prop · G103170 · 1977-12-31 00:00:00 — I samband med det nu diskuterade alternativet villkommittén anmärka att del i vart fall blir nödvändigt att särskilt övervägabilregistrets inplacering i organisation. Möjligheten lillsamordning med daiaenhelen bör särskilt uppmärksammas i del sammanhanget. De båda övriga alternativ som kommittén diskuteratbygger på den gemensamma huvudprincipen, att man sammanför myndighetsuppgifterav väsentligen juridisk natur som handläggs på olika håll inomlänsstyrelsen. Sådana uppgifter förekommer förutom på allmänna enheten främstinom planeringsavdelningen men även inom administrativa enheten, t, ex,lönegarantiärenden. De skattejuridiska frågorna har däremot inte diskuterats avkommittén. Genom en koncentration av myndighetsuppgifterenligt denna princip skulle man åstadkomma en vidgad och sammanhållen juridiskkompelens inom . Man skulle tillgodose behov av enslagkraftig juridisk bas. Den nuvarande organisationen lider av svagheten attjuristfunktioner är utspridda på skilda håll inom . En koncentrationenligt kommitténs tanke skulle innebära en förstärkning. Genom de senare årensstarka satsning på aktiv samhällsplanering och en effektivareskatteadministration har enligt kommitténs bedömning de "klassiska"myndighetsfunktionerna kommit någol i bakgrunden, Detla illustreras t, ex. avde brister som redovisats i fråga om länsdomstolarna. En förstärkning avjurist- och myndighetssidan framstår därför som angelägen och skulle ligga Prop.1977/78:170 91 väli linje med kommitténs direktiv, som särskill fäster uppmärksamheten på deuppgifter som är av omedelbar betydelse för de enskilda medborgarna. Den skisserade principlösningen skulle vidaremedföra fördelar från rekryteringssynpunkl genom all den skulle ge juristernaell vilt arbetsfält. Kommittén vill särskilt understryka vikten av attgarantera länsstyrelserna tillgång till kvalificerad juristpersonal. mening bör också länsstyrelsema genom sina omfattande och skiftandearbetsuppgifter ha särskilda förutsättningar atl attrahera godaförvaltningsjurister. Genom en ändamålsenlig organisation borde länsstyrelsernaockså bl, a, kunna ge en naturiig utbildnings- och rekryteringsbas förförvaltningsdomstolarna liksom dessa bör få en liknande funktion i förhållandetill förvaltningsmyndigheterna. Ett visst växelspel mellanförvaltningsdomstolarna och länsstyrelserna skulle enligt kommitléns meningvara lill ömsesidig nytta. Kommitténär enig om att föreslå att de organisatoriska problem som uppkommer vid enutbrytning av länsdomstolama löses enligt den huvudprincip som skisserats här,I fråga om det närmare genomförandet har emellertid olika synpunkterframkommit. Meningarna inom kommittén har i stället varit delade kring tvåalternativ, Å ena sidan har hävdals atl organisationsarbetet bör inriktas på ensärskild, fristående juridisk enhet eller avdelning. Å andra sidan har hävdalsatt den lämpligaste lösningen är all organisatoriskt förlägga den samladejuristfunktionen inom planeringsavdelningen. Utifrån de tankegångar, som antytts av OPAL-ulredningen,innebär del förra av dessa alternativ att vissa myndighetsuppgifter förs bortfrån planeringsavdelningen, medan det andra innebär att nya uppgifter förs Ulldenna avdelning. Till förmån fördel förra alternativet harframhållits att fördelarna med den tänkta organisationen till väsentlig delsammanhänger just med att juristfunktionen fär en organisatoriskt friståendeställning direkt under länsledningen. Därmed markeras myndighetsutövningenssjälvständighet, vartill kommer att möjligheterna till en god rekryteringfrämjas. Vidare har framhållits atl planeringsavdelningen ärheterogen och svårslyrd och att det inte minst mot bakgrunden avlänsdemokratikommitténs arbete syns naturiigt atl koncentrera avdelningensarbete på de frågor som kräver ett nära samspel med landstingskommunen ochprimärkommunema samt med näringslivet och de fackliga organisationerna i länet.Slutligen har också understruktis atl decentraliseringsulredningens