prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — bör inte betraktas som ägareutan som förvaltare av rundradions gemensamma tillgångar. Det bör därföråligga del förvaltande företaget all se till att de samlade resurserna lätt kanutnyttjas av andra rundradioföretag. 3.2.3 Regional verksamhet Utredningen Utredningen anger som ett grundläggande krav pårundradions organisation atl den bör präglas av geografisk decentralisering. 1sammanhanget framhåller utredningen att decentraliseringskravet har betydelseinte bara för programverksamheten ulan även kan ges en regionalpolitisk innebörd.Sålunda kan lokalisering av en rundradioenhet till en ort stimulera kulturlivetdär. Utredningen motiverar sitt förslag om ökaddecentralisering av programverksamheten med att det kommer all skapa störremångsidighet. Utredningen konstaterar att radio och TV har ansvar för att tatill vara programstoff från olika delar av landet, vilket i och för sig intebehöver betyda att regionernas produktion måste begränsas lill sådant stoff somger uttryck för deras resp. särart. Utredningen konstaterar att bildandet av lokalradioninnebär att det tillkommit en ny regional organisation inom rundradion. Tillsvidare bör lokalradiobolaget organisatoriskt höra ihop med inomramen för en koncem. (Se 3.1.5.) Rent allmänt bör lokalradion få etablera sigordentligt innan den betungas med andra uppgifter såsom att exempelvis heltöverta den regionala riksprogramproduktionen inom ljudradion. Prop.1977/78:91 57 kalradio verksamheten bör därför t. v. ha sammaorganisation och uppgifter som f.n. Beträffatide den nuvarande distriktsorganisationen anser utredningen att kompetensfördelningen mellan programenheteroch distrikt fungerar i stort sett tillfredsställande men att det torde krävasgenomgripande förändringar om - som utredningen föreslår - den regionalaproduktionen skall kunna öka väsentligt. För att dessutom möjliggöra en bättresamordning av distriktens programproduktion, som mångfaldengaranteras och distriktens inflytande över sändningsbesluten stärks, bör denregionala verksamheten ges en ställning likvärdig med den som redaktionerna iStockholm har gentemot programenheternas ledning. Ett viktigt mål för en fortsalt decentralisering avprogramverksamheten är att stärka nyhetsförmedlingen regionalt och lokall.Utredningen lägger i sammanhanget stor vikt vid lokalradion liksom vidregionala TV-sändningar (regional-TV). Enligt utredningens mening bör de regionalanyhetssändningarna successivt byggas ut i nio regioner. Fullt utbyggd börsändningstiden uppgå per dag. i ett längre tidsperspektivär detta del kanske viktigaste decentraliseringsförslagel enligt utredningensåsikt genom att en basresurs byggs upp i var och en av regionerna, varigenomprogramverksamheten där kan vidareutvecklas. Regionernas riksprogramproduktion bör enligt utredningenunder den kommande avtalsperioden öka till av egenproduktionen i TV ochtill i radio. bör produktionen bli lika stor som i . Remissinstanserna ansluter sig genomgående tillutredningens huvudtanke om en fortsatt decentralisering av programverksamhetenoch en ökad andel regionalt producerade program i rikssändningarna i radio ochTV. Många remissinstanser instämmer i utredningens uppfattningatt det råder en alltför kraftig obalans mellan den verksamhet som är förlagdtill och den som bedrivs i landet i övrigt och att en utbyggd regionalprogram.verksamhel kan bidra lill en ökad mångsidighet och pluralism. menar att risken för attprogrammedverkan inom vissa områden monopoliseras av ett fåtal personer minskarom en ökad andel av programmen produceras utanför . Därmed berikasriksprogrammen i både radio och TV, hävdar . i framhåller att en utökadregional produktion kan bidra till en bredare och mer nyanserad beskrivning avolika förhållanden. dominerande ställning inom programverksamhetenhar enligl sannolikt präglat programval och programinnehåll påett sådant sätt att frågor som har aktualitet i fått stort 1977/78:91 58 utrymmeoch