prop · G103154 · 1977-12-31 00:00:00 — Det bör emellertid i första hand ankomma på jordbrakets företrädareatt väga angelägenheten av utökad avbytarservice mot andra sociala satsningaroch prlsför-bältrlngar. KonsumentdelegationenframhåUer att om utredningen med "i särskild ordning" menar att medelslUlskottenför avbytare vid sjukdom och mUitärtjänstgöring skall komma utöver de beloppsom eljest skulle tillföras jordbruket bör dessa ändamål inte vara enangelägenhet för konsumenterna utan bekostas i annan ordning. LO, som finnerdessa medel vara av relativt begränsad storleksordning under åtskilliga årframåt, anser alt finansieringen av medel för nämnda ändamål bör tas inom den ramsom vid överläggningarna om priserna på jordbrukets produkter tillerkännsjordbruket, LRFanför att förslaget rörande planlagd ledighet ställer stora anspråk på medeläven om den föreslagna ambitionsnivån inte kan betecknas som hög vid enjämförelse med löntagamas förhållanden. Förbundet fömtsätter att de belopp somkommer att tas i anspråk för nänmda ändamål kan avsättas utan alt detinkräktar på en skälig lönsamhet för en rationell anlmalieproduktion. EnligtLRF:s uppfattning bör det vara samhällets uppgift att svara för de extrakostnader som drabbar animalieproducentema vid sjukdom och mUitärinkallelse,Förbundet anser därför att särskilda budgetmedel bör anvisas för dessa ändamål.Om det av praktiska skäl skulle visa sig fördelaktigt att precisera detlamedelsbehov i anslutning till att behovet för annan avbytarverksamhelfastställs vill man inte motsätta sig detla. Oavsett finansieringssystem börjordbrakets näringsutövare ha möjlighet att påverka utformningen av olikataxeregler. Prop.1977/78:154 55 7.1Prisreglering av jordbruksprodukter utom sockerbetor ocb socker Riksdagenfastställde nya riktimjer för jordbrakspoUtiken, m, m. (prop.1977/78:19, JoU 1977/78: 10, rskr 1977/78: l03). Enligt dessa skall denframtida jordbrukspolitiken i vårt land främja ett rationellt utnyttjande avlandets naturliga resurser för jordbruksproduktion. Det innebär att den bmkningsvärdaåkerjorden skall utnyttjas för detta ändamål. Härigenom kan vi trygga en godlivsmedelsberedskap och bidra till livsmedelsförsörjningen i övriga delar avvärlden. Ett huvudsyfte med jordbrukspolitiken skall vara att tillförsäkra demsom är sysselsatta inom jordbruket i alla delar av landet en ekonomisk och socialstandard som är likvärdig med den som jämförbara grupper uppnår. Vidare skalljordbrukspolitiken ha till mål att tillgodose konsumenternas berättigade kravpå säker tillgång till livsmedel av hög kvaUtet tiU rimliga priser. De statligainsatserna för jordbmkets rationalisering skall främja en fortsattrationalisering av jordbruket genom uppbyggandet och vidmakthållandet avrationella familjeföretag. De ekologiska och miljömässiga aspekterna skaUbeaktas. Jordbrukspolitiken skall vidare ges en sådan inriktning attjordbruket och därtill knutna verksamheter kan medverka i en aktivregionalpolitik. Enligtde nya riktlinjerna skall prisregleringen på jordbrukets produkter varautformad efter i huvudsak oförändrade principer. En ökad insyn i och kontrollav vissa förädlingsleds koslnadsförhåUanden m. m. förutsätts komma lUl stånd.Statens ansvar för finansieringen av spannmålsöverskotten understryks.Grunderna för jordbmkets inflationsskydd bibehålls. Prisstödet liU jordbruket inorra byggs ut och skall även omfatta getskölsel och smågrisproduktion.För att begränsa de större animalieproduktionsföretagens utbyggnad skalldifferentierade slaktdjursavgifter tas ut inom slaktsvuisproduktionen.Motsvarande avgifter skall tas ut även inom äggproduktionen. överlänmadei skrivelse till regeringen förslag beträffande den närmareutformningen av prisregleringen för jordbruksprodukter för tiden efler den 30juni 1978, Förslaget, som utarbetats på uppdrag av regeringen, har utformatsefter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation. Förslaget har biträtts av de båda delegationema. Nämndensförslag innebär att regleringsperioden för jordbmksprodukter utom sockerbetoroch socker skall omfatta , dvs. tiden den 1 juli 1978den 30 juni 1981.Nuvarande principer med mittpriser och prisgränser samt inom prisgränsema fastainförselavgifter för vissa viktiga varor föreslås gälla även i fortsättningen.Vidare skall liksom hittiUs ingå ett indexbaserat inflationsskydd som tiUämpasper och . 