prop · G10341 · 1977-12-31 00:00:00 — Detbör anmärkas att det sagda inte innebär någon ändring i handläggningen avdispensärenden. Kända borgenärer skall alltså höras och, om så begärs, säkerhetställas för borgenärs fordran, innan en ansökan får bifallas. Bestämmelsernaom undantag från låneförbudet bör i viss utsträckning kunna tillämpas även dåen utomstående person vill överta ett företag och behöver lån för att förvärvaaktier i företaget. Genom de viUkor som knyts till dispensen kan förhindras attlånet kommer att användas för köparens privata konsumtion. Det bör till exempelkunna fordras att lånet inte betalas ut till köparen personUgen utan attbolaget för dennes räkning gör utbetalningar direkt till den som såltföretaget. Borgenärsintressena torde Ukaledes kunna skyddas genom villkor Isamband med dispensen. Vid ett här avsett nyinträde i företag bör normalt kunnakrävas att köparen betalar en större del av köpeskillingen kontant. Återståendedel av köpeskillingen bör han alltså kunna låna från det förvärvade företaget.Härvid bör såväl engångsuttag sora uttag kunna förekomma. Omlån medges, är det vidare av stor vikt att garantier finns för att de villkorsom dispensmyndigheten har ställt upp iakttas. Det är enligt min mening enuppgift för revisorerna att I bolagets intresse Övervaka att lånevillkorenuppfylls samt att i förekommande fall göra de erinringar som följer avrevisorsuppdraget. Paragrafen,som innehåller bestämmelser om förteckning över vissa lån och säkerheter, harundergått en redaktionell ändring med anledning av det nya femte stycket i 12kap. 13 kap.7 och 10 §§ 10§ i nuvarande lydelse upptagna bestämmelsen att likvidatorerna skallanmäla Ukvidatlonsbeslut för registrering har mot bakgmnd av övervägandena iden allmänna motiveringen (avsnitt 5.3) flyttats och tagits In som ett nytttredje stycke i 7 §. Bestämmelsen kommer då Inte längre att omfattas av det i15 § tredje stycket Intagna undantaget, som endast avser 814 §§. 1977/78: 41 39 Paragrafeninnehåller gmndläggande bestämmelser om tvångsinlösen av aktier i dotterbolag.Tvister om inlösenrätt eUer om lösenbeloppet skall prövas enligt lagen omskiljemän. I enlighet med vad som anförts i den aUmänna motiveringen (avsnitt5.3) har i andra stycket gjorts ett tiUägg som innebär att för detinlösningsförfarande som det här är fråga om inte gäUer någon bestämd tid inom vUkenskUjedom måste meddelas (jfr 18 § andra stycket lagen om skiljemän). Iparagrafen, som innehåller straffbestämmelser, har i första stycket 3 endastgjorts den ändringen att såsom straffbart område i fråga om 8 kap. 9 §uttryckligen anges brott mot första stycket andra eller tredje meningen. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . Särskilda övergångsbestämmelserbehövs inte. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1919: 426) om flottning i allmänflottled Paragrafeninnehåller bestäraraelser ora styrelseledamöter . Enligtförsta stycket väljs styrelsen på flottningsstämma. Det erinras dock om attlänsstyrelsen kan utse en styrelseledamot enligt 40 §. Denna erinran har nuutvidgats att avse också de nya bestäraraelserna i 40 a§ om styrelserepresentation för de anstäUda. Flottningslagens bestämmelser om styrelseledamot och ersättare för sådanledamot gäUer också arbetstagarrepresentant, jfr 8 § lagen om styrelserepresentationför de anstäUda i aktiebolag och ekonomiska föreningar och 49 § flottningslagen.EnUgt 39 § andra stycket flottningslagen får till styrelseledamot utses annanperson än flottande. Ledamot av styrelsen skall enligt tredje stycket vara härI riket bosatt svensk medborgare, om inte regeringen för särskilt fall medgerundantag. Enligt fjärde stycket får styrelseledamot, även om den tid för vilkenhan utsetts inte har gått tUl ända, skUjas från uppdraget genom beslut av densom utsett honom. Idenna paragraf har införts erforderliga bestämmelser om arbetstagarrepresenianteri flottningsförening (se avsnitt 5.4). EnUgtförsta stycket första meningen skaU i fråga om flottningsförening lagen omstyrelserepresentation för de anstäUda i aktiebolag och ekonomiska föreningargälla i tillämpliga delar. 