så att programmens utformning präglats av värderingar som är särprägladeför . Likartade synpunkter framförs av ochlänsstyrelsen i . Länsstyrelsernai och anser att de regionalpoiitiska aspekterna aven decentralisering av rundradioverksamheten bör framhållas som väsentligaargument för den regionala programproduktionen. delardenna uppfattning och framhåller, att den regionala programverksamhetensmöjligheter att spegla utvecklingen i olika landsändar och uppmärksammastörningar på ett tidigt stadium är av stor betydelse för möjlighetema att föraen kraftfull regionalpolitik. Dekullurpolitiska fördelarna med en ökad regional verksamhet poängteras av bl.a. Svenska och Riksutställningar. påpekar altförslaget om en ökad decentralisering av programproduktionen väl överensstämmermed den pågående decentraliseringen av kulturlivet i stort. Ettantal remissinstanser understryker den decentraliserade programverksamhetensvärde för folkrörelserna. LRF vill särskilt betona vikten av en geografisktbred bevakning för att utveckla kontakterna mellan rundradion ochfolkrörelserna. Detta är enligt riksförbundet ett av de tyngst vägande skälenför en ökad distriktsproduktion, eftersom det finns många medarbetare ute idistrikten, som har större möjligheter alt följa de olika folkrörelsernasutveckling, än vad som är möjligt i . framhåller all den geografiska decentraliseringen har storbetydelse för folkrörelserna. De lokala föreningarnas aktiviteter anknyterofta till människornas vardag och bör därför speglas i både lokala ochregionala sändningar, anser förbundet. Utredningensuppfattning att andelen regionalt producerade allmänna riksprogram i TV bör ökatill under den närmaste avtalsperioden, för att på bli likastor som produktionen i , delas allmänt av remissinstanserna. SverigesRadio ansluter sig till utredningens bedömningar rörande decentraliseringen avradio- och TV-verksamheten och konstaterar att den föreslagna utbyggnaden avden regionala programverksamheten innebär en fortsättning av den starkaexpansion av programverksamheten utanför som ägt rum . SverigesLokalradio framhåller atl behovet och värdet av en decentraliseradprogramverksamhet av lokalradions typ bör bedömas utifrån den senaste tidenssamhällsutveckling och massmediesituation. Företaget påpekar attsamhällsutvecklingen präglats av starkakoncenlrationstendenser i fråga om näringsliv, organisationer och kommuner.Samtidigt har det sketl många tidningsnedläggelser, företrädesvis inomlokalpressen. Informationenpå läns- och kommunnivå har därvid blivit mindre allsidig. Möjligheterna förlokala och regionala opinioner atl komma till uttryck 1977/78: 91 59 harminskat och den kritiskt granskande journalistiken får svårare att hävda sigpå den lokala nivån. Den sammantagna effekten av dessa utvecklingstendenser ärenligt Lokalradio att medborgarnas möjligheter att aktivt ta del i detdemokratiska vardagsarbetet och atl påverka samhällsutvecklingen minskat.Lokalradion utgör i detla sammanhang ett viktigt medel att förbättra kontaktenmellan förtroendevalda och enskilda människor, genom atl ge enskilda, grupperoch intressen ökade möjligheter att komma till tals. Lokalradion har genom sindecentraliserade verksamhet möjligheter atl åstadkomma ett varieratprogramutbud som är anpassat för resp. områdes behov och att skapa vidgadekontaktmöjligheter mellan rundradion och dess publik. Företaget framhåller motdenna bakgrund atl lokalradion under den kommande avtalsperioden bör gesmöjligheter att utveckla sin verksamhet och tillvarata sin särart. Någraremissinstanser understryker behovet av en avvägning mellan önskemålen om endecentralisering av verksamheten och kraven på en god programkvalitet. 