prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — Datanätenkan också ge en snabbare och säkrare överföring av informationen. Tillkomstenav dalanäten har otvivelaktigt varit en av de mest betydelsefullastrukturförändringar som ägt rum inom informationsförsöriningen. Dådel gäller kommunikationsmedia för överföring av data mellan dator och terminalerfinns del flera alternativ som kan kombineras, t. ex. lokala förbindelsermellan dator och terminaler, uppringda förbindelser över aUmänna telefonnätet,fast uppkopplade Qärrförbindelser i det allmänna telefonnätet och datanät. ISverige har den förhållandevis omfattande MED-LINE-sökningen tidigare sketlgenom uppringda förbindelser över allmänna telenätet. är tjänstentillgänglig genom en kombination av uppringda förbindelser och ett specielltdatanät, SCANNET. SCANNET som tillkommit på initiativ av SINFDOK är ettnordiskt dalanät som drivs av NORDFORSK och är avsett speciellt för informationsförsöriningen. Delförsta nät som byggdes upp för svenskt vidkommande var LIBRIS-nätet.Utredningarna redovisar utförligare i ett särskilt avsnitt ibetänkandet. Detäldsta av näten avsedda för sökning i referensdalabaser är ESA:s nät, viavilket ett anlal databaser vid ESA:s datacentral i Frascati kan nås. (, SDS) startadesursprungligen som en service enbart för den egna organisationen. Det var därförnaturligt atl de databaser som anskaffades huvudsakligen täckte områdetrymdteknik och angränsande vetenskaper. Då tjänstema började erbjudas ävenutanför den egna organisationen framfördes önskemål från de nya användarna omtillgång även tUl andra ämnesområden. Detta har medfört att ämnesurvalel intelängre är strängt avgränsat till det ursprungliga. ISverige finns en fast ansluten lextskärmsterminal vid IDC i . Under år1976 har en nod för uppringning installerats i . IDC i ärnationellt centrum för /SDS. 1977/78:114 12 I /SDS-nätelfinns endast en datacentral. Nätet har lill uppgift att förbinda denna medanslutna terminaler, noder och andra nät. Etttredje datanät av växande betydelse för svenska användare är TYM-NET som ägs avföretaget . TYMNET är ell amerikanskt kommersiellttillgängligt nät som spelar en slor roll för svenska användare genom att getillgång till ett större antal databaser än något annat datanät. TYMNET harflera noder i varav den i nås från . Via nodernaöverförs samtalen till där ett flertal datacentraler kan nås. Ettpar datanät som kan komma atl få stor betydelse för informationsförsöriningeni är under uppbyggnad. Dessa är EURONET, som byggs upp i regi av EG,och det allmänna datanätet i . För uppbyggnaden av del senare harteleförvaltningarna i , , och etablerat ettingående samarbete. Del allmänna datanätet i kommer atl baseras påteleverkets nuvarande kabelnät men med särskilda växlar och koncentratorer fördatatrafiken. Nätet förväntas komma i bruk , Sverigedeltar inte direkt i samarbetet kring EURONET. har dock en delanknytningspunkter eftersom är delägare i /SDS och denna verksamhetgenom avtal mellan EG och kommer att införlivas med EURONET. Det finnsvidare ett erfarenhetsutbyte mellan del nordiska datanätet SCANNET och EURONET. Utredningarnasredovisning visar atl del finns ett omfattande utbud av databaser tillgängligaför terminalsökning från . Utbudet är så stort att det för en enskildinformationssökare, en forskare, tekniker eller handläggare, torde vara svårtalt med rimlig säkerhet vela var den sökta informationen står all finna. Ävenom utvecklingen går mot atl de slutliga infor-malionsanvändama själva skaUkunna söka vid terminalen kommer det alt finnas behov avspecialister som kan ge råd om vilka dalabaser som passar bäst för en vissfrågeställning. mening är detta ett problem som delvis kommer att kunna lösas medutbildning och erfarenhet. Emellertid kvarstår frågan om kvaliteten på deninformation som erbjuds i olika dalabaser. Del finns behov av att manutvärderar och informerar om olika tUlgängliga informationstjänster. Detlaproblem kan bli särskilt aktuellt i samband med de internationellttillgängliga näten. 