1977/78: 41 40 förekommerinte för flottningsförening och bestämmelserna om moderföretag I den nämndalagen bUr alltså inte tUlämpUgä. Någon motsvarighet till 9 § i den nämndalagen behövs inte heller (jfr 34 § andra stycket 4 flottningslagen). Enligt18 § första stycket lagen om styrelserepresentation för de anställda gällerföljande. Skulle styrelserepresentation för de anställda medföra väsentligolägenhet för aktiebolag på grund av att (1). styrelsens sammansättning ärberoende av politiska styrkeförhåUanden eller av förhållande mellan olikaaktieägare eller aktiegrupper, sora framgår av bolagsordningen, avtal eUerannan omständighet, eUer (2) bolagsordningen innehåller föreskrift om särskildröstmajoritet vid fattande av styrelsens beslut, kan undantag medgivas från dennämnda lagen, om olägenheten ej kan undanröjas på annat sätt. EnUgt andrastycket äger första stycket motsvarande tillärapning på ekonoraisk förening.Med förhållande som avses i första stycket 1 jämställs därvid förhåUande mellanolika intressentgrupper inom föreningen. Undantag skall enligt 18 § tredjestycket förenas med villkor om åtgärder som på annat sätt tiUgodoserarbetstagarnas intresse av insyn och inflytande i fråga om företagets verksarahet, EnUgt19 § lagen om styrelserepresentation för de anställda äger be stämmelserna i18 § motsvarande tillärapning, ora olägenhet som där sägs skulle uppkomma genomatt styrelserepresentation för de anställda införs i företag där staten harutsett offentlig styrelseledamot enligt lagen (1976: 350) omstyrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar ochstiftelser. Sistnämndalag är inte tillämplig på flottningsförening. Däremot kan utseoffentlig styrelseledamot enUgt 40 § flottningslagen. I första stycket andrameningen av förevarande paragraf har därför upptagits en bestämmelse sorabeaktar detta förhållande. Enligt23 § lagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar skall I anmälan ora styrelsens sammansättning enUgt 8kap. 15 § ABL eller 37 § lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar anges omledamot eUer suppleant har utsetts enligt lagen om styrelserepresentation. Enmotsvarighet tlU denna bestämmelse har tagits in i andra stycket av förevarandeparagraf. I anmälan om styrelsens sammansättning enligt 41 § flottningslagenskall sålunda anges om arbetstagarrepresentant här utsetts. Arbetstagarrepresentantsnamn och adress skall tas in i den förteckning över allraänna flottleder somlänsstyrelsen skall föra enligt 76 a § flottningslagen (i lydelse enligt SFS1977:671). Lagenföreslås träda'i kraft ; Särskilda övergångsbestämmelserbehövs inte. 1977/78: 41 41 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1976: 351) om styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar Förevarandelag anger f. n. uttömmande vUka företag lagen är tlU-lämpUg på. För att klargöraatt lagen gäller även flottningsföreningar har en erinran härom tagits in i ettnytt andra stycke i 1 §. JaghemstäUer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975: 1385), 2. lag om ändring I lagen (1919:426) om flottning i allmän flottied, 3. lag om ändring i lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda I aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Regeringenbeslutar i enUghet med föredragandens hemställan. 