prop · G103175 · 1977-12-31 00:00:00 — Om den utgående hyran understiger hyran förlägenheter, som med hänsyn till bmksvärdet är likvärdiga, får hyran under den iförsta stycket angivna tidsperioden icke höjas i vidare mån än som motsvararskälig andel av skUInaden mellan utgående hyra och hyran för Ukvär-digalägenheter. Andelens storlek skall bestämmas så att lägenhetens hyra den 1oktober 1978 är anpassad tiU hyran för likvärdiga lägenheter. Den högsta hyrasom sålunda får utgå betecknas i dennalag som övergångshyra. Dennalag träder i kraft . 1977/78:175 24 , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Mundebo, Krönmark, ,, , , Lagrådsremissmed förslag till hyresförhandlingslag m. m. (Ju 1975: 06) tillsattes ijuni 1975 för att se över hyreslagstiftningen. Genom regeringsbeslut den 5febmari 1976 överlämnades till utredningen promemorian (Ds Ju 1976:1) om kartläggningav den s. k. svartabörshandeln med bostadslägenheter och av privat yrkesmässigbostadsförmedling i . har avlämnatdelbetänkandet (SOU 1976:60) Hyresrätt 1 Förhandlingsordningar på bostadshyresmarknadenm. I betänkandet behandlas dels frågan om förhandlingsordningar påbostadshyresmarknaden, dels frågan om den s. k. svarta handeln medbostadslägenheter m. m. Betänkandet innehåUer bl. a. förslag till lag omförhandlingsordning på bostadshyresmarknaden och förslag tUl lag om ändring ijordabalken. Dessa förslag bör fogas till regeringsprotokoUet i detta ärendesom bilaga 1. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav riksåklagaren, bostadsdomstolen, hovrätten för ,, hyresnämnderna i Stockhohn, och Mahnö,, , Centralorganisationen /SR,, (), (), i (LO),, Näringslivets byggnadsdelegation, kooperativa bostadsförening. 1 justitierådet , ordförande,direktören , förutvarande riksdagsledamoten, kuratorn , direktören , riksdagsledamoten, skoldirektörenKarl-Erik och förbundsordföranden . 1977/78:175 25 som har åberopat det yttrande som har avgelts av NäringsUvets byggnadsdelegation, , , och kommuner. Svenskariksbyggen, , allmännyttiga bostadsföretag(), samt (). Riksåklagaren har bifogat yttranden av överåklagamai , och åklagardislrikt samt länsåklagama i ,och . har i sitt yttrandehänvisat tUl en promemoria av statens personalbosladsdelegation. Yttranden harvidare inkommit från i och . Boende- och bostadsfinansieringsutredningarna har isitt slutbetänkande (SOU 1975: 51) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag bl. a.föreslagit att kommunens socialnämnd skall underrättas när hyresrätt är förverkadpå grund av betalningsförsummelse (s. 240244). Betänkandet innehåller i dennadel förslag tiU ändring i 12 kap. 44 § jordabalken (s. 529). Utredningamasförslag tiU ändring i nämnda paragraf bör fogas till regeringsprotokollet idetta ärende som bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. Härvid harangivet förslag föranlett yttranden av justitiekanslern, bostadsdomstolen,, hyresnämndema i och , datainspektionen,, , ,länsbostadsnämnden i , bostadssociala delegationen, . , , , , och Örebrokommuner, samt Föreningen . HSB har i skrivelse tUl den29 hemställt om viss ändring i 16 § bostadsrättslagen(1971:479). HSB:s hemställan har behandlats i en inom justitiedepartementetupprättad promemoria (Ds Ju 1976: 17) Följdlagstiftning till eh ny föreningslag(s. 79). Vid remissbehandling av promemorian har den angivna frågan berörtssärskilt endast av HSB och Stockholms bostadsföreningars centralförening. De centrala bestämmelserna om hyra finns i 12 kap.jordabalken (hyreslagen). Hyreslagen bygger på att villkoren för förhyrningbestäms av hyresvärd och hyresgäst genom hyresavtalet. I princip fömtsätteralltså ändring av ett redan ingånget avtal att ny överenskommelse träffas.Denna huvudregel har emellertid undantag. Dels kan avtalsvUlkor jämkas ellerlämnas utan avseende enligt 36 § lagen (1915: 218) om avtal och andrarättshandlingar på förmögenhetsrättens område (avtalslagen). 