prop · G10324 · 1977-12-31 00:00:00 — Behoven för"normerande" befattningar i åldersläget ikrigsorganisationen måste även i fortsättningen delvis tillgodoses med personalpå reservstat. 2 Utbildas i särskild ordning. Ävenom befäl i högre åldersläge kan och måste utnyttjas för befattningar i krigsorganisationenresp. kan medverka i värnpliktsulbildningen är tillgången på befäl iåldersskikten avgörande för effekten i krig och fred. Stambefäl i dessaålderslägen krävs för att tillgodose behovet i krigs- och fredsorganisationenoavsett hur personalstmkturen i övrigt utformas eller personalramarna avpassas. Stambefäletskall således mellan omkring utnyttjas för utbildning ifredsorganisationen och för att leda förband i krigsorganisationen. Överbefälhavarenkonstaterar att befälsstrukturen i en för försvarsmakten gemensam befälsordningmåste utformas med utgångspunkt i uppgifterna i krigs- och fredsorganisationen.På en ny befälsstmktur måste främst kunna ställas kravet att den tillgodoserverksamhetens behov i krigs- och fredsorganisationen som den upplevssom stimulerande och utvecklande för den enskilde. Befälsstrukluren måstesäkerställa sambandet mellan dels de samlade uppgifterna ochpersonalresurserna, dels den enskildes krigs- och fredsuppgifter. Strukturenmåste vidare utöver tillräcklig rekryteringskraft innehålla rättvisa ochallmänt accepterade urvalsprinciper med möjlighet för Prop.1977/78:24 20 denenskilde att själv påverka sin utveckling beträffande kompetenstillväxt och valav arbetsuppgifter. Efteröverväganden i nära samarbete med försvarsgrenscheferna redovisarÖverbefälhavaren ett förslag lill en för försvarsmakten gemensam befälsstmktursom enligt överbefälhavarens uppfaltning tillgodoser principema i 1973 årsriksdagsbeslut. Befälsbehovenpå kompetensnivåerna 6/IV och 7/V (jfr tabellen s. 8-19) kan enligtöverbefälhavaren tillgodoses på olika sätt. Försvarsgrenscheferna har mot bakgmndav behoven på olika nivåer och i strävan att utnyttja stambefölet så rationelltsom möjligt i krigsorganisationen föreslagit en karriär med senaste övergång lillnivå 6/IV i åldersläget . Överbefälhavaren biträder dennaprinciplösning, som enligt hans mening tillgodoser regeringens anvisningar i programplanedirektivenalt "all anställd befälspersonal som utbildas i det nya systemet medenhetlig befälsordning krigsplaceras som lägst plutonchef (motsvarande)". Överbefälhavarenunderstryker att den föreslagna principlösningen är ny och, såviltöverbefälhavaren har sig bekant, inte återfinns i någon annan försvarsmakt i väriden.Den torde inte heller återfinnas inom något annat yrkesfack i det svenskasamhället. Inga erfarenheter har därför kunnal nyttiggöras vid utformningen avstrukturen. Enligl överbefälhavaren måste man därför i det fortsatta arbeteträkna med avsevärda svårigheter och komplikationer som inte kan förutses. Överbefälhavarenpekar på att frågan om målet för den grundläggande stambefälsutbildningen harfått en central plats i övervägandena om en ny befälsordning.Försvarsgrenscheferna har granskat möjligheterna för och lämpligheten av altsom mål sätta kompetensnivåerna 6/lV, 7/V och den i försvarsdepartementets befälsordningsskissangivna 7-1-eller6-/V. Försvarsgrenschefema förordar 7/V. Överbefälhavarenframhåller all befälsuppgifterna i krigsorganisationen uppvisar storaskillnader i fråga om innebörd och krav på utbildning och erfarenheter. För attsäkerställa en klar, entydig och snabbt fungerande organisalion är uppgifternafördelade på olika nivåer med klart definierade kompetenskrav. Nuvarandenivåindelning av uppgifier i krigsorganisationen tillgodoser, enligtöverbefälhavaren, nämnda krav och har i personalutredningsarbetet visat sigvara ändamålsenlig. Något nytt nivåindelningssystem har heller inte satts ifråga i uppdragen till överbefälhavaren. Allbefälspersonal får genom nivåindelningen en referens lill en bestämd nivå ikrigsorganisationen. Krigsreferensen styr för reserv- och värnpliktsbefälet deminimikrav som måsle uppfyllas. Inom