prop · G10399 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessa titlar bör i så fall överföras till det facklitterärastödet. Prop.1977/78: 99 55 Den årliga utgivningen av sådan facklitteratur, som berörsav litteraturstödets syfte, rör sig enligt tillgänglig statistik om ca 1 000titlar. Eftersom antalet verk som kan få slöd är begränsat till ca 350, kanutgångspunkten för fördelningen av stöd inte bara vara verkets kvalitet utanockså behovet av stöd. Vid bedömningen bör därför hänsyn tas till behovet avlitteratur inom resp. fackområde, till särskilda behov av slöd till litteraturinom viktiga ämnesområden med begränsat publikunderlag samt till verketslivslängd. Direkta läromedel och vetenskapliga verk medspecialinriktning bör undantas från stöd. Hobbylitteratur utförd i form avytliga och fragmentariska handböcker, böcker som helt eller delvis präglas av atlha utgivits i spekulationssyfte, böcker av enbart lokalt intresse, vars produktionsnarast bör ligga inom författarverkstäder, samt enklare resehandböcker börinte heller kunna erhålla slöd. Stödet till barn- och ungdomslitteratur föreslås ijämförelse med utredningens förslag bli minskat till 150 titiar vilket ärgrundat på erfarenheter av den pågående försöksordningen. Enligl arbetsgruppenför barn- och ungdomslitteratur under ochbibliotek uppgår den nuvarande utgivningen av stödvärd barn- och ungdomslitteraturtill ungefär 150 titlar. När det gäller klassikerstödets omfattning på 100 titlarär den ett tecken pä rådets osäkerhet i fråga om att bedöma verkningarna av enpraktiskt taget nytillkommande utgivning. För övriga inom stödet förekommandelitteraturgenrer kan del på goda grunder antas att rådets förslag till statligtlitteraturstöd inte kommer atl medföra andra marknadsförändringar än kanskeett ökat kvalitetsmedvetande, De föreslagna 100 titlarna bör, enligl rådet, sessom inledning till en förslagsvis treårig upptrappning av detta stöd. Barn- och ungdomsboksrådet anser alt den föreslagna nivånför efterhandsslödet till barn- och ungdomslitteratur med nuvarande utgivningär tilltagen i överkant. En liknande uppfattning förs även fram av Bibliotek isamhälle som anser atl del inte blir fråga om ett kvalitets-stöd ulan ettgenerellt stöd med det föreslagna antalet titlar. Utgivningen av barn- ochungdomslitteratur bör i första hand inriktas på mass-marknadsdislribution av projektstöddatitlar. Bibliotekstjänst menar alt slödel till facklitteratur förvuxna och barn och ungdom bör ges högre prioritet, något som även framhåller. Föreningen menar att utredarens förslagtill fördelning av stödet innebär, att litteraturstödet även i framliden iförsta hand är ett skönlilteralurstöd. För facklitteraturen bör projektstödetmed fördel kunna användas, eftersom man därmed aktivt kan styra stödet tillämnesområden där uppenbar underförsörjning föreligger. Författarförlaget anser att nivån 1 200 titlar är för hög.En ökning Prop.1977/78: 99 56 från ca 700 titlar lill 1 200 titlar redan efter två årstrevande stödverksamhet ter sig för förlaget drastiskt i överkant och taketföreslås satt vid 1 000 titlar. föreslås alt det totala stödet höjsför att en märkbar prispress skall kunna åstadkommas. Förlaget föreslår att bidragentill Bibliotekstjänst, massmarknadsutgivning av barn- och ungdomsböcker, entredjedel av projektstödet samt delar av stödet till författarverkstäder tUltörsefterhandsstödet. KF föreslår vissa justeringar av riktvärdena för antalettitlar, som innebär en minskning för svensk facklitteratur (200) samt ökningarför facklitteratur i översättning (100), svensk barn- och ungdomslitteratur(200) och barn- och ungdomslitteratur i översättning (100). Något efterhandsstödtill klassiker föreslås ej utgå. Denna kategori bör erhålla projektstöd. bedömer all den föreslagna nivånpå 1 200 tUlar bör medge en generös bedömning men framhåller att nivån 200titlar barn- och ungdomsböcker förefaller något låg. Utredarens förslag till ett mer automatiskt urval avtitlar som skall få efterhandsstöd kritiseras starkt av flertaletremissinstanser som berör dessa frågor. Positiva lill