prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksbanksfullmäktige föreslår vidare altnuvarande regel om 6 månaders gemensamkyrkobokföring för rätt till bosätiningslån för samboende, som inte hareller väntar barn, ändras till 3månader. Från gäller delvis nya regler förverksamheten med de statligabosältningslånen. Till de viktigaste inslagen i det nya regelsystemet hörmöjligheterna alt utifrån en fortsatt familjepolitisk inriktning av verksamheten öka de sociala hänsynstagandena vidlångivningen. a.genom att kommunernas sociala organ yttrar sig över låneansökan. Lånebeloppet har fastställts till högst . Kretsen av låneberättigade harvidgats till att omfatta ävenensamstående handikappade utan barn och invandrarnas möjligheter tilllån har förbättrats. Vidare medger de nya reglerna generösare möjligheter till uppskov med återbetalningen av lånen saml lättnader i kraven pååterbetalningsskyldighel. De vidgade lånemöjligheterna har medfört attutlåningen från fonden ökat på ellofömtsett sätt. En bidragande orsak härtill synes vara den låga ränta som tillämpats på lånen. En annan orsak tordevara att bosätiningslån kan Ulgåäven i höga inkomstlägen, vilket speciellt i det läge som f n. råder på kreditmarknaden torde ha medverkat till denkraftigt ökade utlåningen. Enligt min mening bör nuvarande regler förbosältningslånen därför bättre anpassastill syftet atl framför allt ge hjälpmed bosättningen åt unga människormed begränsade inkomster och därmed begränsade kreditmöjligheter på den öppnamarknaden. Sociala hänsynstaganden bör dock även fortsättningsvis ha storbetydelse vid långivningen. Regeringen har mol den bakgrunden beslutat alt samma ränta som tillämpasför s. k. korta lån på den öppnakreditmarknaden från och med näsla budgelår tillämpas även för de bosätiningslån som då lämnas.Riksbanksfullmäktige har vidare den 8 december1977 beslutat sänka den övre inkomstgränsen för räu till bosättningslån. 1977/78:100 Bilagas 244 Med hänsynhärtill och med beaktande av att jag tidigare denna dag förordat att ytterligare 20 milj. kr. anvisas till fonden för bosättningslån på tilläggsbudget II lill statsbudgeten för innevarande budgetår beräknar jag anslaget för näsla budgetår till oförändrat 35 milj. kr. En eventuell brist påmedel i fonden kan därvid medföra en viss väntetid i avvaktan på attamorteringsmedel inflyter tillfonden. Jag är vidare inte - på sätt riksbanksfullmäktige föreslagit -beredd förorda någon ändring i reglerna för gemensamkyrkobokföring för rätt till bosätiningslån för samboende. Jag hemställer att regeringenföreslår alt tillStatens bosättningslånefond för /79 anvisa etlinvesteringsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 8 V:Fonden för låneunderstöd Lån tillnybyggnader vid erkända värdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. 1976/77 Utgift 7379 000 1977/78 Anslag 5000 000 1978/79 Förslag 5000 000 Från anslaget bekostas lån till byggnadsarbeten och viss utrustning m. m. vid erkända och enskilda vårdanstalter föralkoholmissbrukare. Styrelsen tillstyrker lån med sammanlagt 11 milj.kr. för byggnadsföretag m. m. vid vissa erkända och enskildavårdanstalter. För lån tillbyggnadsföretag m, m, beräknar jag under innevarande budgetår en medelsåtgång på 7,6 milj, kr. För nästa budgetår beräknarjag medelsåtgången för lån till fortsatt upprustning av anstalterna och för projekteringav vissa byggnadsarbeten lill 5 milj.kr. Anslagsberäkning(kr.) Anslag /79 (förslag) Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Lån till nybyggnader vid erkändavårdanstalter for alkoholmissbrukarem.m. för /79 anvisa elt investeringsanslag av 5 000 000kr. 1977/78:100 Bilagas 246 Lån till utländska läkarefor viss efterutbildning Från anslaget bekostas lån lill utländska läkare,som vistas i och är i behovav ekonomisk hjälp under provtjänslgöring eller efterutbildning i syfte attfå behörighet atl utöva läkaryrket inom riket. Styrelsen anser att medel behövs förifrågavarande ändamål även i fortsättningen.Med hänsyn lill belastningen påanslaget föreslås att endast ett formelltbelopp av . anvisas för /79. Jag biträder förslag. Jaghemsläller alt regeringen föreslår att tillLän till utländska läkare.for viss efterutbildning för /79 anvisa ett investeringsanslag av 1 000kr. 1977/78:100 Bilaga 8 VIII: Fonden för beredskapslagring Överstyrelsens för ekonomisktförsvar delfond. 