2.1.3.2Forskning, utveckling och utbildning Forskningoch utveckling avsedd för eller lillämpbar på informationsförsörining är avmycket skiftande slag och bedrivs på olika håll i samhället. Informationsförsörjningär ej från forsknings- och utvecklingssynpunkt ett entydigt och avgränsatområde ulan utgör ett typiskt tvärvetenskapligt område Uksom exempelvismiljövård och trafiksäkerhet. Detla ställer stora krav ifråga om planering föratt få till stånd forskning och utveckling inom väsentliga delområden för informationsförsöriningen. 1977/78:114 13 Merpartenav den utvecklingsverksamhet inriktad på informationsförsörjning som bedrivitsi har varit av datateknisk karaktär. Med målsättningenatt förbättra ekonomi och funktion inom informationsförsöriningen har t.ex. SINFDOKkoncentrerat sina resurser till datorbaserade informationssystem. Forskningsaktiviteterbrukar vanligtvis indelas i grundforskning, tillämpad forskning ochutvecklingsarbete. SINFDOK:s program har innehållit relativt begränsadeinsatser för grundforskning, en något större satsning på tillämpad forskningoch en avsevärd satsning på utvecklingsarbete inom informationsförsörjningen. Huvuddelenav grundforskningen har bedrivits av forskningsslipendia-ter vid olikainstitutioner både i och utomlands. Det har gällt ämnen inom bl.a.informationssociologi, organisationsteori, systemanalys och ekonometritillämpade på informationsprocessen. Dentillämpade forskningen har främst bedrivits inom ramen för störreutvecklingsprojekt och bl. a. omfattat framtagning av s. k. snabba sökalgo-ritmeroch statistiska beskrivningsmodeller för informationssökningssystem. Utvecklingsarbetethar varit inriktat på alt få fram effektivare programsystem för den datorbaseradeinformationsförsörjningen. Insatserna har koncentrerats på metoder atl kunnautnyttja en och samma frågeteknik oavsett typ av databasuppbyggnad, attförenkla sättet att upprätta frågor och att komprimera den lagradeinformationsmängden för att minska sök-kostnaderna vid storainformationsmängder. Ioch med att datatekniken tidigt kom atl utnyttjas för ändamål inom informationsförsörjningenhar anpassning och utveckling av sådana hjälpmedel bedrivits i mångasammanhang både utomlands och i . Man kan här dela in denhittillsvarande utvecklingen efter två huvudlinjer, dels datasystem avseddaför atl rationalisera traditionell bibliotekshantering, dels dalasystem avseddaför hantering av referensinformation. Den förstnämnda typen avutveckling böriade tidigt bedrivas i . startades avstatskontoret i samverkan med forskningsbiblioteksrådet ochuniversitetskanslersämbetet (UKÄ) . presenteradesBUMS (Bibliotekstjänsts Utlånings- och Me-diaKontrollsyslem), ett förfolkbiblioteken speciellt avsett dalasystem. Liknande syslem har utvecklats påmånga håU i utlandet. Karakteristiskt för denna typ av system är att de iförsta hand utvecklats för atl motsvara behoven inom en viss organisation ochför ett bestämt informationsinnehåll. Behovenav samverkan mellan användare, bibliotek och informationscentraler inom ochutom landet har inneburit atl utveckling av kommunikationsteknik blivit ettangeläget område inom informationsförsöriningen. De mest omfattande insatsemahar gällt utvecklingen av datanät för olika ändamål. Inom harsålunda bedrivits viss kommunikationsteknisk utveckling för atl knyta sammande olika vetenskapliga biblio-eken i ett datanät. 1977/78:114 14 Denmest omfattande insatsen av kommunikationsteknisk natur inom landet haremellertid sketl genom utvecklingen av SCANNET som ell nordiskt försöksdatanälavsett för informationsförsörjningen. Utanfördet dala- och kommunikationstekniska området bedrivs forskning och utvecklingmed inriktning på informationsförsörjning på olika håll. Exempelvisforskningsgruppen för kvantitativ lingvistik (KVAL) i arbetar medproblem rörande dokumentsökning och anlägger därvid främst lingvistiskaaspekter på metodiken. Ett annal exempel ger informationsforskningsgruppen vidsociologiska institutionen vid i , som