prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Möjligheten att erbjuda kredit med lång löptid till en fastränta som överensstämmer med den mlnimiräntenivå för statligt stöddaexportkrediter som anges 1 den s. k. consensus-överenskommelsen (7,25-8,0%beroende på köparlandels utvecklingsgrad) är ofta en förutsättningför framgångsrik exporlförsäljning. Utredningen har kunnat konstalera altutländska konkurrentföretag i så gott som alla viktigare industriländer helteller delvis till följd av statliga stödinsatser numera kan erbjudaexportkrediter i egen valuta till en fast ränta på 7,5-8,. Vidsin genomgång av utländska exportkreditsystem har utredningen bl. a. funnitbelägg för alt svenska exportföretag har sämre möjligheter all lämnakonkurrenskraftiga exportkrediter än konkurrerande förelag i andraindustriländer. Utredningenhar konstaterat att den Internationella utvecklingen under de senaste årenkraftigt har förändrat fömtsättningama för de svenska företagensexportkredilgivning. Därigenom har de mål som uppställdes videxportkreditstödets Införande , nämligen att säkerställa atl svenskaföretags konkurrensläge vid kapltalvamexport inte allvarligt försämras iförhållande till andra länders förelag, endasl delvis kunnat förverkligas. Deändringar i systemet som vidtogs har inle på något mera avgörande sättförändrat dessa fömtsättningar. Blandannal genom de ökade refinansieringskostnadema och genom atl refinansieringutomlands blivit alltmer vanlig, har bristerna 1 nuvarande system blivit meramärkbara. Genom atl företagen ofta inle anser sig kunna bedöma ränteavdragetseffekter vid offerlkalkyleringen på grund av svårigheter atl fömtse denframlida vinstutvecklingen, bidrar systemet inle i tillräcklig utsträckningtill all konkurrenskraftiga kreditvillkor kan lämnas. Utredningenkonstaterar att 1 första hand refinansleringen av krediter med löptider på tvåår och däröver medför betydande problem. Vanligen kräver köparen vid sådanaaffärer fast exportkreditränla, särskilt i sådana fall där en exportkredit medlång löptid skall lämnas. Från konkurrenssynpunkt är det därför viktigt allexportören kan erbjuda fast ränta vid offerllillfället. För alt undvika desvåröverskådliga ränterisker som uppstår om exportkrediten lämnas till fastränta medan refinansieringen å andra sidan sker till rörlig ränta eller tillfast ränta som inle är känd vid offertlillfällel, anser utredningen det därförvara angelägel all säljaren kan kalkylera med refinansiering till fast räntaredan vid offertlidpunklen. Utredningenframhåller atl möjligheterna är begränsade för svenska 1977/78:155 65 exportföretagall till en rimlig kostnad erhålla förhandsbesked om refinansiering till fastränta redan vid offerttillfällel. Detla gäller främst vid refinansiering iutländsk valuta. I praktiken saknas möjligheter alt refinansiera en enskildexporteiffär utomlands om kraven på förhandsbesked och/eller fastränta vid offertlidpunklen skall vara uppfyllda. Del är inte ovanligt allperioden mellan offert och leverans kan uppgå till vid slora projekt. Utredningenerinrar om alt refinansiering kan ske hos AB SvenskaExportkredit (SEK). Bindande förhandsbesked om fast ränta kan emellertid inleerhållas vid offerltidpunkten Den räntesats som tillämpas vid SEK:s utlåningfastställs den dag kreditavlal tecknas mellan SEK och låntagaren. SEK lämnarvid denna tidpunkt besked om finansiering till fast ränta mot särskildlöftesprovision (f n. 0,). SEK:s ullåningsränla höjdes tiU . Motbakgmnd av rådande Intemationella konkurrens på exportkredit-området måste,enligt uiredningens mening, svensk exportindustri ges möjlighet atl konkurrerapå lika villkor med andra länders förelag vad avser möjligheterna alt lämnakonkurrenskraftiga exportkrediter. Slora anspråk ställs f. n. på en starktökad exportvolym för alt bl. a. förbättra handelsbalansen och stödjasysselsättningen. För att en sådan utveckling skall bli möjlig anserutredningen att svenska exportförelag och banker måste ges