arbetelorde medföra att länsstyrelserna även kommer alt tillföras nyaförvaltningsuppgifter och att organisationen bör utformas med beaktande härav. Till förmån företl inordnande av juristfunktionen iplaneringsavdelningen har anförts all flertalet av juristisktbetonade myndighetsfunktioner kommer atl ligga inom denna avdelning sedanlänsdomslolarna brutits ut. Det har vidare framhållits att en kvalificeradjurislmedverkan är oundgänglig i avdelningens arbele. En samlad juristfunklionkan knappast Prop.1977/78:170 92 åstadkommasutan att även planeringsavdelningens juridiska enhet överförs dit, och detlaskulle innebära en försvagning även om ett fristående rättssekretariat skullefå till en av sina huvuduppgifter att ge service åt planeringsavdelningen.Denna behöver, har det framhållits, daglig juridisk medverkan i det löpandearbetet. Efiersom uppgiften endast är att i stora drag angeden organisatoriska lösningen och del vidare arbetet torde få ske inomOPAL-ulredningen, har kommittén enats om att förorda, alt lill OPAL-ulredningenöveriämnas att överväga båda de alternativ för den samlade jurislfunktionensorganisatoriska inplacering i som skisserats här. 13.6Organisation och arbetsfomer m. m. för utbrutna länsdomstolar Länsdomstolarna har de varit iverksamhet kommit atl framstå alltmer som en enda domstol. De har skildakompelensområden men funktionerna upprätthålls i slor utsträckning av sammapersoner. Nämndemän och i ökande omfattning även ordföranden tjänstgör i såvällänsrätt som länsskatterätl. Det kan förekomma att mål i dessa domstolar avpraktiska och ekonomiska skäl avgörs av samma personer. Dessafungerar då vid handläggning av skattemäl som länsskatterätl och vid handläggningav t, ex. körkortsmål som länsrätt, Enligl direktiven bör utgångspunkten vara alt detre länsdomslolarna slås samman. Inte heller enligl kommitléns mening finns detlängre några skäl att behålla uppdelningen på tre domstolar. En sammanslagningav domstolarna hindrar inte alt särskilda regler gäller angående rättenssammansättning vid avgörande av fastighetstaxeringsmål. Kommittén föreslår därför all länsskalierälten,länsrätten och faslighelstaxeringsrätten slås samman till en domstol med ettkompetensområde som motsvarar vad de tre länsdomstolarna tillsammans har i dag.Den sammanslagna domstolen bör kallas länsrätt. En omorganisation av länsdomslolarna bör inteförsvåras eller tyngas av att man samlidigt tar upp frågor om förändringar avde bestämmelser som reglerar handläggningen av de olika målen och ärendena iannan mån än vad som kan föranledas av sammanslagningen till en länsdomstol, 13.6.1Länsrätternas domkretsar m. m. Kommittén har övervägt om det finns skäl atl ändralänsdomstolarnas nuvarande domkretsar med anledning av all anknytningen tilllänsstyrelsen upphör. Ett sådant skäl skulle vara atl den sammanslagna ochutbrutna länsrätten blir en alllför liten enhet för att kunna arbeta rationelltoch effektivt om den endast har länet som verksamhetsområde. Som argument för en vidgning av länsrätternasdomkretsar har anförts bl, a, effektivitetsskäl. Kommittén har emellertidstannat för att föreslå atl 1977/78:170 93 dennuvarande indelningen behålls. Kommittén har funnit att det, särskilt närdetgäller förvaltningsrättskipning som berör en stor allmänhet, bör fästas slorvikt vid regionalpolitiska och kommunikationsmässiga aspekter. Med hänsyn tillde ärendegrupper som kommer all handläggas vid länsrätterna, inte minstskaitemålen, är det angeläget atl länsrätternas verksamhetsområde utgörs avett län. Den regionala förvallningsrättskipningens anknytning lill det egnalänet är också av ålder förankrad i allmänhetens medvetande. Enligt kommitténsmening är det sålunda angeläget atl det finns en länsrätt i varje län. Tillgrund för sin bedömning har kommittén också lagt en analys av det nuvarandesysselsättningsläget vid länsdomstolarna. Länsdomstolarna i sysselsätter f n,mindre än tio årsarbetskrafter, och bara drygt en domare. Länsdomstolarna iBlekinge län och bereder