prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Avavgörande betydelse för kostnadsutvecklingen är emellertid den mycketmarkerade nedgång i lönekostnadernas ökningstakt som kan emotses 19771978.Lönekostnadsökningen per producerad enhet förutsätts nu inskränka sig till mot 19761977. Den gjorda exportprisprognosen implicerarföljaktligen att den kraftiga ned- Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan Tabell3: 2 export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till olikaländerområden 19721978 Andel av totalsumman 1976, % 16,9 15,6 29,1 21,7 10,9 4,6 27,8 34,6 39,6 23,8 -13,3 -11,6 -9,5 -8,0 -18,2 -12,1 -0,7 -4,3 -12,7 -9,5 8,5 6 4 10 'SITC 58, exkl. 68 och 793. 'Utom , , , , , , ochTurkiet. ' , , , , , ,, , , och . KäUor: Statistiskacentralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom ., pressningav industrins vinstmarginaler som ägt rum upphör och atten viss marginalökning kommer till stånd 1977 1978. Densvenska exportens relativpris antas vidare komma att sjunka med ca 5 %19771978 efter en nedgång med 19761977. Relativprishöjningen från1974 års nivå skulle därmed komma att inskränkas till 1978.1 Frågan ärnu hur de senaste årens relativprisförändringar kommer att påverkaandelsutvecklingen 19771978. Deantaganden om exportens priskänslighet på kort och på lite som lågtill grund för andelsprognosen i den preliminära nationalbudgeten impliceraren andelsvinst i storleksordningen 19771978. Som redogjorts försynes utvecklingen motivera en viss försiktighet vid tillämpningenav dessa priselasticiteter. Här antas att den negativa inverkan påandelsutvecklingen av de relativprishöjningar som inträffade 19741976blir betydligt mindre än vad som tidigare räknades med. a. räknas med dentidigare nämnda möjligheten av att den "nollställning" av exportensrelativpris som inträffade i samband med de svenska devalveringarna 1977 harförebyggt en del av de sena reaktioner som utländska kunder eljest skulle havisat på den svenska exportens höga relativpris 1975 och 1976. Det svenska relativakapacitetsutnyttjandet synes komma att sjunka ytterligare även om nedgångenblir mindre brant än under de båda närmast föregående åren. Nedgången bör vidsidan av indirekta effekter via prisbildningen få en viss positiv inverkan påandelsutvecklingen. Några mer påtagliga effekter på andelarna av en eventuelltförmånlig eller oförmånlig vamstruktur hos den svenska exporten av bearbetadevaror har inte antagits uppkomma 1978. 1Denna iakttagelse gäller om man från den beräknade relativprisförändringendrar bort den trendmässiga ökningen med per är. Jfr anmärkningen tilldiagram 3:1. Tabell 3: 3Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varoi*. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 Källor:FN samt beräkningar och bedömningar inom . blifortsatt dämpad och det förefaller inte troligt att marknadstiUväxten förinvesteringsvaror en varugrupp som i likhet med papper väger tyngre i densvenska exporten än i avnämarländemas import nämnvärt kommer att överstigaden totala marknadstillväxten för bearbetade varor. (Detta hindrar naturligtvisinie att det kan uppkomma positiva eller negativa varasammansättningseffekterinom gruppen investeringsvaror. Möjlighetema att i förväg skatta betydelsen avsådana varusammansättningseffekter är emellertid mycket små. Som tidigarepåpekats föreligger också vissa problem vid tolkningen av sådanavamsamman-sättningseffekter.) Utiandets pappersimport väntas visserligen ökanågot mer än den övriga importen, men den härav följande extra andelsvinstentorde knappast bli större än några få tiondels procent. Efter en kvalitativavvägning av de olika faktorer som inverkar på andelsförändringen 19771978har en andelsvinst i storleksordningen antagits komma att realiseras. Närdet gäller exporten till länder utanför OECD-området förefaller det somtidigare framhållits rimligt att räkna med att efterfrågans anpassning tiUden svenska exportens relativpris sker med större tröghet än vid exporten tillOECD-länderna. De prognoser för exporten tUl