prop · G1039 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 9 Regeringens proposition 1977/78: 9 om spel på s. k. enarmade banditer; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Frågan om ett eventuellt förbud mot spel på s. k. enarmadebanditer har på hemställan utretts av lotteriutredning (H1972: 03). Utredningen har i ett delbetänkande föreslagit en långtgåendebegränsning av sådani spel. Utredningen väntas dock isitt slutbetänkande lämna förslag till en samlad reglering av hela lotteri-och spelkomplexet. Regeringen anser bl. a. därför att spelet på s. k. enarmadebanditer inte nu bör brytas ut ur en sådan samlad reglering. 1 propositionentas därför inte slutlig ställning till spelet på s. k. enarmade banditer. Regeringen anser det dock påkallat att redan nu vidta enrad åtgärder i syfte att sanera automatspelet och eliminera avarter och olägenhetersom uppkommit . Dessa åtgärder redovisas i propositionen. Bl.a. genomförs en restriktivare tillståndsgivning än f. n., en begränsning avantalet spelautomater framför allt på restauranger och förbud mot s. k. jackpotvinster.Samtidigt föreskrivs att kommun i vissa fall bör beredas tillfälle att yttrasig över ansökningar om tillstånd till automatspel. 1 propositionen läggs ocksåfram förslag till en väsentiig höjning av skatten på automatspel.Erfarenheterna av den åtstramning av spelverksamheten som regeringen sålundaavser att genomföra förväntas bli av värde för det slutliga ställningstagandettill regleringen av automatspelet. I 1977/78. 1977/78: 9 lag om ändring i lagen (1972: 820) om skatt på spel Härigenom föreskrives att 10 § lagen (1972:820) om skattpå spel' skall ha följande lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 §-' Spelskatt utgår i fråga om 1. automatspel,för varje kålen- 1. automatspel, för varje kalendermånaddå skattskyldighet före- dermånad då skattskyldighet föreligger,med per auto- ligger, med per automatom automaten är konstruerad mat omautomaten är konstruerad uteslutande för spel med tjugofem- uteslutande för spel med tjugofem-öresmynt, och iannat fall med 500 öresmynt, och i annat fall medkronor per automat, om spelet 1000 kronorper automat, om icke bedrives i samband med res- spelet icke bedrives i samband taurangrörelse, som har tillstånd med restaurangrörelse, som har till servering avspritdrycker, vin tUlstånd till servering av spritdryc-ellerstarköl enligt lagen (1977: ker, vineller starköl enligt lagen 293) om handel med drycker, och (1977: 293) om handel med dryc-med900 kronor per automat om ker, och med perspelet bedrives i samband med så- automat om spelet bedrives i samdan restaurangrörelse, band med sådan restaurangrörelse, 2. roulettspel,för varje kalendermånad då skattskyldighet föreligger, med förtillstånd som innebär rätt till spel minst om spelet bedrivesi samband med restaurangrörelse, som enligt med stöd av lagen (1977: 293) omhandel med drycker meddelat tUlstånd har rätt att servera spritdrycker, vineller starköl till allmänheten efter kl. 1, med för annattillstånd som innebär rätt till spel minst , och med 1 500kronor i annat fall, 3. bingospel med 5procent av värdet av erlagda spelinsatser och entréavgifter eller andraavgifter i den mån avgifterna berättigar till deltagande i spelet. I fråga om automatspel i samband med offentlig nöjestiUställninginom föreningslokal, annan samlingslokal eller nöjespark eller liknande anläggningeller i samband med tivolirörelse utgår spelskatt med hälften av de belopp somangivits i första stycket 1. om spelet anordnats . Somförutsättning härför gäller att den skaltskyldige tUl anmäleromfattningen av spelverksamheten senast den dag då deklarationen enligt 12 §skall lämnas. Vid sådan anmälan skall fogas tillståndsbevis eller annanutredning om spelverksamhetens omfattning. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1978.Bestämmelserna i 10 § enligt sin nya lydelse tillämpas på spelskatt som utgårfrån och med januari månad 1978. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1975: 145. 2 Senaste lydelse 1977: 311. Prop.1977/78: 9 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Äntonsson, Mogård, ,, Söder, Mundebo, Krönmark, , , , Proposition om spel på s. k. enarmade banditer Spel på mekaniska eller elektroniska apparater,spelautomater, däribland s. k. enarmade banditer, regleras f. n. avlotteriförordningen (1939: 207, omtryckt 1974: 221, ändrad : 295). I enlighet med hemställan (1975/76:6, rskr 1975/76: 33) uppdrog regeringen åt lotteriutredning, som har iuppdrag att utreda alla former av lotteri och spel, att utreda även fråga omförbud mot automatspel. Utredningen har redovisat resultatet i delbetänkandet(Ds H 1976: 3) Enarmade banditer. Betänkandet bör fogas vid protokollet i dettaärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden över delbetänkandet avgivits avjustitiekanslern (), riksåklagaren (), hovrätten över och ,kammarrätten i , , kommerskollegium, generaltullstyrelsen,(), lotterinämnden, länsstyrelserna i ,, , , , och samtNorrbottens län, , punktskatteutredning (Fi 1970:57), hotell- och restaurangutredningen (H 1974: 01), ,, , ,, lOGT-NTO, och Skola,, Folkets ,Folkparkernas , , SARASveriges allmänna restaurangaktiebolag, ,, . Prop.1977/78: 9 4 rige(LO), (), ,och saml Handels-' tjänstemannaförbundet. RAhar bifogat yttranden från överåklagarna i och ,åklagarmyndigheten i åklagardistrikt samt från länsåklagarmyndigheternai , och . har bifogatyttranden från , handelskammare, Östergötlandsoch handelskammare, handelskammaren för och Västmanlandslän, handelskammaren för , och län, Västerbottenshandelskammare och handelskammare. Länsstyrelseni har bifogat yttranden från polisstyrelserna i ,och poHsdistrikt. i har bifogatyttranden från pohsstyrelserna i , och polisdistrikt samtfrån sociala centralnämnderna i och Bodens kommuner. iÖstergötlands län har bifogat yttranden från polisstyrelserna i oehNorrköpings polisdistrikt, sociala centralnämnderna i ochNorrköpings kommuner samt från länspolischefen. i länhar bifogat yttranden från länspolischefen och socialkonsulenterna i länet.Länsstyrelsen i har bifogat yttranden från kommunjpolisstyrelsen i polisdistrikt, länsarbetsnämnden i ochFöreningen . i har bifogatyttranden från kommun, polisstyrelserna i , och polisdistriktsamt från handelskammare. Yttrandenhar vidare inkommit från och Cherryf öretagen. 2 och gällande bestämmelser Grundläggandebestämmelser om automatspel finns i 1 och 1 a §§ i lotteriförordningen. Enligtlotteriförordningens lydelse från dess ikraftträdande oeht. o. m. fick automatspel anordnas utan tillstånd endast isamband med offentUg tillställning eller tillställning till förmån förvälgörande, kulturellt eller allmännyttigt ändamål och under förutsättning bl.a. att vinsterna utgjordes av varor eller av anvisningar (polletter) gällandesom betalningsmedel endast inom området för tillställningen. Uppfylldes dessaförutsättningar fick automatspelet anordnas efter anmälan till polismyndighet.Sådan anmälan skulle göras minst i förväg. Äutomatspel enligt dessabestämmelser förekom huvudsakligen i samband med tillställningar på tivolinoch nöjesfält, i folkparker, folkets hus och dansrestauranger. Antaletspelautomater som sålunda lagligen var i bruk uppskattades i slutet av 1960-talettill ett tusental. 1977/78: 9 5 Vid en undersökning, som företogs av en tillkalladlotteriutredning och vars resultat redovisades i betänkandet (SOU 1970: 52) Omlotterier framkom emellertid, att spelautomater hade fått en mycket störreutbredning. Sådana hade placerats på hotell, motell, restauranger, konditorier,bensinstationer, färjor, biografer och andra lokaler som besöktes avallmänheten. Undersökningenvisade vidare att det fanns ett stort anlal automater i privata lokaler somkontor, verkstäder, butiker och klubblokaler. Siffror rörande importen avspelapparater av olika slag gav belägg för att antalet automater på densvenska marknaden hade