4 1977/78.1 saml Nr 41 Prop.1977/78: 41 42 Lag om ändring 1 aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrives att 12 kap. 7 § aktiebolagslagen(1975: 1385) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§ Aktiebolag får ej lämna penninglån till den som ägeraktie i eller är styrelseledamot eller verkställande direktör i bolaget ellerannat bolag i samma koncern. Detsamma gäller i fråga ora penninglån tiU 1. den som är giftmed eller är syskon eUer släkting i rätt upp- eUer nedstigande led tillaktieägare, styrelseledamot eller verkställande direktör, 2. den som är besvågradmed sådan person i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är giftmed den andres syskon, eller 3. juridisk personöver vars verksamhet person som nämnts ovan har ett bestämraande inflytande. Beslämmelserna i första stycket gäller ej ora 1. gäldenären är kommun eller landstingskommun, 2. gäldenären ärföretag I koncern I vilken det långivande bolaget ingår, 3. gäldenärendriver rörelse och lånet betingas av affärsmässiga skäl samt är avsettuteslutande för gäldenärens rörelse, eller 4. gäldenäreneller närstående fysisk eller juridisk person som avses i första stycket13 är aktieägare samt det sammanlagda aktieinnehavet ej uppgår till enprocent av aktiekapitalet i bolaget eller, om bolaget ingår i koncern, ikoncernbolagen. Första stycket tillämpas dock, om gäldenären eller juridiskperson över vars verksarahet han har ett bestämmande Inflytande eller bådatillsammans äger mer än 500 aktier i bolaget eller, om bolaget ingår i koncern,i koncernbolagen. Aktiebolag får Icke lämna penninglån i syfte att gäldenäreneUer honom närstående fysisk eller juridisk person som avses i första stycket13 skall förvärva aktier i bolaget eller annat bolag I samma koncern. Beslämraelserna I denna paragraf ora förbud mot penninglånäger motsvarande tillämpning i fråga om ställande av säkerhet. Med äktenskap likställes äktenskapsliknande samlevnad, omde sammanlevande är ogifta och har varit gifta med varandra eller hareller har haft barn gemensamt. Denna lag träder i kraft . Bestäraraelserna i 11 kap. 8 § första stycket 4 tillämpasäven i fråga om Prop.1977/78: 41 43 penninglån sora lämnats och ansvarsförbindelser som ingåttsföre lagens ikraftträdande under förutsättning att lånet eUer förbindelsen ärav det slag sora avses med förbudet i 12 kap. 7 § i dess nya lydelse. Uppgiftom lånet eller ansvarsförbindelsen skall äyen läranas i förteckning sora avsesi 12 kap. 9§. Bestäraraelsen I 12 kap. 9 § första stycket fjärde raenlngenäger, såvitt avser saralevnadsfallen, ej tillämpning på lån ochansvarsförbindelser som bolaget lämnat före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1919: 426) om flottning i allmänflottled Härigenom föreskrives I fråga ora lagen (1919: 426) om flottningI allmän flottled dels att 39 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 40 a §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 39 § Styrelse väljes å flottningsstära- Styrelseväljes å flottningsstäm- ma, dock att en ledamot därav kan raa. Av 40 och 40 a §§följer dock efter ty i 40 § stadgas utses på an- att styrelseledamot kan utses på an nat sätt. Till styrelseledaraot raå utses annan person än flottande. Ledamot av styrelsen skall vara Ledamot av styrelsen skall vara här I riket bosatt svensk medbor- här i riket bosattsvensk medbor gare, där ej för särskilt fall Ko- gare, där ej för särskilt fall rege- nungen medgiver undantag. ringen medgiver undantag. Styrelseledamot må, ändå att den tid, för vilken hanblivit utsedd, ej gått till ända, skiljas från uppdraget genom beslut av den,som utsett . Avgår av föreningen vald styrelseledamot, innan den tid,för vilken han blivit vald, gått till ända, och finnes ej ersättare, åliggerdet övriga styrelseledamöter, såframt styrelsen ej är beslulför medkvarstående ledamöter eller enligt reglementet fulltalig styrelse alltid skallförefinnas, att ofördröjligen föranstalta om val av ny ledamot. / fråga om flottningsförening skad lagen (1976: 000) omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningargälla i tillämpliga delar. Bestämmelserna i 18 § nämnda lag äger motsvarandetillämpning, om olägenhet som där sägs skulle uppkomma genom attstyrelserepresentation för de anställda infors i flott- 1977/78: 41 44 ningsförening där har utsett styrelseledamot enligt 40 §:I anmälan om styrelsens sammansättning enligt 41 § skall anges om arbetstagarrepresentanthar utsetts. