prop · G10310 · 1977-12-31 00:00:00 — Att ange mer detaljeradeanvisningar om hur standarden skall ulformas ärdock inte möjligt. Det börenligtKLV ankomma på alt i sin planering och genom sina anvisningar anpassaden framtida vägslandarden inom antagen resursram för den överblickbaratidsperioden. Ianslulning lill della vill jag erinra om uttalanden om ett långsiktigtprogram förden framlida vägpolitiken. Ett sådant program måsle, som KLVframhåller, grundas på antaganden om såväl det framtida resursulrymmet som denframlida trafiklillväxien. Äv betydelse är även vägnätets nuvarande uiformning.Den framtida vägslandarden är nämligen beroende av dagens vägnät, som kommerall förändras i mer eller mindre belydande omfattning genom olika vägålgärderav investerings- och driftka-raklär. Den framlida vägtrafiklillväxtenberäknas till följd av en dämpad efterfrågetillväxl bli lägre än under 1960-laletoch början av 1970-ialei, Godslrafiken vänlas vidare öka i snabbare takt änpersontrafiken, Enligl de senasle bedömningarna beräknas del inrikes personiransportarbetelpå väg öka från drygt 74 miljarder personkm till 86-93 miljarder personkmår 1990, dvs, en ökning med i genomsnitt 1 a 1,5 9é . Det inrikesgodstransportarbetet med lastbil, som beräknas ha uppgått till drygt 22miljarder tonkm , beräknas öka till ca 35 miljarder tonkm omkring år1990, dvs. en genomsnittlig åriig tillväxt med . Underde senaste 10 a 15 åren har vägnätet ulvecklals i fiera avseenden. Exempelvishar andelen belagda vägar ökat från 18 1960 till f. n. Den tillåtnabärigheten på vägarna uppgår till 10 tons axeltryck och 16 tons boggitryck påöver 90 96 av vägnätet. Längden motorvägar och motortrafikleder uppgår tillöver , en fördubbling . En hel del låglrafikeradevägar har försetts med beläggning. Sålunda har ca IOOOO km allmän väg medtrafik mindre än ca 250 fordon/dygn belagts. Detär emellertid enligl min uppfattning helt klart att vägsektorn även fortsättningsviskommer att kräva belydande resurser. och även under1970-talet harhuvuddelen av väginvesteringarna avsett de större riksvägarna.Inom ramen för tilldelade resurser bör nu en höjning av standarden hos demindre och medelstora vägarna ske bl. a, för alt underlätta såväl jord- ochskogsbrukels som övriga näringslivels transporter. Salsningar bör göras för altytteriigare ulöka del belagda vägnätet, Molorvägsbyggandei 1977/78:10 54 kommerdäremoi alt bli begränsat framöver och avse endast mindre kompletteringar ochsammanbindningar av del nuvarande nätet. 1framliden måsle miljöaspekterna med bl, a. trafikbuller i ökad grad uppmärksammas.Detsamma gäller trafiksäkerheten. En ökad andel av investeringarna måste därförsällas in bl. a, på utpräglat olycksbelastade vägsträckor. Devägar där väsentliga trafikinskränkningar sker i tiällossningslid måste ges enökad uppmärksamhet. Del förekommer sålunda fortfarande vägar där inskränkningarnaäven kan drabba persontrafiken varvid det finns risk lor isolering av samhällenoch byar. Delframlida vägprogrammel kan sägas vara de flerårs- och fördelningsplaner somkommer all upprällas och sedan successivt revideras med vissaintervall. Planerna avses upprällas med de förbättringar i handläggningsordningensom jag här har föreslagit, innebärande alt ökad vikl ges åtställningstagandena på regional nivå. Jag avser föreslå regeringen all i föreskrifterlill och länsstyrelserna ange den allmänna inriktningen av planema.Vägledande blir bl. a, vad jag anfört om inriktningen av del framlidavägbyggandel med exempelvis sirävan att förbälira trafiksäkerheten och förbäliraframkomligheten årel om på vägarna. Förall decentralisera vägplaneringen bör beslutanderätten i första hand läggas påregional myndighet. Länsslyrelsen bör därför, somjag lidigare har anfört, faslslällafierårsplanerna för länsvägnälet. bör som fastställa fierårsplanernaför riksvägnälei och fördelningsplanerna. Inomregeringskansliet pågår f. n. beredning av budgeten /79, De ramar vilkabör ligga lill grund för de tioåriga vägplaner som skall upprättas underår 1978blir bl, a.beroendeav vilka väganslag som kommer att föreslås i den kommandebudgetpropositionen. Regeringen avser, som jag nämnde, alt i början av år 1978lämna vägverkei och länsstyrelserna de föreskrifter vilka upprättandet av fierårs-och fördelningsplanerna skall baseras på. Därvid kommer frågan om del bedömdaframlida resursutrymmet ätt behandlas. Jag vill framhålla all ävenfortsättningsvis bör resursulrymmet kunna utökas när behov av sysselsäilningsfrämjandeåigärder föreligger. nuvarande organisalion infördes som nämnls , Verksamheien vid vägverkeifördelades på fem avdelningar vilka i likhei med den interna revisionsseklionenär direkl underslällda verkschefen. Organisationen byggdes upp enligt linje-stabsprincipen.För linjeuppgiflerna svarar därvid drift- och byggnadsavdelningarna. Övriga treavdelningar -lekniska