prop · G103121 · 1977-12-31 00:00:00 — Eftermönster av arbelarskyddslagen föreskriver lagen om husligt arbete attarbetsgivare är skyldig att iaktta allt som skäligen behövs för alt förebyggaatt arbetstagare ådrar sig ohälsa eller drabbas av olycksfall i arbetet.Arbetsgivare skall särskilt tillse att arbetstagare, som inte har fyllt ,inte används till arbele på sådant sätt att det kan anses medföra fara föröveransträngning eller annan skadlig inverkan på arbetstagarens hälsa ellerkroppsutveckling. Arbetstagare har å sin sida alt iaktta tillbörlig försiktigheti arbetet och att i övrigt medverka till förekommande av ohälsa och olycksfalldäri. I lagen om husligt arbetefinns bestämmelser om arbetstidens förläggning som syftar till att garanterade husligt anställda i huvudsak samma ledighelsförhållanden som de arbetslagargrupperför vilka arbetarskyddslagen är tillämplig. Främst är det arbetstagarnas nattvilaoch veckovila som avses i lagen om husligt arbete. Arbetstagare skall habehövlig ledighet för nattvila. Tiden mellan och skall ommöjligt ingå i naitvilan. skall arbetstagare ha minst 24 timmarssammanhängande ledighet, såvitt möjligt förlagd till söndag. Avsteg från kravenpå nattvila och veckovila får göras i nödfallssituationer. Skärpta regler omarbetstiden gäller enligt lagen om husligt arbete för minderårig arbetstagare,dvs. arbetstagare som inte har fyllt . Även dessa regler har förebilder iarbetarskyddslagen. Den sammanlagda arbetstiden för minderårig arbetstagare ihusligt arbete får inte överstiga och 54 limmar underen vecka. Naitvilan skall omfatla minst i sträck och i nattvilanskall ingå liden mellan och . Möjlighet till avvikelse hardock ansetts behövlig. En undantagsregel medger därför att minderårig, utanhinder av nämnda bestämmelser, anlitas tillfälligt för tillsyn av barn ellerannan hushållsmedleni som inte kan la vård om sig själv. Undantag gäller ocksåi nödfallssilualioner. För tillsynen överefterlevnaden av arbetarskydds- och arbelstidsbe-stämmelserna i lagen omhusligt arbete svarar arbetarskyddsslyrelsen och. Prop.1977/78:121 16 underdess överinseende och ledning, yrkesinspektionen. Därvid gäller i tillämpligadelar vad som föreskrivs om tillsyn över efterlevnaden av arbetarskyddslagen.Undersökning på arbetsställe får dock ske endast på begäran av part eller omannars särskild anledning föreligger. Åsidosätter arbetsgivare sinaskyldigheter i något avseende som är underkastat tillsyn, kan yrkesinspektionenförelägga arbetsgivaren att vidta rättelse. Arbetsgivare, som underlåter atlrätta sig efler sådant föreläggande eller som uppsåtligen lämnar oriktig ellervilseledande uppgift i anteckning om övertid, kan dömas lill böter. Lagen omhusligt arbete innehåller också regler om att arbetsgivare eller arbetstagare,som åsidosätter sina skyldigheter enligt arbetsavtalet eller lagen, skall utgeskadestånd. Ilagen om husligt arbete finns dessutom en del bestämmelser om anställningsavtaletsingående och upphörande m. m. Genom ändringar (1974: 361) i lagen har dessabestämmelser anpassats till motsvarande regler i lagen (1974: 12) omanställningsskydd. 4 Förslaget till arbetsmiljölag Somnämnts inledningsvis föreslås i propositionen om arbetsmiljölag m. m. attarbetarskyddslagen fr. o. m. ersätts av en arbets-miljölag. Husligtarbete undantas i den föreslagna lagen på samma sätt som i arbetarskyddslagen. Lagförslagetinnebär i väsentliga delar ny reglering i jämförelse med vad som gäller. Arbelsmiljölagenfår en starkare inriktning på de kemiska hälsoriskerna i arbetslivet än vadgällande arbetarskyddslag har. Även den psykiska sidan av arbetsmiljönuppmärksammas. Olika slag av förhandsbedömning behandlas ingående. Beträffandesådana bestämmelser i arbelarskyddslagen, som lagen om husligt arbete byggerpå, bibehålls emellertid till stor del det gällande systemet. Förslagetinnebär dock vissa ändringar även härvidlag. början bör nämnas att en ändring föreslås i arbetarskyddslagens huvudregelatt arbetsgivaren är skyldig att iaktta