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1976: 000) om styrelserepresentation för de anstäUda iaktiebolag och ekonomiska föreningar Härigenomföreskrives att 1 § lagen (1976: 000) om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar skall ha nedan angivnalydelse. 1§Denna lag syftar tlU att de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningargenom styrelserepresentation skall beredas insyn och inflytande i fråga omföretagets verksamhet. Attlagen gäller i tillämpUga delar i fråga om flottningsförening följer av 40 a §lagen (1919:426) om flottning i allmän flottled. Dennalag träder i kraft . 1Lydelse enligt prop. 1975/76: 166. 1977/78: 41 45 Till Aktiebolagslagen (1975:1385) III.Skyddet för innehavare av konvertibla skuldebrev respektive skuldebrevförenade med optionsrätt till nytecknuig i händelse av aktiekapitalökning m. m. I5 kap. 4 § första stycket 8 ABL föreskrives att beslut om emission avkonvertibla skuldebrev respektive skuldebrev förenade med optionsrätt tUlnyteckning skall ange den rätt, som skall tillkomma innehavarna av sådanaskuldebrev bl. a. för den händelse aktiekapitalet ökas eller nya konvertiblaskuldebrev eUer skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning utges.Bestämmelsen motsvarar 5 § första stycket 8 lag om konvertiblaskuldebrev m. ra. I villkorenför de publika konvertibla skuldebrev, som emitterats sedan 1973 års lagträdde i kraft, har denna fråga såvitt här är av intresse reglerats på så sätt,att vid beslut om aktiekapitalökning etc. mot kontant betalningskuldebrevsinnehavarna skall ges samma företrädesrätt att teckna nya aktieretc, som enUgt beslutet må tillkomraa aktieägarna (här kallad huvudregeln). Dådet emellertid inte bedömts som helt oomtvistligt att en sådan regel äger rättsUgverkan, har i lånevillkoren intagits supplementärregler Innefattande kompUceradeomräkningar av konverteringskursen. Se Svenska CeUulosa Aktiebolagets SCAbifogade beslut om erbjudande till aktieägarna i . Anledningentill att man inte ansett sig kunna med fuU säkerhet utgå från att huvudregelnär invändningsfri från rättsliga utgångspunkter har varit föresläUningen att entidigare bolagsstämma inte genom beslut skulle kunna binda en . Ettadopterande av huvudregeln innebär ju att den bolagsstämma, som beslutar omutgivande av de konvertibla skuldebreven, i viss raån fattar beslutom avvikelse från den företrädesrätt, som enligt 4 kap. 2 § och 5 kap. 2 § ABL(och raotsvarande stadganden i nu gäUande lag) tUlkoramer aktieägama vidkontantemission, såvida annat ej bestämmes i kontantemissionsbeslutet eUerföreskrivits i bolagsordningen. 'Bilagan har uteslutits här. 5 1977178.1 saml Nr 41 1977/78: 41 46 Aandra sidan har föredraganden i propositionen med förslag till lag (prop.1973:93) gjort eU uttalande sora tyder på att lagstiftaren är införstådd medatt ett beslut om emission av konvertibla skuldebrev respektive skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning får en utformning, som synes innebäraatt man på visst sätt binder en senare bolagsstämma. I propositionen (s. 105)anförs sålunda såsom exempel på hur raan kan skydda skuldebrevsinnehavarna ihändelse av fusion, att dessa i emissionsbeslutet tillförsäkras samma rätt somaktieägarna i bolaget, dvs. skuldebrevsinnehavarna kan berättigas erhålla aktierI det bolag vari bolaget uppgår. Ett fusionsavtal skaU ju i princip godkännasav bolagsstämman i det överlåtande bolaget. Utformas skyddsregeln i emissionsbeslutet,på sätt föredraganden angivit, innebär detta att den bolagsstämraa, som har attta stäUning till ett fusionsavtal, visserligen kan avvisa detta i dess helhetmen den är förhindrad att enbart underkänna den del av fusionsavtalet, som gerskuldebrevsinnehavarna rätt att erhålla aktier i det övertagande bolaget. Inyssnämnda proposition har föredraganden konstaterat att ett skydd förskuldebrevsinnehavarna i händelse av bl. a. aktlekapitalökning kan åstadkommasgenom föreskrift i lånevillkoren om justering