funklion behöver inrättasvid SCB. Uiredningen redovisar en beräkning av de kostnader sominförandel av informationssystemet och driften av delta. inkl. publiceringen avyrkesskadestatisliken. Härtill kommer icke beräknade koslnader inom Prop.1977/78: 74 förelagen,yrkesinspeklionen m.fl. Dessa kostnader torde dock enligt utredningen vara istort setl jämförbara med motsvarande kostnader inom nuvarande system. Försöksverksamhet samt utveckling av standarder förindelningar kronor 390000 150000 500 000 - statistiskenhet vid arbetarskyddsstyrelsen - statistikproducenten() Databearbetningar m, m,: - övrigt Publicering m, m. Som en jämförelse påpekar utredningen att kostnaderna förframställningen av yrkesskadestatisliken hos är 1975uppgick litl drygl 1.5 milj.kr. Utredningens förslag har över tag fätl ett mycket gottmottagande hos remissinstanserna. Dessa understryker behovet av en tillförlitligstatistik. Detta gäller såväl för att belysa arbetsmiljöns effekter påarbetslagarna som för att kunna förebygga olycksfall och ohälsa i arbetsmiljön. LO framhäller bl.a. att fackföreningsrörelsen sedan längekrävt bällre yrkesskadestalislik. Bakgrunden till de fackliga kraven har bl.a.varit att en betydande underregistrering kunnat konstateras av framför alltyrkessjukdomar. Ur facktig synpunkt är det angeläget att utvecklingen avolycksfall och yrkessjukdomar kan följas så att ett faktaundertag erhålls för prioriteringav åtgärder pä arbetsmiljöns område. LO instämmer därför i utredningensmålsättning alt åstadkomma en arbetarskyddsanpassad yrkesskadestalislik. Iförsta hand är det angeläget alt statistiken kan användas för intensifieradeinsatser pä arbetsmiljöområdet och för att fä möjligheter att utvärderavidtagna åtgärder. TCO tillstyrker utredningsförslaget och understryker attdel föreslagna yrkesskadebegreppel kommer all innebära en viklig och angelägenförbättring av informationen av yrkesskador. Liknande synpunkter anförs av 1977/78:74 16 SACOISR och SAF. Organisationerna hälsar medtillfredsställelse utredningens förslag att samla lillgänglig information omyrkesskador hos en ansvarig myndighei som även får resurser för statistiskbearbetning och annan forskning kring yrkesskadeproblematiken. Statistiken bör enligt SAF utformas på ett sådant sätl altuppgifterna kan bli till praktisk nytta och stöd i det förebyggandearbetarskyddet. Landsiingsförbundei godtar i stort setlutredningsförslaget. Förbundet framhäller bl.a. att landslingen vid sidan av deförpliktelser som åvilar dem som arbetsgivare enligt lag är skyldiga att tahand om värdsökande. Landstingen har därför starka inlressen att bevaka när detgäller att upptäcka och eliminera miljöfaktorer som framkallar sjukdomstitlslånd.Svenska kommunförbundet konstaterar med tUlfredsställelse alt förstaget är såutformat att det svarar mot de olika behov och önskemål av statistik somanvändare har i sin arbetarskyddsverksamhel. Arbetarskyddsstyrdsen understryker kraftigt det avutredningen påvisade behovet av en ny yrkesskadestatistik som underlag för detförebyggande arbetarskyddet. Styrelsen ställer sig ocksä bakom de principerför en sädan statistik som utredningen lagl fram både när del gäller systemetsomfattning och dess innehåll. Styrelsen är också beredd att i enlighet medutredningsförslaget påta sig huvudmannaskapet för yrkesskadestatisliken. Även sjöjarisverket,som är ansvarig tUlsynsmyndighet i fräga om de ombordanställdas arbets- och fritidsmitjö.är positiv till utredningsförslaget. Socialsiyrelsen anser del vara värdefullt att utredningenförsökt åstadkomma ett sä heltäckande underlag som möjligt för alt ge en bildav skademönstret i arbetet och därjämte eventuella risker för olika skador. som inhämtat yttranden från en rad läroanstalter,framhåller särskilt nödvändigheten av alt yrkesskadestatisliken blir lätttillgänglig för säväl utbildnings- som forskningsändamål. Härigenomunderlättas utredningarom arbelsmiljöproblem. Siatskontoret delar utredningens uppfattning att ettinformationssystem med uppgifter frän yrkesskadeanmätningarna utgör ell nödvändiglhjälpmedel i arbelarskyddsstyretsens förebyggande arbete. Liknande synpunkteranförs av RFV som också ansluter till utredningens uppfattning att systemetbör göras sä öppet och flexibelt all framtida behov av information kantillfredsställas. SCB som anser att yrkesskadestatistiken bör rustas upp ienlighet med ulredningens förstag. betonar viklen av att den officiellastatistiken utformas med hänsyn litl flera olika intressenters synpunkler ochönskemal. Utredningens förslag att begreppet yrkesskada skall avsevarje skada. alltså även psykiska, som uppkommer till följd av skadlig inverkani arbe- Prop.1977/78:74 17 tet tillstyrks eller lämnas utan erinran