fastställda pressade utbildningstider hardet därvid blivit nödvändigt att för dessa grupper starkt prioriterautbildningen för "chefsrollen" för en bestämd befattning i krigsorganisationenoch begränsa utbildningen i "fackmanna- och utbildarroller-na". Trotsdetta blir utbildningen i "chefsrollen" för befattningen begränsad. medför detta nackdelar som så långt möjligt måste kompenserasgenom att stambefälet ges en allsidigare utbildning på bredden. Prop.1977/78:24 21 dvs.för flera befattningar, och djupet än vad som är möjligt för reserv- och värnpliktsbefälet.Slambefälets mångsidiga användbarhet har f n. och får även i framtidenavgörande betydelse för krigsorganisationens effektivitet och stadga. Även om allt befäl på enuppgiftsnivå har samma referens (nivå) i krigsorganisationen, har ett stambefölväsentligt allsidigare utbildning på bredden och djupet som chef fackman ochutbildare än övrigt befäl. Skillnaderna är i de flesta fall så avgörande att enmarkering av slambefälets särskilda kompelens för varje aktuell nivå kan behövaövervägas, såväl av praktiska som psykologiska skäl. För det praktiska arbeteti fred är det enligt överbefälhavaren nödvändigt att även nivåindela uppgiftemai fredsorganisationen. Den nu tillämpade nivåindelningen I-V har särskiltgranskats i befälsordningsarbetei och enligt överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna befunnits ändamålsenlig. Ett starkt och närasamband föreligger enligt överbefälhavaren mellan nivåindelningen i krig ochfred. Det fredstida utbildningsarbetet vid flygvapnet sker sålunda i betydandeutsträckning i krigsorganisationen. I viss utsträckning sker så även undergrundutbildning inom armén och marinen. I alla försvarsgrenar sker repetilionsutbildningeni krigsförband. En riktig avvägning mellan uppgifterna i krigs- ochfredsorganisationen är en förutsättning för hög effekt i krigsorganisationen.Överbefälhavaren anser all hans förslag till nivåindelning av de samladeuppgifterna i krig och fred samt knytningen dem emellan är väl underbyggt ochskapar riktig balans i organisationen. Måletför den grundläggande stambefälsutbildningen skall väljas mot bakgrund av uppgiftemai krig och fred. Överbefälhavaren pekar på följande väsentliga förhållanden sominverkar på valel av detta mål. Ettstort antal befälsuppgifter, av stambefälsuppgiflerna ca 20 96, återfinns ikrig och fred på nivå 7/V. Delkraven för rollerna som chef, fackman och utbildarei dessa uppgifier är inte sådana all en högre kompetensnivå kan motiveras avrationella skäl. Allt stambefäl når enligl den av överbefälhavaren föreslagna stmkturensenasl i åldern nivå 6/lV. Kompetensen förden högre nivån kan därvidförvärvas genom arbetslivserfarenhet i yrket i förening med kortare fackinriktadekurser. Försvarsgrenschefernaföreslår nivå 7/V som startnivå. Endast inom yrkesfackel flygtjänst vidflygvapnet föreslås nivå 6/lV som obligatorisk startnivå. En gemensambefälsordning med enhetlig befälsstruktur för försvarsmakten kan interationellt förverkligas med siarinivå 6/IV. En hög kvalitet hos stambefälet ärnödvändig men måste av flera skäl relateras till de huvuduppgifter som denenskilde har och kommer att tilldelas. Överbefälhavarenkonstaterar att varje kvalitetshöjning medför kostnader. Detta måste vägas motandra angelägna behov för krigsorganisationen. Överslagsmässigakostnadsberäkningar ger vid handen att redan grundul-bildningsnivå 7/V medförökade kostnader i jämförelse med dagens organisalion. Vid en höjning av nivån lill6/lV stiger kostnaderna ytteriigare. 1977/78:24 22 Enligtöverbefälhavaren kan man inte acceptera en generell kvalitetshöjning som inteär oundgängligen nödvändig av organisatoriska skäl. Motdenna bakgrund finner överbefälhavaren att en högre nivå än 7/V inte ärmotiverad som mål för den grundläggande stambefälsutbildningen i en för försvaretenhetlig befälsstmktur. Granskningen av försvarsdepartementets principutkast a. följande ställningstaganden i anslutning till huvudpunkterna iprinciputkastet. Överbefälhavarenanser att man måste rekrytera stambefälsaspiranter från både plutonsbefäls- ochgruppbefälsskolor. Endast därigenom för man en tillräckligt bred och allsidigrekryteringsbas för de olikartade slambefölsupp-gifterna inom helaorganisationen. Fullgjord grundutbildning till värnpliktigt grupp- ellerplutonsbefäl tillsammans med övriga värnpliktiga bör därför vara huvudrekryteringsväg.