stigit mycket snabbt. Importsiffrorna tydde på attantalet uppgick till mellan 10.000 och 20.000. Marknadsföringen avspelautomater hade enligt belänkandet ytterligare intensifierats. Förklaringentill att automatspelet kunde få en sådan utbredning trots restriktivabestämmelser har ansetts vara bl. a. följande. Från automatföretagens ochlokalinnehavarnas sida gjordes gällande att vinstpolletterna inte löstes inutan fick användas endast för fortsatt spel. Äutomatspel bedrivet i den formenansågs nämligen inte falla under lotteriförordningens bestämmelser. Dennauppfattning bekräftades genom en hovrättsdom. På grund härav synes flertaletpolismyndigheter inte ha funnit skäl ingripa mot automatspel, om det intekommit fram att polletterna löstes in. Erfarenheten visade dock i många fallatt lokalinnehavarna tog emot polletterna som betalning för varor eller förinlösen mot pengar. Det var ogörligt för polismyndigheterna att övervaka attpolletterna inte löstes in. Ett betydande illegalt automatspel kunde därförväxa fram. Spel på automater, som var uppställda i privata lokaler, skedde oftamed höga insatser och vinster samt regelmässigt med kontanter. gällande bestämmelser om automatspel ilotteriförordningen innebär i huvudsak följande. Enligt I §andra stycket i förordningen skall mekaniska spelapparater, som är förenade medvinstmöjligheter för spelarna, betraktas som lotterier oavsett omvinstutfallet är beroende av slumpen eller inte. På så sätt blir även sådanaapparater där skicklighet kan bli avgörande för om spelaren vinner eller inteatt anse som lotteri. Rätt lill fortsatt spel är att anse som vinst. I första stycket samma paragraf föreskrivs att lotteri ompengar eller pengars värde inte utan tillstånd av regeringen får anordnas förallmänheten i andra fall eller i annan ordning än som anges i förordningen.Detsamma gäller i fråga om bl. a. automatspel som inte anordnas förallmänheten, om spelet anordnas i förvärvssyfte. Enligt 1 a § a) i förordningen får vidare automatspelanordnas efter tillstånd av polismyndigheten under dessa förutsättningar,nämligen att spelet anordnas i samband med antingen offentlignöjestillställning 1977/78: 9 6 inom föreningslokal, annan samlingslokal eller nöjesparkeller liknande anläggning eller tivolirörelse eller sådan restaurangrörelse förvilken gäller tUlstånd till utskänkning enligt rusdryckförsäljningsförordningen(1954: 521)1 att värdet av spelarnas insatser utgör högst en krona perspel, att högsta vinsten inte överstiger ett värde som motsvarartjugo gånger insatsen samt att tillståndsbeslut finns uppsatt på väl synlig plats ilokalen. Tillstånd meddelas för nöjesarrangör eller rörelseidkaresom avses i bestämmelserna. Enligt 1 a § b) i förordningen får automatspel dessutomanordnas efter tillstånd av under dessa förutsättningar,nämligen att spelet anordnas i samband med bingospel, som ej äreller kan jämställas med automatbingo, att spelet anordnas för samma ändamål som bingospelet, att insatsen utgör högst en krona per spel och att högsta vinsten inte överstiger tjugo gånger insatsen. TUlståndatt anordna automatspel i samband med bingospel meddelas för den som har erhåUittillstånd till bingospel. Sådant tillstånd får lämnas av underförutsättning bl. a. att spelet anordnas tUl förmån för välgörande, kulturellteUer allmännyttigt ändamål eller för partipolitisk verksamhet eller tillunderstöd och uppmuntran åt svenska konstidkare. Automatspel som normalt erbjuder vinst endast i form avett frispel på automaten får anordnas utan tillstånd. för lotteriförordningens tillämpning meddelas av lotterinämnden.Denna nämnd, som började sin verkamhet , har utfärdat vissarekommendationer om automatspel i samband med bingospel. Nämnden har vidareatt lämna råd och anvisningar till länsstyrelser och polismyndigheter. Ombeskattning av vissa spel, däribland automatspel, finns bestämmelser i lagen(1972: 820) om skatt på spel (ändrad : 311). Enhgt lagen skall skatterläggas för