prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — I den amerikanskaekonomin väntas expansionen av den inhemska efterfrågan fortsätta 1978, om än ien mer dämpad takt än 1977. De stimulansåtgärder som beslutades om våren 1977innebär såväl direkta ökningar av den offentUga sektorns köp av varor ochtjänster som extra tillskott till hushållens disponibla inkomster det närmastehalvåret. a. en fortsatt relativt god sysselsättningstillväxt väntasden privata konsumtionen visa en expansiv utveckling även 1978. Näringslivetsfasta investeringar, vilka ökade med , fömtses fortsätta att expanderarelativt kraftigt. Visserligen har investeringsplanerna hittihs varitförsiktigt hållna. Men med hänsyn tiU dels den nivå kapacitetsutnyttjandet iden amerikanska industrin nu uppnått, dels de tendenser motkapacitetsutvidgning i investeringsverksamheten som framkom , finnsdet anledning anta att planerna successivt kommer att justeras upp. Däremot kanman utgå ifrån att den expansionstakt om som gällt förbostadsbyggandet inte kan hållas 1978. Med ett visstefterfrågetillskott från exportsidan förutses totalproduktionen öka med ca 4,5%1978, men en viss dämpning av tiUväxten förutses äga rum under loppet av året.För att motverka en avmattning antas dock myndigheternagenomföra vissa skattelättnader för företag och enskUda. Stimulansåtgärderbeslutade kan även för den japanska ekonomins del väntas medföra enförstärkning av aktiviteten det närmaste halvåret. Ökad efterfrågan från denoffentliga sektom, ökat bostadsbyggandesamt en viss uppgång i volymtillväxten av hushållens konsumtion skaparförutsättningar för en tillväxt av bmttonationalprodukten 1978 av ungefärsamma omfattning som 1977. Däremot förutses näringslivets investeringar blifortsatt relativt svaga med hän- 1 Preliminär nationalbudget 35 syn till kvardröjande överkapacitetinom viktiga sektorer. När effekterna av vidtagna stimulanser ebbar ut underloppet av 1978, förutses en tydlig dämpning äga rum i ekonomin. I sammariktning verkar effekterna av den kraftiga revalvering av den japanska valutansom ägt rum . Det har därför antagits att ytterligarestimulansåtgärder i någon form sätts in med effekt . Även i den västtyska ekonominförutses en fortsatt svag utveckling av industrins investeringar mot bakgmnd avrådande överkapacitet. De offentliga investeringarna däremot kommer sannoliktatt uppvisa en betydligt mer expansiv utveckling bl. a. som en följd av detmedelfristiga investeringsprogram som beslutadesom . De fasta investeringarna utgör emeUertid en mycketosäker komponent i utvecklingen det närmaste året. Investeringar avstorleksordningen har nämligen blivit uppskjutna pågrund av dels juridiska hinder för en fortsatt utbyggnad av kärnkraften, delsadministrativa förseningar på det delstatliga och lokala planet av påbörjandetav vägbyggen. Stimulansprogrammet innehöll främst sänkta direktaskatter, vilket tillsammans med hushållens goda finansiella ställning och denlåga inflationstakten bör medverka till en fortsatt relativt god tiUväxt av denprivata konsumtionen. Sammantaget pekar prognoserna på en produktionstillväxti den västtyska ekonomin 1978 om . Om tillväxten inte skulle nå upp tUldenna nivå, kommer arbetslösheten sannolikt att öka. Med hänsyn till att denhöga arbetslösheten redan nu utgör ett allvarligt problem har här antagits attytterligare stimulansåtgärder kommer att sättas in, om ekonomin tenderar attavmattas . I i övrigt väntastillväxten 1978 likaledes komma att bli något större än 1977. Av betydelse ärhär att de stora bytesbalansunderskotten som tidigare verkat återhållande förde stora länderna , och reduceratspåtagligt . Det ökade manöverutrymme för den ekonomiska poUtikendetta innebär, tillsammans med påtagliga framgångar på pris- och kostnadsområdet,har börjat utnyttjas av den brittiska regeringen genom de stimulansåtgärdersom sattes in , och vilka med största sannolikhet kommer attföljas av ytteriigare åtgärder . Den brittiska ekonomin väntas därförvisa en relativt god expansion 1978 