Överbefälhavaren konstaterar också att det finns ett stort antalutbildningslinjer för värnpliktiga och att en stor del av dessa är lämpade somgrund för stambefälsrekrytering. Överbefälhavarenförutsätter att någon form av fast anställning av aspiranten inte kan varaaktuell, eftersom denne måste kunna skiljas från utbildningen, t. ex. vid visadoförmåga. Aspiranl bör antas dels preliminärt efter ansökan t. ex. föreinryckning, dels slutligt före den grundläggande stambefälsutbildningen (officersskola1). Överbefälhavaren betonar att antagning i första hand skall grundas påindividuella meriter. Förberedandestambefälsutbildning (officersskola) Behoveiinom försvarsgrenarna av en förberedande officersskola för alt så långt möjligtge eleverna ensartad militär erfarenhets- och färdighetsbakgrund varierar.Överbefälhavaren föreslår därför att man skall betrakta den sammanlagda tidenfrån grundutbildningens slut t. o. m. officersskola 1 slut som ett"paket" så att särförhållandena inom försvarsgrenarna kan beaktas. Överbefälhavarentillstyrker att allmän behörighet i princip skall krävas före genomgång avofficersskola 1. För ett stort anlal uppgifter krävs Prop.1977/78:24 23 Det är i förekommande fall mera angeläget att dessasärskilda förkunskaper, som i regel behövs för att eleven skall kunna tillgodogörasig undervisningen, inhämtas före officersskola 1 än den allmänna behörigheten. Eventuellkomplettering till formell allmän behörighet bör inhämtas parallellt med övrigundervisning på officersskola 1 eller som särskild kurs. Denna kan efterbehoven läggas före eller efter skolan men alltid före utnämning tillyrkesbefäl. All kompletterande ulbildning i allmänna ämnen måste preciseras vadbeträffar kursinnehåll och inpassas i tiden så att kurserna kan anpassas lillövrig militär utbildningsverksamhet. Att det civila utbildningsåret helt skullestyra tidsinpassningen kan överbefälhavaren inte godta på grund av de storalidsförseningar som då kan uppstå. Försvarets nuvarande resurser för intemutbildning i allmänna ämnen kan minskas endast om det allmännautbildningsväsendet kan säkerställa utbildning i civila läroämnen på sätt somden militära verksamheten kräver. Överbefälhavarenerinrarom att principutkastet i fråga om officersskolorna 1-3 innehåller vissaalternativa mål och utformningar. Mot bakgrund av den redovisning som överbefölhavarenhar lämnat i det föregående finner överbefälhavaren liksomförsvarsgrenscheferna att det inte föreligger organisatoriska behov ellermotiv för att genomföra dessa alternativa mål och utformningar. Om officersskolaI anför överbefälhavaren bl. a. alt mål för utbildningen skall vara attyrkesofficeren kan krigsplaceras på troppchefsnivå och i fredsorganisationenanvändas som utbildare inom pluton resp. delsystemledare, tekniker.Utbildningens längd måsle regleras med hänsyn lill det utbildningsomfång somkrävs i resp. tiänstegren för att nå detta mål. anmälda krav innebärvariationer mellan ca I 1/2 och 2 1/. Tekniska tiänslegrenar kräver i regelden . Sådana variationer synes emellertid inte utgöra hinder för engemensam ordning. Värvning av utbildningen är väsentlig och bör ske med hänsyn tillutbildningens art. Av särskild vikt är att eleverna under handledning tiänstgörsom "instruktörer" vid en omgång värnpliktiga under grundutbildning.Utbildningen linjeindelas yrkesfackvis i den utsträckning det behövs avpraktiska skäl.