1.Beredskapslagring av läkemedel m. m. 1976/77 Utgift1977/78 Anslag 1978/79 Förslag 30 000000 27 000 000 Från anslaget bekostas investeringar förberedskapslager av läkemedel och reservanläggningar för vätskeproduktionm. Beräknad ändring 1978/79 Reservanläggningar för vät skeproduktion (infusionslös ningar) 2 400 000 1500 000 5000000 - 275 000 -5000 000 -1-57 500 000 -3 000 000 Till grund för uppbyggnaden av läkemedelslagrenligger den reviderade förteckningen över beredskapsläkemedel. Medhjälp av lidigare direkt tillöverstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) anvisade medel har t. o. m. /77 lageruppbyggnadmedgivits til) en nivå av ca 75milj. Uppbyggnadsetappen under /79 i fråga om beredskapslager av läkemedel beräknas kostasammanlagt 30,9 milj. kr. Med hänsyn till utrednings-och beredskapsläget anser styrelsen aU eU prioriterat urval av särskilt importberoende artiklar bör göras för lageruppbyggnad under /79.Lageruppbyggnaden måste även kopplas till beredskapslagringen av läkemedel. Särskilt gäller detta den sjukvårdsmateriel som är nödvändig för att utnyttja vissaläkemedel. Investeringskostnadenberäknas uppgå till 49,5 milj. kr.för /79. Investeringen ireservanläggningar för vätskeproduktion avser bygg- 1977/78:100 Bilagas 248 nadstekniskaåtgärder inom befintliga byggnader, anskaffning och installation av apparatur typ auloklaver,destillationsapparater etc. Underlaget baseraspå uppgifter från väiskeproducenter och berörda fastighetsägare. Kostnaderna för att beredskapslagra sera ochvacciner har bedömts med utgångspunktfrån en utredning som genomförts i samverkan med statens bakteriologiska laboratorium och försvarelssjukvårdsstyrelse. Ansvarig för verkställighetenav beredskapslagringen är statens bakteriologiska laboratorium. 1 överensstämmelse med den inriktning avförsörjningsberedskapen av läkemedelm. m. som angetts i prop. 1976/77:74 bil. 3 och med hänvisning till sammanställningen beräknar jag det sammanlagdaanslagsbehovet till 27 milj. kr. Jagär inte beredd att nu ta ställning i frågan om beredskapslagring av sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraklär. Skullebeslutsunderlag beträffande förbmkningsmaieriel föreligga i sådan lid atlställning kan las under budgelårel1978/79 till viss delanskaffning,avser jag all senare pröva fömtsättningarnaför en begränsad omdisponering inom anslaget. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen atl medge alt beställning avläkemedelsråvaror och läkemedel fårläggas ul inom en kostnadsram av , 2. till Beredskapslagring avläkemedel m. m. för /79 anvisaett investeringsanslag av . 1977/78:100 Bilagas 249 Lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring Härigenom förordnas att 9 kap. 2, 3 och 5 §>)samt 19 kap. 4§ lagen (1962:381) omallmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap, 2§ Rätt till handikappersättning lillkommer försäkrad, som fyllt och som innan hanfyllt för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådanomfattning atl han a) i sin dagliga livsföringbehöver mera tidskrävande hjälp av annan, b) för all kunna förvärvsarbetabehöver fortlöpande hjälp av annan eller c)eljest.får vidkännas betydande c)eljest behöver vidkännasbely- meruigifter, dande merulgifter. Föreligger behov av hjälp antingen i den dagligalivsföringen och för att kunnaförvärvsarbeta, eller ettdera av eller båda dessa avseenden och därjämte memtgifter i anledning av handikappet,gmndas bedömning av rätt till handikappersäUningpå del sammanlagda behovet av stöd. Vid tillämpning av denna paragraf skall medförsäkrad som utför förvärvsarbetelikställas studerande som åtnjuter studiestöd enligt siudie-stödslagen; 1973:349) eller