avdelningen, ekonomiavdelningen och administrativaavdelningen - kan karakteriseras som stabsavdelningar. Den regionalaorganisationen är inordnad i drift- resp, byggnadsavdelningen efter funktion.Sålunda sorterar vägförvallningarna och projekieringskontoren under driftavdelningen Prop.1977/78:10 55 medande sju byggnadsdistrikien är underställda byggnadsavdelningen. Somframgått av vad jag har anfört har del inom vägplaneringen och vägprojekleringenskett en utveckling mot en ökad samverkan med övrig samhällelig planering ochett ökat behov av samrådsförläranden med myndigheter, organ och andra berörda.Man kan säga att väghållningsbesluten numera engagerar fler intressenter än lidigare.En förklaring till detta är all del allmänna medvetandet otn vägtrafikenssamhällseffekter har ökal väsentligt . Väghållningensmiljöpåverkan tilldrar sig ell slörre iniresse . Kraven påanalyser och beskrivningar av altemativa väglösningar ökar därmed. Delta harmedfört en krafiigl ulökad planeringsverksamhet. 1 samband med behandlingen av betänkandenaVägplanering och Samordnad regional vägplanering har jag angetl de förändringari nuvarande planeringssystem som jag anser vara nödvändiga för all deneftersträvade, samordnade vägplaneringen skall kunna uppnås. 1samband med all den nuvarande organisationen infördes dimensionerades deresurser som bedömdes erforderliga för de uppgifter verkei hade all ulföra.Under den gångna perioden har del visal sig all dimensioneringen av resurserna harlegal på en för hög nivå, Vägverkei har dock successivt anpassat sina resurser lilllillgängliga anslag. Anpassning har varil nödvändig främsl beträffande drifi-och byggnadsverksamheten medan planerings- och projekleringsresurserna inteberörts på samma säll. Denpågående ulvecklingen mol en alltmer integrerad väghållning och den successivtförändrade inriktningen av verksamhel mol utökad planering och drifthar varil den främsla anledningen lill all verket i samarbeie med statskontoretgjort en översyn av den nuvarande organisationen. Resultatet av denna översynhar lagls fram i utredningsrapporten 1980, vilken remissbehandlatsinternt inom vägverkei och av berörda personalorganisationer. hardärefter hemställt om förändring i den nuvarande organisationen. Till verkelshemställan har fogats ett samrädsytirande från statskontoret. Vägverkelshemställan med utredningsrapport och samrådsyilrande har remissbehandlats. Jagavser att i del följande redovisa min syn på denna fråga. Förall beskriva exislerande problem inom verkets nuvarande organisalion har uiredningengjort en ingående problemanalys. Jag delar i slorl sell de bedömningar som uiredningenkommii fram till i denna analys. Således anser jag all centralförvallningen hari stort en tillfredsställande organisalion. Problem finns på grund av all planeringsfunklionernabeiräffande statsvägar och slalskommunvägar är uppdelade på två olikaavdelningar, driftavdelningen och lekniska avdelningen, annnat problem är brisiandebalans i belastningen hos de olika avdelningarna, Specielll driftavdelningenhar ell omfallande arbetsområde, Vägverkeihar i sin hemställan föreslagit all centralförvallningen organiseras i enlighelmed del av uiredningen framlagna s, k, funktionella organisationsallernativel, Dellakännetecknas av en relalivi sell begränsad Prop.1977/78:10 56 förändringav den nuvarande organisationen. Ytterligare en avdelning uiöver de nuvarandefem skapas. Inom denna avdelning, planeringsavdelningen, avses den långsiktigaplaneringsverksamheten, vilken som nämnls finns på olika avdelningar inom centralförvallningen,all sammanföras. En sådan organisatorisk lösning bedöms på ett bätlre sätt än f,n. göra samlade bedömningar möjliga i vägplaneringen. Såväl investerings- somdriftfrågor för både stals-, slalskommunvägar och bidragsberättigade enskildavägar kommer all kunna behandlas mera sammanhållet, 1utredningsarbetet har även ingående diskuterats ett annal alternativ lill cenlralförvaltningensorganisation, del s, k, regionala linje-slabsalternalivel, Förslagel innebärall fyra linjeavdelningar- vägavdelningar- inrättas för var sin region ilandet. Varje vägavdelning svarar för såväl byggande som drift i regionen. Vägavdelningarnakompletteras med fyra stabsavdelningar, en planerings-, en leknisk, en ekonomi-och en administrativ avdelning. Denna organisationsform, som liksom den andra organsialionsformenbedöms förbättra fömtsättningarna för en effektiv verksamhet hos verkei, kan karakteriserassom en mer genomgripande omorganisation. En organsiationslösningenligl det regionala linjestabsallemativet borde i och för sig kunna förbättra fömtsättningarnaför vägverkels verksamhel. Jaganser emellertid alt övervägande skäl lalar för all verkei organiseras enligldet funktionella organisationsallernativel, innebärande all den nuvarande organisationenkompletteras med en seperal planeringsavdelning. Genomall