-Samläs-ningsmöjligheter mellan linjerna bör tas till vara. Anställningsom yrkesofficer bör ske i samband med skolans slut eller senare då avseddbehörighet har uppnåtts. Ur v a I bör enligt överbefälhavarens principiella syn påbörjas så tidigt som möjligtmed hänsyn till såväl den enskildes intresse som myndighetens behov.Organisationens behov av personal med kvalificerad kompetens och erfarenhet vidrelativt låg levnadsålder måste tillgodoses. Tidigt påbörjat urval förutsätteratt personalen också meriterar sig efter hand. Hänsyn måste dock tas till deför varje urvalsuppgift gällande kvalitetskraven bl. Prop.1977/78:24 24 ålderskrav.Mål för urval bör vara kompanichefsnivå och högre nivå i krigsorganisationen. Motdenna bakgrund anser överbefälhavaren att de i principutkastet angivnatidsintervallen för urval måste ses över. Repetitionsövningsinter-vallet styrmöjligheterna att få praktisk erfarenhet från krigsförbandsövniiig och börsärskilt beaktas. Kriterierna för urval bör vara de i principutkastet angivnajämte studielämplighetstest. Stort avseende måste fästas vid praktisk tiänst. Överbefölhavarenkonstaterar attofficersskola2 utgör första steget i vidareutbildning motkompanichefsnivå och högre nivåer. Skolan bör ha som mål att främst bygga underfortsatt kompetenstillväxt och vidga officerens användbarhet samt att görahonom krigsplaceringsbar i sådana befattningar på plutonchefsnivå som kräveryrkesmän och tiänstbarhet i fredsorganisationen som kvalificerad utbildare(systemledare eller tekniker). Med hänsyn till tidigare nämnda mål för urvalfinner överbefälhavaren att huvuddelen av dem som skall vidareutbildas måstebörja skolan efter officersskola 1. Officersskola3, vars längd enligt överbefälhavaren kan variera mellan sex och tolv månadermellan försvarsgrenarna, bör införas vid flygvapnet. Ifråga om officersskolorna4och 5 samt övrig utbildning biträder överbefälhavareni huvudsak de principer som redovisas i principutkastet. Överbefälhavarenanser att kraven på särskild behörighet och särskilda förkunskaper i allmännaämnen för utbildning till och tiänstbarhet på olika nivåer måste utredasnärmare under det fortsatta arbetet. Kravenpå de framtida befälsuppgifterna måste enligt överbefälhavarens uppfattningställas minst lika höga som för motsvarande typer av uppgifter i dagensorganisation. Detta innebär generellt för tiänstbarhet på nivå 4/II kunskaper icentrala ämnen på den nivå och med det innehåll som förmedlas i treåriggymnasieskola. Härvid beaktas behovet av minst ett främmande språk utöverengelska. Tjänslbarhetpå nivå 5/II1 bör baseras på lägst den kompetens som f n. krävs avkompaniofficer, dvs. tvåårig social linje eller tvåårig teoretisk teknisk linjei gymnasieskolan. I övrigt bör allmän behörighet jämte vissa särskilda förkunskapervara tillräcklig. Behovetav kompletterande utbildning kan bli slort och mycket differentierat. Dettaunderstryker enligt överbefälhavaren kraven på att befälsordningen stöds av enordning för utbildning i allmänna ämnen som kan motsvara dessa krav i form avsärskilda kurser på tider som passar de skilda militära utbildningsrytmerna. Prop.1977/78:24 25 Samordningav utbildningen till stam-, reserv- och värnpliktsbefäl sker inom ramen förvärnpliktsutbildningen. Därefter är uppgiftsinriktningen åtskild och moiiverarskilda utbildningsvägar. Detta utesluter inte att, där det är genomförbart ochlämpligt, även vissa avsnitt av utbildningen samordnas liksom hittills.Långtgående samordning av administration och resurser i övrigi måste enligtöverbefälhavaren eftersträvas. Överbefälhavarenanser alt de civilmilitära grupperna mästare och tekniker vid armén,mariningenjörer linje G saml mästare, tekniker och flottiljpoliser vid flygvapneli framtiden skall vara yrkesbefäl. För dem bör i princip gälla samma allmännavillkor beträffande rekrytering och utbildning som för yrkesbefäl i övrigt.Överbefälhavaren är beredd att närmare utreda villkoren för övrig civilmilitärpersonal. Överbefälhavarenanmäler slutligen att flera aktuella områden och frågor inte har behandlatseller har behandlats ofullständigt i personalutredningen på grund av den korta lidsom stått till förfogande samt redovisar exempel på detta. 