1egenskap av företrädare för landsbygdens intressen hävdar LRF alt denviktigaste decentraliseringseffeklen består i den spridning av kultur ochinformation som de regionalt producerade programmen innebär. LRF påpekar attden geografiska decentraliseringen inte får drivas så långt att de befintligaresurserna splittras och programkvaliteten försämras som en följd därav. pekar på faran av all resursema utifrån ensidigaregionalpolitiska överväganden sprids i en sådan omfattning, atl en sänkning avkvalitetsnivån för programverksamheten blir följden. Nämnden förordar attutbyggnaden av den regionala verksamheten sker på ett sådant sätt attlokalisering och resursökning kombineras för att uppnå ett optimalt utnyttjandeav befintliga och nya resurser. hävdar att en avvägning måsteske mellan stordriftsfördelar och önskemål om en jämn spridning av resurser. ÄvenKlys framhåller att decentralisering av TV-verksamheten måste avvägas så altdet skapas goda förutsättningar för kulturproduklion, ute i landet såväl som iStockholm. En sådan produktion kräver en viss koncentration av resurserna. anser att önskemål om en geografisk spridning avprogramverksamheten är ovidkommande. Det väsentliga är enligt Filminstitutetsmening frågan om programkvalileten. Invändningar mot en koncentration avresurser till blir meningslösa, om det inte kan ledas i bevis alt engeografisk spridning av programproduktionen medför bättre och mer varieradeprogram. SverigesRadio delar i allt väsentligt utredningens uppfattning beträffandeönskvärdheten att stärka distriktens ställning. Företaget förordar gentemotutredningens förslag om en regionbaserad TV-kanal (TV R) en utveckling av TV:snuvarande organisation som kan ge ökat inflytande och självständighet fördistrikten. Förelaget föreslår atl distrikten får rätt Prop.1977/78:91 60 att besluta om sändning av de egna programmen. Det ärenligt möjligt all förena programenhetschefernas nuvarandeansvar för programutbudels sammansättning med en beslutanderätt fördistrikten. Detta förutsätter att distrikten tar ett ökat ansvar för attprogramutbudet får avsedd sammansättning, framhåller förelaget. Distriktensansvar i delta avseende skulle komma alt motsvara del som Stockholmsenheternasredaktioner nu har inför den utbudsansvarige enhetschefen. Även andra remissinstanser, som avstyrker utredningenshuvudförslag till omorganisation för att stärka distriktens ställning, pekar påmöjligheter till förbättringar av nuvarande organisation för att nå sammasyfte. Hit hör länsstyrelserna i , och , . vid /Radio iMalmö anser att en ökad självständighet för distrikten kan uppnås genominrättandet av en samordningsgrupp med representanter för de bådaprogramenheterna och för regionerna utanför . Samordningsgruppen börenligt journalistklubbens förslag ledas av radiochefens koordinator, som ocksåföreslås ha beslutanderätten. Många remissinstanser anser atl lokalradion hårde störstaförutsättningarna att förverkliga den decentralisering avrundradioverksamheten som utredningen förordar. Mot denna bakgrund kritiserasutredningen för att alltför knapphändigt ha belyst lokalradions utveckling ochförhållande lill övrig regional verksamhet. Åtskilliga remissinstanser, däribland ,länsstyrelserna i , , , ochNorrbottens län. , Lokalradio, FPU, , , , NBV ochNykterhetsrörelsens landsförbund, framhåller lokalradions värde som en kanal förlokal samhällsdebatt och information och betonar dess möjligheter till ettaktivt deltagande från organisationer och enskilda. Genom möjligheterna till ett stort aktivt deltagande frånallmänhetens sida har lokalradion särskilt goda förutsättningar alt verka förde kulturpolitiska målen, anser . Lokalradion bör därför gesen hög prioritet i fråga om insatser inom rundradioområdet. i län framhåller att lokalradiongenom sina lägre produktionskostnader kan ge en bredare regional och lokaltäckning än den föreslagna regionala TV-verksamheten. Lokalradions sändningarär tillgängliga för publik på fler orter och äntelevisionens, och ger därmed större valfrihet för konsumenterna. i ställer sig positiv tillsträvandena inom lokalradion att skapa en dialog mellan lyssnare ochproducenter saml att ge publiken möjligheter atl göra egna program. Prop.1977/78:91 61 anser att lokalradions rörlighet, snabbhetoch närhet kan ge