sysselsättning för vardera omkring 10-15heltidsarbetande, varav ungefär två domare, Länsdomslolarna i fiertalet länger arbete åt mellan 20 och 30 årsarbetande, varav två eller tre domare. De länsom sysselsätter mest personal i länsdomslolarna är , Göteborgsoch län samt med omkring 140, 60 resp. 50 helårsarbetskrafter,varav 22 domare i och 8 i vart och ett av och och . Del kan ifrågasattas om en fristående länsdomstolmed det målunderiag som finns i blir en rationell arbetsenhet.Emellertid talar önskemålet om en för hela landet likformiglänsdomstolsorganisation liksom övriga förut anförda skäl med avgörande styrkaför alt bör utgöra en egen domkrets. Kommittén noterar också attdet inom tingsrätls-organisationen finns tingsrätter av liknandestorieksordning. Kommittén har beträffande övriga län funnit attunderiag finns för att skapa bärande domslolsenheter, 1 de tre slörslalänsrätterna, dvs de i , och länkommer antalet domare och övriga tiänstemän atl medföra alt länsrätternalämpligen bör arbela på två eller fiera dömande avdelningar. Kommittén föreslår alltså atl länet skall utgöralänsrättens domkrets. Utgångspunkten bör vara alt länsrätten skall ha kansli iresidensstaden. Det ler sig naturiigt atl utbrutna länsrätter försin under verksamhetsområde och passas in i den nuvarandeorganisationen av allmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar. De börså långt det är möjligt och lämpligt få en ställning i förhållande tilldomslolsverket och kammarrätterna som motsvarar den som tingsrätterna hartill domslolsverket och hovrätterna. Detta skulle i huvudsak innebäraföljande. Det bör åligga alt i egenskap avcentral förvaltningsmyndighet - med iakttagande av länsrätternassjälvsländighet enligt regeringsformen vid fullgörandet av deras dömande ochrättslillämpande uppgifter - Prop.1977/78:170 94 ledaoch samordna verksamheten samt meddela föreskrifter, råd och anvisningar. Del bör vidare ankomma på atl tillseatl verksamheten vid länsrätterna bedrivs effektivi. Medel för länsrätternas verksamhet bör anvisas överett på statsbudgeten gemensamt anslag för samtliga allmännaförvaltningsdomstolar. bör avge anslagsframställning. Anslagetbör ställas till förfogande. Länsrätterna bör avdomstolsverket erhålla bemyndigande att förfoga över vissa delar av anslaget.Domstolsverket bör ha att vid sidan av föreskrifter i regleringsbrev fastställapersonalorganisation för länsrätterna. Tjänster vid länsrätt som inte inrättasav regeringen inrättas av eller efter bemyndigande avdomslolsverket av vederbörande domstolar, I fråga om tillsättning av tjänster bör utöver vadsom anförs i ett senare avsnitt om domarkarriären gälla atl notarienämndentillsätter tjänst som notarie och alt länsrätten tillsätter arvodestjänst ochtjänst i bg 1 C, Övriga tjänster bör tillsättas av domstolsverket.Domstolsverket bör ha att pröva besvär när det gäller tjänst som tillsatts avlänsrätt. bör svara dels för utbetalning avlöner till tjänstemän och ersättningar till nämndemän på grundval avtjänstgöringslistor som upprättas av länsrätten, dels göra utbetalningar avexpensmedel efter ulbetalningsbe-sked från länsrätten, börvidare svara för personalregislrering och malrikelföring såvitt gällerlänsrätternas personal. De slörsla länsrätterna börsjälva svara förlöneulräkning, personalregistrering och malrikelföring för sin egen personal, bör vidare centralt svara för bl. a,lokal- och utrustnings-frågor, utbildningsfrågor, blankellfrågor och frågor omtekniska hjälpmedel, statistik, beredskap, säkerhet och sekretess samt förolika ADB-rutiner, 13.6.3Domarbana och ijänsleorganisation vid de allmänna förvaltningsdomstolarna Enligl kommitléns mening bör domarkarriären i en nyorganisation förde allmänna förvaltningsdomstolarna byggas upp efler mönsterfrån de allmänna domstolarna, 1 kommitténs direktiv pekas på att ett väsentligtinslag i domarulbildningen inom de allmänna domstolarna är att tjänstgöringenväxlar mellan de olika inslanserna. En motsvarande ordning och en i