6Personalorganisationernas yttranden över överbefälhavarens personalutredning KOFoch POF vidhåller i de olika berörda huvudpunkterna i allt väsentligt den uppfallningsom förbunden gett till känna i det med gemensamt avgivna yttrandet överförsvarsdepartementets principutkast lill ny befälsordning. 1 vissa punklerredovisar KOF och POF bl. a. följande ytterligare förtydliganden ellerställningstaganden. Ifråga om rekrytering och utbildning genom värnplikten kan förbunden inte godtanågon särskilt anordnad yrkesinriktad ulbildning för värnpliktiga somföranmäler sig till yrkesofficersutbildning. 1 de fall värnpliktslinje enligl dagenssystem saknas bör enligl förbunden sådan lämplig utbildning skapas. Dettagäller exempelvis inom flygvapnet. Förbundenanger alt de inte kan acceptera att aspiranter vid visad oförmåga skall kunnaskiljas från utbildningen utan ansvar för försvaret. Aspiranternasanställningsförhållanden måste enligt förbunden regleras så att deras anställningstrygghetinle åsidosätts. 1motsats till överbefälhavaren anser förbunden att 3-6 månaders förber-dandeyrkesofficersutbildning är tillräcklig tid för att alla yrkesbefälsaspiranterskall nå motsvarande nivå som kompanibefälsvärnpliktiga, dvs. Vidareerinras om att principutkastet fömtsätter att kompletteringsutbildning iallmänna ämnen skall genomgås i det allmänna utbildningsväsendet medskolöverstyrelsen som huvudman. Förbunden anger sig inte kunna 1977/78:24 26 godtaöverbefälhavarens motiv för att behålla inomverksutbildning i allmänna ämnen. Vadgäller den grundläggande yrkesbefälsulbildningen kan det enligt förbunden varamöjligt att, om detta behövs av organisatoriska eller andra skäl, ha kvaryrkesofficersskola 2 i stället för att föra över vissa delar av denna skola tillyrkesofficersskola 1 och vissa delar lill yrkesofficersskola 3. Yrkesofficersskola2 skulle i så fall vara obligalorisk för alla och genomgås senast efteryrkesofficersskola 1. Förbundenanser sig inte kunna godta överbefälhavarens förslag till målsättning föryrkesofficerskola 1. Rörandeprinciper för urval kan förbunden inte acceptera direkturval till kompanichefsnivåoch högre. Det framhålls också att praktisk tjänstgöring efteryrkesofficersskola 1 är nödvändig för att de teoretiska kunskaperna skall befästas.Vidare anger förbunden att den enskilde skall ha möjlighet att återkomma medansökan om urval och inte vara stängd från urval vidsenare tidpunkt om första erbjudandel om urval av personliga skäl inte harkunnat antas. Beträffandeyrkesofficersskola 3 anger förbunden alt utbildningen till nivå 5/III bör varaförsta urvalssteget för dem som skall gå vidare i organisationen. Principen omdet successiva urvalet bör vidare enligt förbunden gälla från varje nivå lillnärmast högre med den utbildning och erfarenhet som behövs för den högre nivån. Vadgäller övrig utbildning framhåller förbunden bl. a. att de yrkesofficerare sominte kommer i fråga för urval till yrkesofficersskola 3 bör fö en obligatoriskvidareutbildning vid för både freds- och krigsuppgifter.Utbildningen för fredsuppgiftema bör inriktas på administrativa uppgifter,lednings- och planläggningsuppgifter, förvaltningstjänst m. m. samt förkrigsuppgifter inom underhållstjänsten. Nämnda utbildning lill stabs- och förvaltningstiänstbör vidare enligl förbunden vara upplagd så alt det finns möjlighet att efteren "gmndutbildning" i stabs- och förvaltningstiänst senare fö urvaloch vidareutbildning till högre nivåer inom denna. SOFbehandlar i sitt yttrande främsl de problem som förbundet anser sig närmast haatt bevaka, nämligen utbildningen till nivåerna l/I-II enligt överbefälhavarensförslag. Förbundet anger härvid alt detta sker helt på gmndval av de krav på enny befälsstrukiur som de tre befälsförbunden gemensamt fört fram. Förbundetdelar överbefälhavarens uppfattning att en ny befälsstruktur skall syfta tillatt bättre tillgodose försvarsmaktens behov av yrkesbefäl i krigs- ochfredsorganisationen samt till att bättre tillgodose de anställdas krav påstimulerande arbetsuppgifter