möjlighet allfinansiera exportkrediter till fast ränta vid consensus mi-nimiränlenivåer.Staten bör ta på sig ansvaret för de ränte- och kursrisker som kan uppslå vidanskaffningen av medel för refinansiering av dessa krediter. Förelagen börockså kunna erhålla kostnadsfri förhandsutfäslelse om sådana krediter redan vidoffertgivningen till köparen. mening bör bl. a. följande principiella krav ställas påutformningen av ett nytt exportkreditsystem: a) Ett statligt exportkreditsystem bör syfta till atl utjämna rådandeskillnader i konkurrensvillkoren mellan svenska och utländska exportföretagvid statsunderstödd exporlkreditglvning. Statliga stödinsatser bör avse finansieringav exportkrediter med en löptid av minsl . b) Exporlkreditsyslemel bör vara marknadsneulrall och således syfta tillall neutralisera statsunderstödd kreditkonkurrens oavsett exportmarknad.Statliga stödinsatser bör inle stimulera till en ur affärssynpunkt onormalkreditförsäljning. c) Utformningen av statliga stödinsatser bör slå 1 överensstämmelse medSveriges internationella åtaganden. Detta innebär bl. a. all statsunderstöddakrediter för refinansieringsändamål inte kan lämnas till räntesatser somunderstiger gällande consensus-räntor (f n. 7,). d) Ettexportkreditsystem bör kunna utnyttjas lika av alla kategorier av svenska förelag som exporterar varor eller tjänster. e) Statligainsatser för exportkreditfinansiering bör anpassas efler rådan de konkurrensförhållanden på kredilområdet. Det bör vidare vara möjligt 5 Riksdagen1977178. 1977/78:155 66 altstyra de statliga insatserna med hänsyn lill deras stalsfinansiella konsekvenser.Ett exportkreditsystem bör därför vara enkelt atl förändra. Ur förelagenssynvinkel bör systemet vara lättöverskådligt och enkelt all utnyttja. f) Ellexportkreditsystem bör vara tidsbegränsat och gälla under en för söksperiod med möjlighet lill löpande omprövning. Av detta skäl bör infö randet av nya statliga stödåtgärder inte väsentiigt påverka den rådande ar betsfördelningen mellan de institutioner som f. n. är verksamma med ex- porlkreditfinansierlng på den svenska kreditmarknaden. Del innebär bl. a. att inga nya institutioner bör inrättas. g) Anskaffningav medel för refinansiering av exportkrediter bör ske ge nom en lämplig blandning av svensk och utländsk upplåning. Staten bör svara för ränte- och kursrisker i samband härmed. Utredningenhar vid sin genomgång av olika länkbara alternativ funnit alt ett syslem som ihuvudsak baseras på SEK och affärsbankema har givna fördelar. Samlidigt börnuvarande ränlestöd bibehållas 1 delvis ändrad form, såsom ett andra parallelltsyslem. Utredningenföreslår därför atl ett exportkreditsystem enligl följande principiellariktlinjer införs från och med . Underen försöksperiod ställs genom SEK:s försorg kapital till förfogandeför refinansiering av exportkrediter med en löplid av minsl . Under dennaperiod lämnar SEK kostnadsfri utfästelse om lån eller utländskvaluta lill fast ränta enligl consensus-viUkor (f. n. 7,) Inom enförutbestämd låneram. SEK:s utiåningsverksamhel bör i huvudsak avse avlyft avaffärsbankemas kredit lill den utiändske köparen eller dennes bank. Krediterdirekt till exportören bör också kunna lämnas. Erforderligarefinansieringsmedel anskaffas främst genom utländsk upplåning.Den svenska kapitalmarknaden las 1 anspråk huvudsakligen 1 nuvarandeomfattning. Staten ålar sig all årsvis och i efterskott täcka skillnaden mellanSEK:s utlånings- och upplånlngsränlor (inkl. koslnadsmarglnal) och svara föreventuella kursrisker som också eventuella kurs- och ränlevinstertillfaller staten. Utredningenförordar vidare atl statens ränte- och kursrlskålagande gentemot SEKinledningsvis skall gälla inom en ram på 10000 milj. kr. för SEK:skreditgivning under en treårig försöksperiod. föreslåsbörja och löpa fram till och med . Beräkningenav denna ram har baserats på prognoser från ell 40-lal större exportföretag somingått 1 en enkätundersökning som utredningen har genomfört. På gmnd