kommuner, organisationer och enskilda stora möjligheter attföra ut sina budskap. Lokalradion utgör på detta sätt ett värdefullt komplementtill lokalpressen. Lokalradio anser att en utbyggnad av lokalradionger en avsevärt större decentralisering, längre programtid och ett mervarierande och omfattande programutbud än vad en utbyggnad av regional-TVskulle medföra. En av lokalradions största förtjänster är enligt LO attden verkar inom mindre områden än regional-TV. LO anser dessutom att det urallmän massmediepolitisk synpunkt är viktigare med en väl fungerande lokalradioän med en regional TV-verksamhet. I samma riktning uttalar sig . FPU framhåller atl lokalradion ger möjlighet lill en ökadlokal debatt och till ett aktivt medverkande i beslutsprocessen. Lokalradionkan också aktivera människor i programskapandel, varför lokalradion enligtFPU:s mening bör ges en hög prioritet. CUF anser det väsentligt att lokalradion ges möjligheteratt utvecklas och få förankring i länens samhällsdebatt och kulturliv.Därigenom kan lokalradion bidra till en ökad mångsidighet och mångfald. CUFförordar därför att större delen av de utökade resurser somrundradioverksamheten kan få, bör gå till lokalradion . anser att lokalradionhar de bästa förutsättningarna för all ge folkrörelser och allmänhet direkttillgång till etermedierna. och Skola förordar att lokalsamhälletskoinmunika-tionsbehov prioriteras framför en regional programverksamhet. En utbyggdlokalradio med goda journalistiska resurser är enligt riksförbundet den bästagarantin för en bevakning av händelserna på lokalplanet. Klys ser lokalradion som ett viktigt led i decentraliseringenav rundradioverksamheten och förordar att dess utveckling prioriteras så attden kan förverkliga de mål som ställts upp för den, bl. a. att spegla detlokala kulturlivet. Flera remissinstanser, däribland länsstyrelserna iSödermanlands, , och , , ,, , och , konstaterar att lokalradiontvingats starta sin verksamhet med otillräckliga resurser. a. att lokalradionsnuvarande resurser inte ger tillräckliga möjligheter till den mångfacetteradeprogramproduklion inom samhälls- och kulturområdet som avsetls. Klys, och nämner attlokalradion inte ens haft tillräckliga resurser för att kunna träffauppgörelser med kulturarbetarnas organisationer om acceptabla ersättningar.Genomgående framhåller remissinstanserna angelägenheten av att lokal- 1977/78:91 62 radion ges ökade resurser för att den skall kunna fullgörasitt uppdrag och möta de förväntningar som ställts på den. Denna åsikt framförsav SÖ, , länsstyrelserna i , , Göteborgsoch , , . , , Lokalradio, LO, LRF, , , , , ,, . , , , NBV ochJournalistklubben vid RadiolRadio i . Den mest angelägna uppgiften vid en fortsatt utveckling avlokalradion är enligt de flesta remissinstanser att skapa en redaktionelltäckning av fler kommuner vid sidan om huvudorten och därmed öka möjligheternalill en bevakning på nivå över hela länet. framhåller vikten av atlindelningen i lokalradioområden och resurstilldelning sker på ell sådant sättalt medborgarnas behov i landels olika delar tillgodoses, F, n, är lokalradionenligt förbundets uppfattning huvudsakligen en länsradio, som har begränsademöjligheter atl bevaka lokala områden såsom enskilda kommuner. Lokalradioområdenabör i ökad utsträckning anknytas till de administrativa områden som gäller förcentrala samhällsfunktioner och resursfördelningen bör anpassas till devarierande behoven i olika delar av landet, understryker förbundet. anser alt det finns stor risk attlokalradions nuvarande resurser endast medger en bemanning på huvudorterna ochatt lokalradion därmed inte förmår utvecklas till en länsradio i egentligbemärkelse. Företaget framhåller alt först sedan en förstärkning när detgäller personal och teknik fått avsätta resultat i programarbetet blir delmöjligt all dra mer bestämda slutsatser om den framtidalokalradioverksamhetens omfattning och inriktning. anser emellertid att lokalradion redanunder den kommande avtalsperioden