bl. a. har ägnat sigål studier av hur olika informationstjänster används i olika miljöer (t. ex.inom industri, av teknologistuderande) saml åt utvärdering avinformationssystem och informationstjänster. Äveninom i (SIS) pågår flera projekt bl.a.rörande utformning av publikationer (förkortning av titlar, dokumentdalabladför rapporter m. ), bibliografisk struktur för informationsutbyte påmagnetband och standardisering inom mikrografiområdet. VidTekniska nomenklalurcenlralen (TNC) slutligen finns projektet , som bl.a.syftar lill all skapa ett register över svenska tekniska termer. Avsikten äratt denna termdalabas i framliden skall kunna nås via SCANNET. Forskningom Utteratur och bibUotek i samhället kan gälla studiet av läsvanor,läsupplevelser, biblioteksutnyltjande samt bibliotekens administration,ekonomi och roll i samhället m. m. Forskning av detta slag spänner över ettvitt fält och har anknytning till bl. a. samhällsvetenskaper, ekonomiskavetenskaper, litteraturvetenskap och beteendevetenskaper. Verksamheten bedrivspå olika håll av intresserade personer och utan institutionell anknytning ävenom undantag finns (vid Uppsalauniversitet). Utbildninginom området informationsförsörining kan vara av många olika slag. Den kan delsomfatta den grundutbildning som är nödvändig för bibliotekarier ochdokumentalister, dels omfatta information och utbildning för användare. Bibliotekshögskolaninrättades med uppgift alt utbilda bibliotekarier för folk- och skolbiblioteksamt forsknings- och förelagsbibliotek. Utbildningen är fr. o. m. den 1 juli1977 en allmän utbildningslinje vid högskolan i . Inlagningskapaciletenär /78 300 platser. Bibliotekarielinjenär tvåårig med tre terminers sammanhållen utbildning och specialisering underden Qärde terminen på folk- och skolbibliotek eller forsknings- ochföretagsbibliotek. En översynsgrupp arbetar f n. med alt revidera studiegången. Bibliotekshögskolanerbjuder ingen utbildning avsedd för biblio-leksbilräden och assistenter.Den nu arbetande översynsgruppen för utbildning vid bibliotekshögskolanbehandlar frågan. Förtillträde till kungl. biträdes- och assislenlutbildning om Prop.1977/78:114 15 14veckor krävs f. n. anställning vid forskningsbibliotek i stockholmsregionen.Andra statliga forskningsbibliotek, främst universitetsbiblioteken, hartidigare haft och ånyo börjat bedriva en liknande utbildning. Undervisningi informatik meddelas sedan börian av 1970-talel vid institutionen förinformationsbehandling, som är gemensam för och tekniskahögskolan i . Dehögre kurserna syftar till fördjupade insikter i ämnesområdet och kännedom om aktueUafrågeställningar jämte förmåga att självständigt och kritiskt ge förslag tillproblemlösningar. Vidare finns forskarutbildning i ämnet. () ser som sin uppgift att sprida kunskap om och verkaför utveckling av saml stimulera erfarenhetsutbyte inom informations- och dokumentalionsområdet.Dess verksamhet är sålunda inte begränsad tiU information om teknik. a. kursverksamhet. Vidareanordnas kurser av en rad olika organ, bl. a. informationscentralerna vidtekniska högskolan i (IDC) och (), FBR,statskontoret och Svenska bibliotekariesamfundel. Särskildanvändarundervisning för studerande bedrivs vid många högskolebibliotek. Deflesta bibliotek ger en introduktion tiU nya studerande. Denna brukarvanligtvis ha formen av en kort visning. Åtskilliga bibliotek ger undervisningför studerande på grundexamensnivå, vanligen då elevernanärmar sig slutet av sina studier inom ett ämne eller en utbildning och förstuderande på forskarutbUdningsnivå. Denna undervisning är i allmänhetfrivillig, men kan ibland vara schemalagd. Fråganom den allmänna målsättningen för folkbiblioteken i har diskuterats iflera sammanhang . Av gällande målformuleringar framgår atlfolkbiblioteken strävar efter alt fylla en plats när det gäller alt förmedlavetenskaplig och teknisk information (informationsförsörjning) till olikagrupper i samhället. IUnescos manifest om folkbibliotek framhålls bl.a. att folkbiblioteket skallbjuda människorna vederkvickelse genom böcker för förströelse och nöje, menockså bistå de studerande genom aktueU teknisk, vetenskaplig och samhälleliginformation. Folkbibliotekensverksamhet har utvecklats snabbi. var deras totala bokbestånd ca 14,5milj. band och ca 33 milj. band. Den totala utiåningen var ca 30 milj.band och ca 75 milj. band . Bland övriga media ärgrammofonskivor och ljudband reguljära inslag i verksamheten. Utlåning avkonst (artotekverksamhet) växer fram i folkbibliotekens regi och mikrofilmade arkivaliertillhandahålls i alll större utsträckning. 