avosäkerheten 1 beräkningama framhåller utredningen dock all kreditramen kanbehöva justeras senare . a. företag med utpräglat intemationeU Inriktning är det enligl utredningensmening angelägel att även fortsättningsvis kunna välja mellan olikafinansieringsalternativ. Utredningen föreslår därför alt nuvarandeexportkredilstöd, såsom ell parallellt system, förlängs till utgången av år Prop.1977/78:155 67 1981, 1 den mån företagen väljer alt själva ordnafinansieringen med hjälp av exportkreditstödet avlastas SEK:s verksamhet ochsiatens åtagande 1 samband med denna. Samlidigt fördelas den utländska upplåningenpå flera låntagare vilket är av Intresse från siatens synpunkt. Nuvaranderegler om exportkredilstöd bör emellertid kompletteras så alt brislema bl. a.vad avser vinstberoendel begränsas. bidrag föreslås kunna lämnas 1 sådanafall förelagen kan visa all de Inte har möjlighet atl helt utnyttja det extraavdraget. Utredningen föreslår vidare en övergång från den s.k. konlantmetodentill bokföringsmässiga gmnder vid beräkning av ränteslödels storlek. Utredningen föreslår all ett prövningsförfarande skallföregå beslut om exportkredilstöd 1 båda systemen. Därvid skall bl.a. prövas omvillkoren för en viss kredit slår i överensstämmelse med Intemationell praxis.Del föreslagna prövnlngsförfarandel motsvarar de regler som tillämpas vid EKN:sprövning av exportkredilgaranll. En prövning i del enskilda fallet avifrågavarande utländske konkurrents samtliga kreditvillkor har dock inlebefunnits möjlig atl göra. Utredningen föreslår därför alt den praxis somtillämpas av EKN skall vara styrande för de båda systemen för exportkredifinansiering.Vidare föreslås atl beslul om ränleslöd överförs från regeringen lill EKN. LJtredningen har även granskat de fall när svenska förelagmöter utländsk statsunderstödd kredilkonkurrens vid försäljning 1 Sverige.Utredningen föreslår all SEK ges samma möjlighet som finns i vissa andra länderall i dessa fall lämna lån på i princip de villkor som föreslås gälla förnormala exportleveranser enligl utredningens förslag. I begränsande syfte bördock utländsk statsunderstödd kreditkonkurrens 1 varje enskilt fall klart kunnapåvisas. För all möjliggöra en allsidig bedömning bör, enligt uiredningensmening, frågan om sådana lån 1 varje enskilt fall prövas av regeringen. 1 ullandel förekommer även krediter med inslag av bislåndsmedel,s. k. blandade krediter, som lämnas lill till starkt subventioneradevillkor. Till följd av den begränsade lid som stått till utredningensförfogande har omfattningen av denna kreditgivning inle kunnat klarläggas.Utredningen anser del sannolikt att sådana krediter i framliden kan komma attanvändas som konkurrensmedel i ökad utsträckning. Med tanke på frågans vikt ärdet angelägel att denna form av kredilkonkurrens kartläggs ytterligare. Ettsärskilt utredningsarbete föreslås därför påbörjas. Uiredningens förslag har 1 sina olika delar fåll ettgenomgående positivt mottagande av remissinstanserna. Samtliga instanser somhar uttalat sig delar utredningens uppfattning om behovet av atl vidla statligaåtgärder för alt förbätlra förelagens finansiering av exportkrediter.Remissinstanserna har dock föreslagit vissa begränsningar och kompletteringar.Bl.a. 1977/78:155 68 nämnasall riksrevisionsverkel är negativt lill den föreslagna kompletteringen avnuvarande ränteavdrag med ell exporlkreditbldrag. Siatens industriverk avvisarför sin del förslaget alt nuvarande exporlkreditstöd bibehåUes som ettparallellt system vid sidan av det föreslagna SEK-systemel. Jagdelar utredningens uppfattning, atl del är nödvändigt all svenskaförelags möjligheter att lämna konkurrenskraftiga exportkrediter ytterligareförbättras. Rent principiellt finnsvisseriigen skäl all ställa sig negativ till statliga insatser på deltaområde. Den internationella utvecklingen tvingar emellertid fram åigärderockså i . Som en följd av en alltmer hårdnande intemationell konkurrenspå exporlkredllområdet har fömtsättningama för