bör få möjligheter till en ökadprogramproduktion, som är av sådan omfattning atl lokalradion kan pröva olikavägar för en framtida utveckling, Lokalradio framhåller nödvändigheten av enfortsall decentralisering av verksamheten och att lokalradion får utvecklasefter sina egna förutsättningar och ges möjlighet atl fortsätta arbetet med atlfinna programformer som bygger på det lokala och regionala materialets särart.Företaget presenterar i sitt remissyttrande en utbyggnadsplan för lokalradionfram till /83, Beräkningarna bygger på en redaktionell täckningav de flesta kommuner vid slutåret och avser främst en utbyggnad medunderredaktioner om två resp. fem medarbetare utanför resp. lokalradioområdeshuvudort. SAF, , och för- 1977/78:91 63 ordar all lokalradion inleder olika former av samverkanmed lokalpressen, så att ökade journalistiska resurser tillförs lokalradion ochså att dess verksamhet kan reklamfinansieras, utan att lokalpressen blirlidande på ett sådant arrangemang. Remissinstansema ställer sig genomgående tveksamma tillbehovet och värdet av den föreslagna regionala TV-verksamhelen och förordar istället en fortsatt utbyggnad av lokalradion. I denna riktning uttalar sig SÖ,, länsstyrelserna i , , ,, , , , , ochVästernorrlands län. , , Folkets husföreningarnas riksorganisation, LO, LRF, , , , och , , , ,och Skola, . ,, , . och vid SverigesRadiolRadio i . Bland de remissinstanser, som avstyrker förslaget om enutbyggnad av de regionala TV-sändningarna, framhåller bl. a. ,länsstyrelserna i , , , , ,och . , Lokalradio, , , , och Kulturarbetarnas socialdemokratiskaföreningatl de föreslagna nio regionerna som skall omfattas av regionalanyhetssändningar är för stora och heterogena för att utgöra underlag för enintressegemenskap mellan människorna i regionens olika delar och för att medföraen verklig decentralisering av programverksamheten. Ett annat skäl som framförs av många remissinstanser motden föreslagna regionala TV-verksamheten är alt det uppställda slutmålet försändningstiden är alltför blygsamt i förhållande till kostnadema för verksamheten. Dessutom anser flertalet remissinstanser, bl. a. SÖ,, länsstyrelserna i , , , ,, och . Svenska kommunförbundet.Svenska filminstitutet, Lokalradio, Folkets husföreningarnasriksorganisation, LO, , , , och , , och , att den föreslagnautbyggnaden av den regionala TV-verksamheten är alltför kostsam dels iförhållande till värdet av de regionala programmen, dels med tanke på attlokalradion utgör ett både bättre och billigare alternativ. anser att utredningens förslag om enutökad regional Prop.1977/78: 91 64 TV-verksamhet innebär en halvmesyr, som snararekännetecknas av en konstlad decentralisering på regional nivå än en verkliglokal förankring. LRF finner utredningens förslag om en kraftig utbyggnad avde regionala nyhetssändningarna i TV i och för sig motiverad. LRF framhållerdock att det endast är mot bakgrund av önskemålen om en sådan utbyggnad av lokalradionatt den kan motsvara den kvalitetsnivå som ställts upp för den, som förbundetavstyrker en utbyggnad av de regionala nyhetsprogrammen. Enligt ABF:s uppfattning är det från massmediepolitiskutgångspunkt betydligt mer angeläget atl bygga upp en väl fungerandelokalradioverksamhet än att satsa på en utbyggnad av regional-TV, som enligtABF ändå inte kommer att innebära någon egentlig decentralisering av programproduktionen. anser att en utbyggnad avregional-TV bör anstå till dess riksprogrammen och lokalradion erhålliterforderliga medel. En ökad decentralisering av rundradioverksamheten börenligt teaterförbundets mening inriktas på att ge distrikten ökade resurseratt producera riksprogram för TV och på en prioritering av lokalradionsutveckling. framhåller att från kulturarbelarsynpunkt måste enuppbyggnad av lokalradion och större resurser till en ökad egenproduktion avsåväl underhållningsprogram som tyngre kulturprogram prioriteras före en satsningpå regional-TV. Till skillnad från flertalet remissinsanser anser