endast på gmnd avbestämmelse om behovsprövning är utesluten från sådan förmån. Handikappersättning utgår alltid till försäkrad som är blind, döv eller gravt hörselskadad om blindheten, dövheten ellerhörselskadan inträtt innan den försäkrade uppnått ålder. Alltefter hjälpbehovets omfattning ellermerutgifternas storiek utgör handikappersättningför år räknat sextio, av basbeloppet. Handikappersättning kan begränsas lillviss lid. Behovet av handikappersättningskall omprövas i samband med beslul om förtidspension och då den försäkrade lillerkännes ålderspension enligtdenna lag. Handikappersättningtill försäkrad Handikappersättning till försäkrad som är blind utgör för tidföre den som är blind utgör för tidföre den månad, då ålderspensioneller hel månad, då/? ?/ålderspension eller hel förtidspension enligt denna lag bör- förtidspension enligt denna lagbörjar utgå, för år räknat jar ulgå, för år räknat sextioprocent av basbeloppet. För liddärefter utgör av basbeloppet. För lid därefter utgör av bas- ersättningen av bas- 'Lagen omtryckt 1977:630, 1977/78:100 Bilaga 8 beloppet om ej stödbehovet ger beloppet om ej stödbehovet ger anledning till högre ersättning. anledning till högre ersällning. Handikappersättning lill försäkrad som är döv eller gravt hörselskadadutgör av basbeloppet om ej stödbehovet ger anledning tillhögre ersättning. Vårdas någon i anstalt som tillhör eller till vars drift utgår bidrag från staten, kommun eller landstingskommun, utgives icke handikappersättning eller vårdbidrag. Detsamma gäller om han vårdas utanför anstalten genom dess försorg. Vistas någon utom anstalten ulan all vårdas genom dess försorg, utgives ersättning för sådan lid om denna uppgår till minst per kvartal. Skall i sådant fall ersättning utgivas för del av kalendermånad, ulgår ersättningen för med en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas lill närmaste hela krontal. Vidtillämpning av 2 och 3 §§ skall såsom blind anses den vars synförmåga, sedan ljusbrytningsfel rättats, är så nedsatt althan saknar ledsyn. Såsom gravt hörselskadadanses den som med hörapparat saknar möjlighet eller har stora svårigheteratt uppfatta tal. Vårdas försäkrad i anstalt som tillhör eller till vars drift utgår bidrag från staten, kommun eller landstingskommun, utgives icke handikappersättning.Detsamma gäller om den försäkrade vårdasutanför anstalten genom dess försorg. andra stycket föreskrives äger motsvarandetillämpning beträffande vårdbidrag.Vistas barn utom anstalten utan att vårdas genom dess försorg utgives vårdbidrag för sådan tid om denna uppgår till minst per kvartal. Skall i sådant fallvårdbidrag utgivas för del av kalendermånad, utgår bidraget för med en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas lill närmaste hela krontal. 1 § eller sjukförsäkringsavgift enligt 2 § skall utgå med nio och sex tiondels procent av det belopp,vara avgiften skall beräknas. För försäkrad som på grund av undantagande enligt 11 kap. 7 § ej omfattas av sjukpenningförsäkringen eller för vilken försäkringen enligt 3 kap. 11 § gäller med karenstid, beräknas dock avgiftenligt 2 § efter den lägre 1 § eller sjukförsäkringsavgift enligt 2 § skall utgå med tio och sex tiondels procent av del belopp, vara avgiften skall beräknas. För försäkrad som på grund av undantagande enligt 11 kap. 7 § ej omfattas av sjukpenningförsäkringen eller för vilken försäkringen enligt 3 kap. 11 § gäller med karenstid, beräknas dock avgift enligt 2 § efterden lägre 1977/78:100 Bilaga 8 Ifråga om som avses i 1 § 1 mom.försia stycket lagen(1958:295)om sjömansskall beräknas avgiften till sjukförsäkringen enligt procentsats som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighet fastställer. Procentsatsen skall utgöra bestämd andel av den i första stycket angivna procentsatsen. Nämnda andel skall svara mol förhållandet mellan antalet svenska sjömän och sjömän på svenska handelsfartyg i medeltal för , som närmast föregått det år då procentsatsen fastställes. Hänsyn tages härvid ej till fartyg