förslaget om en författarlista är RRV, SÖ,rektorsämbetena vid högskolan i och i ,Eremit-Press och . Tveksamma är Bibliotekstjänst, SACÖ/SRoch allmänna biblioteksförening som anser att systemet inte kanfungera för fack-, barn- och ungdomsböcker till följd av denna utgivningskaraktär. Avvisartanken gör bl. Barn- och ungdomsboksrådet.Författarförlaget, KF, Litteraturfrämjandet, . , , , Förbundet och . De skäl som anförs äratt systemet kan uppfattas som en författarauklorisation och att det kan kommaalt ensidigt gynna etablerade författare och därmed verka konserverande. Vidareanförs att stödet kan komma att bli i del närmaste generellt och därmed utgåtill titlar som inte behöver stöd. Statenskulturråd kan inte tillstyrka, alt modellen skall tillämpas för alla svenskaförfattare av allmänlitleratur, men anser att den bör kunna prövas vad gällerny svensk skönlitteratur för vuxna. Den närmare utformningen bör i så fallöverlåtas till rådet, anser atl det bör finnas en överklagningsrättom en ansökan avslås. Ett sådant överklagande bör göras hos nämnden förlitteratur och bibliotek i . Även förslaget om en fri f ö r 1 a g s k v o t för stödkritiseras. TUlstyrker förslaget gör RRV, SÖ, rektorsämbetena vidhögskolan i Prop.1977/78: 99 57 och vid , Bibliotekstjänst, SACÖ/SR,Eremil-Press, Förbundet och . Förslaget avvisas av , Författarförlaget,KF, , , ,. , , TCO och ABF. Ett argument, som framförs från flera håll, ärall stödet troligen i stor utsträckning skulle komma atl gå till böcker som medhänsyn till kvalitet inte skulle ha fått slöd vid en normal granskning. Deyttrandefrihetsskäl som utredaren anför anses inte relevanta. 4.4.4 Automatiskt urval bland klassiker Förslaget om ett automatiskt utgivningsstöd till klassikersom har angelägenhelsgraderats avvisas med ett undantag av dem som berör frågan.Humanistiska fakidteten vid , rektorsämbetet vid Uppsalauniversitet, Författarförlaget, KF, Litteraturfrämjandet, och förkastar tanken. EndastSACO/SR tUlstyrker förslaget. Flera av dem som avvisar förslaget, däribland , framhåller att stödet till klassikerulgivningen börha formen av projektstöd. Från några håll anförs att en lista över klassiker sombör ges ut är intressant. En sådan lista får dock inte styra stödet. Statenskulturråd menar att en lista skulle styra utgivningen och att risk skullefinnas atl ett eller flera förlag lar över utgivningen av alla uppfördatitlar. 4.4.5 Motprestation i form av maximipris Förslaget all efterhandsstödet bör förknippas med ett villkorom högsta förlagsnettopriser på stödda titlar tillstyrks av merparten av deinstanser som behandlar frågan. Författarförlaget, Klys, KF, ochTCO instämmer. Endast avvisar förslaget. NO är tveksam till tanken på maximipriser och framhållerall effekterna på bokpriserna blir med det föreslagna stödet marginella. Förlagenlever i konkurrens med varandra och tvingas därmed lill atl pressa priserna. Omkonkurrensen inle fungerar och prisnivån utvecklar sig anmärkningsvärt gernuvarande lagstiftning möjligheter atl ingripa. framhåller att de prisskalor som skalltillämpas bör bli föremål för överläggningar mellan bokbranschens företrädareoch rådet. Syftet med priskravet i litteraturstödet är enligt rådet att åstadkommaen prisåierhållande effekt. Att åstadkomma en i och för sig önskvärd reduktionav bokpriserna med t. ex. en tredjedel skulle inne- Prop.1977/78: 99 58 bära att samhället subventionsvägen tog över del reellaansvaret för såväl bokutgivningen som bokhandeln. framhåller alt del statligastödet inte får ge full kostnadstäckning för produktionskostnaderna. Förlagensrisklagande måste finnas kvar. KF framhåller att det är ett starkt berättigatkonsumentintresse och en kulturpolitisk nödvändighet all det statiiga stödetdämpar prisutvecklingen. kan del lägre priset på böcker som får stödinnebära ett gynnsammare konkurrensförhållande för dessa gentemot ej stöddaböcker. framhåller dels alt syftetmed prispressen är oklart, dels alt den praktiska hantering kulturrådettillämpat har komplicerat prissättningen på förlagen. För översättningar av utländskskönlitteratur har