bl. a. sådant automatspel som kräver tUlstånd enligtlotteriförordningen. Skatt utgår ifråga om automatspel för varje kalendermånaddå skattskyldighet föreligger med per automat om automaten ärkonstruerad uteslutande för spel med tju-gofemöresmynt och i annat fall med 500kronor per automat. Om spelet bedrivs i samband med restaurangrörelse, som hartillstånd till utskänkning enligt rusdrycksförsäljningslagen (1954: 521) utgårdock skatt med per automat. Vidare utgår skatt med hälften av eljestgällande skattebelopp i fråga om automatspel som bedrivs i samband med 1 Efter . . . tillstånd till servering avspritdrycker, vin eller starköl enligt lagen (1977: 293) om handel meddrycker. Prop.1977/78: 9 7 offentlignöjestillställning inom föreningslokal, annan samlingslokal eller nöjesparkeller liknande anläggning eller i samband med tivolirörelse om spel anordnatshögst . Skattskyldigär den som har meddelats tillstånd till automatspel eller i fråga omautomatspel med utrustning som upplåts av någon med fast driftställe inomlandet den som upplåter utrustningen. är ,som också kan förordna om undantag från skatteplikt för spel på spelautomat avenklare beskaffenhet med låga insatser och vinstmöjligheter. Imotioner till riksdag (I: 252 och II: 285) förslogs förbud mot import,försäljning och innehav av spelautomater. 1 motionerna påtalades bl. a. attautomaterna i allmänhet gav ägarna och hyresmannen goda förtjänster. Vidareframhölls att de s. k. enarmade banditerna inte erbjöd någon annan förströelseän den som låg i hasardmomentet. Det kunde inte, ansåg motionärerna, vara isamhällets intresse att företag, som i stor utsträckning vände sig till enungdomlig kundkrets, införde hasardspel som en del av sin verksamhet. Det fannsanledning att frukta stora sociala skadeverkningar om sådan affärsverksamhetskulle få utvecklas i oförminskad takt. (3LU 1970: 5) delade motionärernas oro för spel-> automaternasspridning men hänvisade till att problemet redan uppmärksammats av den då ännuarbetande lotteriutredning. I enannan motion till riksdag (I: 782) föreslogs att spelautomaternaskulle beskattas. (BeU 1970: 26) delade motionärens uppfattning men förutsatte att en revision avbeskattningsreglerna för det offentliga spelandet skulle verkställas ianslutning till resultatet av den pågående översynen av lotteriförordningen. 1964års lotteriutredning fann i sitt tidigare nämnda betänkande (SOU 1972: 52) attautomatspelet utgjorde en i många fall oskyldig form av förströelse. Någrapåtagliga olägenheter hade inte kommit fram av sådant spel på bl. a. nöjesfältoch i folkparker. Befarade sociala vådor var beroende av under vilka former ochi vilken utsträckning spelet bedrevs. Något generellt förbud mot automatspelansågs inte vara motiverat om garantier kunde erhållas för att spelet bedrevs ibegränsad utsträckning och under betryggande kontroll. Utredningens förslag,vilket bl. a. innefattade tillståndsplikt för automatspel, lades inte tillgrund för lagstiftning. 1september 1970 fick punktskatteutredning i uppdrag att utreda frågorom beskattningen av spelautomater och liknande. 1 betänkandet (Ds Fi 1972: 2)Skatt på spel lade utredningen fram förslag om 1977/78: 9 8 regleringoch beskattning av automatspelet. Utredningen konstaterade att det råddeallvarliga missförhållanden på spelautomatmarknaden på grund av bl. a.osäkerheten om hur gällande regler skulle tillämpas samt polisens begränsaderesurser mot det illegala spelet. Frånvaron av beskattning hade säkerligenockså betytt mycket för den snabba utvecklingen. förslag innebar i huvudsak följande.Automatspel borde inte få anordnas utan tillstånd av polismyndighet. Enförhållandevis generös tillståndsgivning förordades bl. a. för att motverkaförekomsten av illegalt spel. Kravet att automatspel skulle få förekomma endasti samband med tillställning borde inte upprätthållas då dess efterlevnad intekunde övervakas effektivt. Av samma skäl borde förbudet mot vinst i pengar