1977/78:114 16 Kommunemassammanlagda satsning på folkbiblioteken uppgick till ca 520 milj. kr.Vidare tillkommer visst stöd från landstingen saml statliga insatser som syftarlill alt minska standardskillnaden mellan olika kommuner och stimulerautvecklingen av den uppsökande verksamheten. Sådant statligt stöd till lokalafolkbibliotek uppgår /78 till sammanlagt 17 milj. kr. Enbetydande insats när det gäller rationalisering av folkbibliotekens arbetsformerhargjorts av (Blj) som bildades och ombildadestill aktiebolag. Blj är ett serviceföretag för främst folkbiblioteken men haräven anknytning till andra av folkbiblioleksverksam-heten intresserade partergenom alt i styrelsen ingår representanter för och . Aktiemajoriteten i bolaget innehas av och övrig delägare är Svenska kommunförbundei. Enbetydelsefull del i Btj:s verksamhet är sambindningen, som startade i syfte attlösa folkbibliotekens problem all få böcker i specialband avsedda för biblioleksbruk.Genom den centrala katalogiseringen vid Bti erhåller biblioteken erforderljgakatalogkort. Blj svarar också för anskaffning och katalogisering avgrammofonskivor, talböcker och andra AV-media. Verksamheten vid förlagsseklioneninom Blj innefattar publicering av olika bibliografiska hjälpmedel som ävenutnyttjas av forskningsbiblioteken. Bljpresenterade ett för folkbiblioteken speciellt avsett datasystem,BUMS. Detla syslem syftar på kort sikt till att förenkla och förbilliga folkbibliotekensrutiner avseende förvärvsregistrering, lånehantering, omsättning,reservationer, kravkonlroller etc. Det syftar också att tillgodose bådebibliotekens och den enskilde låntagarens behov av aktuell och systematiskinformation om folkbibliotekens mediabestånd. Deformella kontakterna mellan folk- och forskningsbibliotek består främst i allfolkbiblioteken har representation i forskningsbiblioteksrådet ochforskningsbiblioteken representation i . Inom allmänna biblioteksförening(SAB) är såväl folkbibliotek som forskningsbibliotek företrädda, och ibibliotekstidskrifter som diskuteras gemensamma problem ochinformeras om verksamheten på ömse håll. Denpraktiska samverkan mellan folk- och forskningsbibliotek består bl. a. av den s.k. Qärriåneverksamheten. En undersökning från börian av visar alt avde till vetenskapliga allmänbibliolek inkomna fjärrlå-nebeslällningama kom 30 %från folkbibliotek. Av beställningar utsända från folkbibliotek gick tillvetenskapliga allmänbibliotek och lill specialbibliotek. Utlåningen frånforskningsbiblioteken lill folkbiblioteken är alltså omfattande och ulgör ettbetydelsefullt inslag i den svenska informationsförsöriningen. Prop.1977/78:114 17 Utredningarna presenterar några viktiga organ och programför internationellt samarbete med särskild hänsyn till svensk medverkan.Internationellt samarbete på informationsförsörjningens område bedrivs inomfler organ än de här beskrivna. Det är därvid i aUmänhet fråga om ett operativtsamarbete inom ett visst ämnesområde. International () utgjorde från börian en sammanslutning av biblioteksföreningar. Numerakan även institutioner (bibliotek) vara medlemmar. En rad svenskaorganisationer och institutioner är medlemmar. IFLA har strävat efter att i sin organisation spegla olikabibliotekslyper och gemensamma funktioner, t. ex. katalogisering och automatisering.Organisationen är även initiativtagare till den biblioteksstalistik sompubliceras av . För svensk del insamlas denna statistik av FBR. IFLA haräven spelat