en planeringsavdelning tillskapas underlättas den vidareutveckling avvägplaneringen vilken jag lidigare har förordai. Jagförordar sälunda att vägverkei från organiseras i enlighetmed verkels förslag. Genom att omorganisationen sker redan vid kommandeårsskifte har verket goda fömtsättningar att få den nya organisationen attfungera väl före omlokaliseringen lill , Inomdriftavdelningen kommer i den nya organisationen arbetsuppgifter avseende driftverksamhel,projektering och budgetarbete för slals-och slaskommunvägar all sammanföras.Dessa arbetsuppgifter återfinns inom såväl driflavdelningen som den lekniskaavdelningen. Anlalelanställda vid har ökal från 702anställda till 1976. Den nämnda omfördelningen av arbetsuppgiftermellan avdelningarna kommer all lillsammans med andra åigärder som harinitierats genom organisationsutredningen medföra en effektivisering avarbetet. Del lorde vara svårt att mer exakt beräkna vilket utrymme som en sådanrationalisering medför i form av minskal personalbehov. Min bedömning är dockall en viss minskning av cenlralförvaltningens personal, uppskattningsvis medett femtiotal, synes vara möjlig. En sådan minskning lorde inle medföra svårighelerför de anställda med hänsyn lill naturlig avgång och den avgång som föranledsav verkels omlokalisering till Boriänge, Vadavser verkels regionala organisalion har uiredningen föreslagit all Prop.1977/78:10 57 vägbyggandeti övre norra byggnadsdislriklei, som omfallar Norrbollens och Västerbottenslän, bör samordnas med vägförvallningarna i resp, län, 1 sin hemställan angerverket att frågan om den framtida organisationen för vägbyggnadsverksamheten iNorrbottens och bör ytterligare studeras. Verket hemställerdock alt efter anmälan till regeringen få vidta de åigärder som en fortsattutredning i detta avseende kan komma fram till. Siatskontoretanser i samrådsylirandet att byggnadsverksamheten i börinordnas i i länet och att byggnadsverksamheten iVästerbottens län förs in i nedre norra byggnadsdislriklei. De två berörda länsstyrelsemaförordar att byggnadsverksamheten inordnas i resp, vägförvaltning. Någotkonkret förslag till förändring av byggnadsverksamheten i de två nordliga länenhar inte lagts fram. Jag vill i sammanhanget erinra om att sedan verketshemställan lämnats har vägbyggnadsverksamheten i ökatbetydligt, dels genom regeringens beslul om särskilda sysselsäilningsfrämjandeåigärder i länel, dels genom påbörjandet av . Jagförutsätter all vägverkei genomför den planerade uiredningen om lämpligregional organisation i nära kontakt med berörda personalorganisationer ochatt verket återkommer lill regeringen med de förslag som kan föranledas av ensådan ulredning. Jag är inle beredd att nu tillstyrka att verkei gesbemyndigande all vidla förändringar i den regionala organisationen i län. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen delsbereder tilirälle all la del av vad jag har anfört i fråga om riktlinjerför den framtida vägplaneringen, dels föreslår all godkänna denändring i organisalion som jag har förordai. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition förelägga vad föredraganden anfört för den åtgärd ellerdet ändamål som föredraganden hemsiälli om. Prop.1977/78:10 58 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Utdragav protokoll vid regeringssammanlräde 2 1 Inledning..................................................... 2 2 Belänkandet Vägplanering............................... 3 2.1 Betänkandetsinnehåll............................. 3 2.1.1 Inledning...................................... 3 2.1.2 Utgångspunkter för väghållning........ 4 2.1.3 Huvuddragen i del framlida vägplaneringssyslemei 6 2.1.4 Väghållningens samhälleliga effekter.. II 2.1.5 Framlida vägstandard..................... 14 2.2 Remissyttrandena.................................. 15 2.2.1 Allmänt........................................ 15 2.2.2 Utgångspunkter för väghållning........ 16 2.2.3 Huvuddragen i del framtida vägplaneringssyslemei 17 2.2.4 Väghållningens samhälleliga effekter.. 22 2.2.5 Framlida vägstandard..................... 23 3 Statens vägverksorganisation........................ 24 3.1 Nuvarande organisalion............................ 24 3.2 Rapporien Vägverkei 1980........................ 26 3.3 hemställan ........................... 32 3.4 Remissyttrandena................................... 33 4 Decentraliséringsulredningensbelänkande Samordnad regional vägplanering 36 5 Fördraganden............................................... .... 41 5.1 Inledning.............................................. .... 41 5.2 behandling av vissa vägplaneringsfrågor 41 5.3 Den framlida vägplaneringen..................... 44 5.4 Statens vägverks organisation ................. 54 6 Hemställan................................................... 57 7 Beslul......................................................... 57