1977/78:154 56 Enligtförslaget bör överläggningar om ersättningen tUl jordbrukarna för eget arbeteoch eget kapital ske en gång per . Nuvarande metod för attge jordbrukarna inkomstföljsamhet med övriga grupper, som innebär en direktkoppling tUl löneavtalen på LO-SÄF-området, föreslås modifierad. I första handbör löneutvecklingen för de slora kollektiven beaktas. När ett tUlförlitligtstatistiskt underlag härför föreligger bör enligt förslaget även inkomst- och lönsamhetsförhåUan-denaför andra småföretagargrapper kunna beaktas. Hänsyn bör också kunna tas till deolika förhållanden som påverkar den ekonomiska och sociala standarden inomjordbruket, RationaliseringsutveckUngen inom näringen bör beaktas på i principsamma sätt som under nuvarande prisregleringsperiod. Jordbruksnämndensförslag innebär alt de prisjusteringar på jordbruksprodukter som en tiUämpningav reglema för inkomstföljsamheten skulle kunna föranleda per den 1 juli 1978inte genomförs. Inom ramen för det kompensalionsbelopp som kommer att tillförasjordbmket per vid tUlämpningen av inflationsskyddet bör enUgtförslaget högst 100 milj. kr. avsättas för fortsatta låginkomstsatsningar bl.a. för det socialförsäkrmgsskydd som avses börja tillämpas från den 1 juli1978. Fortsatta låginkomstsatsningar under andra och tredje reglerings-året börske och närmare preciseras vid de årliga överläggningarna om inkomstföljsamheten. Nämndenföreslår vidare alt medel regelbundet anvisas av statsmakterna förundersökningar av arbetsåtgången i jordbmket, av levnadsstandarden förjordbrukare och jämförbara grupper liksom de prestationer som standardengrundar sig på. Dessa undersökningar bör utformas så att de även ger underlagför bedömningar av hur subventioner och prisändringar påverkarlivsmedelskonsumtionen inom olika familjetyper och inkomstgrupper. Förslagetinnebär vidare att jordbruket varje halvår skall fåen indexbaserad kompensation för sina kostnadsökningar. Kostnadsvolymen harreducerats något i samband med en översyn av beräkningsmetodiken. Lånefuiansieradetillgångar föreslås värderade till anskaffningsvärde och inle som f. n. till återanskaffningsvärde.Härigenom reduceras avskrivningskostnaderna något. En ytterligare genomgång avkapitalkostnadsberäkningarna planeras bli genomförd. Nämndenföreslår att kompensation för kostnadsökningar inom uppsamling och förädlingunder regleringsperioden bör ske på i huvudsak samma sätt som tidigare, dvs.med hänsyn till den faktiska kostnadsutvecklingen. Enligt nämnden bör sammariktlinjer som gäller för andra livsmedelsindustrier vUka är föremål förprisstopp och prisövervakning också gälla för uppsamling och förädling inomjordbruksprisregleringen. Enligt dessa riktlinjer uppställs krav på vissproduktivitetsutveckling. Det fortsatta utredningsarbetet på detla område börenligt nämnden 1977/78:154 57 inriktaspå mätningar av totalproduktiviteten, I avvaktan på resultat av detta arbetefår beräkningar av arbetsproduktiviteten ligga till grund för bedömningarna.Hänsyn bör tas tiU de särskUda föratsättningar som gäller för ifrågavarandeindustrier. Vidare bör man enligt nämnden efter det indexserier över kostnadsutveckUngensammanstäUts pröva en eventuell övergång tUl ett system förkostnadskompensation, som baseras på indexmätning och i förväg fastställtproduktivitetsavdrag. NugäUande system för inflationsskydd innebär att kompensationsbeloppet beräknasutifrån en värdevolym som omfattar hela produktionen, även exportdelen.Beloppet fördelas även på hela produktionen. Prishöjningar kan dock inte tasut på exportproduktionen. Enligt jordbruksnämndens förslag bör ifortsättningen