länder utanför OECD-området somredovisas i tabell 3: 2 har grundats på ett antagande om oförändrademarknadsandelar i dessa länderområden 19771978. Förråvaruexporten antas utvecklingen liksom 1977 bli betydligt svagare än förden övriga exporten. MarknadstUlväxten väntas visserUgen bli av sammastorleksordning som för exporten av bearbetade varor men andelsutvecklingenbedöms bli mindre gynnsam. Den i och för sig förhållandevis kraftiga sänkningav råvamexportens relativpris som emotses 1978 antas nämligen snarare medföraatt nedgången i råvamexportens marknadsandelar upphör än medge några merpåtagliga andelsvinster. Bland de varugmpper som väger tungt i den svenskaråvaruexporten är det endast pappersmassa som bedöms komma att uppvisa någonmer betydande andelsvinst. Ökningen av råvaruexporten 19771978 väntas underdessa omständigheter inskränka sig tiUca5 %. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram 3: 3 Exportutvecklingen, totalt och för vissavarugr 1978 Milj. kr.,priser. Verkstadsprodukter, exkl. fartyg och stål /i \ /\ A'' 1971 1972 1973 197it 1975 1976 1977 197B 1971 1972 1973 197i| 1975 1976 19771978 Källor: och . Sammanfattningsvis beräknas den totala exporten, exkl.fartygsexporten, växa med 19771978 en upprevidering med 1procentenhet jämfört med den preliminära nationalbudgeten. Utleve-ranserna avfartyg väntas 1978 bli mycket lägre än 1977. Räknat inkl. fartygsexporten blirprognosen för den svenska exportens tUlväxt 1977 1978 därför betydligt lägreeller (i nationalräkenskapstermer). Tabell 3: 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper19761978 Pris(enhetsvärde) -17,5 -35,9 -10,1 -17,0 5,0 -7,5 -2,6 2,9 -0,3 -12,3 -1,1 -2,5 57 553 16 837 därav:järnmalm Industriprodukter exkl. fartyg därav: livsmedelsprodukter trävarormassa papper och papp petroleumprodukter järn och stålickejärnmetaller verkstadsprodukter exkl. fartyg övriga industriprodukterinkl. elektrisk ström Export exkl. fartyg Bearbetade varor exkl. fartyg' Råvaror Total export enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetoder' 1 931 1 357 -22,0 1 750 1 180 70 528 76 960 90 755 1 675 4 200 5315 1289 3 626 5 478 5 225 5 445 1 362 -8,7 -1,9 6 247 1 742 34 003 37 -5,6 -2,9 14 752 17 525 80 054 93 780 5 473 3 245 80195 85 527 97 020 63 403 16 652 -0,4 8,0 75 795 17 985 80195 85 527 97,020 -2,4 -2,7 -2,9 -3,7 9,0 -0,6 7,5 7,5 -44 -1,8 11,1 -10,4 -13,5 -7,4 -10 -13 -1,5 ' Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter samtövriga industriprodukter utom elektrisk ström. - Export exkl. fartyg minus de i not 1 nämndavarugrupperna. " I nationalräkenskaperna deflateras exportvärdet medPaasche enhetsvärdeindex vilket alltså ger Laspeyres' volymindex. I tabell 3: 4i övrigt årerges prisindex Laspeyres och volymindex Paasche. Nationalräkenskapemasuppgifter om den totala ex port volymens förändring visar därigenomregelmässigt en mera positiv volymutveckling. Anm. 1976 och exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna avser prognoser. 1 prognosernaär värdeuppgifterna avrundade till 5- resp. 10-tal milj. kr. och deprocentuella förändringarna till närmaste hela resp. halva tal. KäUor: och statistiska centralbyrån.5 1977/78.1 saml. Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 66 Importenminskade med 6 1/i volym 19761977, motsvarande en nedgång på 4 1/2 %enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetod. Eftersom fartygsimporten i detnärmaste fördubblades var minskningen räknad (exkl. fartyg) 1 procentenhetstörre och uppgick sålunda till 7 1/. Importen (exkl. fartyg)vände nedåt och fortsatte sedan att minska året ut. Importenökade sedan åter snabbt trots att tillväxten i den inhemskaefterfrågan var långsammare än . Importvolymen (exkl. fartyg) föllsedan med , jämfört med ochmed meUan halvåren 1977. Nedgången var ett resultat av denstarkt försvagade inhemska efterfrågan . HushåUens inköp av varorminskade nämligen kraftigt och dessutom föll maskininvesteringarnamed 19761977. Vidare minskade industrins förbrukning av insatsvarorsom en följd av den