SAF,, och att den nuvaranderegionala TV-verksamheten med fördel helt kan läggas ned och de därmedfrigjorda medlen satsas på lokalradions verksamhet. vid /Radio iMalmö, som också i huvudsak delar denna uppfattning, menar dock att de distriktsom redan har regional-TV kan behålla sina regionala sändningar om de finnerdet motiverat att använda de starkt begränsade resurserna till en sådanverksamhet. framhåller dock att det inte bör ges några särskildaanslag till regionala TV-sändningar. Klubben vill förorda alternativet attdistrikten överlåter sin nyhetsverksamhel på lokalradion. Likartade synpunkter framförs av i Kalmarlän, som anser att det med tanke på den snabba utvecklingen inom TV-tekniken ifråga om tillgången till mobil utrustning vore olämpligt att i detta läge bindasig vid en regional indelning för TV. Folkets husföreningarnas riksorganisation anser att ensatsning på regionala produktioner bör ske i stället för en utbyggnad av TV:sregionala nyhetssändningar så all exempelvis fria filmare kan finnaarbelslillfållen ute i landet. Kulturarbetarnas socialdemokratiska förening anser attlokal radio- och TV-verksamhet är av lika stor vikt som radio och TV päriksplanet. Föreningen förordar att det fria utrymme i etern som står tillTV:s förfogande Prop.1977/78:91 65 används till lokala TV-sändningar, som föreningen anser äratt föredra frainför regionala. Förslaget om regionala TV-sändningar t i 11 s t y rk s avlänsstyrelserna i , , , , , och , , , och Norrbottenslän, , , . HCK, och Klys. välkomnar utredningens förslag att helalandet skall få regional-TV och framhåller i likhet med utredningen att ensådan verksamhet ger en basproduktion som är av betydelse för utvecklingen avandra program inom distrikten. Den stora betydelse tillmäter utvecklingenav regional-TV grundar företaget på följande bedömningar. De regionalaTV-nyhelerna är enligt ell viktigt komplement lill den lokalaoch regionala nyhetsinformation som pressen och lokalradion kan ge. Företagetframhåller att de regionala nyhetsprogrammen ger plats för regionall och lokaltstoff på bästa sändningslid. Därtill ger den regionala TV-verksamhelen ökademöjligheter för distrikten alt bidra med material lill riksnyhetsprogram ochmagasinsprogram. påpekar också att regional-TV medför atlkontaktvägarna till publiken hålls öppna på ett sådant sätt att den gynnarregionernas produktion av riksprogram för TV. Slutligen framhåller företagetalt en kontinueriig produktion av regionala TV-program skapar basresurser somkan utnyttjas för utveckling av riksprogramproduktion. delaremellertid inle utredningens uppfattning alt den regionala TV-verksamhetenskall organiseras i nio regioner. Företagel föreslår i stället atl regionalaTV-nyheter byggs ul lill elva områden från nuvarande fyra, på ett sådant sättatt dessa regioner i stort sammanfaller med nuvarandedistriktsindelning. Enligt företagets uppfattning är en lämpligareprogramlängd än föreslagna . HCK och anser att regionalanyhetssändningar i TV kan bli av slorl värde för hörselskadade, döva ochutvecklingsstörda, om dessa sändningar blir texlsatta och vid direktsändningartolkas till teckenspråk. HCK påpekar att lokaltidningen, som f. n, är denfrämsta informationskällan på regional/lokal nivå, är otillgänglig för dessagrupper och för blinda. framhåller att lokalradionmedfört att informationsklyftan mellan döva och hörande ökat och anser altregionala TV-sändningar i viss mån kan kompensera delta ökade handikapp för dedövas del. En av fördelarna med att bygga ut de regionalanyhetsprogrammen i TV till alt omfatta hela landet är, enligt/C/vi, attdistrikten får produktionsresurser som kan användas för andra slags program.Regionala nyhetsprogram utgör också en kontakt med den egna regionen ochpubliken och kan ge bättre förutsättningar för nyhetsrapportering iriksprogrammen. Klys nämner också att den regionala TV-verksamheten kan gevissa arbetsmöjligheter för tecknare och fotografer som är verksamma ute ilandet. Prop.1977/78:91 66