med en brutto- procentsats som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighet fastställer med hänsyntill den inverkan undantagandet ellerkarenstiden bedömes fä på försäkringensutgifter. Influtna avgifter fördelasmellan de allmänna försäkringskassornalill läckande av deras utgifter för sjukförsäkringsförmåner,inberäknat de utgifter för läkemedel och kostnader enligt lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhel m, m., som åvila kassorna, saml för förvaltning, till den del utgifternaicke täckas av slaisbidrag enligt 7 §. Influtna avgifter skola även läcka de kostnader som under årel uppkommitför centrala ianledning av att återbetalningspliktigastudiemedel, som belöpa påstuderandes sjukperiod, enligtsludiesiödslagen (1973:349) ickeskola återbetalas, till den del kostnaderna icke skola täckas med statliga medel enligt 7 § andra stycket. För reglering av över-och underskoll skall finnas en fond, benämnd allmänna sjukförsäkringsfonden. Regeringen fastställergrunderna för överförandet av medel till och från fonden. procentsats som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighet fastställer med hänsyntill den inverkan undantagandet ellerkarensliden bedömes fk på försäkringensutgifter. Influtna avgifter fördelas mellan de allmänna försäkringskassorna till läckande av deras utgifterunder året för sjukförsäkringsförmåner,inberäknat de utgifter för läkemedel och kostnader enligt lagen (1974:525) om ersätlning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m.,som åvila kassorna, samt för förvaltning, till den del utgifterna icke täckas av statsbidrag enligt 7 §.Influtna avgifter skola även läcka de kostnadersom uppkommit för centrala i anledning av alt återbetalningspliktiga studiemedel, som belöpa på studerandes sjukperiod, enligt studiestödslagen (1973:349) icke skola återbetalas, lill dendel kostnaderna icke skola läckas medstatliga medel enligt 7 § andrastycket. För reglering av över-ochunderskott skall finnas en fond, benämndallmänna sjukförsäkringsfonden. Regeringen fastställergrunderna för överförandet av medel till och från fonden. 1977/78:100 Bilaga 8 252 dräktighetunderstigande trehundra registerton. Procentsatsen beräknas med tvådecimaler. Dennalagträderikraft,såviUavser9kap. 2,3och5§§denljuli ,och i övrigt den Ijanuari 1979. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgiftsom avser lid före ikraftträdandet. 1977/78:100 Bilagas 253 Lag om ändring i lagen (1976:381)om barnomsorg Härigenom föreskrives au 16 ij lagen (1976:381)om barnomsorg' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 5 Avgift utgår med en och tre tion- Avgift utgår med en och sex tion dels procent av det belopp, påvilket dels procent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. avgiften skali beräknas. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1979.Äldre bestämmelser gäller fortfarandei fråga om avgift som avser tid föreikraftträdandet. ' Senaste lydelse 1977:253, 1977/78:100 Bilagas 254 A. m. m. 19 1, ,förslagsanslag 13 285 000 Kommittéer m. m.,reservalionsanslag 19000000 20 3. försöksverksamhel,reservalionsanslag 21 400 000 Extra utgifter, reservationsanslag 530 000 Försäkringsdomstolen,förslagsanslag 5 480 000 , förslagsanslag I 185 000 Försäkringsrätter, förslagsanslag 10 930 000 ,förslagsanslag 107 599 000 Folkpensioner, förslagsanslag 24 600 000 000 Ersättning till postverket för pensionsutbe talningar, förslagsanslag 38 200000 Bidrag till sjukförsäkringen, förslagsanslag 3 285 000 000 Vissa yrkesskadeersättningar m. m., förslags anslag 1 600 000 Ekonomiskt stöd ätbarnfamiljer m. m. Allmänna barnbidrag, förslagsanslag 4 025 000 000 Ersällning till postverket för utbetalning av allmännabarnbidrag m. m., förslagsanslag 13 500 000 Bidrag till sjukförsäkringen för föräldraför- säkringen,förslagsanslag 360 000 000 72 4, Bidragsförskou, förslagsanslag 500 000 000 Prop.1977/78:100 Bilagas 255 79 1, Bidrag lill social hemhjälp och färdtjänst, förslagsanslag 855 000 000 81 2, Bidrag lill driften av