1977/78:175 26 omvillkoret är oskäligt med hänsyn tiU avtalets innehåll, omständigheterna vidavtalets tUlkomst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna iövrigt. Dels har hyresnämnd enUgt 51 och 55 §§ hyreslagen befogenhet att i tUlnämnden hänskjuten förlängnings- eller villkorstvist faststäUa villkoren förden fortsatta förhymingen. I princip innebär hyreslagen att avtalsfrihet råderi fråga om hyrans storlek. Hyran för bostadslägenhet skall emellertid enligt 19a § första stycket hyreslagen vara tiU beloppet bestämd i avtalet. Undantaggörs för ersättning för kostnad som hänför sig tiU lägenhetens uppvärmning,förseende med varmvatten eller elektrisk ström eller avgifter för vatten ochavlopp. Dessa ersättningar kan tas ut som rörliga tUlägg tUl den bestämdahyran. Enligt 19 a § andra stycket gäUer vidare att förbehåll får göras ihyresavtal om att hyran skall utgå med belopp som bestäms genom skriftiigöverenskommelse mellan å ena sidan hyresvärd eller organisation avfastighetsägare, i vUken hyresvärden är medlem, och å andra sidan organisationav hyresgäster. Bestämmelsen att hyran skall vara till sin storlek bestämd iavtalet utgör alltså inte något hinder mot s. k. förhandlingsklausuler, dvs.förbehåll i hyresavtal som innebär att hyran skall utgå med belopp som bestämsefter förhandlingar med hyresgästorganisation. Undantagsregeln i 19 a § andrastycket är den enda bestämmelse i hyreslagen som beaktar möjligheten för en hyresgästatt överlåta bestämmanderätten om hyresvillkoren tUl en organisation (se häromprop. 1973: 23 s. 160). I hyreslagen har bostadshyresgäst tillförsäkratsett direkt besittningsskydd. Detta innebär att hyresgästen i princip har rättatt vid hyrestidens utgång få hyresavtalet förlängt. För attbesittningsskyddet inte skall sättas ur spel genom att hyresvärden uppställeroskäliga hyreskrav eller andra obilUga hyresvillkor har skyddet förenats mednormer för hyressältningen, de s. k. bruksvärdereglema, och fastställandet avandra hyresvillkor. Bestämmelserna om vUlkoren för fortsatt förhyrning av bostadslägenhetfinns i 48 § hyreslagen. Enligt 48 § första stycket utgår vid förlängning avhyresavtal hyran med skäligt belopp. Den hyra som hyresvärden fordrar skaUgodtas, om den inte är oskälig. Fordrad hyra är att anse som oskälig, om den ärpåtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till braksvärdet ärlikvärdiga. Härvid skall bortses från lägenhet vars hyra inte är rimlig medhänsyn till det allmänna hyresläget i orten för närmast jämförliga lägenheter inybyggda bostadshus. Vid bmksvärdeprövningen skall enUgt 48 § andra stycketfrämst beaktas hyran för lägenheter i hus som ägs och förvaltas avallmännyttigt bostadsföretag. Enligt 48 § tredje stycket skall annat avhyresvärden uppställt vUlkor gälla, om det inte strider mot god sed ihyresförhåUanden eller eljest är obUligt. Om hyresvärden önskar höja hyran eller ändra någotannat hyresvUlkor och inte kan komma överens med hyresgästen eller, omförhand- 1977/78:175 27 lingsklausulgäller, med hyresgästorganisationen, måste han säga upp hyresgästen tUlhyrestidens utgång. I princip innebär alltså en uppsägning från hyresvärdenssida alltid en uppsägning för avflyttning. För att hyresgästen skall bliskyldig att flytta från lägenheten krävs emellertid enligt 49 § hyreslagen atthyresvärden lämnar hyresgästen ett s. k. av-flyttningsmeddelande. I regel skalldetta ske senast efter hyrestidens utgång. Vill hyresgästen bokvar i lägenheten, måste han från det han fått del av dettaavflyttningsmedde-lande hänskjuta tvisten tiU hyresnämnden. Gör han inte det,har han i regel inte rätt tUl förlängning av avtalet. Hänskjuts tvisten tillnämnden inom den föreskrivna tiden skall hyresnämnden pröva förlängningsfrågan.Om nämnden bifaller hyresgästens yrkande om förlängning av avtalet skallvUlkoren för den fortsatta förhymingen enligt 51 § hyreslagen faststäUas medtUlämpning av 48 § hyreslagen. Hyresgästen kan också få till stånd en prövning avhyresviUkoren genom att enligt 54 och 55 §§ hyreslagen själv säga upp avtalet.Han skall i uppsägnmgen ange att han begär ändring