prop · G10350 · 1977-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till detla uttalande synes paragrafen inte kunna användas förall förhindra alt en bostadsbyggnad erhåller en godtagbar avfallshantering.Någon lagändring anser vi därför inte erforderlig. 1976/77:151 har laglsfram förslag lill bostadsförvaliningslag, som skall ersätta lag omtvångsförvallning av bosladsfastighet. Den nya lagen föreslås träda i krafl den1 . Försummarfaslighelsägaren vården av fastigheten eller underiåter han all vidtagaangelägna åtgärder för atl bevara sundhet, ordning och skick inom fasligheleneller framgår del på annal sätl all han icke förvallar fastigheten på elt förde boende godtagbart sätt, får hyresnämnden enligt 2 § förslaget tillbostadsförvaliningslag besluta om särskild förvaltning av faslighelen. Vadsom är en lillfredsslällande fastighetsförvaltning får avgöras med ledning avnormen god sed i hyresförhållanden och föreskrifterna om fastighetsägarensskyldigheter inom hyres-, hälsovårds- och byggnadslagstiftningen.Faslighelsägaren är normalt skyldig all se lill atl sophämtningen fungerar påell lillfredsslällande säll. För alt ingripande skall kunna ske med 1977/78:50 68 stödav bostadsförvallningslagen krävs emellertid atl brister i fråga omsophämtningen drabbar den, som hyr bostadslägenhet i fastighelen. Denföreslagna bostadsförvaltningslagen tillgodoser inte sophämtningspersonalensinlresse av en förbättrad avfallshantering såvida inte intresset hell ellerdelvis sammanfaller med vad hyresgästerna önskar. Då det emellertid genom LPIär väl sörjt för möjligheter att tvångsvis få till stånd önskvärdaförbättringar har vi funnit atl det saknas anledning alt föreslå någraändringar i den föreslagna bostadsförvallningslagen. 5.15Ikraftträdande m. m. Vårtutredningsuppdrag har bedrivits skyndsamt i syfte all lägga fram förslag iämnet i så god lid alt de föreslagna författningsändringama, efter vederböriigregerings- och riksdagsbehandling, kan träda i kraft den . Vibedömer del som möjligt att tidpunkten för ikraftträdandet kan bestämmas tillnämnda dag och föreslår därför att så sker. Härvid har vi beaktat atl de föreskrifieroch allmänna råd som planverket i anledning av vårt förslag skall utarbetaockså bör kunna träda i kraft eller i vart fall kort liddärefter. Föreoch efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna i är del angelägel alt mangenom en brett upplagd information till berörda parter klargör vilka krav somkan ställas på en förbättrad avfallshantering samt vilka tillvägagångssätt somfinns för all få förbättringarna genomförda. 1detta sammanhang kan diskuteras om del bör bestämmas en lidsgräns inom vilkenombyggnadsåtgärder och förbättringar, föranledda av vårt förslag, skallgenomföras. I sill remissyttrande föreslog planverket all förevarande ålgärderskall vara genomförda efler del atl lagen har trätt i kraft. Stockholmskommun anförde liknande synpunkler (prop. 1976/ 77:31 s. 35). Detfinns skäl som talar både för och mot en sådan lidsgräns. Fördelarna är ihuvudsak följande. En begränsad tidsram lorde tvinga fram en i slort sett totaloch samordnad inventering av rådande missförhållanden för renhållningspersonaleni landet. Förbättringsåtgärder kan därefter utföras med elt brett ochvarierande erfarenhelsmalerial som bakgmnd inbegripet en kartläggning avtekniska problem och förslag lill tekniska lösningar i olika situationer. Delbör självfallel inte vara möjligt att erhålla lån eller bidrag efter utgångenav den tidsgräns som bestäms. Nämnda förhållanden i förening med den press påfastighetsägaren som enbart tidsbegränsningen som sådan måste medföra torde förmåfastighetsägaren att genomföra erforderliga förbättringar så snart som del ärmöjligt. Vadgäller nackdelarna med en fixerad, lagfäst tidsgräns vill vi först erinra omatl vi i det föregående har behandlat möjligheten för fastighetsägaren atlunder vissa förutsättningar samordna förbättringsåtgärder rörande avfallshanteringenmed andra ombyggnadsåtgärder. Från