de svenska förelagensexportkredilgivning successivt försämrats. Tillkomsten av olikarefinansieringssyslem med subvenllonsinslag i flertalet industriländer harbidragit till denna utveckling. Utredningenhar kunnat konstatera atl utländska konkurrentföretag i så gott som allaviktigare industriländer helt eller delvis till följd av statliga stödinsatserkan erbjuda långfristiga exportkrediter 1 egen valuta till en fast ränta på7,5-8,. I likhet med flertalet utländska förebilder tar de framlagdaförslagen sikte på all förbättra svenska förelags möjligheter all lämnakonkurrenskraftiga exportkrediter till en fast ränta som ligger i paritet medconsensus-överenskommelsens miniminivå för statligt slöd vid refinansiering avexportkrediter. Denna nivå, som ligger på 7,25-8,har obestridligen blivitnormgivande för köparnas krav, främst vid export till u- ochslalshandelsländer. Förett litet land som med stort exportberoende är del beklagligt altstatliga stödåtgärder på exportkredilområdel kommit all få en allt störreutbredning i konkurrerande industriländer. Vi har i det längsta väntat med allsjälva vidla några åigärder av större omfattning, men jag finner det intelängre möjligt alt undanhålla livskraftiga svenska företag ell slöd som deraskonkurrenter i de flesta andra industriländer har haft tillgång till underflera år. Jag anser del dock synnerligen angeläget all fortsätter sittenträgna arbete att internationellt verka för en begränsning av de statligastödåtgärder på detla område som snedvrider konkurrensen 1 den internationellahandeln. har under många åraktivt deltagit i del internationella arbetet all begränsa statligt stöd videxporlkreditglvning. Inom ramen för har /78bedrivits ett intensivt förhandlingsarbete i syfte atl åstadkomma enförlängning och förstärkning av den s. k. consensus-överenskommelsen. Dennaöverenskommelse tillkom ursprungligen efter förhandlingar mellan de viktigasteindustriländerna, som kunde enas om vissa riktlinjer för statligt slödvid exporlkreditglvning. Riktlinjerna reglerade refinansieringsränlansminiminivå, förskottsandelens minimistorlek och kredittidens maximala längd.Överenskommelsen hade for- 1977/78:155 69 menav unllaterala principdeklarationer där de olika deltagande länderna uttrycktesin vilja och sin avsikt atl tillämpa de överenskomna riktlinjerna. Från ochmed har en ny överenskommelse, i sak helt överensstämmandemed den tidigare, trätt i krafl. Den nya överenskommelsen, som också kallasconsensus, har formen av ett skriftligt dokument som anger de riktlinjer somframledes skall begränsa statliga stödåtgärder på exportkredilområdel, Idokumentet finns även en utförlig beskrivning av ländernasinformationsskyldighet gentemot varandra. Vissa bestämda procedurer skall t.ex. tillämpas om ell land avser all bryta mot någon del av consensus. Sålundaskall ett land notifiera alla övriga länder om det avser ge statligt slöd exportkredit så ati kreditvillkoren blir förmånligare än vad somöverenskommits. Regeringen har beslutat all fr. o. m.den 1 april skall vara anslutet tiU den nya consensus-överenskommelsen. Jagvill också understryka atl de framlagda förslagen bör ses mot bakgrund av altdel aktuella läget förden svenska ekonomin motiverar statliga insatser för atlstödja näringslivels exporlansträngningar. Rådande internationellakonkurrenssituation på kredilområdet med starka inslag av statliga insatserverkar begränsande på de svenska exportföretagens utveckling och expansion.Senasie årens internalionella konjunklumtveckling har självfallet ocksåbidragit till försämrade avsättningsmöjligheter på många utländska marknader.För atl åstadkomma en gynnsam utveckling bland konkurrenskraftiga företag ärdet därför en självklar utgångspunkt för regeringens politik atl bl. a. sökaminska förekommande hinder på ex-porlkredltområdet. En ökad export skulle bl.a.främja sysselsättningen i många företag och branscher saml åstadkomma engynnsammare utveckling av vår handelsbalans. 