allt som skäligen behövs för attförebygga att arbetstagare ådrar sig ohälsa i följd av arbetet eller drabbas avolycksfall däri. Enligt en huvudregel i förslaget till arbetsmiljölag skallarbetsgivare vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagareutsätts för ohälsa eller olycksfall. Arbetsgivaren skall ägna uppmärksamhet ålalt arbetet planläggs och anordnas så, att en tillfredsställande arbetsmiljöskapas. I fråga om arbetsgivarens allmänna skyldigheter föreskrivs ilagförslaget vidare bl. a. att arbetsgivaren skall se lill att arbetstagare färgod kännedom om de förhållanden, under vilka arbetet bedrivs, och upplyses omde risker som kan vara förbundna med arbetet. Lagförslaget innehåller dessutomallmänna bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet. Förslagettill arbetsmiljölag innehåller också en grundbestämmelse om arbetsgivarensskyldighet atl ägna särskild uppmärksamhet åt skyddet för minderårigaanställda. Med någon jämkning av lydelsen av motsvarande bestämmelse i arbelarskyddslagenåläggs arbetsgivare i lagförslaget att se till atl minderårig arbetstagare inteanlitas lill arbete på sätt som medför risk för olycksfall eller föröveransträngning eller annan skadlig inverkan pä den minderåriges hälsa ellerutveckling. Arbetstagarnasskyldigheter enligt arbetarskyddslagen kvarstår enligl förslaget tillarbetsmiljölag. Bestämmelserna om arbetstagarnas skyddsan- 1977/78:121 17 svarkompletteras i lagförslaget så lill vida, att den enskilde arbetstagaren får enuttrycklig rätt all i farositualioner avbryta sitt arbete för att rådgöra medskyddsombud och arbetsledare. Liksomarbelarskyddslagen tar lagförslaget upp särskilda regler om arbetstidensförläggning. Av intresse i förevarande sammanhang är atl nya regler föreslås omveckovila. Minimilängden av veckovilan enligl arbetarskyddslagen ()föreslås ändrad . Enligt arbelarskyddslagen sätts veckovileregelnur spel om särskilt förhållande tillfälligtvis påkallar undantag.Lagförslagels formulering är något mera restriktiv och anger att undantag fårgöras tillfälligtvis, om det föranleds av särskilt förhållande som inte harkunnat förutses. Enligt gällande bestämmelser rekommenderas alt veckovilanförläggs lill söndag. Den föreslagna lagregeln anger i stället att veckovilanom möjligt skall förläggas till veckoslut. Möjlighet lill undanlag från veckovileregelnföreslås kunna ske efter myndighetsdispens. Utöver denna undantagsmöjlighet,som finns även enligl arbelarskyddslagen, föreslås möjligheter lill avsteg frånveckovileregle-ringen genom kollektivavtal i särskild ordning. Vadgäller minderårig arbetstagares arbetstid och nattvila föreslås också vissaskärpningar i förhållande till arbetarskyddslagen. Minderårigs totala arbetstidfår f. n. inte överstiga och inte heller iveckan. Den minderåriga skall vidare varie dygn ha minst 11 timmars oavbrutenledighet för nattvila. Detaljerade regler finns om vilka tider ledigheten för nattvilaskall omfatta för olika åldersgrupper. Enligt lagförslaget bestäms dygnsmaximumtill och veckomaximum . Regeln om 11 timmars oavbrutenledighet för nattvila bibehålls. Naitvilan för minderårig skall enligtförslaget inbegripa tiden mellan och . Tillsynsmyndighetfår liksom medge undantag, om särskilda skäl föreligger. Enliglarbetarskyddslagen äger arbetarskyddsslyrelsen meddela råd och anvisningar tillledning vid tillämpningen av lagen. Den föreslagna arbetsmiljölagen har enannan konstruktion när det gäller arbetarskyddsstyrelsens förfatlningsverksamhet.I propositionen betonas arbetarskyddsstyrelsens uppgift att utarbetaföreskrifter som komplement till lagens allmänt hållna regler. På viktigaområden föreslås att styrelsen skall kunna meddela direkt straffsanktioneradeföreskrifter. Dessutom förutsätts en allmän befogenhet för styrelsen altmeddela generella föreskrifter om verkställigheten av arbetsmiljölagen. Enligtvad som anförs i propositionen torde erforderliga bemyndiganden förarbetarskyddsstyrelsen få tas in i en ar-belsmiljöförordning som utfärdas sedanlagförslaget har behandlats av . Vad gäller yrkesinspektionensverksamhetsformer bygger lagförslaget vidare på arbetarskyddslagens regler. 