en betydelsefull roll för det intemationella publikationsutbyleloch för internationell lånetrafik. de documenlalion (FID) tilldrog sig ett ökatintresse från främst och och statliga insatser bidrog till atlöka budgeten. I flera stater bildades understödjande nationalkommittéer föratt främja FID:s verksamhet. SINFDOK är s. k. nationeU medlem i FID. FID har bl.a.utvecklat det universella decimalklassifikationssystemel, UDK, som översaltstill ett tjugotal språk. har under sin kvartssekellånga verksamhet aktivtfrämjat frågor avseende informationsförsörjning. Verksamheten har emellertidvarit splittrad, vilket man sökt motverka. program Intergovernmental Programme for Co-operationin the Field of Scientiftc and Technological Information (UNISIST) antogs av Unescosgeneralförsamling efter rekommendationer från IntergovernmentalConference for the of a . Sverigehar anslutit sig tUl programmet och utsett SINFDOK lill svenskt kontaktorgan. Sedemerahar tillkommit en särskild svensk , knuten till SINFDOK. National Information Syslem (NATIS) antogs av varvid anslöt sig till det rekommenderadeprogrammet. Huvudpunkterna i detta gäller stöd till gemensam planering av dennationella infrastmkluren inom dokumentations-, biblioteks- och arkivområdet,vilket innebär upprättande av de organ och myndigheter som är nödvändiga föratt ett land skall kunna fungera i det internationella samarbetet och maximaltkunna utnyttja delta. inrättade en ().Denna grupp har sökt formulera en generell informationspolitik för medlemsländerna. () har tilluppgift atl 2Riksdagen 1977178. Prop.1977/78:114 18 I varie land finns nu ettnationellt organ, i vårt land i (SIS). De viktigaste nordiska samarbelsorganen är dels NORDFORSK,dels NORDINFO. Inom området vetenskaplig information och dokumentationhar NORDFORSK varit aktivt . förteknisk information och dokumentation har som uppgift alt vara ett rådgivandeoch planerande organ. Vidare svarar NORDFORSK för uppbyggnaden av SCANNET ochdriver i informationscentralen SCAN-DOC. Det inrättade Nordiska samarbelsorganet inomområdet forskningsbiblioteksväsende, vetenskaplig information ochdokumentation (NORDINFO) har till uppgift att inom sitt område verka för enutveckling som syftar lill förbättrad eller mer rationell service för forskareoch andra nyttjare av vetenskaplig information och dokumentation i de nordiskaländerna. 1 detta syfte skall organet särskilt följa utvecklingen på områdetsåväl i de nordiska länderna som inlemalionellt. NORDINFO skall även främjaoch samordna överföring av dokumenlerbar information inom och mellan denordiska länderna samt på internationell basis. Samarbetsorganet skall vidareinitiera och bedriva utrednings- och projektverksamhet (innefattande metod-och systemutveckling samt utbildning på biblioteks-, dokumentations- ochinformationsområdet) samt lämna råd och upplysningar till nationella ochnordiska organ. (KB) är enligt sin instruktion (1965:733, ändrad : 975) nationalbibliotek med uppgift att: samla, förvara och tillhandahålla i landet framställda ochutgivna tryckta skrifter saml utomlands utgivna tryckta skrifter på svenskaspråket, av svenska författare eller om svenska förhållanden, mottaga och förvara handskrifter som tillhör området förbibliotekets verksamhet, främja utvecklingen av svenskt biblioteksväsen. skall vidare inom de ämnesområden och i denomfattning regeringen bestämmer dels vara lokalt forskningsbibliotek, delssvara för biblioteksservice ål i . Den senare uppgiftenhar fr. o. m. överförts till i . Enligt prop.1976/77: 59 (s. 345-346) skall svara för litteralurförsöriningen lillUtbUdning och forskning vid . I framliden bör i första handuniversitetsbiblioteket förvärva och hålla denna litteratur. Den slutligaöverföringen till universitetsbiblioteket bör dock anstå tills kungl. biblioteketsframlida uppgifter fastställs på grundval av BIDOK:s förslag. Fr. o. /78 överfördes ansvaret för juridik samt vissa samhällsve- Prop.1977/78:114 19 lenskapliga och språkvelenskapliga ämnen, medan KB t. v.bevakar