slopas.Om penningvinster tilläts, menade utredningen, skulle det legala spelet få ökadattraktionskraft i förhållande till det illegala spelet, vilket framstod som enfördel från både social synpunkt och skattesynpunkt. Den medgivna insatsenföreslogs höjd till en krona och högsta vinst till tjugo gånger insatsen dvs. En sådan höjning borde enligt utredningen kunna ske utan atthasardmomentet i spelet blev mer framträdande. Beskattningen föreslogs fåformen av en procentuell skatt på behållningen av spelet. De avpunktskatteutredningen aktualiserade frågorna togs upp till behandling i prop.1972: 128. 1 propositionen biträddes punktskatteutredningens förslag atttillståndstvång skulle införas och att förbudet mot vinst i form av pengarskulle slopas. Om sistnämnda åtgärd anförde departementschefen att den innebaratt det legala automatspelet skulle få en dragningskraft jämförbar med detolovliga spelets. Därigenom skulle risken för sociala skadeverkningar kvarstå ibetydande utsträckning. Visserligen kunde antas att införandet av beskattningoch generellt tillståndstvång kunde åstadkomma en socialt önskvärd begränsningav spelandet. Det föreföll dock ytterst tveksamt om en sådan begränsning kundeuppnås om man därjämte godtog de jämförelsevis liberala regler för tillståndsgivningensom föreslagits. Tillställningsvillkoret borde därför bibehållas. Undantagborde dock kunna göras för automatspel i samband med restaurangrörelse, förvilken gällde tillstånd till utskänkning enligt rusdrycksförsäljningsförordningen,eftersom uppsikt och ordning kunde förutsättas råda på sådana restauranger. Ifråga om beskattning av automatspelet förordades, under hänvisning tillkontrollproblem och redovisningssvårigheter som förutsågs uppkomma vid enprocentuell beskattning, att skatten skulle utgå i form av en fast avgift perspelautomat och månad. Sedan erfarenheter hade vunnits och bättre överblick avspelverksamheten erhållits borde enligt propositionen dock övervägas att fåtill stånd en mera likvärdig beskattning i principiell överensstämmelse medutredningens förslag, dvs. i form av procentuell skatt på behållningen avspelet. 1977/78: 9 9 Med anledning av prop. 1972: 128 väcktes en rad motioner. 1 motion 1972: 1884 framhölls bl. a. att förslaget ipropositionen var ägnat att motverka missförhållandet vad gälldegränsdragningen mellan lagligt och illegalt spel men att det innebar ettfrångående av principen att spel inte bör bedrivas med enskUt vinstintresse somsyfte. Införandel av vinst i pengar samt höjda insatser skulle ökahasardmomentet, vilket var stötande från social synpunkt. Beskattningen skulledrabba seriöst arbetande ideella föreningar och folkparker. 1 motion 1972: 1885 betonades att automatspelet utgjordespeciellt fÖr ungdomen en kontakt med spelverksamhet, som i många fall leddetill rena hasardspelet. Det förelåg därför starka skäl för att begränsa all sådanspelverksamhet ävensom överväga förbud däremot. Även om en beskattning i vissmån skulle sanera förhållandena, skulle dock missförhållandena bestå. Eneventuell skattevinst fick inte leda till att man blundade för sociala ochandra konsekvenser. Direkt förbud borde utfärdas mot spelverksamhet som främstbedrevs i vinningssyfte. I motion 1972: 1887 påpekades att erfarenheterna visat attautomatspel kunde få allvarliga sociala skadeverkningar då det utövades av mycketunga personer. Därtill kom att vissa psykiskt sjuka, utvecklingsstörda ochandra begåvningshandikappade var lättledda och mer än andra benägna att sökaverklighetsflykt i spel. Deras ekonomiska förhållanden var ofta sådana att äveninsatser, som av andra människor kunde bäras, för dem kunde innebära kännbaraförluster. Det var därför betydelsefullt att enskilt vinstintresse förspelverksamhet i görligaste mån begränsades. anförde i sitt betänkande (1972: 66) attdet var angeläget att bevara möjligheterna för folkparker och med demjämförliga institutioner alt delvis finansiera sin verksamhet med förströelsebetonadeautomatspel. Spelautomater som var avsedda för spel uteslutande med 25-öresmyntborde därför enligt utskottet belastas med en lägre skatteavgift. 