priskravet medfört en besvärande osäkerhetskänsla eftersomförlagen vid prissättningen inte har vetat om de säkert kunde räkna med stöd.För den svenska skönlitteraturen har problemet inle varit lika framträdandeeftersom slödel varit så pass omfattande i förhållande till utgivningen. atl de grova schabloner, som måste tillämpas, aldrig kanbli särskilt effektiva. I viss utsträckning har maximipriserna verkatprishöjande eftersom vissa böcker av förlagen åsätts lägre priser, men genomstödet har de fått en bättre kalkyl med utnyttjandet av utrymmet i kulturrådelsprisskalor. Föreningen framhåller atl kritiken mot maximipriser gällerefterhands-stödet. För projektstöd (förhandsstöd) kan maximipriser accepteras. Förslaget om en indexreglering av prisnivån för vissalitteraturkategorier får ett blandat mottagande av de få instanser sombehandlat frågan. /SR och KF tillstyrker förslaget. ochNO förstår inle hur konstruktionen skulle se ut. ser inga skäl koppling till konsumentprisindex. De prisskalor som rådet har tillämpat ärresultatet av dels den totala nivån för stödet, dels överläggningarna medföreträdare för bokbranschen varvid diskuteras hur stor del av stödet som skallvara ett rent slöd och hur pass stor del som skall fungera i prisåierhållanderiktning. Utredarens förslag att arkersättningens storlek skall varaberoende av upplagans storlek bemöts i huvudsak kritiskt. RRV, SÖ och KFansluter sig dock till förslaget. Till dem som tar avstånd från förslaget hör bl. a. statenskulturråd, Eremit-Press, Bibliotek i samhälle. Författarförlaget, LO,Litteraturfrämjandet, , och . 1 några yttranden framhålls att del inte kan ansesnegativt atl den nuvarande utformningen av arkersältningen har gynnat de småförlagen som ger ut böcker i förhållandevis små upplagor. Prop.1977/78: 99 59 Utredarens påstående att de större förlagen skulle ansedel nuvarande stödet ointressant för böcker med en hög upplaga anser statenskulturråd vara felaktigt. Rådet hänvisar till alt antalet ansökningar om stödför titiar med upplagor över stödets minimigräns har ökat påtagligt. Även medden föreslagna förändringen skulle förlagen dock inle vara intresserade av atlsöka stöd för boklubbarnas bokhandelsupplagor eller för extrema storsäljare.Rådet framhåller vidare att ett slöd som ökar med upplagan skulle kunna lockaförlagen att ge ut för stora upplagor, något som även författarförbundpåpekar. Arkersältningen för skönlitterär prosa bör, enligl ,grundas på en upplaga om 2 000 exemplar. Däremot bör stödet till lyrik grundaspå en upplaga av 1 000 exemplar. Rådet föreslår alt totalt 15 milj. kr. anvisasför eflerhandsstöd till 1 050 titlar med följande fördelning på de olikastödordningarna: Ny svensk skönlitteratur för vuxna 4,1 milj. kr., nutida skönlitteraturför vuxna i svensk översättning 5,6 milj. kr., nutida facklitteratur för vuxna2,25 milj. kr., nutida barn- och ungdomslitteratur 2,05 milj. kr. samt klassisklitteratur 1,5 milj. kr. Rådets kostnadsberäkningar grundar sig på dels ca . reellt förbättrad slödnivå per titel, dels en kompensation förförväntade kostnadsökningar. Rådet räknar därvid med all priset på de titiarsom erhåUer stöd under nästa budgetår skall kunna hållas på samma nivå sominnevarande budgetår. Författarförlaget framhåller alt arkersältningen börutformas så att inle omfångsrika böcker missgynnas. framhåller att om man, somutredaren avser, skall fånga in titlar med stora upplagor i stödet krävs ellbetydligt högre stöd än del föreslagna. En sådan konstruktion medför dockoundvikligen alt omfattande slöd kommer att gå lill titlar som inte behöverstödjas. Stöd skulle också komma atl utgå till litteratur som frånkvalitetssynpunkt inte kan ges högsta prioritet. Även framhåller att enupplageberoende stödordning skulle bli kostsam. Förbundet framhåller att dettorde vara svårt att med utgivningsstödet konkurrera ut förlagens möjligheteralt tjäna pengar genom den fria prisbildningen. Problemet är så pass allvarligtatt frågan bör granskas ytterligare. Förslaget om ett schablonstöd för illustrationer tillstyrksav bl. SÖ, , KRO och ABF. Den närmare