av hyresvUlkoren. Gör haninte det, gäller uppsägningen hyresavtalets upphörande. Hyresgästen måstealltså till skUlnad mot hyresvärden redan vid uppsägningstillfället taställning tiU om uppsägningen skall avse avflyttning eller villkorsändring.Har hyresgästen sagt upp avtalet för ändring av hyresvillkoren, skall han från sin uppsägning hänskjuta tvisten tiU hyresnämnden. Gör han intedet är uppsägningen utom i visst undantagsfall utan verkan. Vid prövningav tvist som har hänskjutits till nämnden med anledning av hyresgästens uppsägningför villkorsändring skall vUlkoren för den fortsatta förhymingen fastställasenligt samma bestämmelser som när hyresnämnd har bifalUt hyresgästsförlängningsyrkande, alltså enligt 48 §. Rätten för bostadshyresgäst att vidhyrespe-riodens utgång påkalla vUlkorsändring gäller även om förhandlingsklausulfinns i hyresavtalet (se härom prop. 1973: 23 s. 102). De nu redovisade bestämmelsema om hyra ochhyressältningen gäller endast bostadslägenheter. För övriga lägenheter, s. k.lokaler, gäller enligt 5660 §§ hyreslagen ett s. k. indirektbesittningsskydd. Detta innebär bl. a. att hyresviUkoren för lokaler inte kanfaststäUas av hyresnämnd. avser att i ett andradelbetänkande behandla lokalhyresgästemas förhåUanden. Hyreslagen innehåUer också bestämmelser omlägenhetens skick och om hyresgästens skyldigheter vid nyttjandet avlägenheten. Enligt 9 § skall hyresvärden tiUhandahålla lägenheten påtiUträdesdagen i sådant skick att den enligt allmän uppfattning i orten är fuUtbmkbar för det avsedda ändamålet. Motsvarande skyldighet åligger hyresvärdenunder hela hyrestiden. I fråga om bostadslägenheter går hyresvärdens underhåll-och reparationsplikt längre än i fråga om andra lägenheter. Enligt 15 § andrastycket skall hyresvärden i bostadslägenhet med skäliga tids- 1977/78:175 28 mellanrumombesörja tapetsering, målning och andra sedvanliga reparationer med anledningav lägenhetens försämring genom ålder och bmk. Bestämmelsen är tvingande utomför lägenhet i enfamUjshus. Brister hyresvärden i sin underhåUsskyldighet harhyresgästen enligt 16 § första stycket rätt att ombesörja reparation påhyresvärdens bekostnad, s. k. självhjälpsrätt, samt rätt till skälignedsättning i hyran lägenheten är i bristfäUigt skick. Dämtöverhar hyresgästen rätt att häva hyresavtalet om bristen är väsentiig och han hardessutom rätt tiU skadestånd. kan också enligt 16 § andra stycketpå ansökan av hyresgästen ålägga hyresvärden att avhjälpa bristen(reparationsföreläggande). Hyresgästen är å sin sida skyldig att inte användalägenheten för annat ändamål än som avsetts och att väl vårda lägenheten underhyrestiden (23 och 24 §§ hyreslagen). Lagen (1942: 429) om hyresreglering m. m. upphördeatt gäUa med utgången av (se SFS 1974: 213). Ar 1971 beslötsgenomgripande ändringar av hyresregleringslagen, som trädde i kraft den 1 oktober1972. Systemet med genereUa hyreshöjningar avskaffades och ett nyttbashyresbegrepp infördes. Huvudansvaret för hyresregleringen lades påhyresmarknadens organisationer (se härom prop. 1971:103 s. 43). Enligt 3 a§hyresregleringslagen (i lydelse enligt SFS 1971:418) skulle fastställelse ochändring av bashyra ske genom skriflig överenskommelse mellan å ena sidanhyresvärd eller organisation av fastighetsägare, i vUken hyresvärden varmedlem, och å andra sidan organisation av hyresgäster. Med organisation avsågsdärvid riksorganisation eller förening som var ansluten tUl sådan organisationoch inom vars område lägenheten var belägen. Lagen (1974:1080) om avveckling av hyresregleringen(awecklingslagen) har trätt i kraft den 1 juU 1975 (prop. 1974: 150, CU 1974:36, rskr 1974: 372). AweckUngslagen innehåUer bestämmelser om en särskildövergångsordning som skall göra det möjligt att successivt anpassa hyrorna förlägenheter som var hyresreglerade vid utgången av tilllägenhetemas bruksvärde. Övergångsordningen innebär enligt 3 och 4 §§awecklingslagen att hyran fr. o. m. t. o. m. den30 endast får höjas genom skriftiig överenskommelse mellan