kostnadssynpunkt är det Prop.1977/78:50 69 bättremed en sådan samordning. Det kan vidare vara fråga om att invänta utgången aven avtalad tid för hyra av lägenhet eller lokal som behöver tas i anspråk föratt förbättra avfallshanteringen. Det är inte osannolikt alt uppsägningstiden ien del fall kan sträcka sig längre än den lid inom vilken förbättringsåtgärderskall vara utförda. En principiellt viktig fråga är vad som händer om enfastighetsägare underiåter alt inom den bestämda tidsgränsen förbättraavfallshanteringen. Påföljdssystemel i LPI synes inte vara anpassat lill ensituation som den nu diskuterade. Den möjlighet till ingripande som byggnadsnämndenhar är all jämlikt 16 § LPI förelägga den försumlige fastighetsägaren att vidtanödvändiga ålgärder, vilket i praktiken innebär atl nämnden endast kan görasamma ingripanden som om en tidsgräns inte fanns. Slutligen bör nämnas etl parandra ölägenheter med en lidsgräns. Somliga fastighetsägare torde inte kommaatl förbättra avfallshanteringen förrän mol slulel av den utsatta tiden.Byggnadsnämnd, som utfärdar ell föreläggande, kan komma allmötas av invändningen att faslighelsägaren tänker påbörja nödvändigaförbäliringar innan liden går ul. Nämnda förhållanden kan leda till atlförbättringsarbetet starkt försenas. 1 sammanhanget kan man heller inte bortsefrån risken atl en begränsad tidsram och därmed sammanhängande forceratgenomförande kan verka höjande på kostnadsnivån för ifrågavarande arbeten. Motbakgrund av dessa överväganden har vi stannat för all inte föreslå någon i BSangiven tidsgräns inom vilken förbättringsåtgärderna skall vara vidtagna. Medvårt i avsnitt 5.5 lämnade förslag om tidsbegränsad statlig bidragsgivning harvi bl. a. velat la lill vara de positiva verkningarna av en lidsgräns. Vivill avslutningsvis framhålla att, med beaktande av de förhållanden som råder idel enskilda fallel, det är angelägel alt byggnadsnämnderna allmänt verkar föratt förbättringsåtgärderna genomförs utan onödigt dröjsmål. Lagom ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Härigenomföreskrives i fråga om byggnadsstadgan (1959:612)' dels atl 50 och 75 §§ skallha nedan angivna lydelse, dds all i stadgan skall införas en ny paragraf, 49 a§, saml närmasl före nämnda paragrafen rubrik med nedan angivna lydelse. Förbättringav befintlig bebyggelse. Beslämmelserna146 andra stycket 5 skall, såvin avser byggnad som har uppförts före den 1januari 1978 eller Jör vilken byggnadslov har beviljats före den 1 juh 1977,äga lillämpning i den omfattning som erfordras for an byggnaden skad uppfyllaskäliga anspråk på godtagbar avfallshaniering. Byggnad skall underhållasså, all hållfastheten icke äventyras samt brandfara, sanitär olägenhel ellervanprydnad icke uppkommer. Byggnad skallunderhållas så, atl hållfastheten icke äventyras, atl brandfara, sanitärolägenhel eller vanprydnad icke uppkommer samt att godtagbar avfallshanteringvidmakthålles. 75§ Till nybyggnad hänföres: a) uppförande av hell ny byggnad; b) lill- eller påbyggnad av förul befintlig byggnad; c) ombyggnad eller annan ändring med avseende åbyggnads yttre eller inre utförande av så genomgripande beskaffenhet, att denkan anses jämföriig med ombyggnad; d) byggnadsinredande hell eller delvis lill väsentligen annat ändamål än del vartill byggnaden förul varit använd; e) sådanförändring av byggnad, som medför att byggnaden kommer atl strida mol faslslälld generalplan, sladsplan, byggnadsplan eller utomplans bestämmelser; saml 1Stadgan omlryckt 1972:776, O annan förändring av byggnad, vilken i befintligt skick strider mol plan eller bestämmelser som sagts, såvida ej fråga arom bostadsbyggnad med högsl två bostadslägenheter eller därtill hörande uthus. Vad ovan i denna paragrafstadgas skall ej medföra all såsom nybyggnad anses anordnande av värmeledningeller vattenklosett eller andra hygieniska förbättringar i befintlig byggnadsom, även om sådan anordning ej medgåves, måste antagas komma all kvarståunder längre lid. Vad ovan i denna paragrafstadgas skall ej medföra atl såsom nybyggnad anses anordnande av godtagbaravfallshantering eller av värmeledning eller vattenklosett eller andrahygieniska förbättringar i befintlig byggnad som, även om sådan anordning ejmedgåves, måste antagas komma atl kvarstå . Dennalag träder i kraft den . 