efter nära nog stagnation 1977. I Frankrikeoch framför allt har man valt en försiktigare strategi, sominnebär fortsatt konsolidering av den intema och externa balansen. Flertaletav de mindre länderna däremot har inte uppnått någon lättnad för sina externabalanser, vilket innebär fortsatt beskuret handlingsutrymme för den ekonomiskapolitiken. I de nordiska länderna fömtses en ökning av bmttonationalproduktenmed 1978. Borträknas emellertid effekten av den norska oljeverksamheteni stannar tUlväxten i 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 36 För hela Västeuropaväntas totalproduktionen 1978 öka med , eUer ungefär 1 procentenhetsnabbare än 1977. Sammanfattningsvisinnebär dessa prognoser en expansiv utveckling i den amerikanska ekonomin underhuvuddelen av 1978 och en fortsatt måttlig tillväxt i . Tendensenunder väntas emellertid vara avsaktande i Förentastaterna, medan ekonomierna i sannolikt fortsätter att expandera iett ganska lugnt tempo. En tydUg förstärkning där förefaUer f. n. intesannolUc, men en gynnsam produktionstUlväxt i de större länderna under huvuddelenav 1978 kan successivt öka utrymmet för expansiva åtgärder i en rad mindreländer. Det kan därför inte uteslutas att 1979 kan bli med relativt godkonjunkturutveckling för del med en klar förbättring iinvesteringsverksandieten, som den amerikanska ekonomin kan vara påväg in i nästa konjunktursvacka. Trots denförutsett ganska svaga produktionstillväxten i OECD-området 1978 väntasprisstegringstakten inte dämpas nämnvärt ytterligare. Visserligen förutsesråvarupriserna visa en betydligt lugnare utveckling än under första halvåret1977, bl. a. till följd av att relativt omfattande råvarulager byggts upp. Menkostnadsutvecklingen på lönesidan, en viktig faktor för prisutveckUngen i ensituation med relativt svagt efterfrågetryck, väntas trots en hög arbetslöshetförbli tämligen kraftig. väntas produktivitetsutvecklingen bhfortsatt långsam innebärande en ungefär oförändrat stark uppgång i "unitlabour cost" i de större länderna jämfört med . Prisstegringstakten iekonomin totalt sett (BNP-deflatorn) väntas sjunka något, till , iOECD-området 1978. Priserna på varor i internationell handel förutses förOECD-länderna stiga med i genomsnitt 5 å 5,tiU 1978. Mot bakgrund av den måttligatillväxten i industriländerna som förutses , väntas världshandelnfortsätta att utvecklas förhåUandevis svagt. Tillväxten av handeln mellan OECD-ländemakan t. o. m. komma att sjunka något jämfört med . Detta torde dock gottoch väl kompenseras genom en ökad export tiU OPEC-ländema och deicke-oljeproducerande utvecklingsländema. De senare förbättrade sinfinansieUa ställning, så att utrymme nu skapats för en ökning av importen.Sammantaget väntas världshandeln växa med 5 ä i volym 1978. Genom en sannoUkt stagnerandeoljeimport och ökad export tiU länder utanför området, förutses OECD-ländernassamlade bytesbalans- underskott 1978 minska jämfört med . Möjligen kan mankomma tUlbaka till nivå, då underskottet uppgick till drygt 26 mUjarderdoUar. En fömtsättning är att relativpriset på olja inte förändras nämnvärt.Inom OECD-området förutses inga större förändringar i rådande ojämvikter ibytesbalanserna. Den mer expansiva utvecklingen 1 Preliminär nationalbudget 37 i den amerikanska ekonomin underhuvuddelen av 1978 väntas sålunda leda till att Förenta statemas storabytesbalansunderskott växer något. Det stora obalansproblemet i OECD-områdetgäller f. n. å ena sidan och med storaöverskott och å andra sidan flertalet mindre länder, vilka har mycket storaunderskott sett i relation tUI ekonomiemas storlek. I vilken utsträckningdetta problem kan komma att mUdras under det närmaste året är mycket oklart,men att den s. k. internationella anpassningen måste breddas förefalleroundvikUgt. Härför talar bl. a. det faktum att vissa av underskottsländernaskulle stå inför uppenbara finansieringsproblem, om man inte kan uppvisa enförbättring av bytesbalansen. I samma riktning verkar den omständigheten attfortsatta överskott i de andra