neddragna industriproduktionen. drogs ävenindustrins lager av insatsvaror ned, efter att ha ökat . Importvolymen har de tresenaste åren legat på en väsentiigt högre nivå än vad som kan återföras enbartpå utvecklingen av den inhemska efterfrågan. Det beror säkerligen till stor delpå att importpriserna för den tunga delgruppen bearbetade varor och1976 steg betydligt långsammare än priserna på motsvarande svenska produkter.Detta fick en starkt uppdragande effekt på importen av bearbetade varor under1975 och i synnerhet 1976, då importen av dessa varor steg med 7 1/2 %.Importen av bearbetade varor synes 1976 ha legat i runt tal högre än man haftanledning förvänta med hänsyn till den inhemska efterfrågeutvecklingen.Devalveringen av den svenska kronan medförde att importprisernamellan helåren 1976 och 1977 steg 2 1/mer än motsvarande exportpriser.Troligen steg importpriserna då också ungefär lika mycket mer i förhållandetill de svenska företagens priser på hemmamarknaden. Denna förändring avrelativpriset hann dock säkerligen endast i liten utsträckning påverkaimportvolymen . Importen av bearbetade varor sjönk sålunda med 7 %1976-1977, vUket var mindre än den nedgång som hade kunnat förväntas medhänsyn till den inhemska efterfrågeutvecklingen. har den uppdragandeeffekten av relativprissänkningen 1974 1976 skattats tiU ytterligare ,så att importvolymens nivå vad avser bearbetade varor legat högreän den skulle ha gjort vid oförändrade relativpriser . Att deninhemska varuproduktionen ersatts med import har inneburit attbehovet av råvaror och insatsvaror minskats. Totala importen (exkl. fartyg) kandärför på basis av grova skattningar beräknas ha legat högre Reviderad nationalbudget 1978 67 1977 än vad den skulle gjort vid oförändrade relativprisersedan 1974. Devalveringen av kronan beräknas medföra attimport-priserna för bearbetade varor stiger mer än exportpriserna1978 och ungefär lika mycket mer än de svenska företagens priser påhemmamarknaden. Devalveringen väntas också få till effekt att åtskilliga företag,som på grund av relativprishöjningarna på svenska varor 19741976 annars skuUeha övergått tiU import , kan förmodas avstå från detta.Relativprishöjningarna 19741976 skulle därigenom inte få tUlfälle att mogna utmed hela den uppdrivande effekt på importnivån, som man annars haft anledningbefara. Dessutom tillkommer de direkta marknadsandelsvinster, som kan kommatUl stånd 1978 av relativprissänkningarna 19761978. Sammantaget skulle dessaeffekter innebära en viss omfördelning från import till hemmaproducerade varorunder 1978. Med de prognoser för den inhemska efterfrågan, som föreligger,innebär detta att importen av bearbetade varor skulle sjunka med ytterligare 41/1977 1978. Den totala inhemska efterfrågan förutses nämligen sjunka även19771978 men i lägre takt än 19761977. Varukonsumtionen förutses minskanågot mer 1978 än 1977. De importtunga maskininvesteringarna beräknas minskakraftigt även 1978, men i lägre takt än 1977. väntasindustriproduktionen stiga under loppet av året och takten i neddragningarna avinsatsvarulagren minska markant. För totala importen (exkl. fartyg) har dettaberäknats innebära en nedgång på 19771978 och inberäknat fartygsimportenen nedgång på . Enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetoder motsvarardetta en nedgång på 3 1/för totala importen. Importen av jordbruks-, skogsbruksprodukter ocli fisksjönk med 19761977. TiU denna kraftiga neddragning bidrog främst enminskad import av jordbruksprodukter. Mellan 1977 pch 1978 väntas ' Grova skattningar av importefterfrågans priselasticitetger vid handen att en relativprissänkning på importvaror ger enimportvolymökning på relativprissänkningen sker och enimportvolymökning med ytterligare 0,året därefter. Det förefaller rimligträkna med att en importökande effekt kommer även det tredje 'och troligen ävendet fjärde året och att elasticiteten då når upp till ett sammanlagt värdeklart överstigande 1. Utvecklingen kan förefalla svår att förena meden sådan syn på elasticitetens utveckling. Importen 