förskolor och fritids hem, förslagsanslag 2 100 000 000 83 3, Bidrag lill hemspråksträning i förskolan, förslagsanslag 10 000 000 Bidrag till kommunala familjedaghem, för- slagsanslag 515 000 000 85 5, Bidrag lill ferievislelse för barn, förslagsan- slag 4 000 000 Bidrag till semesterhem m. m., förslagsan- 87 7, Bidrag lill familjerådgivning m, m., förslags- Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m. Centrala och regionala myndigheter m. m. 93 1, , förslagsanslag 94 898 000 byggnader,förslagsanslag 540 000 98 3, Bidrag till sjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut, för slagsanslag 9 450 000 98 4. Länsläkarväsendet,förslagsanslag 14 495 000 100 5, Socialvårdskonsulenler och länsnykterhets- nämnder,förslagsanslag 15 593 000 Vissalaboratorier m. m. Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 1 000 108 7, Driftbidrag, reservationsanslag 1000 108 8, Centrallaboratorieuppgifter, förslagsanslag 12 702 000 109 9, Försvarsmedicinsk verksamhet, förslagsan- slag 2 778 000 109 10, Utrustning,reservationsanslag 1 485 000 Statlig läkemedelskontroU, förslagsanslag 26 223 000 1977/78:100 Bilagas 256 Statensrätlskemiska laboratorium: 113 12. Förvaltningskostnader,förslagsanslag 14 113000 Utrustning, reservalionsanslag 1800 000 Förvaltningskostnader, förslagsanslag 12 863 000 118 15, Inredning ochutmstning, reservationsanslag 450000 Bidrag till driften av en WHO-enhet för F. Öppen hälso- och sjukvård Allmänhälsokontroll, förslagsanslag 1 608 000 Skyddsympningar,förslagsanslag 30 400 000 Hälsovårdsupplysning,reservationsanslag 11 415 000 m., förslagsanslag 7 337 000 G. Universitetssjukhusm. Avlöningartill läkare, förslagsanslag 135 893 000 Driftkoslnader,förslagsanslag 593 099 000 Utrustning,reservalionsanslag 15 000 000 Avlöningartill läkare, förslagsanslag 111 567 000 Driftkostnader, förslagsanslag 44 000 000 Utrustning, reservationsanslag 1 718 000 Bidrag till kommunala undervisningssjuk hus, förslagsanslag 390 000 000 Förvaltningskostnader,förslagsanslag 1 915 000 reservalionsanslag 2 173 000 Vidareutbildningav läkare, förslagsanslag 25 104 000 m.m., förslagsanslag 2963000 1977/78:100 Bilagas 257 Övrig sjukhusvård m. m. Rättspsykiatriska stationer och kliniker, förslagsanslag 56 310 000 Utrustning av rättspsykiatriska kliniker m.m., reservationsanslag I 500 000 Bidrag till anordnande av kliniker för psy- kisktsjuka m. m., reservalionsanslag 140 000 000 Bidrag till driften av kliniker för psykiskt m., förslagsanslag 2 123 000000 Förvaring och underhåll av viss sjukvårds- m., förslagsanslag 6 013 000 Utrustning m. m. av beredskapssjukhus vid krigeller krigsfara, reservationsanslag 10 635 000 Viss krigssjukvårdsutbildning m. m., för slagsanslag 4 493 000 Driftkoslnader för beredskapslagring av m., förslagsanslag 10 070 000 Bidrag till pensioner för vissa provinsiallä- kare,förslagsanslag 15 025 000 2 367 046 000 I. Ungdomsvård m. m. 179 Inledning Ungdomsvårdsskolorna; Driftkostnader,förslagsanslag 151 391 000 Engångsanskaffning av inventarierm. m., reservationsanslag 785 000 Personalutbildning,reservalionsanslag 1215 000 Ersättningar för skador vålladeav vissa rym lingar m. fl., förslagsanslag 1 200 000* Ersättningar till kommunerna enligt social- hjälps- och barnavårdslagarna m,m., för slagsanslag 105 000000 J. Nykterhetsvård m. m. Statensvårdanstalter för alkoholmissbrukare: 194 1. Driftkostnader,förslagsanslag 42 034 000 Utrustning m. m.,reservationsanslag 1000 Bidrag till anordnande av vårdanstalter och m., reservalionsanslag 900 000* Prop.1977/78:100 Bilagas 258 198 4, Bidrag till driften av vårdanstalter ochin ackorderingshem m, m., förslagsanslag 191 OOOOOO 201 5, Bidrag till kommunala nykierhetsnämnder m.m,,förslagsanslag 176 700 000 204 6, Ulbildning och samverkan inom nykterhets- vården,reservationsanslag 850 000 Bidrag till organisationer m. m, 8 250 000* 205 8, Upplysning och information på alkoholom- rådet,reservationsanslag 9 000 000 206 9, Uppdragsforskning i alkoholfrågan, reserva- Vissa åtgärder för