utformningen avstödet bör enligt göras av den av rådet föreslagnasamordnande arbetsgruppen. KF avvisar förslaget och framhåller alt, i de fall illustreringeller andra extraordinära produktionskostnader kan påverka utgivning ochprissättning, förlagen bör kunna välja mellan ett normalt eflerhandsstöd enligtarkersättningmodellen eller ett projektstöd med från fall lill fall belagt ochmotiverat stödbehov. Föreningen framhåller att det inte finnsnågot nor- Prop.1977/78: 99 60 malhonorar för illustrationer som grundar sig på avtalmellan upphovsmän och förläggare. Utan ett sådant honorar kan inle stödetkonstrueras enligt utredarens modell. Föreningen understryker att ett stöd tillillustrerade böcker måste fördelas efler ett selektivt system, varför det ärviktigt att det beslutande organet har kompetens att bedöma illustrationerskvalitet. Förslaget att svenska delupplagor av finlandssvensklitteratur skall kunna få efterhandsstöd tUlstyrks av RRV, SÖ, statenskulturråd, KF och . redovisar attredan inom det nuvarande stödet har arkersätlning utgått till svenska delupplagor. 4.4.8 Projektstöd till kostnadskrävande utgivning Förslaget om ett särskilt projektstöd tillkostnadskrävande utgivning får ett genomgående positivt mottagande. a. RRV, SÖ, , Barn- och ungdomsboksrådet.Bibliotekstjänst, /SR, Bibliotek i samhälle. Föreningen ,Författarförlaget, KRO, KF, LO, Seriefrämjandet, ,, allmänna biblioteksförening och ABF. Behovet av slöd till bilderböcker för barn och kvalilelsserierframhålls särskilt i flera yttranden. Föreningen och betonar atl stödet måste vara så tilltaget att del går altskapa en produktion som inriktar sig endast på den svenska marknaden, detla föratt komma bort från de utslätade samtrycksprodukler som dominerar. Bibliotekstjänst och allmänna biblioteksföreninganser att projektstöd bör kunna utgå till den typ av bibliografiska verk somBibliotekstjänst ger ut. a. Författarförlaget, KF och Svenska bokförläggareföreningenbetonar vikten av atl stödet till klassikerutgivningen även framgent fårkaraktären av projektstöd. Enligt Författarförlaget kan projektstödet minska något omman minskar efterhandsstödet från 1 200 till 1 000 titlar. Förlaget framhålleratt många påkostade utgåvor säljer sig själva och inte behöver stöd. föreslår att 1,5 milj. kr. anvisas förprojektstöd vilket bör räcka till stöd till ca 50 titiar. Seriefrämjandet lämnar en omfattande redovisning av serieproduktionensvillkor och redovisar olika förslag till stödåtgärder. Serier har blivit denpopuläraste litteraturformen för barnen, som allt flera vuxna läserserier. /76 fanns 51 olika seriemagasin och ca 250seriealbum. Prop,1977/78: 99 61 Marknaden domineras helt av tre förlag, dotterbolag lill multinationellaföretag. Förlagen har varsin utgivningsprofil och konkurrensen mellan dem ärliten. Utgivningen baseras på billig import. av materialet iseriemagasinen och av materialet i seriealbumen var vid nämnda tillfälleav utländskt ursprung. Serieförlagen är intresserade av atl anlita svenskaserieskapare endast för vissa etablerade, populära serier.Nyrekrytering av serieskapare förekommer nästan inte. Med några undantagsaknar svenska serieskapare möjlighet att hävda krav på marknadsmässigaarvoden, konstnärlig frihet eller ideell upphovsrätt, hävdar organisationen. Det nuvarande produktionsstödel har inneburit atl destödda seriernas konkurrenskraft gentemot de kommersiella serierna harförbättrats. Stödet har däremot inte gett nya, oetablerade serieskaparemöjlighet att bli publicerade. Seriefrämjandet framhåller alt stödet irealiteten endast har gått till seriealbum. Seriefrämjandet föreslår atl del statiiga stödet lillserier utgår i två former, nämligen som utvecklingsbidrag och utgivningsbidrag.Utvecklingsbidraget avses ge tecknare och författare möjlighet att utvecklaserieidéer så långt att förlagen får ett material de kan ta ställning till.Utgivningsbidraget bör ge förlagen ekonomisk möjlighet alt publicera svenskaserier. Utgivningsbidragel bör sökas av förlag och avsepublicering av nya svenska serier i album, seriemagasin, dagstidning,veckotidning