1977 blev nämligen lägre änvad man utifrån den angivna hypotesen skulle hatt arUedning förmoda med hänsyntill relativprisutvecklingen för importvaror 19741-1977. Det förefaller som om devalveringamas höjande effekt 1977på importens relativpriser fått ett förhållandevis snabbt utslag påimportvolymen. En tänkbar förklaring är att utmognaden av de effekter påimportefterfrågan som härrör från sänkningarna av importens relativpriser 1975och 1976 helt eller delvis kommit att avbrytas i samband med devalveringen.Detta skulle med avseende på importens volymutveckling vara likvärdigt med etttidigareläggande av tyngdpunkten i devalveringsetfekterna. En hypotes av dennainnebörd har ingått i de överväganden som ligger till grund för importprognosen1978. Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 68 importenför hela gruppen minska med 3 1/som en följd av en beräknad tillbakagång iimporten' av jordbruks- och skogsbruksprodukter. Införselnav livsmedelsprodukter föll med 19761977 på grund av en vikandeprivat konsumtion och en avtappning av livsmedelsindustrins lager. En annanbidragande orsak var att importbehovet av sockerprodukter minskade. Även 1978beräknas konsumtionen sjunka, och en fortsatt neddragning av livsmedelslagrenkommer troligen till stånd. Importen av livsmedelsprodukter antas därför minskamed ytterligare någon procent 19771978. Importenav mineraliska produkter minskade med 1 1/1976 1977. Importen av råoljasom utgör huvuddelen av denna import, ökade emellertid tiU 1977. Detvar i stället importen av bl. a. stenkol, som minskade drastiskt, och därmedsvarade för största delen av nedgången. Importen av mineraliska produkter förutsesöka 19771978, liksom även införseln av råolja. Införselnav petroleumprodukter sjönk 19761977, tiU största delen beroende påatt förbrukningen inom landet minskade. Nedgången i förbrukningen förklarastill största delen av en kraftig minskning av energiåtgången inom industrinmen också av att den jämfört med varmare väderleken lett tiU ett minskatuppvärmningsbehov i bostäder och lokaler. Ävenför 1978 väntas förbruknmgen av oljeprodukter minska. Då produktionen vid desvenska raffinaderierna förutses öka, beräknas importen av petroleumprodukterkomma att dras ned 1977 1978. Stålimportenminskade med drygt en fjärdedel 19761977. Nedgången berodde till stor del påen påtaglig minskning av förbrukning och lager inom de stålkonsumerandebranscherna verkstadsindustri och varv. Att nedgången blev så pass kraftigförklaras dock främst av att lagren i handelsledet drogs ned efter att ha ökat1976. Dessutom sjönk importandelen i tillförseln något. För1978 beräknas en fortsatt minskning av stålförbrukningen ske, hänförlig tillden starka produktionsminskningen inom varven. Detta motverkas dock av atttakten i lagerneddragningarna i förbrukar- och handelsleden väntas avta.Samtidigt beräknas emellertid importandelen i tillförseln sjunka snabbare änunder 1977, och därmed skulle stålimporten minska med ytterligare 5 %19771978. Införselnav ickejärnmetaller minskade 19761977. Den kraftiga nedgången iimportvolymen berodde dels på den svaga produktionsutvecklingen inomtiUverkningsindustrin, dels på att de svenska producenterna synes ha stärkt sinställning på den inhemska marknaden. väntas den inhemskaförbrukningen av ickejärnmetaller öka endast obetydligt. Förutsatt att desvenska producenterna Tabell3: 5 Importutvecklingen för olika varugrupper 19761978 -21,9 -3,5 -1,5 -7,1 -5,3 -3,1 -1,5 trävaror, massa samt papper -16,0 -8,5 -5,9 -11,9 -26,4 -5,0 -15,8 -2,5 -9,1 -8,9 -0,6 -7,7 -4,1 -42,0 -6,9 -6,4 -5,0 Bearbetade varor exkl. fartyg -7,1 -4,7 Total import enligt nationalräken- -4,5 -3,5 efterdevalveringen fortsätter att stärka sin ställning, verkar således ytterligarenågon neddragning av importen sannolik. Importenav verkstadsprodukter föU 19761977. Nedgången förklaras bl. a. av atthushållens inköp av verkstadsprodukter minskat starkt helt och hållet enföljd av de brant fallande nybilsinköpen. Bilimporten minskade också med överen fjärdedel. Vidare