och möjligheter till personlig utveckling i yrket.Förbundel grundar sitt ställningstagande på bl. a. följande omständigheter.Utbildning och ledning av försvarets personal blir alll mer betydelsefull förkrigsförbandens effekt i krig. Försvarets yrkesbefäl måste därför ha en högreoch jämnare kvalitet än som är fallet. Prop.1977/78:24 27 stamofficerär möjlig och lämplig om målet förden obligatoriska utbildningen höjs och varjestamofficer ges utvecklingsmöjligheter. Högre krav och bättre möjligheter tillutveckling inom yrket är nödvändiga förutsättningar i en struktur med gemensamyrkesutbildning för att rekryteringen av stamofficerare som är lämpade förutbildning till chefer skall bli tillfredsställande. Enligt förbundetsuppfattning har de förhållanden som bör styra uppläggningen av utbildningen ien ny befälsstmktur inte blivit tillräckligt ingående studerade under arbetetmed en ny befölsstmktur. Efiersom befälsordningsfrågan är av så stor betydelseför försvaret under en mycket bör principbeslut inte fattas förränhösten 1977. De kostnadsökningar somöverbefälhavaren anser att en ny befälsstruktur kan komma att medföra kanenligt förbundets uppfattning starkt sättas i fråga. Förbundet anser attföljderna av en kvalitetshöjning hos stamoffice-rama noga borde bedömas. a.borde härvid övervägas om inte ökade kostnader kan vara motiverade för all nåbättre resultat i utbildningen av krigsförbanden. Det är enligt förbundet inteosannolikt att skickligare utbildningsbeföl kan motverka de negativa effekternaav den nu förkortade gmndutbildningen för vämpliktiga. SOFkonstaterar vidare alt den anställda militära personalens kvalitet och kvantitetär faktorer som kan påverka personalkostnaderna. En ökning av personalkostnadernakan tvinga till reduceringar inom materielområdet. I ett trängt ekonomiskt lägekan en avvägning därför vara svår. Vid en sådan måste dock beaktas att det nuinte råder balans mellan ambitioner och resurser i försvaretsutbildningsverksamhet. Beiräffandede ekonomiska faktorer som påverkar den framtida befäls-strukturen anserförbundet sammanfattningsvis följande. En mer ingående avvägning mellankvalitet och kvantitet bör göras. Därvid bör personalfaktorns allt störrebetydelse för försvarsmaktens effektivitet i krig och fred beaktas. Om enenhetlig befälsstmktur skall införas bör vidare fler uppgifier av mtinkaraktärän enligt överbefälhavarens personalplan föras över lill värnpliktigt beföl ikrigsorganisationen och i fredsorganisationen till värnpliktiga undergrundutbildning. Utgångspunkten för övervägandena om kvalitet och kvantitet börvara gällande befälsstater och förslag från marinens och flygvapnets befölsutredningar. Beträffandeöverbefälhavarens synpunkter i fråga om en ny befälsstruktur framför bl. Arbetsuppgifternai fred och krig för de stamofficerare, som inte för urvalsbefattningar,påverkar på ett avgörande sätt möjligheterna att rekrytera lämpliga personer tillchefsbefattningar. Dessa arbetsuppgifter bestämmer utformningen aV denobligatoriska utbildning som är gemensam för alla stamofficerare vid vissutbildningslinje samt tidpunkten för och tempot i utbildningen moturvalstjänst. Stor hänsyn måste enligt förbundel tas till försvarsgrenarnassärskilda förhållanden. Kravet på enhetlighet får inte drivas så långt att stmkturenblir olämplig för någon försvarsgren. Prop.1977/78:24 28 Dennivåindelning av befattningarna i krigsorganisationen, som överbefälhavaren grundarsitt förslag på, har enligt förbundet vissa brister. Behovet av att nivåindela fredsorganisalionensbefattningar kan starkt sättas i fråga. Förbundet anser att nivåsystemen inlefår styra utformningen av en ny befälsstruktur i så hög grad som i överbefälhavarensförslag. Variationer i t. ex. skolornas mål och längd måsle vara möjliga mellanförsvarsgrenarna. SOFanser att skilda problem föreligger för systembunden personal och icke systembundenpersonal. Målen för den obligatoriska utbildningen av dessa två stamofficersgmppertorde därför inte kunna bli lika.