av konverteringskursenrespektive kursen för nyteckning. Detta torde dock få fattas enbart som ettexempel och synes ej behöva förstås så, att andra vägar skuUe vara uteslutna.Det synes också svårt att finna några sak-Ugt vägande skäl mot att kunnatillerkänna även skuldebrevsinnehavarna företrädesrätt till aktieteckning vidkontantemissioner. Innebördenav det ovan sagda är att, även om starka skäl synes tala för att vad ovankallats huvudregeln är rättsligt giltig, ett visst mått av osäkerhet ändå råderpå denna punkt. Denna osäkerhet upplevs som besvärande, eftersom den innebäratt, om man väljer att inta huvudregeln i emissionsvillkoren, man knappastanser sig kunna underlåta att också införa supplemenlärregler, vilka med nödvändighetblir komplicerade och svårförståeliga för en större allmänhet. Medhänsyn härtill och då huvudregeln ansetts innebära praktiska fördelar, heraställerorganisationerna att I ABL införes ett förtydligande, så att det klart framgår,att i beslut om emission av konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning får föreskrivas alt skuldebrevsinnehavarna vid kontanteraisslonav nya aktier och av nya skuldebrev av nämnda slag skall äga företrädesrättatt teckna nya aktier respektive nya skuldebrev. Detta synes kunna åstadkommas genoraett tillägg till 4 kap. 2 § av förslagsvis följande lydelse: "...eller följer av beslut som avses i 5 kap. 4 § första stycket 8". 1977/78: 41 47 Aktiebolagslagen (1975:1385) Sedanden nya aktiebolagslagen trätt i kraft har vid lagens tlllämpmng vissaolägenheter och oklarheter uppenbarats. och FöreningenAuktoriserade Revisorer , nedan kallade organisationerna, vill härmed angenågra sådana punkter där enligt organisationernas mening börföreläggas ändringsförslag. 1.Redovisning av vissa delägda bolag i koncernredovisningen (1 kap. 2 § samt 11kap. Organisationernahar i saraband raed lagutskottets behandUng av propositionen 1975: 103 om nyaktiebolagslag och remissyttranden över förslaget tlU ny lag om ekonomiskaföreningar (Ds Ju 1976:11) framfört erinringar mot ett uttalande avföredraganden i ovannämnda proposition, s. 279, att företag som av andra bolagägs till lika delar och där ägarna endast gemensamt kan besluta, dvs. där ingenav ägarna har positivt bestämmande inflytande, skaU såsom dotterbolag tas In iägarnas koncernredovisning. Organisationernahar sålunda ansett att motivuttalandet strider mot lagtexten i 1 kap. 2 §, därkoncernbegreppet definieras, samt att den i uttalandet angivna lösningendessutom är olämpUg ur flera synvinklar. har med anledning häravsett sig nödsakad att pubUcera ett särskilt yttrande, där föreningen taravstånd från motivuttalandet. Till närmare utveckling av organisationernasmening I denna fråga får hänvisas tUl organisationernas remissyttranden överförslaget till ny föreningslag, vilka bifogas. Densituation sora uppkoramlt, där raan bland lagens tlUärapare således ansermotiv strida mot lagtext och därför ej förtjäna avseende är OtillfredsstäUandeoch skapar osäkerhet om rättsläget. Organisationerna heraställer därför attåtgärder nu vidtages för att slå fast, att lagtexten äger vitsord enUgt sinordalydelse. 2.Tiden för skiljemannaavgörande vid tvångsinlösen av aktier (14 kap. 9 §) 9 § stadgas, att tvist huruvida rätt eller skyldighet tUl Inlösen avminoritetsaktier föreligger eUer om lösenbeloppet skaU prövas av *Bilagorna har uteslutits här. 1977/78: 41 48 treskiljemän enUgt lagen 1929: 145 om skiljemän. Enligt sistnämnda lag, 18 §,skall avgörande meddelas inora . Regelnora sex månaders handläggningstid kan dock ej efterlevas. Det har nämligenvisat sig att redan de preliminärer, som enligt 14 kap. 10 § skall inleda ettinlösningsförfarande, i praktiken tar så , att större delen av de sexmånaderna är konsumerade innan förfarandet Inför skiljemännen över huvud tagetkan påbörjas. Då utredning genora sakkunniga därefter skall göras beträffandeaktievärdena, åtgår ytterligare avsevärd tid. EnUgtorganisationernas