länderna tenderar att appreciera valutakurserna,vilket skulle innebära en dämpning på den interna ekonomiska aktiviteten. TUl skUlnad från utvecklingen i flertalet övrigaindustriländer har den amerikanska ekonomin uppvisat en relativt välunderbyggd återhämtning från efterkrigstidens djupaste och mest segUvadekonjunkturnedgång. Återhämtningen i har pågått i snart treår. Efter en tillväxt 1976 om ökade bmttonationalprodukten med ivolym 1977. Utvecklingen i den amerikanskaekonomin företer stora likheter med 1976 vad gäller såvälkonjimkturförloppet som efterfrågetillväxtens inriktning. Båda årenvisade sålunda expansionen en successiv dämpning, även om den var mindreuttalad än året innan. Vidare utgjorde den privata konsumtionen ochbostadsbyggandet tiUsammans med lagerinvesteringama de främsta drivkrafternapå efterfrågesidan, i synnerhet . Näringslivetsfasta investeringar däremot har liksom i övriga industriländer visat enrelativt svag utveckling. Detta är inte överraskande med hänsyn tUl den låganivå i fråga om kapacitetsutnyttjande etc. varifrån återhämtningen inleddes.Utvecklingen av de fasta investeringarna har liksom övrigaefterfrågekomponenter företett ett ganska ryckigt mönster. Efter en kraftigökning tenderade investeringstUl-växten att flackas ut undersommaren för att åter öka . Medan investeringarnainledningsvis var koncentrerade på "lättare" områden maskiner ochbUar fiims indikationer på att de successivt i ökad utsträckning inriktats påkapacitetsutbyggnad såsom nya industrilokaler etc. I genomsnitt ökadenäringslivets investeringar med i volym. Den ekonomiska politiken hadeunder återhämtningen länge en relä- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 38 tivt restriktiv inriktning. Denoffentliga sektorn gav sålunda genom sina köp av varor och tjänster under 1976endast ett margineUt bidrag till den totala efterfrågetUlväxten. Dettaförhållande ändrades dock , då de offentliga utgifterna särskilt påden federala sidan successivt kom att utgöra en alltmer expansiv faktor iekonomin. De ökade federala utgifterna är delvisresultatet av det omfattande, tvååriga stimulansprogram som Carter-admi-nistrationenlade fram . Efter det att programmet skurits ned avsevärt förslaget om en skatteåterbärmg med 11 mUjarder dollar 1977 återtogs undervåren ligger nu tyngdpunkten på ökade offentiiga arbeten med den huvudsakligaeffekten förlagd tiU innevarande vinterhalvår. Kreditpolitiken harbibehållits stram. Detta har myndigheterna bl. a. sökt åstadkomma genom attställa upp relativt snäva ramar för penningmängdens tiUväxt. Det mål om enhögsta tUlväxt av penningmängden, snävt definierad (M 1), på mellan andrakvartalen 1977 och 1978 ser dock ut att överskridas klart. Likväl skedde enmarkant dragning uppåt i räntorna . Kreditmarknadens ökadestramhet torde dock inte ha utgjort någon återhållande faktor för näringslivetsinvesteringar, med hänsyn tUl att företagen upplevde en starktförbättrad vinstutveckling. Återtagandet avförslaget om skatteåterbäringen liksom kreditpolitikens inriktninghar motiverats av farhågor för att inflationen åter skulle blossa upp.Prisutvecklingen blev ungefär oförändrad jämfört med 1976.Prisökningen på industriprodukter låg sålunda på 6 a . I konsumentledetvisade prisökningstakten en klar dämpning t. o. m. tredje kvartalet, då den varnere i i årstakt. Detta var dock delvis en effekt av en stabilisering avlivsmedelspriserna. I genomsnitt steg konsumentpriserna med . Förenta statemashandelsbalans har undergått en Icraftig tiU betydande del konjunkturellt betingad omsvängning . Efter ett överskott 1975 på via ett underskott 1976 av samma storleksordning beräknas sålundahandelsbalansen visa ett underskott på omkring 30 miljarder dollar.Underskottet på bytesbalansen 1977 kan uppskattas till ca 18 mUjarder dollar.En inte oväsentlig del av försämringen i handelsbalansen har berott på snabbtstigande oljeimport. Den omfattande lageruppbyggnaden under framför allt 1976men även drog hkaledes med sig en kraftig importstegring. Delvis somen följd av att lagerrörelsema avstannade avtog importtillväxten däreftermarkant. Den svaga efterfrågetillväxten på exportmarknaderna har fram tUlsenare delen av 1977 verkat återhållande på exporten. I genomsnittför ökade exportvolymen endast marginellt, medan importökningen uppgicktill inemot . 