5 Ändringar i allmänna arbetstidslagen Allmännaarbetstidslagen, som trädde i kraft , är i princip giltig föralla arbetstagare. Undanlag har emellertid gjorts för bl. a. sådant arbele somutförs i arbetsgivarens hushåll. I lagen finns rambestämmelser om främstlängden av ordinarie arbetstid, övertid och s. k. jourtid. Denordinarie arbetstiden får uppgå till högst , raster ejinräknade. Närdet behövs med hänsyn till arbetets natur eller arbetsförhållandenai övrigt, får arbetstiden uppgå i genomsnitt för entid av högst . Prop.1977/78:121 18 Bestämmelserna om överlid innebär att sådan lid får las ulmed högst av eller under enkalendermånad, dock högst 150 limmar under ett kalenderår (allmän övertid).När synnerliga skäl föreligger kan arbetarskyddsslyrelsen medge ytterligareövertid med högst under ell kalenderår (extra övertid). Övertid fårdessutom las ut för nödfallsarbete. Vidare finns en särskild övertidsform förförberedelse- och avslulningsarbeten. Bestämmelserna i allmänna arbetstidslagen kan frångås,förutom efter myndighetsdispens, genom kollektivavtal som har träffals ellergodkänts av central arbetstagarorganisation, dvs. förbund eller därmedjämförlig sammanslutning av arbetstagare. Genom ändringar (1976: 597) i allmänna arbetstidslageninfördes fr. o .m. den följande begränsningar i de övertidsuttagsom lagen tidigare medgav. Ursprungligen förstods med övertid sådan arbetstid somöverstiger ordinarie arbetstid eller jourtid enligt lagen eller den längreordinarie arbetstid eller jourtid som kan ha avtalats genom kollektivavtal.Enligt en ny bestämmelse anses som övertid även mertid i förhållande tillkortare arbetstid som i fråga om heltidsarbete har avtalats i angiven ordning. Vidare berörde lagen från början inle frågan om ordinariearbetstid skall minskas med den arbetstid som skulle ha fullgjorts infallande arbetsfrihelgdag, s.k. mjuk arbetsvecka, eller om den ordinarie arbetstiden skall gällaoavsett helgdag, s. k. hård arbetsvecka. Följden var att någon övertid i lagensmening inle ansågs uppkomma, även om en anställd arbetar på avtalad övertidunder motsvarande anlal limmar som har fallit bort på grund av arbetsfrihelgdag. Också i detla avseende infördes genom en ny bestämmelse ett annalsynsätt. Vid övertidsberäkning skall sålunda numera - för varje infallandehelgdag som är arbetsfri och ej är söndag - den ordinarie arbetstid som gällerenligt lagen minskas med den arbetstid som arbetstagaren skulle ha fullgjort omhelgdagen i stället varit vardag. Genom en ändring i lagen markerades dessutom all övertidför nödfalls-arbete inle får tas ul i samband med vanligen förekommande ochdärför förutsebara driftsstörningar. Slutligen begränsades möjligheterna att taut övertid för förberedelse- och avslulningsarbeten. 6 Överväganden och förslag Lagen (1970:943) om arbetstid m. m. i husligt arbete hartill syfte att för hushållsanställda reglera arbetstidens längd så långtmöjligt efter samma mönster som del på vilket allmänna arbetstidslagen (1970:103) bygger. Reglerna om arbetstidens längd kompletteras av vissa bestämmelserav arbetarskyddsnatur som har sina förebilder i arbetarskyddslagen (1949: 1). Ilagen om husligt arbele finns dessutom en del bestämmelser som rör arbetsavtaletsingående och upphörande m.m. Avredovisningen i avsnitt 2 framgår att antalet husligt anställda har fortsattatt minska kraftigt efler del alt lagen om husligt arbele trädde i kraft. Detfinns dock fortfarande ett inte obetydligt antal arbetstagare som utför arbetei arbetsgivarens hushåll. För att reglera deras arbetsförhållanden finnsfortfarande behov av regler av den typ som innefattas i lagen om husligtarbete. Att arbetstiden och arbetarskyddet för husligt anställdaregleras i sär- Prop.1977/78:121 19 skildlagstiftning har flera orsaker. I propositionen (1970:150 s. 35) om lagen omhusligt arbete hänvisades