å enasidan hyresvärd eller organisation av fastighetsägare, i vilken hyresvärden ärmedlem, och å den andra hyresgästorganisation. Med organisation avses, Uksom ihyresregleringslagen, riksorganisation eller därtill ansluten förening. Hyranfår inte höjas i vidare mån än som motsvararskälig andel av skillnaden meUan utgående hyra och hyran för likvärdigalägenheter. Andelens storlek skall bestäm- Prop.1977/78:175 29 masså att lägenhetens hyra är anpassad tiU hyran för Ukvärdigalägenheter. Den högsta hyra som får utgå underövergångstiden betecknas i lagen som övergångshyra. Hyresvärd som tar emothögre hyra än fastställd övergångshyra kan dömas tUl böter eller fängelse ihögst . Han är också skyldig att återbära otillåten hyra. Har förhandlingsöverenskommelseom övergångshyra inte träffats, får hyran på framställning av hyresvärdbestämmas av hyresnämnd. får ta upp frågan endast om förhandlinghar ägt mm med hyresgästorganisationen eUer om hyresvärden inte skäligen kananses ha varit skyldig att träda i förhandling. Awecklingslagen innehållerinte några särskUda regler om rätt för enskild hyresgäst att begära prövninghos hyresnämnden av träffad förhandlingsöverenskommelse (se härom prop.1974:150 s. 468). Awecklingslagens bestämmelser om övergångshyraupphör i princip att vara tUlämpliga, om ny hyresgäst inträder ihyresförhåUandet. Upplåts lägenheten till ny hyresgäst efter den 30 september1975, är hyresvärden enUgt huvudregeln oförhindrad att ta utbruksvärdehyran. 3 Det frivilliga förhandlingssystemet 3.1 Hyresgäströrelsen , som bUdades 1923, bestårf. n. av 21 regionalt verksamma föreningar med tillsammans ca 650 000medlemmar. De 21 hyresgästföreningarna består i sin tur av lokalavdelningar,som normalt omfattar en kommun. Enligt stadgama åligger det lokalavdelning attbUda kontaktkommittéer för de olika bostadsområdena. Förbundets högsta beslutande organ är kongressen,som sammanträder . Kongressen utser förbundsråd,förbundsstyrelse och verkstäUande utskott. är meUan kongressemaförbundets högsta beslutande organ. Förbundsstyrelsen skall mellanförbundsrådets sammanträden leda förbundets verksamhet. , som består av förbundsordföranden, andre förbimdsordföranden ochförbundssekreteraren, har att verkställa kongressens, förbundsrådets ochförbundsstyrelsens beslut och skall svara för handläggningen av löpandeärenden. högsta beslutande organ ärfullmäktige, som utses av föreningens avdelningar. Vid årsmötet utserfullmäktige styrelse, inom vilken bUdats ett arbetsutskott, som behandlarlöpande ärenden. Genom anställda ombudsmän biträder föreningama medlemmama vidförhandlingar och vid rättstvister. Lokalavdelningens uppgift är att lokalt bevakamedlemmarnas intressen och verka för föreningens syften. 1977/78:175 30 relse.Styrelsen kan delegera vissa arbetsuppgifter tiU de förut nämndakontaktkommittéerna. Det åligger styrelsen att minst kallakontaktkommittéerna till gemensamma konferenser för information och utbyte averfarenheter. 1950 bildade ett femtiotal allmännyttigabostadsföretag riksorganisationen bostadsföretag(). F. n. är omkring 230 allmännyttiga bostadsföretag anslutna tiU . Deanslutna företagen förvaltar närmare 650 000 bostadslägenheter. Är 1957 enades och Hyresgästernas riksförbundom att rekommendera anslutna bostadsföretag resp. hyresgästföreningar att antaen av de centrala partsorganen utarbetad förhandlingsordning. enadespartsorganisationema om att inrätta en gemensam hyresmarknadskommitté. 