1 Preliminär nationalbudget 39 Med hänvisningtill den dämpning av expansionen som skedde under loppet av 1977 har från flerahåll hävdats att den amerikanska ekonomin nu står på randen av en nyrecession. TUlväxten 1978 skuUe dämpas markant med ökad arbetslöshet somföljd. Därvid har främst pekats på den utplåning som inträffade fördetaljhandelsomsättningen : om "luften gåttur" den privata konsumtionen, vilka motiv finns då för näringslivet attöka sina investeringar? Man har här hänvisat till resultat av undersökningar omförtroendeklimat i näringsUvet. Som ettytterhgare frågetecken vad gäller investeringsutvecklingen har pekatspå den räntehöj ande effekten av försöken att upprätthålla målen förpenningmängdens tUlväxt. Vidare har framhåUits att bostadsbyggandet somhitills utgjort en viktig motor i återhämtningen nått upp på en så hög nivåvad gäller antalet igångsatta lägenheter, att något ytterligare tillskott tillefterfrågan inte vore att vänta därifrån. Från vissa håll har rentav hävdats,att återhämtningen nu pågått så att det helt enkelt är dags förlågkonjunktur. Det sistnämnda argumentetkan givetvis avvisas av det enkla skälet att det speglar ett helt mekanisktsynsätt vad gäller konjunkturförloppet. Men även den mer sofistikeradevarianten, där en koppling görs mellan den svaga privata konsumtionen ochinvesteringsutsikterna, framstår som alltför pessimistisk. Här verkar mannämligen bortse från inte bara ekonomisk-politiska beslut som redan fattats,utan också att det kan komma ytterligare stimulanser om så behövs för att intesysselsättningsläget åter skulle försämras. Som nämnts ovan liggertyngdpunkten i det tvååriga stimulansprogram, som beslutades , tmderinnevarande vinterhalvår. Programmet består i stor utsträckning av direkt sysselsättningsskapandeåtgärder, vilket bör innebära fortsatta tiUskott tUl hushållens inkomster.Visserligen sjönk hushållens sparkvot tiU en mycket låg nivå fram till börjanav 1977, men därefter har en återhämtning skett. förutsesinte någon avsevärd skiUnad mellan utvecklmgen av real disponibel inkomst ochprivat konsumtion i volymtermer. En tillväxt i konsumtionen på ca 4 "/oförefaller trolig. Det äremellertid inte enbart den ovan antydda, fortsatt relativt goda tillväxten avhushållens konsumtion som motiverar en mer optimistisk syn på utsikterna för näringslivets investeringar. Visserligen harinvesteringsplanerna varit försiktigt hållna: bl. a.antyder den investeringsenkät som McGraw-HUl varje höst genomför avseende detkommande året, att näringslivets investeringar skulle öka med endast 3 0/0 i volym1978. Men med hänsyn till den nivå kapacitetsutnyttjandet nu uppnått finns detaiUedning anta att planerna successivt kommer att justeras upp, och att därförnäringslivets investeringar kommer att visa en fortsatt relativt expansivutveckling. Med en fortsatt tUlväxt av industriproduktionen med 6 å 7 */o kankapacitetsutnyttjandet vid mitten 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 40 av 1978 ligga nära den högsta nivåsom nåddes under förra högkonjunkturen. Av betydelse i sammanhanget är att företagenslagerpolitik varit mycket försiktig imder 1977, vilket medfört att kvotenmellan lager och försäljning nu Ugger på en mycket låg nivå. Antagandet ombehovet av kapacitetsutvidgande investeringar understöds f. ö. avinvesteringamas inriktning under loppet av 1977. Vad gäUer bostadsbyggandet kanman visserligen utgå ifrån att den expansionstakt som uppnåddes , ca20 %, inte går att hålla. Igångsättningsstatistik indikerar dock en fortsattavsevärd tUlväxt av byggandet varefter en direkt nedgånginte kan uteslutas. Trots den ganskaavsevärda expansion som pågått har arbetslösheten även om dennaturligtvis minskat