kompensationsbeloppet i inflationsskyddet beräknas enbartutifrån försäljningen inom landet. Likaledes bör fördelningen av beloppet skepå grundval av inom landet försålda kvantheter. Den del av ulbyteshandeln somär kompensations-berättigad likställs här med henunaförsäljningen. Nämndenavser att till regeltillämpningen per redovisa hur detlaprincipförslag närmare bör utformas. Förslagetinnebär vidare att den s. k. VM-klausulen m. m. bör bibehållas, dvs. hänsynbör tas till utvecklingen av världsmarknadspriserna m. m. enligt samma reglersom f. n. gäller, Jordbmksnänmden avser att se över dessa regler i vissahänseenden. Jordbruksnämndenföreslår att kompensationsmöjligheterna för ulbyteshandeln på köttvaraområdetutvidgas. Som rUclmärke bör härvid gälla att jordbruket av införselavgiftsmedelbör tillföras ett belopp av 50 milj. kr. utöver vad som kan inflyta vidimport av nötkött från . Vid överläggningarna bör faststäUasfördelningen av införselavgiftsmedlen för nötkött och fläsk. Dessa medel bör överförastill regleringsföreningen kötthandel. Överföring av medel får dockendast ske i den mån motsvarande export ägt rum och under föratsättning attinförselavgiftsmedel finns tillgängliga sedansamtliga övriga ändamål tillgodosetts inom och utanför fördelningsplanen med tiUäggav en skälig reserv för ofömtsedda ändamål, Jordbruksnänmdenframhåller alt överläggningar om spannmålsöverskottets finansiering bör tasupp först när spannmålsöverskottets storlek kan bedömas, dvs. Föregen del vill jag framhålla att jordbraksnämndens förslag i fråga omprisregleringen för jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker underprisregleringsperioden /791980/81 har utformats på grundval av de allmännariktluijer för jordbrukspolitiken som faststäUt . Jagkan biträda vad nämnden föreslagit. I anslutnmg härtUl vUl jag anföra följande. Prop.1977/78:154 58 Jagvill erinra om att de nyssnämnda riktlinjema innebär att inkomst-målet särskUtskall beaktas vid prissättningen av jordbriiksprodukterna. I propositionen omnya riktlinjer för jordbmkspolitiken anförde jag vidare att det är nödvändigtatt också i fortsättningen göra särskUda lågin-komslsatsnuigar för att inkomslmåletskall uppnås för så stora gmpper jordbrukare som möjligt. Jag ansåg dock attdet inte då fanns anledning att precisera inkomstmålet genom att ange vUkagrupper som bör jämföras och hur jämförelsen bör tiUgå. I fråga om inkomstföljsamhetenföreslår jordbruksnämnden att en breddning sker av jämförelseunderlaget. Somjag framhöll i nyssnämnda proposition är det angeläget att systemet för inkomstföljsamhetanpassas med utgångspunkt i inkomslmålsättnmgen för jordbrakama. Jag underströkvidare att erfarenheterna visat att det är lämpligt och praktiskt att vid jordbraksprisöverläggningamaanknyta till löneutvecklingen för ett slort kollektiv. Det bör erinras om attdel hittUls har skett en automatisk anknytning till löneavtalen på LO-SAF-området.Jag framhöll att man genom den samordning som sker vid löneförhandlingamamed det tillämpade systemet får en praktiskt hanterlig metodik för att uppnå inkomstföljsamhetoch att ett system med obundna överläggningar i realiteten skulle innebäraettåriga prisregleringsperioder, vilket från olika synpunkter får anses mindreönskvärt. Jordbmksnämndensförslag till syslem för inkomstföljsamhet innebär all statistiskt material rörandelöneutvecklingen för de stora kollektiven i första hand bör beaktas. Hänsyn börockså kunna tas till de olika förhållanden som påverkar den ekonomiska ochsociala standarden inom jordbruket. Ralionaliseringsutvecklingen inom näringenbör beaktas på i princip samma sätt som hittiUs. Likaså bör ändringar avarbetsgivaravgift eller liknande avgift, vad gäller den s. k. egenavgiften,beaktas vid första möjliga justeringstUlfäUe. Som nämnden föreslår bör ävenandra ändrade förutsättningar för näringen till följdav slatsmaktemas beslut kunna tas upp tUl överläggningar och efteröverenskommelse beaktas vid prissättningen. Jordbmksnämndensförslag beträffande