principgemensam domarkarriär i förvaltningsdomstolama anförs vidare vara ägnad atlstärka kvaliteten på förvaltningsrältskipningen. Kommittén anser atl demöjligheter till utbildning och växeltjänslgöring som domarkarriären vid deallmänna domstolarna erbjuder också bör tas lill vara inomförvalt-ningsdomstolsorganisalionen. Det ligger vidare ett värde i atl de bådadomarkarriärerna så långt möjligt görs likformiga bl, a, för att underiättavisst personalutbyte. Prop.1977/78:170 95 Efter nolarietjänstgöring bör den som vill söka siglill förvaltningsdomar-banan börja som fiskalsaspiranl i kammarrätt. Efterfiskalsgodkännande följer tjänstgöring som fiskal i kammarrätten och ilänsrätt, som regel inom vederbörande kammarrätts domkrets. Före förordnandesom assessor tjänstgör fiskalen som adjungerad ledamot i kammarrätten.Fullgjord adjunkiion bör i princip krävas för alt fä ordinarie domartjänst ikammarrätt eller länsrätt. Enligt kommitténs mening skulle det vara en fördelom den som antas som fiskalsaspiranl i kammarrätt fullgjort en del av sinnotariemeritering i länsrätt. Det är osäkert om de nolarieplalser som kan kommaatt finnas vid länsrätterna utgör tillräckligt rekryteringsunderlag förkammarrätterna. Det finns inie någol krav på viss tids tjänstgöring vidlänsstyrelse. Kommittén anser därför alt man i vart fall inte iinledningsskedet efter en reform av länsdomslolarna bör uppställa någol sådantkrav. Dessa förhållanden bör emellertid beaktas vid den framtida utformningenav notarieme-rileringen, Fiskalsaspiranter bör liksom antas avkammarrätterna. Dessa bör också meddela förordnanden för fiskaler i kammarrättoch i länsrätt. Förordnande som kammarrättsassessor bör som f n, meddelas avregeringen efler förslag av kammarrätten. Något kungörelseförfarande bör inlelängre förekomma. Assessorsförordnanden bör liksom i hovrätterna inte varaknutna till ett visst anlal fasta tjänster utan bör kunna meddelas så snarttillgängliga ledamotsplatser i kammarrätten medger det. Ordinarie domartjänsleri länsrätt och kammarrätt, som tillsätts efter ledigförklarande, bör tillsättasefter förslag av . Nämndenssammansättning kan därvid behöva ändras i förhållande till vad som gäller . Del utbyte av fiskaler och assessorer mellanhovrätter och kammarrätter som förekommer f n. bör kunna prövas ytteriigare.Det är också värdefullt om det kommer till stånd ett personalulbyie mellanlänsstyrelserna och förvaltningsdomstolarna. Inget bör hindra att den somerhållit sin domamtbildning huvudsakligen i hovrältskarriären söker ocherhåller tjänst vid allmän förvaltningsdomstol eller tvärtom. Det bör i likhetmed förhållandena på den allmänna domarbanan inle heller föreligga något hindermot atl en välmerilerad sökande som ej genomgåtl domamtbildning erhållerordinarie domartjänst vid kammarrätt eller länsrätt. Personal som inle har juridisk utbildning fullgör viktiga uppgifter som handläggare vid länsdomstolarna. Enligt kommitténsmening bör motsvarande uppgifter kunna anförtros icke jurister också i de nyalänsrätterna. Kommittén anser atl del ligger ett särskill värde i att justdessa domstolar, med hänsyn bl, a, till det myckel stora antalet mål, hartillgång lill erfarna och kunniga handläggare vid sidan av jurislpersonalen. Den icke juristulbildade handläggande personalenhar förhållandevis goda möjligheter lill befordran och växling iarbetsuppgifter inom länsstyrel- Prop.1977/78:170 96 serna.Någon motsvarighet härtill finns f n, inle inomförvaltningsdomstols-organisationen. För alt säkerställa rekryteringen förframliden är det angeläget att man uppmärksammar möjligheterna för dennapersonal att erhålla arbetsuppgifter av liknande art även inom kammarrätterna.Det bör särskilt övervägas att denna personal i mån av kompetens geskvalificerade tjänster, med berednings- och föredragningsuppgifter. Enliglkommitléns mening bör dessa frågor särskill prövas i del organisationsarbetesom skall ske före reformens ikraftträdande. En annan fråga som måste särskill uppmärksammasgäller