främst till att en speciell arbelstidsbe-slämmelsevar nödvändig för att tillgodose behovet av barntillsyn i småbarnsfamiljer därföräldrarna förvärvsarbetar utom hemmet. I allmänna arbetstidslagen harsärbestämmelser för enstaka arbetslagargrupper konsekvent undvikits. Del fömtsattsi stället att avsteg från lagens materiella regler kan åstadkommas genomkollektivavtal. Eftersom de hushållsanställda inte är sammanslutna i någonfacklig organisation, står denna möjlighet här inte till buds. Vadgäller möjligheterna atl göra arbetarskyddslagen tillämplig på arbele iarbetsgivarens hushåll framhölls i propositionen (s. 40) att ett flertal avlagens föreskrifter om minderåriga arbetstagare är föga lämpade för detta arbetsområdemen atl de minderåriga utgör en mycket betydande grupp inom det husligaarbetet. Det ansågs därför inte lämpligt att göra arbetarskyddslagen i principtillämplig men undanta föreskrifterna om minderåriga arbetstagare. 1avsnitt 4 och 5 har redovisats förslag lill arbetsmiljölag, som avses ersättaarbetarskyddslagen, och vissa genomförda ändringar i allmännaarbetstidslagen. Det kan konstaleras atl grunden för de överväganden, somledde fram till all arbetarskyddet för de husligt anställda regleras i särskildlagstiftning, inte rubbas av det förhållandet att arbetarskyddslagen ersättsav en arbetsmiljölag. Även ändringama i allmänna arbetstidslagen saknarbetydelse när del gäller frågan om det husliga arbelel bör regleras i ensärskild lag. Vissa ändringar bör emellertid övervägas i lagen om husligtarbete med anledning av redovisade förslag och ändringar inom de lagstiftningsområdendär förebilder har hämtats till lagens arbetarskyddsbestämmelser ocharbetstidsregler. Iförarbetena lill lagen om husligt arbele betonades (prop. 1970: 150 s. 36) att arbelstidsbestämmelsernaför hushållsanställda borde konstrueras efter i huvudsak samma mönster somreglerna i allmänna arbetstidslagen. Sålunda får ordinarie arbetstid i principuppgå lill högst . Även grunderna för övertidsregleringenborde vara i överensstämmelse med inriktningen i allmänna arbetstidslagen. Ienlighet med dessa överväganden innehåller lagen om husligt arbetebestämmelserom övertid som i myckel stämmer överens med allmännaarbetstidslagens övertidsregler. Övertid får, när särskilda skäl föreligger,tas ut med högst under en lid av , dock högst 300 timmarunder ett kalenderår. Det ansågs å andra sidan uppenbart all de speciellaförhållandena på det husliga arbetets område mäste återspegla sig iutformningen av regelsystemet. Hänsyn måste tas till atl arbetsavtalen här inlesom på andra områden tillkommer under medverkan av fackliga organisationer. Dennaskiljaktighet innebär bl.a. alt bestämmelserna om de hushållsan-ställdasarbetstider inte har kunnat ges den dispositiva karaktär som reglerna iallmänna arbetstidslagen har. Stor vikt har lagts vid atl reglerna skall varaenkla och lättförståeliga. Liksom allmännaarbetstidslagen i dess ursprungliga lydelse berör lagen om husligt arbete intefrågan om ordinarie arbetstid skall minskas med den arbetstid, som skulle hafullgjorts infallande helgdag, eller om den ordinarie arbetstiden skall gällaoavsett helgdag. Genom en genomförd ändring (1976:597) i allmännaarbetstidslagen har fastslagits att vid över- 1977/78:121 20 lidsberäkning- för varie infallande helgdag som är arbetsfri och ej är söndag - den ordinariearbetstid som gäller enligt lagen skall minskas med den arbetstid somarbetstagaren skulle ha fullgjort om heigdagen i stället varit vardag. Enregel om att hänsyn skall tas lill infallande helgdag vid överlidsbe-räkningmåste anses vara naturlig även på del husliga arbetets område. Det ligger isjälva verket nära till hands alt anta att en sådan regel har tillämpats pådetta område redan utan stöd av lag. Genom den nya bestämmelsen i allmännaarbetstidslagen kan emellertid ovisshet uppkomma om hur lagen om husligt arbeteskall tolkas vid övertidsberäkningen. Härtill kommer önskvärdheten all få tillstånd parallellilel med lagstiftningen i allmänhet, när inte särskildaförhållanden påkallar annan utformning av regelsystemet för de husligt anställda.Del föreslås därför att lagen om husligt arbele (3 §) kompletteras på dennapunkt. 