tiUämpningen av inflationsskyddet och systemet för inkomstföljsamhetper innebär bl. a. att det inom ramen för detkompensationsbelopp, som kommer atl tillföras jordbruket per ,bör avsättas ett belopp om högst 100 milj. kr. för fortsatta låglnkomstsalsnmgar,bl. a. för det socialförsäkringsskydd som avses börja tUlämpas den 1 juli1978. Jag vill framhålla att detla förslag väl överensstämmer med vad somuttalats av beträffande angelägenheten av att åigärder vidtas för attförbättra jordbrakarnas sociala standard. Frågan om hur avsättningen av dettabelopp tekniskt sett skall gå tUl får tas upp i samband med deprisöverläggningar som kommer att ske inför den nya prisreglerings-perioden. 1977/78:154 59 Jagdelar jordbruksnämndens uppfattning att det är angeläget att undersökningarfortlöpande sker bl. a. av arbetsåtgången inom jordbraket och levnadsstandardenför olika grapper jämte de prestationer som standarden grandar sig på. Det kandärvid bl. a. vara av intresse att beakta atl en avsevärd del av åkerarealenbrakas på arrende. Resultat av dessa undersökningar bör ingå i det material somläggs till grand för de bedömningar som inför varje regleringsperiod bör görasom huruvida in-komslroålsätlningen uppnåtts. Nämndensförslag rörande ett eventuellt system för indexmätning av kostnaderna inomuppsamling och förädling bör syfta till att finna en smidig teknik för att mätaden faktiska kostnadsutvecklingen. Jordbmksnämndenbör vid kommande justeringstillfällen under den föreståendeprisregleringsperioden efler överläggningar med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen till regeringen inkomma medförslag till fördelning av de totala beloppen på olika produkter samt lUl deändringar av mittpriser, prisgränser och införselavgifter som krävs för attjordbraket skall tillföras avsedda intäktsökningar. Det ankommer därefter påregeringen alt besluta härom. Deövriga förslag rörande prisregleringens utformning /791980/81som nämnden lagt fram föranleder ingen erinran från min sida. Däri Inräknar jagäven nämndens förslag angående prisgränssystemet. Jagövergår nu till atl behandla jordbruksnämndens förslag för olika varuområden. Ifråga om förslagen tUl avgifter fordras inte beslut av i det enskUdafallet. Redovisiungen är emellertid nödvändig för bedömningen avprisregleringsförslaget i dess helhet. VadgäUer spannmål föreslår jordbruksnämnden inga ändringar i regleringensutformning, vilket innebär att systemet med förmalningsav-glfter ochinlösenpriser kvarstår oförändrat. Nämnden anför att en differentiering av inlösenprisernasker mellan olika delar av landet genom ett syslem med prisorter. I sittbelänkande förordade jordbruksutredning en översyn av detta prisorlssystem.Svensk spannmålshandel har på uppdrag av nämnden gjort en sådan översyn.Föreningen anger att dess förslag syftar till att effektivisera och förbUUgaspannmålsflödet från odlarna till de slutliga förbrukarna inom och utom landet.Jag finner alt förslaget bör godtas. Det ankommer på regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, jordbruksnämnden att besluta om marknadsmässigtbetingade anpassningar av prisortssystemet för brödsäd och fodersäd. Jordbruksnämndenanmäler att en översyn pågår av vissa frågor inom fettvaruregleringen, vilkenberäknas kunna slutföras före regleringsårs-sklflet. Nämnden anmäler vidare altöverläggningar har ägt rum mellan Förenmgen svenska margarmtiUverkare ochSvenska mejeriernas rUis-förening, varvid vissa överenskommelser träffats.Därvid har margarin- 1977/78:154 60 industrinframhållit att den f. n. inte yrkar på någon särskild utredning omkonkurrensneutraliteten inom fettvamområdet. Jag tolkar det så attkonkurrensförhållandena inom matfettsområdet således nu inte ger anlednmg tillnågon kritik. Närdet gäller utformningen av prisregleringen för vegetabilier anför nämnden att kontraktsbaseradproduktion bör prioriteras, t. ex. genom att denna i första hand blir föremålför stödköp eUer ges ett högre pris. Härigenom skuUe varuströmmarna