utbildningsbehovet för den icke juristulbildade personalen. Del ärviktigt att någon försämring inle sker på detta område vid en länsdomsiolsreform.Kommittén förutsätter all denna fråga las upp lill prövning i lämplig formunder det fortsatta organisationsarbetet. f3.6.4Arbetsfördelning I länsrätterna m. m. Domargöromålen i länsrätten bör i princip fullgörasav domare som har ordinarie tjänster i länsrätten och är skyddade av de regleri fråga om skiljande från tjänst, förflyitningsskyldighet, skyldighet att utövaannan tjänst m. m. som gäller för ordinarie domare. Icke ordinariedomartjänsler bör finnas för vikariats- och försiärkningsändamål saml som ettled i juristernas utbildning fram till ordinarie domartjänst. Vissa enklare ochrulinbelonade domargöromål bör i utbildningssyfte kunna fullgöras av notarier. En av de ordinarie domarna bör vara chef förlänsrätten i administrativt hänseende. Kommittén föreslår all länsrättens chefkallas för . För övriga ordinarie domare föreslås tjänstebenämningenlänsdomare. I de länsrätter som är delade på avdelningar bör en av länsdomarnatillika vara ordförande på avdelning som ej föreslås av lagmannen. Administrativa ärenden bör efter mönster fråntingsrättsorganisationen avgöras av länsrätten i plenum eller i kollegium, påavdelning eller av lagmannen. Mål och ärenden som kommer in lill länsrätten börfördelas på rotlar. Samtliga ordinarie och icke-ordinarie domare bör i principinneha rotel. I de mindre och medelstora länsrätterna bör rotlarna varablandade förvaltnings-måls- och skattemålsroilar. Delta bör dock ej uteslutaspecialisering i fråga om vissa typer av förvaltnings- eller skattemäl. I destörre länsrätterna kan del visa sig lämpligt att skilja mellan förvaltnings-och skattemål på olika avdelningar eller rotlar. I sådanl fall bör emellertiddomama för atl fä erfarenhet av de olika måltypema och bibehålla dessakunskaper med vissa mellanmm cirkulera mellan de olika avdelningarna ellerrotlama. Vissa undantag från regeln om blandade rotlar kan under en kortareövergångslid visa sig nödvändiga. Berednings- och föredragningsuppgifterna - i denmån de inte nu ankommer på domarpersonal och delta är lämpligt även i framtiden- bör 1977/78:170 97 fördelasmellan notarier och andra tjänslemän som inle behöver vara rättsbildade. För kansligöromålen i länsrätten bör finnas ickerättsbildade domslolsbiiräden. 1 enlighet med tankegångarna i propositionen(1975/76:173) Kvinnor i statlig tjänst, bör möjlighetema atl delegeraarbetsuppgifter lill den icke rättsbildade kanslipersonalen las tillvara. Fördem som innehar icke-jurisltjänster vid länsdomstol bör vid de nyalänsdomstolarna finnas tjänster som motsvarar dem som finns . Arbetsordning för länsrätt bör fastställas avkammarrätten efter förslag av länsrätten. Del bör ankomma på altfastställa allmänna anvisningar beträffande innehållet i arbetsordningarna.Kammarrätten bör vidare, efter förslag av länsrätt, fördela rotlarna mellandomare i länsrätt. Kammarrätt bör också ha att utbilda och förse länsrätternamed icke ordinarie domararbelskraft samt att meddela vissa domarförordnandenför notarie. Länsrätterna bör avge förslag till ifråga om anslagsframställning, meddela föreskrifter som behövs för tillämpningav arbetsordningen, besluta om vissa ledigheler för personalen, förordnavikarier och tillfällig personal inom medelsramar som fastställts avdomstolsverket samt besluta om indelning av notarier och icke rättsbildadpersonal till tjänstgöring. En reform som den här föreslagna kan inlegenomföras utan att detta medför konsekvenser för den nuvarande personalen ilänsstyrelserna och för de yngre juristerna i kammarrätterna. För en stor del av länsstyrelsepersonalen tordeuppstå en valsituation mellan att stanna kvar i länsslyrelseorganisalioneneller alt gå över lill tjänst i de nya länsrätterna. Så långt möjligt bör dennuvarande personalen beredas förtur till tjänst i den ena eller andraorganisationen. I viss utsträckning kan det visa sig nödvändigt atl