1 linje med detta ligger ocksåall det i ell annal ekonomiskt läge kan del bli aktuellt att se merarestriktivt på statens åtaganden på exporlkredllområdet. Exportföretagensbehov av atl nu erhålla gynnsammare refinansieringsvillkor för exportkrediterförstärks av de förhållandevis höga räntor, som upprätthålles i av bl.a. slabiliseringspolitiska skäl. Mot denna bakgmnd ökar därför, enligt minmening, behovet av att formema för exporlkreditglvning i anpassas såall villkoren bättre motsvarar dem som i allmänhet förekommer i utiandet. Jagfinner del mot denna bakgmnd rimligt - såsom utredningen föreslagit - atlrådande skillnader 1 konkurrensvillkoren mellan svenska och utländska förelagvid statsunderstödd exportkredilgivning i huvudsak utjämnas. villjag understryka del önskvärda i alt statiiga stödinsatser på detta område blirav temporär natur och att de därför prövas . Det kaninte vara försvarligt alt permanent införa långsiktiga statiiga åigärder, varsbehov och omfattning inte kan överblickas. Vidett ställningstagande till frågan om alt Införa ytteriigare statliga in- 1977/78:155 70 satserför exportkreditflnansiering är det givetvis önskvärt atl de samhällsekonomiskaoch statsfinansiella konsekvenserna kan redovisas. 1 likhet med utredningen ochflertalet remissinstanser anserjag det emellertid inte möjligt alt nu görasådana bedömningar. Jag återkommer senare i denna fråga med förslag tillriktlinjer för en löpande uppföljning av statens samlade åtaganden under denföreslagna försöksperioden. Exportindustrin1 vårt land är verksam i de flesta branscher och dess utveckling påverkar ettmyckel slort antal underleverantörer. Dess syssel-sätlningsalslrande effekt harsåledes en avgörande betydelse för vår ekonomiska utveckling. Statliga åtgärder för atlförbättra näringslivets konkurrensförmåga och dess livskraft kan sältas in påolika områden. Del är givetvis av slor betydelse atl insatser görs för allklara sysselsättningen i utsatta förelag och branscher för all underlätta ennödvändig slmkluromvandling. Men det är också av väsentlig betydelse att maninte glömmer den del av vårt näringsliv som är expansiv och livskraftig ochsom utgör gmnden för vår framlida utveckling. Del är därför av betydelse attdenna del av vårt näringsliv ges goda fömtsättningar all expandera när andradelar krymper som ett resultat av utvecklingen 1 världsekonomin. Regeringenhar vidtagit vissa generellt verkande åtgärder för all underiätta en sådanutveckling. Bland annal kan nämnas förändringar av den svenska kronans värdeoch sänkningen av löneskatten. En väsentlig fördel med de förslag som läggsfram är alt de lar sikte på den dynamiska delen av svenskt näringsliv. Desyftar till alt förhindra all betydelsefulla delar av industrin konkurreras ulpå den internationella marknaden på grund av statliga stödåtgärder påkredilområdet i andra länder. De kostnader för staten som de framlagdaförslagen kan medföra uppvägs av de inbesparingar som möjliggörs på andraområden. Del måste anses vara en förnuftig politik all salsa en del av våraresurser på all stärka de delar av näringslivet där begränsade insatser kanåstadkomma väsentliga resultat. Somjag inledningsvis nämnt kommer chefen för industridepartementet senare dennadag alt ulföriigt redovisa utformningen av ell syslem för refinansiering avexportkrediter i SEK. Genom atl införa detta s. k. SEK-sys-tem kommerexportföretagens finansieringsbehov i väsentiiga avseenden all tillgodoses.Företagen kommer atl ha tillgång till refinansieringsmöjligheter som innebäralt exportkrediter kan erbjudas till fast ränta redan i samband med offert.Jämsides med atl de väsentliga behoven av förhandsutfästelse om fast ränta ochkursriskläckning härigenom tillgodoses, kommer förelagen också all ha säkradtillgång till refinansieringsmedel inom ramen för ell enkelt ochlättöverskådligt syslem. Flertaletremissinstanser, som har yttrat sig härom, delar uiredningens syn på behovet avall bibehålla nuvarande exportkredilstöd vid sidan av det föreslagnaSEK-systemet. 