enligt nänmdeni högre grad än tidigare kunna styras tUl kontrollerbara kanaler ochprisregleringsåtgärderna underiätlas. Jag har intet att erinra mot dettaförslag. Ifråga om mjölkprisregleringen föreslår jordbruksnämnden att en övre prisgränsför lällmjölk fetthalt fastställs. bör övre prisgränsen förskummjölk slopas. Vidare föreslår nämnden att parliprisel på konsumtionsmjölk,vilket f. n. varierar meUan olika delar av landet, utjämnas föratt underlätta införandet av ett för hela landet enhetligt konsumentpris påmjölk. En etappvis övergång lill en sådan enhetlig prissättning på mjölk kommerenligt vad nämnden inhämtat troligen att föreslås av prisregleringskommiltén.Nämnden föreslår atl mejerier som sänker partipriset skall få kompensationgenom utjämningssystemet och anför att den kommer att ta upp frågan hur deltaskall finansieras när förslag om prissättningen fr. o. m. den 1 juli 1978föreligger. Jagbiträder förslaget om införande av en övre prisgräns för lättmjölk. Ävenförslaget alt införa ett enhetligt partipris på mjölk kan jag tillstyrka. Detsistnämnda förslaget innebär alt det genomsnittliga partipriset för helalandet inte höjs. Jordbruksnämndenhar haft i uppdrag atl utforma ett system för styrning av animalieproduktionensutbyggnad genom avgiftsbeläggning. Nämnden anför alt den i första hand söktskissera ett system som kan prövas tekniskt och administrativt. Beträffandestyrningen av fläskproduktionen hemställer nämnden om bemyndigande att börjata ut avgifter tidigast , varvid avsikten anges vara attbörja på en låg avgiftsnivå och med högst två avgiflssteg. I fråga om äggproduk-lionensstyrning lämnar nämnden ett förslag angående avgiftssystemets utformning menanger inte när det bör införas. Förslagenförutsätter att nämnden skall kunna identifiera de företag som skall avgiftsbeläggas.Del är enligl nämnden nödvändigt att den ges befogenhet alt ta del av lanlbruksregislretsuppgifter om de större företagens produktion av slaktsvin resp, innehav avhöns. Debiteringenav avgiften föreslås i fråga om fläskproduktionen ske under medverkan avslakterierna. Äggproducenterna bör betala in avgiften direkt tilljordbruksnämnden. Möjlighetbör även tillskapas för jordbruksnämnden att debitera fläskproducent direkt, t,ex. i de fall leveranserna sker tUl flera olika ställen. För alt nämnden skallkunna debitera fläsk- och äggproducen- 1977/78:154 61 teravgifter måste lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område ändras.Uppräkningen i 10 § första stycket måste sålunda kompletteras så attskyldighet att erlägga avgift åläggs dels fläskproducent för tamsvin som hanlevererar tUl slakt, dels äggproducent för värphöns som han innehar. Jagåterkommer i det följande tiU förslaget om ändring i lagen om prisreglering påjordbrukets område. Föratt lämnade uppgifter skaU kunna kontroUeras föreslår jordbmksnämnden alt kontroUslakterier,offentiiga slakthus och större besiktningsbyråer åläggs att tiU nämnden lämnaerforderliga uppgifter beträffande leveranser som är avgiftspliktiga.Kläckerier bör Ukaledes åläggas att till nämnden lämna uppgifter omstorproducenters inköp. Jag vUlerinra om att riksdag beslutat om riktUnjer för styrning av animalieproduktionensutbyggnad. Syftet med en sådan styming skall bl, a, vara att begränsautbyggnaden av större företag och ge utrymme för en ökad anlmalieproduktionvid utvecklingsbara företag. Enligl riksdagsbeslutet skall de störreproducenterna stå för en större andel av exportkostnaden när pristryckandeöverskott föreUgger inom fläsk-och äggproduktionen. När överskott uppstår påfläsk och slaktdjursavgift behöver las ut skall därför avgiften ellermotsvarande avräkning från prisstödet differentieras efter besättningamasstorlek. Inom äggproduktionen skall vid liknande tillfällen en avgift kunnatas ut vid större besättningar. Differentieringenskall enligt riksdagsbeslutet göras trappstegsformad. Avgiftema kommerdärigenom fömtom att påverka prodiUrtionens utbyggnad även alt medföra eninkomstomfördelning från