inrättapersonliga tjänster för dem som vid övergången är länsstyrelseanslällda. Dessamåste emellertid fördelas mellan de nya länsrätlema och länsstyrelserna, sålångt möjligt efter egna önskemål men också med tillgodoseende av respektiveverksamhets behov av kompetent personal. För dem som f n. innehar ordinarie domartjänst i länsdomstolbör inte ställas upp någol krav på fullgjord adjunkiion i kammarrätt förerhållande av ordinarie domarljänst i de nya länsrätterna. Plats för adjunkiionbör dock successivt beredas dem som så önskar. Övriga länsdomsiolsjurisier bör fogas in i den nyadomstolsorganisationen och den nya förvaltningsdomarkarriären alltefterpersonliga kvalifikationer, tjänsteår och tidigare verksamhet. Vad först gällerdem som - utan att vara ordinarie domare - redan i huvudsak ägnar sig ätkvalificerade dömande uppgifter i länsdomstol bör de som regel kunna fortsättamed dömande uppgifter också i den nya länsrätten. De bör beredas möjlighet atterhålla 7Riksdagen 1977/78. 1977/78:170 98 tjänstermed arbetsuppgifter motsvarande sådana som ankommer på icke ordinarie domare ilänsrätt. Övriga i första hand sådana som enbart eller i huvudsak tjänstgör somföredragande i länsdomstol - bör erhålla tjänster med i huvudsakföredragandeuppgifter. Alltefter kvalifikationer bör de kunna tilldelas vissadomargöromål även i fortsättningen. Den som fär dömande uppgifter i länsrätten börberedas tillfälle atl tjänstgöra som adjungerad ledamot i kammarrätt för atlhärigenom meritera sig för ordinarie domartjänsl. De jurister som fär föredragandeuppgifter ilänsrätten bör som regel tjänstgöra som föredragande i kammarrätt innan detilldelas domamppgifter i länsrätt. För att erhålla ordinarie domartjänsl börde också senare fullgöra adjunktionsljänslgöring i kammarrätt. De som vid tiden för övergången till den nyaordningen efler jur, kand, examen tjänstgjort som föredragande ilänsstyrelse eller länsdomstol och som besitter erforderiiga personligakvalifikationer bör -utan föregående tjänstgöring som föredragande i kammarrätt- kunna successivt anförtros domamppgifter i länsrätten. De bör om de så önskarsenare beredas tillfälle till adjunktionstjänstgöring. Vidare bör del inte vara något hinder förlänsstyrelsejurisl alt utan fullgjord adjunktionstjänstgöring söka och, ommeriterna är tillräckliga, erhålla ordinarie domartjänst i den nyaorganisationen. Del bör också så långt det är möjligt beredas tillfälle förlänsstyrelsejurister att redan före genomförandet av en länsdomsiolsreformtjänstgöra som adjungerade ledamöter i kammarrätt. Den föreslagna reformen innebär förfiskalsaspiranterna och fiskalerna i kammarrätt atlförvallningsdomamlbildningen tillförs ell inslag av tjänstgöring som fiskal ilänsrätt. Den innebär vidare atl de kommer att fä konkurrera med föredragande ide nuvarande länsdomslolarna om adjunktionsut-rymmet i kammarrätterna. Skyldighet bör inte åläggas aspirant eller fiskalsom anställs i kammarrätt före principbeslut av om utbrytning avlänsdomstolarna att underkasta sig tjänstgöring som fiskal i länsrätt. Sådantjänstgöring kan emellertid vid senare ansökan om domartjänst komma alttillmätas värde som merit. Den som anställs som fiskalsaspiranl i kammarrättefter ett principbeslut av om utbrytning av länsdomstolarna bör varaskyldig att tjänstgöra som fiskal i länsrätt. Företrädesordningen mellankammarrätlsfiskaler och länsslyrelsejurisler till adjunkiion torde fåfastställas efter förhandling med de fackliga huvudorganisationerna. Deordinarie domartjänster på förvallningsavdelningarna som blir vakanta efter ettprincipbeslut av om utbrytning av länsdomstolarna bör i avbidan påomorganisationen uppehållas med vikariat. 1977/78:170 99 Länsstyrelsernas nuvarande lokaler är i de flestalän i huvudsak tillräckliga för den verksamhet som bedrivs i länsstyrelsernaoch de nuvarande länsdomstolama. En sammanslagning av länsdomstolarna och enutbrytning av dessa ur länsstyrelserna medför inle i de enskilda länen behov avnågra större lokaltillskoll.