1 ett lill utredningens betänkande fogat särskilt yttrande haranförts viss tveksamhet i fråga om bibehållande av det 1977/78:155 71 Som jag tidigare nämnt delar riksrevisionsverkel dessasynpunkter och framhåller alt i avvaktan på en närmare utvärdering bör avadministrativa skäl så små modifieringar som möjligt nu vidtas 1 systemet.Sålunda är verket negativt inställt liU alt nuvarande ränteavdrag kompletterasmed ell exportkredilbldrag. Verkets bedömning är atl de förelag som kan väntasutnyttja systemet i dagslägel eller kommer att befinnasig i en sådan resultatsituation att ett skalleavdrag kan utnyttjas. Dessaföretag torde likaså vara väl förtrogna med de kalkylproblem som kan uppslå viden bedömning av stödels effekter, anser verket vidare. Ocksåsiatens industriverk har invändningar mot utredningens förslag alt bibehållamöjligheten alt erhålla ränteavdrag. Graden av subvention i ränlestödssyslemetbestäms i praktiken av exportföretagen själva genom all skalleavdragen integörs avhängiga av förelagens val av finanslerlngsal-leraallv. Därmed kanexportföretagen, framhåller industriverket vidare, vid utnyttjande av ränleslödi nuvarande system välja förhållandevis kurs-säkra men ränledyra valutor vilketkan medföra större kostnader för staten än del föreslagna SEK-aliernallvel. Deinvändningar som kan göras mot två parallella syslem måste, enligt min mening,vägas mot de fördelar som man kan uppnå med detla. Även forlsällningsvis börmöjligheter finnas för förelagen all välja mellan olikafinansieringsalternativ. Del nya exportfinansieringssyslemet föreslås gällaunder en försöksperiod av . Del bör under denna lid finnas möjlighet förförelagen alt l.ex. upprätthålla sina utländska bankförbindelser. I den månföretagen väljer all själva ombesörja finansieringen med hjälp av nuvarandeexportkredilstöd avlastas SEK:s verksamhet. Den utländska upplåningen fördelashärigenom på flera låntagare. I likhet med utredningen anser jag allövervägande skäl lalar för atl behålla nuvaranderänlestöd, kompletterat med ett bidrag, parallellt med all det nya SEK-systemetinförs. Vad gäller den närmare utformningen av del förändrade ränleslödel hänvisarjag lill vad chefen för budgetdepartementet senare anför. Iutlandet förekommer även krediter med inslag av bislåndsmedel, som lämnas lillu-länder lill starkt subventionerade villkor. Dessa s. k. blandade krediterlämnas av många större industriländer i syfte all stödja den egna exporten.Till följd av den begränsade lid som stått till utredningens förfogande haromfattningen av denna kreditgivning inle kunnat klarläggas. Del har dock kunnatkonstateras alt svenska exportföretag har mött denna form av statsunderstöddkredilkonkurrens under de senasie åren. Motbakgmnd av rådande intemationella konkurrenssituation på exportkredilområdelfinner utredningen det dock vara sannolikt atl sådana krediter i ökadutsträckning kan komma atl användas som konkurrensmedel, framför allt ommöjligheterna atl på andra sätt erbjuda förmånliga kreditvillkor begränsasgenom consensusreglema. Med tanke på frågans vikt an- 1977/78:155 72 serutredningen del angeläget all denna form av kredilkonkurrens kartläggsytterligare. SIDA liksom m. fl. organisationer,tiUstyrker fortsalt utredningsarbete i denna fråga. m.fl. organisationer föreslår 1 sill remissvar också altSverige ingår s. k. ramavtal om statsunderstödda krediter i första hand medvissa slalshandelsländer. Sådana kreditavlal, som förekommer i många 1-länder,anses ha ell betydande good-will-värde i köparländerna och skulle underlättaföretagens försäljningsarbete avsevärt. Ävenjag finner all ytterligare utredningsarbete krävs innan ställning kan tas lillde här nämnda formerna för statlig medverkan vid exportkredilgivning.Regeringen har för avsikt atl låta genomföra ett sådant utredningsarbete. Vadavser frågan om utländsk statsunderstödd kreditkonkurrens vid försäljning iSverige har utredningen funnit del vara svårt atl kartlägga dess omfattning.