handikappade 210 1, Kostnader för viss utbildning av handikap pade, förslagsanslag 13 350 000 Bidrag lill anordnande av vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda, reservations anslag 11 000 000 Bidrag till driften av särskolor m. m.,för slagsanslag 277 000 000 Bidrag till handikapporganisationer, reser- vationsanslag 18 800 000 Kostnader för viss verksamhet för synska- dade,förslagsanslag 7 384 000 Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser,förslagsanslag 8 326 000 m.m,, förslagsanslag 11 225 000 Vissa internationella resor,reservationsan- 222 3, Vissainternationella kongresser i , Summaför driftbudgeten 41 473 647 000 *Beräknat belopp. 1977/78:100 Bilagas 259 223 8, Utbyggande av sjukhusei 55 000 000 Utbyggande av akademiska sjukhusei i Vissa byggnadsarbeten m. m, inom social departementets verksamhetsområde 12 000 000 242 3, Statens bosättningslånefond 35 000 000 V. Fonden för låneunderstöd Lån till nybyggnader vid erkända vårdan- stalterför alkoholmissbrukare m. m. Lån till utländska läkare för viss efterut- Beredskapslagring av läkemedel, m. m. Summa för kapitalbudgeten 149 501 000 Totalt försocialdepartementet 41 623 148 000 GOTABStockholm 1977 56 303 Bilaga9 till budgetpropositionen 1978 /78; 100 verksamhel är i huvudsakinriktad på frågor som rör iransportverksamhet, trafiksäkerhet samt post- ochtelekommunikationer. Det föreligger elt nära och ömsesidigt samband mellantransportmarknadens funktioner och samhällsutvecklingen i stort. Således harmånga av de förändringsprocesser som skett i samhället möjliggjorts eller haftsin grund i utvecklingen inom transportsektorn. Den successivaeffektiviseringen inom transportsektorn har varit en av förutsättningama förden strukturomvandling som skett inom näringslivet och som bidragit lill attskapa vår höga levnadsstandard. De siruklurförändringar som sker inomnäringsliv och bebyggelse medför förändrade krav påtransportsystemet. Målet för samhällets trafikpolitik är att gemedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställandetrafikförsörjning lill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. 1 detsamhällsekonomiska synsättet på trafikpolitiken ligger alt trafik ochtransporter skall integreras i övrig samhällelig verksamhet. Detrafikpolitiska åtgärderna måste därför anpassas så att de harmonierar medt.ex. närings- och sysselsättningspolitiken, regionalpolitiken, miljöpolitikenoch energipolitiken. Eifektiviteten i transportapparaten och kvaliteten påtransporttjänsterna främjas bäst genom en i princip fri konkurrens mellan olikatrafikmedel och trafikföretag. Detta skapar valfrihet för konsument ochnäringsliv i valet av transportmedel. Transportutövama skall inom ramen för avsamhället fastlagda gränser arbeta utan konkurrenshämmande detaljregleringaroch under företagsekonomiska former. måste trafikpolitiken ulformasså att en frivillig samverkan och samordning mellan olika transportutövareunderlättas. En samhällsekonomiskt effektiv fördelning av transportarbetetmellan olika transportmedel måste vara den gmndläggande utgångspunkten förtrafikpolitiken. Etl rättvisande kostnadsansvar är en annan viktigfömtsättning. Inom den trafikpolitiska utredningen (K 1972:07) pågår en översynav kostnadsansvarets nuvarande utformning och tillämpning i första hand vadavser landtransportseklom. Resultatet härav beräknas komma atl redovisas undervåreu 1978. 1 1977178.I saml. 1977/78:100 Bilaga 9 2 En gmndläggande kollekliv person- ochgodstransportförsörjning skall garanterashela landet. Transportsystemet bör bygga på samverkan mellan olika trafikslag och trafikutövare där varjetrafikgrens särskilda förutsättningar och fördelar utnyttjas. För atluppnå detta mål krävs viss övergripandeplanering. Del är därvid angelägel att ett nära samarbete kommer till stånd mellan planeringen på nationell, regionaloch lokal nivå. Den av länsstyrelsemaunder i enlighet med anvisningar utfärdade av chefen för genomfördaregionala trafikplaneringen har i detta sammanhang fyllt en viktig uppgift.