kvarstannat på en besvärande hög nivå; igenomsnitt . Det bör dock nämnas att sysselsättningen under de tre årenökat med ca 6 mUjoner personer. En fortgående dämpning i ekonomin skullegivetvis innebära ökad arbetslöshet, något som sannolikt framstårsom oacceptabelt för administrationen, Skulle tydUga svaghetstendenser visasig i ekonomin finns det därför skäl att räkna med ytterligarestimidansåt-gärder. Sådana har också utlovats från officiellt håll under deangivna förutsättningarna. Närmast tUl hands ligger att eventuella åtgärder fårformen av skattelättnader för företag och enskilda, möjligen som ettprovisorium inför den mer omfattande skattereform som aviserats avadministrationen tiU . Sammantagettorde expansionen av den slutliga efterfrågan i den amerikanska ekonominfortsätta 1978, om än i en mer dämpad takt än 1977. Lagerrörelsema kan väntasbli av begränsad omfattning, och torde inte påverka utvecklingen av den totalainhemska efterfrågan nämnvärt. En viss förbättring av utsikterna påexportmarknaderna med en uppgång i exporttillväxten som följd kan fömtses ledatUl ett visst positivt nettotillskott till efterfrågan. Även omhandelsbalansunderskottet kan väntas växa ytterligare , förutses enmarkerad uppbromsning av den mycket negativa trend som sedan tre årkännetecknat den amerikanska extema balansen. Ett bytesbalansunderskott istorleksordningen 20 miljarder doUar kan dock inte uteslutas. Tillväxten itotalproduktionen bmttonationalprodukten kan visserligen väntas avta detframförliggande året, men torde Ukväl komma att uppgå till storleksordningen4,i genomsnitt för året. En viss dämpning av expansionen under senaredelen av 1978 förefaller trolig. För sysselsättningen skuUe dettainnebära en fortsatt dragning nedåt av arbetslösheten fram till åtminstone . Den japanskaekonomin upplevde en mycket snabb expansion under den iiUedande delen av 1976.Därefter bromsades utvecklingen upp och återhämtningen fortsatte i enlugnare takt. Bruttonationalprodukten ökade med . Även 1977inleddes med en kraftig, huvudsakligen exportledd, uppgång. När ökningstakteni den utländska efterfrågan senare föll tUlbaka, dämpades den ekonomiska expansionen.Bruttonationalprodukten ökade 1977 med . De relativt högatUlväxtsiffrorna såväl 1976 som 1977 ger dock en överdrivet positiv bUd av den ekonomiska utvecklingen iJapan, eftersom de döljer motsatsen meUan en påfallande svag inhemsk konjunkturoch en mycket kraftig ökning av exporten. Tämligen måttiiga löneökningaroch en fortsatt hög sparbenägenhet påomkring 25 "/o, bidrog tUl att den privata konsumtionen utvecklades relativtlångsamt . Den svarar för mer än hälften av bmttonationalprodukten,men stod endast för ca en tredjedel av efterfrågetillväxten. Också näringslivets investeringaruppvisade en svag utveckling. SärskiltotiUfredsställande resultat noterades för industrins investeringar. På grundav en omfattande överkapacitet, särskUt inom energi- och råva-mintensiva industrier,minskade investeringsvolymen i absoluta tal. Detta står i skarp kontrast tillutvecklingen tmder tidigare konjunkturuppgångar,då industrins investeringar lämnat väsentliga bidrag tUl efterfrågetillväxten. Den externa sektorn har fortsattatt utvecklas i riktning mot allt större överskott i bytesbalansen.Bytesbalansöverskottet uppgick tUl ca 10 mUjarder dollar, att jämföramed ett överskott om 1976. Bakom denna utvecklingligger en i jämförelse med världshandelnsutveckling mycket snabb ökning av varuexporten som importen ilinje med den dämpade inhemska efterfrågeutvecklingen ökat påfaUande svagt. Trots en ökande produktion förexport kom den svaga ökningen av den inhemska efterfrågan att medföra enförsämring av sysselsättningsläget. De siffror som noteras för arbetslöshetenär visserligen låga i internationell jämförelse, men i relation till detraditionellt låga arbetslöshetstalen ter sig den nuvarande nivån på över 2»/o förhållandevis hög. Den ekonomiska politiken varunder 1977 försiktigt expansiv. Penningmängden ökade i en årstakt av ,och diskontot justerades efterhand nedåt. En kompletteringsbudget i januari1977 innehöll utgifts-Ökningar motsvarande en halv procent av bruttonationalprodukten.