drogs maskininvesteringarna ned med . Dessutomminskade tillverkningsindustrins behov av verkstadsprodukter som insatsvaror avsevärt,i och med att produktionen inom verkstäder och varv föll kraftigt. För1978 väntas importen av verkstadsprodukter minska med . Dennaimportminskning framkommer som en följd av dels att de inhemskaefterfrågekomponenterna beräknas utvecklas negativt, dels ett antagande om attde svenska producenterna kan vinna tillbaka marknadsandelar som förloradesunder 19751977. Importenav övrigvaror föU med drygt 1/19761977. Den matta inhemskaefterfrågeutvecklingen och tillverkningsindustrins minskade behov avövrigvaror i form av insatsleveranser verkade i återhåUande riktning påimporten. Dessutom påbörjade de inhemska övrigvaruproducenterna en neddragning av sina färdigvarulager 1976 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 70 1977.För 1978 väntas importen av övrigvaror stiga med drygt 1/. En viss ökning avefterfrågan på övrigvaror för slutliga ändamål väntas främst till följdav en beräknad exportvolymökning. Dessutom förutses att tillverkningsindustrinfår ett ökat behov av övrigvaror i form av insatsleveranser 19771978. Importprisnivånför totala importen steg 1976-1977. Av denna uppgång kanuppskattningsvis hänföras till de förändringar ikronkursen, som ägde rum . TiU följd av devalveringarna ochaugusti kom också de kraftigaste prishöjningarna att infalla dels från förstatill och dels från tredje till fjärde kvartalet. Mätt enligtnationalräkenskapernas beräkningsmetod steg importpriserna med 10 1/19761977. av ökningen i importprisindex kan återföras på de dramatiskaprisstegringarna på kaffe . börjadedock kaffepriserna att sjunka. För övriga varor inom gruppen jordbruks-,skogsbruksprodukter och fisk steg importpriserna med 16 1/, och förlivsmedelsprodukter exkl. kött blev uppgången i importprisindex 15 1/. Förbåda dessa grupper återspeglar dessa tal en aceelerering av deninternationella prisutvecklingen. De svenska importpriserna på kött stegemeUertid inte , varför uppgången i importprisindex för hela gruppenlivsmedelsprodukter stannade vid 14 1/. Den internationeUaprisutvecklingen var tämligen lugn för flertalet industriella basråvaror under1977. Importprisökningen för råolja och petroleumprodukter stannade t. ex. vidomkring , trots nedskrivningen av kronan. De svenska importpriserna förjärn och stål steg med och för ickejärnmetaller med drygt 11 %.Prisbilden för de olika ickejärnmetallerna var dock splittrad priserna påimporterat aluminium steg kraftigt, medan importprisökningen på övriga metallervar mycket blygsam. Importprisernaför färdigvaror ökade med 19761977. Härvid steg importpriserna förverkstadsprodukter mer än för övriga industriprodukter. För19771978 förutses de svenska importpriserna för gruppen jord- och skogsbruksproduktersamt fisk inte öka med . Kaffepriserna beräknas då fortsätta falla,medan priserna för övriga varor i gruppen väntas stiga väsentiigt mindre än19761977. Prisökningstakten för livsmedelsprodukter exkl. kött väntas avtaunder 1978, medan en viss acceleration i priserna på importerat kött verkarsannolik. Importpriserna för livsmedelsprodukter totalt skulle därmed stigamed 11 1/19771978. Deninternationella prisutvecklingen för industrieUa basråvaror förväntas blifortsatt lugn 1978. Världsmarknadspriset på råolja förutses sålunda hållasoförändrat hela 1978. TUl följd av devalveringen Reviderad nationalbudget 1978 71 1977 samtde växelkursförändringar som ägt rum fram tUl , kommer de svenska importpriserna att stiga med 19771978. Priserna på importerade petroleumprodukter väntas stiga med . Prisutvecklmgen på metaller förutses bli snabbare import priserna för järn och stål väntas stiga med drygt" 19771978 och för ickejärnmetaller med . Deninternationella prisutvecklingen på färdigvaror förutses bli livligare än förindustriella basråvaror. Någon stark allmän prisstegring på färdigvaror verkardock inte sannolik . Kapacitetsutnyttjandet inom de flesta länder ärnämligen aUtjämt lågt, och betydande produktivitetsvinster