1allmänna arbetstidslagen har också införts en bestämmelse atl medövertid förslås även mertid i förhållande till den kortare arbetstid än ordinariearbetstid eller jourtid enligt lagen, som har avtalats genom kollektivavtal.Mot att föra över en sådan regel lill lagen om husligt arbele talar i förstahand all kollektivavtal inte förekommer på det husliga området. I och för sigkunde visserligen en likartad bestämmelse på detta område avse heltidsarbetedär kortare arbetsvecka än gäller enligt enskilt arbetsavtal. Ensådan regel skulle dock knappast fylla något behov på det husliga området ochskulle vara ägnad att komplicera regelsystemet. I denna promemoriaföreslås följaktligen ingen ändring i detta avseende. Efterförebild i arbetarskyddslagen innehåller lagen om husligt arbete en bestämmelseom atl arbetsgivaren är skyldig all iaktta allt som skäligen behövs för altförebygga att arbetstagare ådrar sig ohälsa till följd av arbetet eller drabbasav olycksfall däri. Motsvarande bestämmelse i den föreslagna arbetsmiljölagenhar en annan utformning. Ändringen går främst ut pä att ordet "skäligen"inle ingår i lagtexten. Av motiveringen framgår (prop. 1976/77:149 s. 254) allavsikten är all utmärka att man inte skall kunna sänka kraven på arbetsmiljönmed hänsyn till den enskilde arbetsgivarens förutsättningar i ekonomiskt ellerannat avseende. Att generellt hänvisa lill en skälighetsprövning anses därförkunna leda fel. Dearbetstagare, som utför arbete i arbetsgivarens hushåll, har självklart sammaberättigade anspråk på en tillfredsställande arbetsmiljö som övriga arbetslagargrupper.Den allmänt utformade arbetarskyddsbestämmelsen i lagen om husligt arbete bördärför anpassas efter lydelsen av arbetsmiljölagens huvudregel omarbetsgivarens ansvar. I enlighet härmed föreslås i promemorian den ändringen ilagen om husligt arbete (8 § första stycket första meningen) att arbetsgivareåläggs atl vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga alt arbetstagareutsätts för ohälsa eller olycksfall i arbete. I fråga om minderårigsanlitande till arbete finns i förslaget till arbetsmiljölag bl. a. en allmäntutformad bestämmelse alt arbetsgivare skall se lill alt minderårig arbetstagareinle anlitas till arbele på sätt som medför risk för olycksfall eller föröveransträngning eller annan skadlig inverkan på den minderåriges hälsa ellerutveckling. Motsvarande bestämmelse i lagen om husligt arbete bör, samtidigtsom den grundläggande arbetarskyddsbestämmelsen ändras, jämkas och ges sammalydelse som föreslås i arbets- Prop.1977/78:121 21 Promemorian innehåller förslag till ändring ilagen om husligt arbete (8 § första stycket andra meningen) även i dettaavseende. I lagen omhusligt arbete finns inga motsvarigheter till de bestämmelser iarbetarskyddslagen som konkretiserar arbetsgivarens ansvar i fråga om arbelshygieniskaförhållanden, tekniska anordningar m. m. Bakgrunden är uppenbarligen att enallmänt utformad arbetarskyddsbeslämmelse ansetts tillräcklig med hänsyn lilldet husliga arbetets art. Inle minst med tanke på atl sådant arbete är ensektor av arbetsmarknaden, som starkt har minskat i betydelse under senare lid,saknas anledning all nu anlägga ett annat betraktelsesätt. I denna promemoriaföreslås därför inle några motsvarigheter i lagen om husligt arbele till demera utförliga bestämmelser som i arbetsmiljölagen har föreslagits beträffandearbetsmiljöns beskaffenhet och arbetsgivarens inslruktionsskyldighet m. m. Denmindre utföriiga regleringen på del husliga området innebär självfallet inte atlarbetsgivaren är fritagen från skyldighet att meddela den instruktion sombehövs. Arbetarskyddslagens regler om arbetstidens förläggningmotsvaras i lagen om husligt arbete av bestämmelser om nattvila och veckovila.Förslaget till arbetsmiljölag innebär ingen avvikelse från arbetarskyddslagensbestämmelse om nattvila i vad denna tjänat som förebild för regleringen på delhusliga området. Lagförslagetinnehåller emellertid nya regler om veckovila. 