större producenter lill familjejordbrukare. Dettaligger helt i Imje med strävan att nå en ökad utjämning av inkomstema mellanolika jordbrakarkategorier. Jagkan i huvudsak godta den skiss till ett avgiftssystem för stymmg av animalieproduktionensutbyggnad som jordbmksnämnden redovisat. Nämnden bör bedriva arbetet så attavgift om möjligt kan börja tas ut . Nänmden anför att den ifråga om fläskproduktionens styrning avser att börja på en låg avgiftsnivå. JagvUl i detta sammanhang understryka vad som uttalas i riksdagsbeslutet,nämligen att differentieringen skall utformas så att den blir ett effektivtinstrument för att begränsa de större förelagens utbyggnad. Det finns häranledning påminna om att jordbruksutredningen framhöll att de ekonomiska storleksfördelarnamed nuvarande produktionsteknik uppnås vid en besättningsstorlek av 10 000höns resp, 5001 000 slaktsvin per omgång, dvs. en årsproduktion av 1 5002 500slaktsvin. Jordbruksnämndenhar anmält att en utvärdering av leveranstiUägget för mjölk och stödet tillsmågrisproduktionen f. n. pågår inom nämnden och att dess avsikt är att senareinkomma med eventueUa ändringsförslag rörande dessa båda stödformer. Förslagetkan komma att innebära avveckling av smågrisstödet. Det bör få ankonmia påregeringen att besluta i dessa frågor. 1977/78:154 62 Deav beslutade nya riktUnjerna för jordbrukspolitiken, m. m.innebär i fråga om sockerbetsarealen att denna skall avpassas så att den vidnormalskörd ger ett importutrynune motsvarande av vår totala sockerkonsumlion.Importutrymmet fastställdes främst med hänsyn tUl u-ländemas behov av export. Förprissättningen av sockerbetor och socker innebär de nya riktiinjerna bl. a.att den direkta anpassningen tUl förändringar för sockemä-ringen inom EG skallupphöra. FörhåUandena i EG bör dock analyseras vid bestämningen av de svenskapriserna. Betprisets nivå skall i högre grad än tidigare avvägas med beaktandeav kostnadsutvecklingen inom den inhemska odlingen och prisema på övriga vegetabiUer. Jordbruksnämndensförslag till prisreglering för sockerbetor och socker för tiden den 1 juli1978den har biträtts av betodlares centralförening,Svenska sockerfabriks AB och konsumentdelegationen. Sockerbolaget har avgettett särskilt yttrande. JordbruksnämndenframhåUer att sockerkonsumtionen tmder har minskat, vilket enligtnämndens bedönming inte är av tUlfällig natur. Med hänsyn härtUI föreslårnämnden att sockerbetsarealen odling bör uppgå till högst 52 000ha. Eventuellt erforderUg kvotering av odlingen bör enligt nämnden inte fådrabba de områden som normalt levererar betor tUl bruken på och Gotiand. Jordbruksnämndenhar analyserat kostnadsutvecklingen för betodlingen och med biträde avexpertis från statens pris- och karteUnämnd granskat sockerbolagets ekonomi ochförväntade kostaadsutveckling. Nämnden framhåUer att genomgången av kostnademaav tidsskäl har måst få en provisorisk prägel. Nämnden avser emellertid attpåbörja sådana utredningar rörande betodlingens och sockertUlverkningens strukturellaoch ekonomiska förhållanden som kan ge underlag för ett förslag lillprisreglering för en något längre regleringsperiod. Jordbmksnämndenföreslår att priset på betor höjs med hänsyn tiU kostnadsutvecklingen för deinköpta produktionsmedel m. m. som utnyttjas inom odlingen samt den höjning aversättningen för eget arbete och eget kapital som tUlämpades föratt jordbraket i övrigt skulle uppnå inkomstföljsamhet. TiU odlare inom vissadistrikt som levererar betor till bruken på och föreslås ulgå ettarealbidrag av /ha efter i stort sett samma grunder som f. n. Motbakgrunden av den verkställda expertgenomgången av sockerbolagets ekonomi ochberäknade kostnadsökningar föreslår nämnden att bolagets andel av partiprisetpå socker ökas. Nämndenbegär att få genomföra prishöjningarna på sådant sätt att minsta möjligastörning uppstår på marknaden. Gränsskyddetföreslås liksom utgöras av införselavgifter som 1977/78:154 63 tasut på såväl råsocker som på färdigt socker och sockerprodukter.