övriga humanistiska ämnesområden. har rätttill "biblioteksexemplar" av alla tryckta svenska skrifter. Redigering och utgivning av den samlade accessionskalalogenöver utländsk vetenskaplig litteratur vid svenska forskningsbibliotek är encentral uppgift för KB. De bibliografiska uppgiftema har sammanförts till ett och utgivning av accessionskalalogen ochnationalbibliografierna samt den s.k. centralkatalogiseringen av len svenskalitteraturen. Vidare är forskningsbiblioteksrådets sekretariat administrativtknutet till KB. Vid KB finns en lånecentral för tidningsfilm och en provisorisktidningsfilmningsavdelning. KB ärockså huvudman för nationalfonoteket. Slatsbudgelanslagen för KB (inkl. bibliografiskainstitutet och forsk-ningsbiblioteksrådet) uppgick för /77 tillsammanlagt 19,1 milj. kr. samlingar uppgick lill , vilket torde motsvara närmare 2 milj. band och ca 10 milj. småtryck.Tillväxten uppgick till varav ca 485 msvenskt tryck och ca 435 m utländskt tryck samt ca 80 m övrigt. har en svag ökning skett i tillväxten uttryckt i meter. Ökningen hargällt den svenska litteraturen, medan den utländska något minskat itillväxttakt. Antalet utiånade volymer uppgår till ca 100000 ochantalet fotoreproduktioner lill mellan 300000 och 400000. Variationerna iantalet lån har varit små . Av lånen var år1976 ca 70000 läsesalslån, ca 17000 forskarsalslån och ca 16000 hemlån. De inter-urbanalånen uppgick till ca 11 000 varav ca 9700 utlån. KB intar en särställning bland de vetenskapligabiblioteken genom att som myndighet sortera direkt under regeringen. Ansvaretför planering och ledning av verksamheten ligger hos chef,riksbibliotekarien. 1 nu gällande organisation sorterar följande enheter underriksbibliotekarien: åtta avdelningar (enligt instruktionen) bibliografiskainstitutet nationalfonoteket tidningsfilmningsavdelningen biblioteksdepån. personal (exkl. personal vid Stockholmsuniversitetsbibliotek) uppgick /78 till ca 165befattningshavare uttryckt i årsverken. Med denterminologi som utredningarna använder har KB uppgifter som är nationaldokumentäramed inriktning mot kultursektorn men också upp- Prop.1977/78:114 20 gifter inom informationsförsörjningen, KB har mer än andrabibliotek en uttalad nationaldokumentär uppgift, nämligen att samla, förvaraoch tillhandahälla i landet framställda och utgivna tryckta skrifter samtutomlands utgivna skrifter på svenska språket, av svenska författare eller omsvenska förhållanden, 1 sädana uppgifter ingår också att utge de nationalbibliografiskaprodukterna, KB:s uppgifter med inriktning på informationsförsörjning gällerdels nationell informationsförsörjning, dels uppgifter av lokal och regionalkaraktär. Som framgår av instruktionen fungerar KB som nationalbibliotekmed arkivskyldighet för svenska skrifter. erhåller enligt lagpliktleveranser från landets tryckerier. Genom all bibliografiska institutetdessutom erhåller frivillig leverans från förlagen för bibliografering får KBi allmänhet två exemplar av den svenska bokproduktionen. De utomlands utgivnaskrifterna om (suecana) erhålles genom köp eller genom byte/gåva. Funktionen som arkivbibliotek för svenska skrifter är KB:sviktigaste. KB har det största och mest fullständiga beståndet av svenskaskrifter. KB kan tillsammans med universitetsbibliotekenkarakteriseras som vetenskapligt allmänbibliotek, även om dess samlingar avutländsk litteratur är koncentrerade till humanistiska ochsamhällsvetenskapliga ämnesområden. FörKB:sdel torde ca 60 %av ca55 hänföra sig till de utländska samlingarna. Detta bestånd ingårsom en viktig del i det svenska sambiblioteket och spelar därmed en viktig rolli den svenska informationsförsörjningen. har omfattande bytesförbindelser med en radbibliotek i andra länder. Utlåningen till andra länder uppgår till närmare 1800 volymer per ål". KB har till uppgift att motta och förvara handskrifter somtillhör området för verksamhet. Liknande arbele bedrivs särskiltvid de äldre universitetsbiblioteken, som ocksä har betydandehandskriftssamlingar.