mening bör vid skiljeraannaförfarande enligt 14 kap. 9 §någon tidsgräns Icke uppstäUas. Visserligen kan mot detta invändas, att en partvid oskäUgt dröjsmål från skiljenämndens sida kan ha intresse av möjlighetenatt vända sig till någon annan instans för att få frågan avgjord. Ett medel förpåskyndande finns dock redan i och med att parten enligt 10 § i skiljemannalagenkan få skiljeman som Inte befattar sig med arbetet "på sätt för dessvederbörliga fortgång kräves" skild från uppdraget av överexekutor ochannan skiljemän utsedd. Till ledning för vad som krävs av en skiljeman kanhänvisas tlU 13 § i samma lag, där det stadgas att skiljeraännen bl. a. skallhandlägga saken skyndsamt. Vidare bör beaktas vad föredraganden understryker ipropositionen s. 317 och 532, nämligen det olärapUga i att en tvistefrågariskerar att prövas i skiljenärand samt därutöver tre domstolsinstanser. Föredragandenanför i samband därraed att eftersom värderingsfrågor ofta kräver särskildsakkunskap ter det sig lämpligast att tvister avgörs av skiljemän. Man haranledning anta, fortsätter föredraganden, att en skiljenämnds avgöranden ärmateriellt lika rättvisande som det en allmän domstol kan förväntas uppnå. Motbakgrund av dessa uttalanden av föredraganden och den ovan påpekade rätten atthos överexekutor påkalla enfledlgande av skiljeman vid oskäligt dröjsmål,framstår enUgt organisationernas mening rätten för part att i nu aktuella fallväcka talan vid allmän domstol ora skiljenämndsavgörande dröjer såsom enobehövlig och egentligen oönskad nödutväg. HärtiUkommer svårigheter att bestämma en generellt lämplig yttersta tidsgräns förskiljeavgörandet. Av bifogade samraanställningi över handläggningstider m. m.i tretton mål om tvångsinlösen av dotterbolagsaktier, vari professor eller är ordförande I skiljenämnd, framgår sålunda att tiden från påkaUadinlösen till avgiven skiljedom i allmänhet varierar meUan ett och . I ettfall har hittUls använts. (Angåendeskiljenämndsförfarandet får här vidare hänvisas tUl en nyligen publiceraduppsats av professor för , nr 6/1977 s.249255.) Med anledning av vad här anförts hemställer organisationerna att 'Bilagan har uteslutits här. 1977/78: 41 49 tidsgränsenför skUjenämndsavgöranden i fall som avses i 14 kap. 9 § borttages. Angivandei förvaltningsberättelsen av avtal mellan aktiebolag och dess ägare (11 kap. 9 §) 9 § stadgas ,att i fåmansbolagens offentliga årsredovisning en särskildredogörelse som anger ingångna avtal och andra därmed jämförliga förhållandenmellan bolaget och dess aktieägare skaU fogas till förvaltningsberättelsen. Bestäraraelseninfördes I lagen för att tillgodose skatteraässiga önskeraål. Nuraera har eraeUertiden raotsvarande bestämmelse Införts i 30 § 3 mom. taxeringslagen. Därmed saknassålunda skäl att ha bestämmelsen kvar I den assocIatlonsrättsUga lagstiftningen.Organisationerna heraställer därför att bestämmelsen måtte utgå iaktiebolagslagen. Underlagför beslut vid fondemission (4 kap. 4 och 16 §§) I4 kap. 4 § ges regler om vilken Information som skall hållas tillgänglig för aktieägamainnan beslut om nyemission fattas. I 16 § sarama kapitel ges regler ora vad somskall iakttas vid fondemission. Vilka handlingar sora skall hållas tillgängligaför aktieägama vid fondemission anges emellertid Icke. EnUgt 10 §aktiebolagsförordningen skall dock vid registrering av fondemission hos patent-och registreringsverket handlingar som motsvarar vad sora enUgt 4 kap. 4 §krävs vid nyemission bifogas registreringsansökan. Osäkerhet har därföruppstått om huruvida lagstiftaren verkligen avsett att frångåaktiebolagsutredningens förlag, där en gemensam bestämmelse reglerade vad somskulle presenteras för aktieägarna vid ny- och fondemission. Organisationernahemställer att elt klarläggande görs i denna fråga och att aktiebolagslagen ochaktiebolagsförordningen därvid bringas till överensstämmelse. Anmälanav likvidationsbeslut från likvidatorerna till bolagsbyrån (13 kap. 15 §)