avremissinstanserna. TCO m. fl. stryker underförstaget att även psykisk ohälsa skall inordnas i informationssystemet. TCOser utredningens förslag, att psykiska och psykosomatiska sjukdomar orsakadeav psykisk påfrestning i arbetet skatt omfattas av yrkesskadebegreppet, som enviktig och angelägen förbättring av informationen om yrkesskador. Liknandesynpunkter anförs av /SR. Förslaget, att alla personskador i arbetsmiljön oavsett omde föranlett ersättning från försäkringen, skatt ingå i informationssystemet, tiltstyrksav flertalet av de remissinstanser som uttalat sig i frägan, däribland LO. LO understryker vikten av alt skadorsom inte föranlett sjukskrivning men vät lyte etter men. sveda etter värkredovisas. LO kan inte acceptera att så viktiga grupper av yrkesskador somexempelvis bullerskador och eksem inte skulle framkomma i statistiken. I dessafall blir den skadade ofta inte sjukskriven. Utredningensöverväganden om möjligheterna att också inhämta uppgifter om bagatellskadoroch tillbud las upp av flera remissinstanser. poängterarvikten av att man i förebyggande syften genom t.ex. specialstudier söker få enuppfattning om i första hand tillbud då dessa kan indikera verkligt allvarligarisker i arbetsmiljön. Liknande synpunkter anförs av SACOISR. Flertaletremissinstanser har förståelse för de svårigheter som än sä länge föreligger idelta hänseende. LO anser det vara en uppgift för arbelarskyddsmyndigheternaatt få till stånd rutiner och informationssystem inom företag och branscherbeträffande bagateUskador och tittbud. Sådan information kommer att bli avstort värde för det lokala skyddsarbetet. Även Landsiingsförbundetunderstryker värdet av denna information. SFO anser att uppgifter om bagateUskadorvid tillbud är så värdefulla att de kan motivera ett system för registrering.TCO framhåller att det skutte vara värdefullt för det förebyggandearbetsmiljöarbetet om bagateUskador och tillbud ingick i informationssystemet.Den pågående utbyggnaden av företagshälsovården bör som utredningen påpekat geväsentligt bättre förutsättningar för en sådan vidgad information. Liknande synpunkleranförs av SPN. Utredningens förslag att utöver alla arbetstagare ocksåensamföretagare och värnpliktiga skall omfattas av informationssystemettillstyrks etter lämnas utan erinran av remissinstanserna, däribland LO. TCO, SACOISRoch en rad myndigheter. LO och TCO finner det viktigt att personkretsen vidgasi enlighet med förstaget till arbetsmiljölag. /SR finner det glädjande attutredningen förestagit en utvidgning av personkretsen till att även omfattafria yrkesutövare. befarar dock en viss underrapportering hosensamföretagarna. SCB förordar specialundersökningar i syfte att studera anmätningsfrekvensenhos bl. Prop.1977/78:74 18 LRF understryker i sitt remissyttrande vikten av attalla företagare och inte endast ensamföretagare skatt ingå. Utredningens förslag att anmälan om inträffad yrkesskadaskatt vara gemensam för såväl informationssystemet som för yrkesskadeförsäkringentiltstyrks av de remissinstanser som yttrat sig i frägan. SAF finner detpraktiskt med endast en blankett. Även förslaget att skyddsombudet och om så ärmöjligt den skadade själv bör delta i utredningen kring ett inträffat skadefatitiltstyrks genomgående. LO betonar i detta sammanhang att det kan vara svårtför en ansvarig arbetsledare att objektivt medverka i utredningsarbetet. Förulomskyddsombudet bör därför i första hand exempelvis personal inomföretagshälsovården anlitas. LO finner det också angeläget att anvisningarutarbetas för hur skadeanmälan skall ifyllas och att utbildning ges om hur utredningsarbeteiskall genomföras. Liknande synpunkter anförs av TCO. Arbetarskyddsstyrdsenanför att det är av grundläggande betydelse för systemet att anmälningarna ominträffade skador kommer in snabbt, i föreskriven omfattning och medfullständiga uppgifter. Det är därför angeläget med erforderiiga resurser förinformation i dessa frågor. Frägan måste tas upp i samband med arbetsmiljöutbitdningenoch partssamverkan samt internt inom företagen. 5/V framhåller vikten av attom den skadade är invandrare, tvåspråkigt skyddsombud eller tolk anlitas vidutredningen. Förstaget att anmälan om yrkesskada skall översändas tillförsäkringskassan tillstyrks av bl. a. TCO. SACOISR och länsstyrdseni N(. som framhäller att förändringar i hälsotillständeltill följd av ofla upplevd psykisk påfrestning i arbelel kan vara svåra all bedöma,understryker att även senare inkomna anmälningar måste behandlas.Statskontoret menar att någon tidsgräns bör sättas för när företagen skall halämnat in skadeanmälan. SAF och SFO anser den av utredningen föreslagnatidsgränsen för snäv. SAF" framhäller alt anmälans saktiga innehåll måsteprioriteras före snabbheten i rapporteringen. Om en tidsgräns över huvud tagetbör fixeras bör den utökas titt . påpekar problemenatt klara 14-dagarsgränsen vid olyckor på fartyg till sjöss. Verket föresläratt dispens skall ges titts första hamn nås eller annan möjlighet titt postgångges. 