1971 har den avhyresmarknadskommittén rekommenderade förhandlingsordningen följande lydelse: Vardera parten äger hos den andra påkallaförhandlingar i frågor som berör hyror eller boendeförhåUanden för en ellerflera av företagets hyresgäster. Det förutsattes att parternagenom ömsesidigt hänsynstagande skaU söka att i samförstånd ordna sinagemensamma angelägenheter och såvitt möjligt förebygga uppkomsten av tvister. Parterna skaU sträva efter attuppnå en opartisk lösning av de tvister eller förhandlingsfrågor av annatslag, som dragits under deras bedömande. Föreningsrätten skall å ömsesidor länmas okränkt. Påkallande av förhandling skallske skriftligen med angivande av de frågor som förhandlingen skall omfatla. Har förhandling påkallats, skaUsammanträde hållas möjligt och senast , såvida inteparterna enas om annan tid. Där enighet ej kan uppnås, ägerendera parten rätt att genom respektive huvudorganisation begära att fåtvisten prövad i huvudorganisationernas gemensamma . Tillägg eller ändring i dennaförhandlingsordning får ej företagas utan medgivande av , och . Detta avtal gäUer från den../.. 19.. tiU den ../.. 19... Har uppsägning ej skett föreavtalsperiodens slut, är avtalet förlängt i taget. Undertecknade antager denna förhandlingsordning. (Bostadsföretaget) ()" Lokala förhandlingsordningar enUgt denrekommenderade lydelsen utgör grundvalen för de regelbundna hyresförhandlingarsom i hela landet förs meUan hyresgästföreningama och de allmännyttigabostadsföretagen. Det totala antalet lokala förhandlingsordningar på denallmän- 1977/78:175 31 nyttigasektorn uppgår f. n. tiU drygt 400. När lokala förhandlingar inte leder tillöverenskommelse, hänskjuts tvisten genom någon av huvudorganisationerna tUlhyresmarknadskommillén, som ger partema förslag till lösning av tvisten. De vidförhandlingama träffade överenskommelserna om hyror och andraboendeförhåUanden blir bindande för de enskUda hyresgästerna genom att i deraskontrakt har införts en förhandlingsklausul. Denna har vanligen följandelydelse: "Hyresgästen förbinder sig att utan uppsägning av dettahyresavtal följa de överenskommelser angående hyra m. m. som på grandval avgällande förhandlingsordning kan komma att träffas mellan hyresvärden ochhyresgästförening, ansluten tiU ." På den allmännyttiga sektorn finns också enöverenskommelse mellan och rörande hyressältningen i fastigheter som tUlhör sådana avHSB-föreningar förvaltade stiftelser, som inte tiUhör . Dennaöverenskommelse innehåller ett beslut om bildande av en gemensam kommitté,"av tvister i hyresfrågor", samt enrekommendation tUl stiftelser och hyresgästföreningar att anta ett avriksförbunden utarbetat förslag liU förhandUngsordning. Förhandlingsordningenöverensstämmer i huvudsak med den av hyresmarknadskommittén rekommenderade.Förhandlingsrätt föreligger i frågor gällande hyressättning och hyresvillkoreni Övrigt i av stiftelsen förvaltade lägenheter. Med den enskilda sektorn avses sådanahyreslägenheter som ägs av enskilda personer eller privata bostadsföretag.Industriägda bostäder inräknas inte. Den enskilda sektorn består f. n. av ca800 000 lägenheter. omfattar numera 33 regionaltverksamma föreningar samt dämtöver 2 lokala föreningar, som tUls vidare fåttdispens från skyldighet att gå upp i regionförening. Vid ingången av år 1975hade föreningarna tillsammans ca 23 000 medlemmar. Ar 1970 träffade fastighetsägareförbundet ochHyresgästernas riksförbund en överenskommelse om bildandet av ett gemensamtförhandlingsorgan, kallat bostadsmarknadskommittén. Till skillnad frånhyresmarknadskommittén tar bostadsmarknadskommittén enligt denna överenskommelseinte upp andra lokala tvister än sådana som rör frågor av principiellbetydelse. 1973 har den av bostadsmarknadskommitténrekommenderade förhandlingsordningen följande lydelse: "Mellan NN, hyresvärd, och ,å den ena, samt , å den andra sidan, har deima dag träffatsöverenskommelse att tillämpa denna förhandlingsordning beträffande samtiigabostadslägenheter i följande fastigheter: ... 