1977/78:50 73 Retroaktivbestämmelse rörande maskinelh drivna portar Bestämmelserom maskinellt drivna portar för nya byggnader utfärdades och gäller förbyggnader, för vilka byggnadslov sökts efter . Sedanbeslämmelserna trädde i krafl har inom bostadsområden ett anlal allvariigabarnolycksfall inträffal i maskinellt drivna porlar av äldre dalum. En närmareredogörelse av beslämmelserna i SBN, inträffade olycksfall och förekomsten avmaskinellt drivna porlar ges i bilagd PM. Föratt i görligaste mån förhindra olycksfall i befintliga maskinellt drivna porlarföreslår planverket atl i byggnadsstadgan införs en beslämmelse, som gör delmöjligt att tillämpa föreskrifterna i SBN 1975 avsnitt 41:2 även för portar ibyggnader uppförda före 1974-01-01.1 bilagd PM redovisas kostnads-konsekvensen. Planverketföreslår även att i byggnadsstadgan införs en beslämmelse om all maskinelltdrivna portar i såväl nybebyggelse som i äldre bebyggelse skall besiktigas medvissa tidsintervall, förslagsvis . Besluti detla ärende har fallats av planverkets slyrelse. Därvid har deltagit, jämteundertecknad , ledamöterna . Vidden slutliga handläggningen har även närvarit personalföre-Irädarna Engströmoch Sundeli, överingenjören , byråcheferna ,Ijänsteförrällande byråcheferna saml byrådirektören ,föredragande. Prop.1977/78:50 74 År1972 inträffade ell flertal barnolycksfall med garageportar bl. a. under lek(två av olycksfallen med dödlig uigång). Planverketutarbetade förslag till lillämpningsbesiämmelser till byggnadsstadgan omsäkerhetsåtgärder mol olycksfall med maskinellt drivna portar och hemställde iskrivelse lill Kungl. Maj:l atl föreslagna föreskrifier skullefaslslällas. Föreskrifterna fastställdes och trädde i kraft1974-01-01. Bestämmelserna är nu införda i Svensk byggnorm (avsnitt 41:2). Beslämmelsernainnehåller föreskrifier om skydd mol klämskador, nedstörtning och skärskador.Föreskrifter finns rörande manöveranordningar. Dessa anordningar skall varaförsedda med nyckellås eller vara belägna inom låsbart skåp med självslängandelucka. Om port öppnas eller stängs med exempelvis folocell, radiosignal ellerinduktiv givare (impulsdon), skall på väl synlig och lättåtkomlig plals på bådasidor om porlen och i dess omedelbara närhet anbringas sloppdon (stoppknapp)och särskill varselmärke. I beslämmelserna föreskrivs också attskötselinstruklion skall finnas. Beslämmelserna innehåller även anvisningar medexempel på godtagbara lösningar. Om horisontellt röriig port, manövrerad medimpulsdon, har sin anslagskanl till en höjd av 2 m från golv försedd med s. k.koniakllist, godias porten om klämkraften är högst 90 N och porten reverserar.Bestämmelserna gäller för maskinellt drivna, horisontellt eller vertikaltröriiga portar, galler, dörrar, grindar och luckor med undantag av dörrar,grindar och luckor till hisschakt och hisskorg, för vilka gäller särskildabestämmelser. Beslämmelsernagäller för nybyggnad och är alltså inte tillämpliga på befintliga byggnader.Alt bestämmelserna inte omfattade äldre redan installerade portaruppmärksammades av i dess svar påcivildepartementets remiss angående planverkets förslag. a. atl beslämmelserna endast i begränsad utsträckning förväntades reduceraaktuell typ av olycksfall, eftersom beslämmelserna inte omfattade redaninstallerade porlar. trädde i kraft har ytteriigare ett anlalbarnolycksfall inträffat med maskinellt drivna garageporlar. Två av olycksfallenhar medfört dödsfall och elt olycksfall har orsakat hjärndöd. Dessa treolycksfall har sketl i porlar som levererats före 1974-01-01. Mångaportar installerade saknar ofta tillräckligt skydd mot klämskador ochskärskador samt skötselinstruklion. Delta gäller särskilt porlar