4.3 Uppgifter i informationssystemet Utredningens förslag titt innehall i yrkesskadeanmälan tasupp av en rad remissinstanser. TCO stryker under att skadeanmälan måste ges en sädanutformning att yrkessjukdomar som sammanhänger med psykisk påfrestning iarbetet kan belysas pä ett tiltfredsställande sätt. Prop.1977/78: 74 19 synpunkter och framhåller all en differentiering avpsykiska sjukdomar måste ske. Förstaget titt innehåll enhgtsocialstyrelsen alltför inriktat på tekniska frägor i industriett verksamhel.Förslaget tittgodo-ser inte aktuella krav inom andra sektorer exempelvisvårdsektorn. Styrelsen framhåller som en brist att psykiska effekter avarbetsmiljön inle medtagits i utredningsförslaget. LO finner detaljeringsgradeni utredningsförslaget tUlfredsställande. Den medger en så pass utförtig bild avförhållandena under vilken en skada inträffat att statistiken kan bidra tittklarläggande av orsakssammanhanget. Organisationen understryker därvid viktenav att en utföriig diagnos av yrkesskadorna kan erhållas. SACOISR anför attomfattningen av uppgifter i formuläret till yrkesskadeanmälan väcker vissafarhågor om tillförlitligheten i svaren, eftersom länga frågeformulär har entendens att ge mer otillförlitliga svar. SFO menar att om anmälningsrutinernablir för komplicerade finns risker för bortfall med åtföljande av reduceringav statistikens kvalitet. Styrelsen jör arbetarskyddsjhnden understryker fördelen avatt den tidigare hett fria beskrivningen av skadans händelseförlopp m.m.ersätts av en med frågor styrd fri beskrivning. Härigenom undertättas bl. a.jämförelser mellan olika registrerade anmälningar. Fteraremissinstanser lämnar synpunkter på utformningen av yrkesska-deanmätan utifrånegna önskemål och behov. Statens strålskyddsinslitut päpekar att den avutredningen föreslagna orsaksklassificeringen inte är särskilt vät anpassadtill strätningsomrädet. Enligt trafiksäkerhelsverkel bör av yrkesskadeanmätanframgå om det är fräga om ett arbetsolycksfall etter om olyckan inträffat vidfärd titt etter frän arbetet. Verket understryker bl. a. vikten av att medledning av skadeanmälan kunna återfinna polisens utredning av olyckshändelsen.SIV anser det i motsats titt utredningen värdefullt att inhämta uppgifier omden drabbades språktitlhörighet och vistelsetid i . Sädana uppgifter kange underlag för konkreta åtgärder snabbt och effektivt. Sjöfansverkei har en rad önskemål om anmälans utformningoch instämmer därför i förstaget att ett särskilt formulär även ifortsättningen skatt finnas för sjöfartsnäringen. Ytterligareett par remissinstanser tar upp fråga om branschanpassadeyrkesskadeanmälningar. som i likhet med socialstyrelsenanser utredningsförslaget alltför anpassat titt den typ av skador ochskadeorsaker som förekommer inom industrin ifrågasätter om inte behov av olikatyper av blanketter kan uppstå för olika typer av branscher. Skogs- och lantarbelsgivareföreningenpekar på att i ett generellt formulär kan frågorna uppfattas olika beroende påföretagets branschtillhörighet. Enligt föreningen föreligger vidare risk med ett generellt formulär förlorar möjligheten att få in viktiga uppgiftersom har särskild anknytning Prop.1977/78: 74 20 Föreningen vitt därför förorda all ettsystem med bransch-anpassade formulär prövas. Nägraremissinstanser berör utredningens förslag att näringsgrensindelningen skallgöras med utgångspunkt från arbetsställets specifika verksamhet och att därvidSCB:s definition av arbetsstätlebegreppet skall användas. Med arbetsställeavses där en lokalt etter funktionellt avgränsad produktionsenhet ettermotsvarande inom företaget. LO anser att ett av problemen med nuvarandeyrkesskadestatistik är att denna klassificering görs med utgångspunkt frän hetaföretagets och inte arbetsställets specifika verksamhet. För attyrkesskadestatistiken skatt bli användbar för arbetarskyddsmyndigheten bör ocksädefinitionen av arbetsställebegreppet så långt möjligt överensstämma med vid uniyersitetet i anser det vara en klarförbättring att klassificeringen nu skall ske med utgångspunkt frånarbetsstället. LO, SAF. statskontoret, arbetarskyddsstyrdsen ochmiljödatanämnden tar upp det s. k. Ml 08-projektel (försöksverksamhel medregistrering av arbetsställen och vissa riskfaktorer inom dessa) ochunderstryker vikten av att garantier skapas för att yrkesskadeinformationen kanutnyttjas på ett sådant sätt att sambearbetningar med övrig information i Ml 08kommer till stånd.