1 pr"opositio-nen framhålls(prop. 1976/77: 149 s. 314) att behovet av veckovileregler måste ses ibelysning av att arbetstidslagen redan ger de allmänna maxi-minormerna förveckoarbetstiden. Dessa normer är bestämda så, alt de korresponderar moten ledighet för de flesta arbetstagare om normalt två hela dygn per vecka.Arbetstidslagen ger således indirekt uttryck för vad som enligl allmänuppfattning bör vara förhärskande i fråga om veckoledighet. Av detta ansesfölja att veckovilereglerna i arbelsmiljölagen inte behöver ha detta syfte.Enligt vad som anförs i propositionen kan man dock inte avvara ett lagstadgatgrundskydd för regelbunden veckovila. Med utgångspunkt i ell resonemang att deanställda bör garanteras en fridag jämte ledighet avtillfredsställande längd före och efter fridagen föreslås attminimigränsen för veckovila, som är enligl arbetarskyddslagen, höjstill i arbetsmiljölagen. Ledigheten skall, såvitt möjligt, enligtgällande rätt förläggas till söndag och enligt förslaget lill veckoslut.Möjligheterna till avvikelse är enligt förslaget i slort sell desamma som enliglarbetarskyddslagen. I förslaget tillkommer möjlighet lill undantag genomkollektivavtal. Även förde husligt anställda gäller f. n. en minimiregel om 24 timmars veckovila. Lagenom husligt arbele syftar till all garantera de husligt anställda i slort settsamma ledighelsförhållanden som övriga arbetslagargrupper. Det är därförangeläget alt söka utforma grundskyddet för regelbunden veckovila efter sammamåttstock som inom arbetslivet i övrigt. Härvid torde med fog kunna antas allen grundläggande bestämmelse om 36 timmars veckovila inte behöver vålla någrasärskilda komplikationer pä det husliga området. En förutsättning är samtidigtall avvikelse från kravet på veckovila liksom skall kunna göras inödfallssituationer. Veckovileregeln för de husligt anställda bör sålundakunna anpassas efler det nya rättsläge som inträder om förslaget tillarbetsmiljölag genomförs. Mot denna bakgrund föreslås i denna promemoria denändringen i lagen om Prop.1977/78:121 22 husligt arbele (9S andra stycket) att ar-betstagare skallberedas minsl 36 timmars sammanhängande ledighet . I anslutninghärtill föreslås också den ändringen att ledigheten såvitt möjligt skallförläggas till veckoslut. 6.5 Arbetstiden för minderåriga arbetstagare Den sammanlagda arbetstiden för minderåriga arbetstagareär enligt lagen om husligt arbete liksom enligt arbetarskyddslagen maximeradtill och . Avvikelse får göras inödfallssituationer enligt lagen om husligt arbete och efter myndighetsdispensenligt arbetarskyddslagen. I förhållande till arbelarskyddslagen innebärförslaget till arbetsmiljölag att minderåriga arbetstagares totala arbetstidbegränsas till och med bibehållenmöjlighet till myndighetsdispens. När det gäller möjligheterna att konstruera bestämmelsernaom minderåriga hushållsanslälldas totala arbetstid efter mönster av föreslagnabestämmelser i arbetsmiljölagen måste följande beaktas. Ifrågavarande bestämmelseravser såväl ordinarie arbetstid som överlid. Vid tillkomsten av lagen omhusligt arbete ansågs (prop. 1970: 150 s. 37) en specialregel om förlängdordinarie arbetstid behövlig framför allt av hänsyn till förvärvsarbetandeföräldrar med små barn. Om föräldrarna har heltidsarbete och deras arbetstidersammanfaller, behöver de nämligen hjälp med tillsyn av barnen under minst dentid som motsvarar den ordinarie arbetstiden med tillägg för måltidsraster ochden tid som går ål för resor mellan bostaden och arbetsplatsen. Förensamstående föräldrar uppkommer naturligtvis samma problem, varvid dessutomsaknas möjligheten att makarnas arbetstid har olika förläggning. Specialregelnavser sådana arbetstagare - även minderåriga - vilkas arbete innefattar tillsynav barn eller annan person som inte kan ta vård om sig själv.