Även budgeten för innevarande budgetår innehöll en del expansiva element.Under våren tidigarelades vidare vissa offentliga arbeten, och en sänkning avden direkta skatten genomfördes. Då det visade sigatt dessa åtgärder ej var tillräckliga för att minska de storabytesbalansöverskotten, utsattes för starka internationella påtryckningaratt stimulera ekonomin ytterligare. presenterades ett nyttstimulanspaket. Det fick en omfatt- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 42 ning motsvarande omkring 1 o/o avbruttonationalprodukten. Effekten av detta paket, liksom av ytterhgare måttUgaåtgärder , torde visa sig . Den ökadeefterfrågan från den offentliga sektorn, samt en viss uppgång av den privatakonsumtionen, skapar förutsättningar för att tUlväxten av totalproduktionen1978 skall kunna bli av ungefär samma omfattning som 1977. Därvid torde denoffentliga sektom komma att ge ett positivt bidrag tUl efterfrågeökningen på ca2 "/o. Mot slutet av 1977noterades en märkbar dämpning av itiflationstak-ten. Prisstegringarna sjönktill en årstakt av under 8 "/o att jämföra med 9,5 o/o . Det finnsanledning att förmoda att denna trend kommer att hålla i sig också under detframförliggande året. Detta skulle då innebära en viktig stimulans åt denprivata konsumtionen. En uppgång i den privata konsumtionen med trosdärför vara möjlig. När det gällernäringslivets investeringar, finns det anledning att anta att den kvardröjandeöverkapaciteten kommer att verka dämpande också . En begränsaduppgång i investeringstUlväxten jämfört med ter sig dock sannolik. Det är knappasttroligt att bytesbalansen kommer att uppvisa lika stora överskott 1978 som 1977.Omvärlden skulle ha svårt att acceptera en sådan utveckling. Det storaöverskottet i bytesbalansen har medfört en kraftig press uppåt på den japanskavalutan. Den uppskrivning avyen-kursen som har ägt rum under loppet av 1977 kommer att verka i riktning moten utjämning av handelsbalansen. Dessutom har den japanska regeringen vidslutet av 1977 vidtagit im-portstimulerande åtgärder, vUka väntas öka importenmed 700 mUj. dollar fram till slutet av innevarande budgetår. Det är därförsaimolikt att den stora skillnad mellan tUlväxt i export och import somförelegat kommer att reduceras eller rentav kastas om underdet framförliggande året. Någon avgörande nedgång i det rekordhögabytesbalansöverskottet förefaller dock inte trolig. Den återhämtningsom inleddes i den västtyska ekonomin tmder fortsatte medoförminskad styrka . Det var främst den privata konsumtionenoch lagerinvesteringarna som var drivkrafterna i uppgången. Näringslivetsinvesteringar däremot utvecklade sig fortsatt svagt. När lagerrörelsernaavstannade , förmådde inte konsumtionen ensambära konjunkturen och en avmattning i aktiviteten inträdde. Under årets fjärdekvartal fick emellertid uppgången ny fart. Trots denna relativt snabba tillväxttaktminskade arbetslösheten endast marginellt och uppgick i genomsnitt för årettill ca 4,. 1 Preliminär nationalbudget 43 Den ekonomiskautvecklingen blev i flera avseenden en Tiesvikelse. Ännu var bUden tUlfredsstäUande, men undervåren framträdde klara stagnationstendenser i ekonomin. Andra kvartaletregistrerades en direkt nedgång i totalproduktionen. När av-mattningen framstodsom ett faktum lades den ekonomiska poUtiken om i en mer expansiv riktning,vilket bidrog tUl att konjunkturförloppet blev klart gynnsammare under åretssenare del. Det av myndigheterna uppsatta tillväxtmålet på kundedock inte uppnås. Ökningen i bruttonationalprodukten beräknas ha stannat videndast . Näringslivetsinvesteringar var, liksom i flertalet andra , en svag punkt ikonjunkturutvecklingen . Detta gäUer särskilt i jämförelse medtidigare konkunkturuppgångar. Trots en relativt gynnsam vinstutveckling och låga reala investeringskostnader gav inteinvesteringarna det väntade tUlskottet till efterfrågetUlväxten.