inombostadsområden. Flertaletportlillverkare tillhandahåller utrustning för atl förbättra säkerheten hosäldre portar. Sådan komplettering lorde dock huvudsakligen ha ulförlspå s. k. induslriporlar och endasl i ringa utsträckning på porlar Prop.1977/78:50 75 Föralt nedbringa olycksfallsfrekvensen i befintliga maskinellt drivna portar böråtgärder vidtas för all förbättra befintliga portar som inte är försedda medbetryggande säkerhetsanordningar. Antaletmaskinellt drivna portar inom bostadsområden uppskattas lill ca 7 000. Av dessaberäknas ca 5 000 ha installerats före 1974-01-01, Antalet maskinellt drivnaporlar inom industriområden uppskattas lill ca 35 000, Av dessa beräknas ca 20000 ha installerats före 1974-01-01, År1967 utfärdade arhetarskyddsstyrelsen anvisningar nr 60 "Mekaniskt drivnahorisontellt röriiga vik- och skjutporlar". Vik- och skjutportar, somulförls enligt dessa anvisningar, fordrar endasl begränsade kompletterandeålgärder för att uppfylla nu gällande krav, Erforderiigaålgärder för alt iordningställa en garageporl för etl flerbilsga-rageuppskattas lill ca om den tillverkats ochuppskattas lill ca om den tillverkats , För enmaskinellt driven mindre port i exempelvis enbilsgarage kan kostnadenuppskattas till ca . Medhänsyn lill begränsade resurser hos kommuner för inventering och kartläggningoch hos tillverkare och installatörer för erforderiiga kompletteringar, tordedel vara nödvändigl alt räkna med en period av för genomförandel avde föreslagna åtgärderna. Vad gäller inventering och karlläggning bör lämpliglförfarande övervägas, säll kan vara all insamla uppgifterna i samband medsärskild faslighetsdeklaration. Engrov uppskattning av kostnaden för atl iordningställa samtliga maskinelltdrivna porlar i bostadsområden så atl de i slorl sett uppfyller nu gällandekrav visar atl den totala kostnaden lorde uppgå till i runt tal 10 miljonerkronor. Tidigarehar nämnis alt skötselinstruklion ofta saknas för äldre porlar. Delta bl, a,gör att skölsel av port ofta eftersatts. Maskinellt drivna porlar förslits.Skador kan också uppkomma vid hanteringen eller genom påkörning. Det är därförnödvändigt atl sådana porlar kontinueriigt ses lill och vid behov underhålls. Förall inte etl försummat underhåll skall medföra olyckor är det motiverat atlmaskinellt drivna portar besiktigas med viss lidsintervall. Förfarandet börvara ungefär delsamma som ifråga om besiktning av hissar, Besiklningsverksamheienlorde lämpligen kunna ombesörjas av Siatens anläggningsprovningar AB, somnumera utsetts alt vara riksprovplats för bl, a, lyflanordningar. Prop.1977/78:50 77 Bilaga3 Sammanställning av remissyttrandena 1 Promemorian Förbättrad avfallshantering i befintligbebyggelse (Ds Bo 1977:1) Istort sett har promemorian fåll ett gynnsamt mottagande vid remissbehandlingen.Ett anlal remissyttranden innehåller visserligen kritik mot de överväganden somgörs och mot de förslag som läggs fram i promemorian, men kritiken begränsas ihuvudsak till några punkter medan övriga förslag och överväganden tillstyrkseller lämnas utan erinran, I det följande redovisas remissinstansernasinställning i olika delfrågor efter i huvudsak den ordning som frågornabehandlas i promemorian, Ingenremissinstans ifrågasätter behovel av förbättrad arbetsmiljö förrenhållningspersonalen. Förslaget att erforderliga bestämmelser bör las in ibyggnadslagstiftningen tillstyrks eller lämnas utan erinran av nästan samtligaremissinstanser som ullalar sig härom. Från en del håll pekar man dock påalternativa och kompletterande åtgärder med vilka de önskade förbättringarnabör kunna åstadkommas. Arbetsgruppens förslag lill finansiering möler ingaväsentliga principiella invändningar. Flera detaljer i förslagel kritiserasdäremol i siörre utsträckning, Sveahovrätt erinrar om att förslagel innebär att nya krav på egenskaper hosbyggnader ges tillbakaverkande kraft och att därmed avsteg görs från deprincipiella grunder på vilka byggnadslagstiftningen vilar. Härtill kommer attdel är fråga om ålgärder som