1 övrigtbiträdde utskottet de i propositionen framlagda förslagen med vissajämkningar. Utskottet anförde vidare följande: Utskottet anser mot bakgrund av de invändningar som kanresas mol det enskilda vinstintressets roll på spelområdet och med hänvisningtill det statsmonopol på lotterisidan, som fungerat, att tanken påen monopoliserad spelverksamhet lämpligen bör kunna övervägas i samband med detfortsatta utredningsarbetet beträffande spel och lotterier. Utskottet finner en sådan mera genomgripande reform pålängre sikt vara den effektivaste åtgärden att komma till rätta med de problemsom åberopats i motionerna 1972: 1884, 1885 och 1887 men anser att riksdagenförst bör avvakta erfarenheterna av de i propositionen föreslagna åtgärdernamed de av utskottet förordade jämkningarna. Utskottet vill framhållaangelägenheten av att fortsatta ansträngningar görs 1977/78: 9 10 för att införa en nettobeskattning enligtpunktskatteutredningens förslag i fråga om spelautomater och rouletter. beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr1972: 342). Är infördes i lotteriförordningen bestämmelser omautomatspel i samband med bingospel (prop. 1974: 51, NU 1974: 21, rskr 1974:154). 1972 årslotteriutredning avgav delbetänkandet (DsH 1975: 1) Statligt spelautomatföretagmed förslag till statsmonopol för automatspel. Förslaget, som remissbehandlats,har dock inte lett till lagstiftning. Medanledning av motionerna 1975: 610 och 624 i vilka hemställts om begränsning avautomatspel till folkparker och tivolin med högst som insats respektiveom förbud mot s. k. enarmade banditer, beslöt (NU 1975/76: 6, rskr1975/76: 33) att ge regeringen till känna bl. a. att lotteriutredningborde få i uppdrag att med största skyndsamhet utreda frågan om förbud mot automatspel.Näringsutskottet hade i sitt betänkande anslutit sig till uppfattningen attautomatspelet i dess nuvarande form oeh omfattning inte kunde ansesacceptabelt. Oaktat det enligt utskottet fanns starka skäl som talade för attautomatspel bör förbjudas var utskottet inte berett att begära förslag omomedelbart införande av förbud mot spelautomater. Olika synpunkter som vissaremissinstanser fört fram kunde behöva övervägas som övergångs- oehgränsdragningsproblem måste uppmärksammas. Regeringen överlämnade den 4december 1975 näringsutskottets betänkande till utredningen och uppdrog åtdenna att med beaktande av riksdagsbeslutet utreda frågan om förbud motautomatspel. 1 fråga om förslagen i lotteriutredningens delbetänkandefår jag hänvisa till bilaga 1. I stora drag kan remissinstanserna efter sinaställningstaganden till utredningens förslag i huvudsaken delas upp i trekategorier. En grupp utgör de som uttryckligen i princip tillstyrker eller ivarje fall inte motsätter sig utredningens förslag. En andra grupp menar attallt spel på s. k. enarmade banditer bör förbjudas. TiU en tredje grupp hör desom med skiftande argumentering menar att om spelet regleras och begränsas tillsin omfattning och i fråga om attraktivitet exempelvis genom sänkning avinsatsbeloppet, förbud mot förhöjd vinstchans, begränsning av högsta tillåtnaantal apparater på varje spelplats m. fl. 1977/78: 9 11 ner spelets avarter och eventuella negativa konsekvenserkan i tillräcklig grad elimineras som man undgår de befaradenegativa följderna av att begränsa spelet så hårt som utredningen föreslår.Denna senare kategori förordar således att spelet får anordnas i ungefärligensamma sammanhang som men under bättre kontroll och med striktarerestriktioner än . I denna ingår även remissinstanser som,fastän de menar att en stramare reglering utan förbud vore att föredra, ändåinte med tanke på spelets umbärlighet vill motsätta sig utredningensförslag. Gemensamt för nästan samtliga remissinstanser är att de anser attspelet bör och kan saneras.