1977/78:175 32 äger hos denandra påkaUa förhandlingar i frågor som berör hyror och boendeförhåUanden. Detförutsätts dock att hyresvärd och hyresgäst beträffande andra frågor än hyror iförsta hand genom ömsesidigt hänsynstagande skall söka att i samförstånd ordnasina gemensamma angelägenheter och såvitt möjligt förebygga uppkomsten avtvister i sådana frågor. Föreningarna skaU sträva efteratt uppnå en opartisk lösning av de förhandlingsfrågor som dragits under derasbedömande. Föreningsrätten skall å ömsesidor lämnas okränkt. Begäran om förhandling skaU skeskriftUgen med angivande av de frågor som förhandlingen skall omfatta. HarförhandUng begärts, skaU sammanträde håUas möjUgt och senast inom treveckor, såvida inte partema enas om annan tid. Vid förhandling skall, därest så påkaUas, förasprotokoll som justeras av företrädare för vardera föreningen. Träffade överenskommelser skallavfattas skriftiigen och undertecknas av hyresvärden och företrädare förföreningama. Skulle överenskommelse ej kunnaträffas är det hyresvärd/hyresgäst obetaget att hos vederbörande myndighetbegära prövning av tvisten. Därvid skall dock beaktas den överenskommelse somträffats mellan riksförbimden angående vissa tvisters hänskjutande tUl . Detta avtal gäller från och medden ../.. 19.. tiU och med den 31/12 19... Har skriftUg uppsägning ej skett föreavtalsperiodens utgång är avtalet förlängt i taget." Avtalet om förhandlingsordning skaU enligtrekommendationen skrivas under av hyresvärden, fastighetsägareföreningen ochhyresgästföreningen. Den av bostadsmarknadskommittén rekommenderadeförhandlingsordningen överensstämmer i aUt väsentligt med den avhyresmarknads-kommittén rekommenderade. Bland de förhandlingsordningar, somf.n. gäller på den enskUda sektorn och som tUlsammans berör ca 125 000 lägenheter,finns emellertid flera äldre förhandlingsordningar, som i skilda hänseendenavviker från den av bostadsmarknadskommittén rekommenderade och föreskriver enmindre omfattande förhandlingsrätt. Enligt vissa förhandlingsordningar kanendast frågor om hyran göras tiU föremål för förhandling. Enligt andra kanförhandlingar påkallas bara om frågan rör medlem i hyresgästföreningen. I Ukhet med vad som gäller på den aUmännyttigasektorn och i övriga fall där förhandlingsordning finns blir deöverenskommelser, som träffas på grundval av förhandlingsordningen, bindandeför den enskilde hyresgästen genom en i hans hyreskontrakt intagenförhandlingsklausul. Ar 1972 träffade encentral överenskommelse med om inrättandet av ettcentralt 1977/78:175 33 partsorgan,industribostadskommittén och om rekommendation till anslutna föreningar ochföretag att teckna lokala förhandlingsordningar. äger eller förvaltar sammanlagt ca 70 000 lägenheter. Den rekommenderade förhandlingsordningenöverensstämmer i allt väsentligt med de av hyresmarknads- och bostadsmarknadskommittéernarekommenderade. Om tvist inte kan lösas vid lokal förhandling, äger enligtförhandlingsordningen part rätt att genom sin huvudorganisation hänskjutatvisten tiU industribostadskommittén. Kommuner och landsting äger sammanlagt ca 175 000bostadslägenheter. Är 1973 träffades en central överenskommelse mellan å enasidan och och å den andra sidanHyresgästemas rUcsförbund med i stort sett samma innehåll som redovisats förindustrisektorn. Namnet på det centrala partsorganet är kommimbostadskommittén. Utredningen konstaterar inledningsvis attpartsorganisationerna har kommit att spela en allt viktigare roll påbostadshyresmarknaden. Inom ramama för dels friviUiga förhandlingsordningar,dels awecklingslagens förhandlingssystem bestäms f. n. hyresvUlkoren förflertalet bostadslägenheter i landet under medverkan av partsorganisationerna. Erfarenheterna i stort av det frivilligaförhandlingssystemet och av förhandlingsordningarna i hyresregleringslagen ochawecklingslagen måste enligt utredningen bedömas som goda. Partsorganisationemahar visat såväl vilja som förmåga att uppnå för båda sidor godtagbara överenskommelser. Utvecklingen mot ett förhandlingssystem serutredningen främst som resultatet av den organiserade hyresgäströrelsenssträvan att skapa förutsättningar för frivUliga uppgörelser mellanhyresmarknadens parter. Även fastighetsägarna sägs ha uppfattatförhandlingssystemet som fördelaktigt. Den främsta vinningen för dem harenligt utredningen varit den förenkling av i första handhyressättningsförfarandet som en förhandlingsordning innebär. I stället föratt förhandla med varje enskild hyresgäst kan fastighetsägaren enligtförhandUngsordningen förhandla med en enda motpart.