skall vidtas lill gagn för andra intressen änfastighetsägarnas och hyresgästernas. Hovrätten konstaterar atl regering ochriksdag redan har tagit siällning till förmån för sådan lagändring ochframhåller därför endast att, i den mån skyldigheten att vidla förbättringar medför- efter avräkning för eventuell nytta - beaktansvärda koslnader ochinkomstbortfall eller andra väsentliga olägenheter för fastighetsägare ellerhyresgäster, del föreligger en situation av expropriationsliknande karaktär.Delta måsle enligt hovrätten naturiigen beaktas vid utformningen av bl, a,åtgärder för lån och bidrag. EnligtNäringslivets byggnadsdelegalion har utredningsarbetet visat alt retroaktivaregler för all förbättra sophanteringsslandarden medför en radtillämpningsproblem, som framstår som svårlösta. Delegationen förordar atl dedirekt akuta sophanleringsproblemen i äldre bebyggelse bör lösas inom ramen förhälsovårds- och arbelarskyddslagsliftningen. Vill slalsmaklerna genomföra engenerell standardförbättring i all äldre bebyggelse, rekommenderardelegationen atl detta sker med tillämpning av ersättningsreglerna vid 1977/78:50 78 expropriation,vilket garanterar en likvärdig behandling av berörda enskilda, kan i och för sig instämma i all möjligheterna till attomhänderta och bortforsla avfall borde förbättras i många byggnader. Förbundetkonstaterar emellertid att byggnaderna i de flesta fall har uppförts eflervederbörlig granskning och godkännande av ansvariga myndigheter. Eftersombyggnadslagstiftningen principiellt inte haft tillbakaverkande krafl, harfastighetsägarna inte haft anledning avsätta medel för de investeringar som nuaktualiseras. Även om den ekonomiska situationen givelvis förbättras genom detföreslagna finansieringssystemet kommer åtgärderna enligt förbundet all iåtskilliga enskilda fall innebära oacceptabla påfrestningar påfastighetsekonomin. Med hänvisning bl, a, lill del anförda motsätter sigförbundet där förslaget. Om statsmakterna bedömer atl förbättringarna är oumbäriigaanser förbundel alt ombyggnaderna helt bör bekostas med statliga medel. Enligtriksrevisionsverkels (RRV) uppfattning bör en mer tillförlitlig kostnadsberäkninggöras innan den föreslagna ändringen i BS genomförs. 1.2Ordnande av avfallshantering i befintlig bebyggelse Arbetsgruppenssynpunkler på frågan hur avfallshanteringen bör vara ordnad för atl den skallvara godtagbar för sophämlningspersonalen (avsnitt 5,1) delas av flertalet avde remissinstanser som yttrar sig i frågan. Några remissinstanser föremellertid fram detaljanmärkningar. Socialstyrelsenpåpekar att del enligt uiredningen i huvudsak är två faktorer som försvårararbeiei försophämtningspersonalen, nämligen svårtillgängliga och trångasoputrymmen samt svårframkomliga transportvägar. En tredje faktor som inte harbehandlats i utredningen men som enligt styrelsen är av slor belydelse isammanhanget är olämpliga, exempelvis alllför stora eller tunga,avfallsbehållare som är svåra atl transportera bort. Orsakerna till bristerna irenhållningspersonalens arbetsmiljö kan enligi styrelsen således vara flera änsom har angetts i utredningen liksom möjligheterna all komma till rätta medproblemen. Anordnande av sopnedkast och soprum i befintliga hus lorde intealllid vara den bästa lösningen. Enbari utbyte av olämpliga avfallsbehållarekan enligt styrelsen i många fall ge till resultat en helt godtagbararbetsmiljö ulan slora kostnader och/eller omfattande ombyggnadsarbeten. ifrågasätter om del, som arbetsgruppen uttalar, bliraktuellt all använda mekaniska transportmedel om soputrymmet inte kanflyttas,eftersom sophämtningen därigenom kommeratt kräva mer personal. Svenskakommunalarbelareförbundei betonar att soprummet skall ligga i gatuplanet,Endasl byggnadstekniska skäl kan enligt förbundets uppfattning föranledadispens från denna allmänna regel. Även om det rent lekniskl är möjligt allgenom iransportband eller lyftanordning transportera Prop.1977/78:50 79 avfalletfrån utrymme under markplan, är detta inte