borde kunna kommatill stånd vid en uppdragning av industriproduktionen utomlands. Dessutom ärden ekonomiska politiken av antiinflationistiska skäl alltjämt tämligenåterhåUande. Prisstegringen i på importerade färdigvaror bliremellertid, tUl följd av devalveringen samt deväxelkursförändringar som ägt mm efter denna, betydande uppgången 19771978har beräknats tiU . Härvid förutses importpriserna för verkstadsprodukterstiga snabbare än för övriga färdigvaror. Prisnivånför totala importen har därmed beräknats stiga 19771978. Den störstauppgången beräknas ske och utgör till största delen enföljd av devalveringen samt växelkursförändringarna fram tiUmars 1978. 1978 förutsesde svenska importpriserna stiga relativt måttiigt. Mätt enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetod skuUe prisindex för to tala importen stiga med 19771978. Bytesbalansenför varor, tjänster och transfereringar har visat ständigt växandenegativa saldon. Det beräknade underskottet 1977 kom att uppgå tUl närmare 15miljarder kr. och innebar en försvagning gentemot 1976 med drygt 3 miljarderkr. (se tabell 3: 6). Varuhandeln resulterade i en negativ handelsbalans på ca4,. Den förstärkning avhandelsbalansen detta innebar var emellertid helt otillräcklig för attförhindra en fortsatt försämring av bytesbalansen, eftersom underskotten itjänste- och transfereringsbalansen ökade med ca . Som endirekt följd av den omfattande långfristiga upplåningen förstärkteskapitalbalansen jämfört med mycket kraftigt med ca . Denregistrerade nettokapitalimporten uppgick därmed tiU ca ,vUket dock var mindre än det angivna underskottet i bytesbalansen. Statistisktregistrerades sålunda transaktioner avseende varor, tjänster, transfereringaroch kapital motsvarande ett nettoutflöde på . Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 3:6 Bytes- ocb betalningsbalans 1974- Milj. kr.,löpande priser 80 195 85 300 85 527 90 148 Export av varor, fob' Import av varor, cif 70'514 72 800 72 012 74 000 97 020 95 915 Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor och tiänster' Transfereringar, netto därav: räntor och utdelningar -2 575 -79 -3 405 -231 -4 347 -799 -6 510 -2 074 -8 425 -3 400 Bytesbalans för varor, tiänster och transfereringar' Valutareservens transaktionsförändring Förändring på grund av kursrörelser Valutareservens totala förändring 5 939 -863 5 076 4819 1 196 6 015 ' Enligt handelsstatistiken. Ett nytt redovisningssystemför utrikeshandeln har införts . I syfte att öka jämförbarhetenmellan 1976 och 1977 har numera utfört en beräkningav utrikeshandeln enligt det nya redovisningssystemet. Detta harresulterat i uppjustering av importvärdet 1976 med 1 300 milj. kr. Därmed tordejämförbarhet råda mellan 1976 och efterföljande år medan jämförbarheten mellan1976 och är mera begränsad. ' Nettot av äterutförsel och återinförsel, korrigering avSAS' flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimport av ickemonetärt guld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport. ' Överensstämmer med saldot mellan import och export avvaror och tjänster i nationalräkenskapernas försörjningsbalans bortsett frånatt korrigeringsposten endast med halva beloppet ingår i försörjningsbalansen.Den resterande hälften korrigerar i nationalräkenskaperna transfereringarna. ' Överenstämmer med bytesbalansbegrepp. Källor: och . Oron på valutamarknaden förorsakade storasvängningar i valutareserven.. Sålunda registrerades en minskning med 4,4miljarder kr. Efter devalveringen i slutet avaugusti ägde ett kraftigt återinflöde rum och för helåret kunde totalt registrerasen ökning av valutareserven med ca . Detta kom att betyda attdet ånyo uppstod en kraftig positiv restpost på ca 7,4 mUjarder kr. Efterjustering för värdeförändring förorsakad av kursrörelser ökade valutareserventotalt med ca . och uppgick tillnärmare . Enligt de prognoser och antaganden som föreligger väntasbytesbalansen 1978 uppvisa ett underskott pä ca . Gentem.ot1977 innebär detta en inte oväsentlig förstärkning med närmare 3 miljarder