tillräckligt skäl atl avstå från altföriägga sopulrymme till markplanet. Enligt () ulgör de fastigheter i vilka soprummet är placerat övereller under körbana/gångvägsnivå men där förhållandena i övrigt är acceptablaett särskilt problem. Att i sådana fäll ersätta trappsteg med ramper kan krävaomfattande ingrepp i huset och i marken. Under förulsättning altbostadsföretaget kan träffa överenskommelse med berörda personalorganisationerbör enligt dispens kunna ges. ()och kommun framhåller att sopulrymmei bör ligga så alt avfallet kan nåsoch hämtas ulan att bärning behöver ske. RVF ser med tillfredsställelse allmekaniska transportmedel används, om sopulrymmei inte kan flyttas.Arbetsgruppens förslag att tätare hämlningsinlervall kan övervägas, omsopulrymmei är omöjligt eller mycket svårt aU utvidga, anser RVF vara olämpligtfrån transporlekonomisk synpunkt. Enligtarbetsgruppens mening hörde ålgärder för alt förbättra avfallshantering somredovisas i promemorian i allt väsentligt behandlas i Svensk byggnorm (SBN).Efter vissa kompletteringar bör ombyggnadsbestämmelserna i vara normerandeäven belräffande det befintliga byggnadsbeståndet. Enligt arbetsgruppen börSBN dessutom kompletleras med kommentarer och typlösningar lill ledning för demsom skall planera och vidta förbättringsåtgärder. ,landslingsförbundet och stryker under behovel avexempel på lämpliga lösningar för an förbättra avfallshanteringen inom denbefintliga bebyggelsen. Avsaknad av vägledande bedömningar kan enligtriksförbundei leda lill atl bestämmelserna lillämpas med skiftande verkan iolika kommuner. A Z e/fte/gi/lÄ framhåller att klara förslag på typfallförenklar det administrativa arbeiei hos byggnadsnämnderna. Bostadsslyrelsenanser atl kraven på befintliga byggnader kan ställas på elt sådant sätl attSBN:s föreskrifter för nybyggnad inte sätts i kraft retroaktivt. Om debyggnadstekniska kraven på befintlig bebyggelse skiljs från kravnivån förnybyggnad kan denna senare kravnivå utvecklas utan att della medför krav påålgärder i del befintliga byggnadsbeståndet. anser all dellapraktiskt kan lösas genom särskilda avsnitt i SBN som gäller enbart förbefintliga byggnader. De egenskaper i del befintliga beståndet, som omfattas avsådana särskilda bestämmelser, skulle därigenom visserligen inte alltid stämmaöverens med molsvarande nybyggnadsföreskrifter i SBN, men skulle likväl kunnages en godtagbar nivå i fråga om säkerhel, hygien och trevnad. uppger att verkel, om den föreslagna ändringen i BS genomförs, kommeratl komplettera kap. 43 i SBN med bestämmelser, som i försia hand rörtransportanordningar inom byggnad samt exempel på godtagbara lösningar. Ianslutning härtill avser verkel att publicera rikllinjer för och exempelrörande utformning av soprum i befintliga byggnader. Vid tillämpning avfunktionskraven kommer också atl finnas möjlighel lill Prop.1977/78:50 80 typgodkännandeav lämpliga tekniska anordningar. Socialstyrelsenerinrar om gällande föreskrifter om åleranvändning av i första hand vissa typerav papper. Skyldigheten att omhänderta papper skall enligtrenhållningslagstiftningen vara hell genomförd 1980. Det hade enligt styrelsenvarit värdefullt om denna fråga i varje fall hade berörts i promemorian. inom fastighel av sådana restprodukter erfordras i mångafall särskilda ulrymmen. Separering av olika avfallstyper minskar därför värdetav sopnedkast och förekomsten av sopnedkast kan bidra lill all man inteseparerar sitt avfall i önskad omfattning utan kastar allt silt avfall isopnedkastet. Även bostadsslyrelsen, länsstyrelserna i ochVäslernorrlands län, saml hyresnämnden i Slockholm berör frågan om separeringav avfall. Bostadsslyrelsen framhåller all utvecklingen i fråga om hanteringoch återvinning av avfall kan komma atl leda till nya lösningar ochförhållanden som bör påverka utformningen av tillämpningsbestämmelserna lillBS. Länsslyrelsen i finner alt del är viktigt atl arbetsgruppensförslag samordnas med de frågor som rör åleranvändning och separering avavfall.