eller annan periodisk skrift. Bidraget tUl seriealbum bör sökasgenom inlämnande av förlagskalkyl enligt nuvarande principer. Seriefrämjandet finner de utländska seriernas nuvarandemarknadsandel oacceptabel. För att andelen svenska serier väsentligt skallkunna ökas måste det för dem mycket ogynnsamma konkurrensläget förbättras. Ettsätt att göra detta är att ge ekonomiskt stöd till svenska serier. Marknadenbör dock själv bära kostnaden för en svensk serieproduktion. För attåstadkomma detta måste dels försäljningspriset på serier höjas, dels importenav billiga serier dämpas. Eftersom dessa åtgärder knappast ligger i förlagensintresse fordras här ett statiigt initiativ. De åtgärder som måste vidtas blirmed nödvändighet komplicerade och berör dessutom ting som yttrandefrihet ochinternationella handelskonventioner. Seriefrämjandet föreslår därför attfrågan skall behandlas av en statlig utredning. Även LO och ABF anser attseriemarknaden bör utredas. Förslaget att med särskilda medel främja utgivandet av ettuppslagsverk underslöds allmänt bl. a. av RRV, SÖ, KF, LO, Litteraturfrämjandetoch ABF. Prop.1977/78: 99 62 4.5 Stöd till presentation av svensk litteratur i utlandet Förslaget om ett stöd till översättningar av svenskskönlitteratur för presentation i utlandet stöds av , Svenska insiilutel.Svenska bokförläggareföreningen och . redovisar atl institutet under flera åri sitt arbete sökt underlätta den svenska litteraturens spridning till andraspråkområden. Arbetet har formen av information till översättare/introduktörerutomlands genom litteraturöversikter, bokgåvor och tidskriftsprenumerationer,stöd till utgivning av antologier av svensk litteratur på utländska språk,stipendier lill översättare för besök i , arrangerande av konferenseroch symposier samt slutiigen bidrag lill översättare för arbete med sådanaöversättningar, som innebär en introduktion hos utländska föriag av litteratursom inle blivit föremål för kommersiella försäljningsinsatser. Institutet hargenom detta arbete kunnat bygga ul ett förgrenat kontaktnät avintroduktörer/översättare. Innevarande budgetår räknar institutet med attanvända . lill insatser av detta slag. Institutet framhålleräven det värde svenskundervisningen vid utländska universitet har förintroduktionen av svensk litteratur. Vid urvalet av titlar som skall översättas är det, enliglinstitutet, av vikt att ta slor hänsyn till hur böckerna kan förväntas blimottagna i utlandet med hänsyn till olika litterära klimat. Vidare är detangeläget atl studera om tillhandahållandet av översättningar kan ge de svenskaoch utländska förlagen icke avsedda förmåner i form av minskade krav på egnainsatser. Detsamma gäller frågan om provöversättningarnas användbarhet somunderlag för utgivning. framhåller all omverksamheten skall bli meningsfull och översättningarna ge verken full rättvisamåste översättningsarbetet vara av hög kvalitet. Kostnadema härför torde liggabetydligt över vad som anges i förslaget. Föreningen anser att man bör övervägaatt införa ett stöd av det slag som tillämpas i och som delas ulav organisationen . Utländska föriag kan där erhålla bidrag tillöversättning av tyska böcker till främmande språk. Förutsättningen för bidragär att en utländsk utgivning är överenskommen. Föreningen anser att dennamodell har fördelen att del bidragsbeviljande organet vet atl den inhemskaboken kommer att ges ul på ett främmande språk. Den redovisade modellen skullekunna utgöra ett alternativ eller ett komplement till den föreslagnastödformen. 4.6 Kreditstöd tiU förlag Utredarens förslag om förändringar av det nuvarande kreditslödettill förlag kommenteras av få remissinstanser. 1977/78: 99 63 RRV tillstyrker förslaget om stadiga lån till nystartadeförlag ulan ordnade bankgaranlier men kan inle förorda, atl den statliga kreditgarantinför lån lill etablerade förlag höjs utöver nu gällande . instämmer i att rådet bör ta överbeslutanderätten i fråga om kreditgarantier men vill i övrigt inte föreslånågra förändringar i nuvarande syslem med undantag av att det bör kompletterasmed en fond om 1 milj. kr. för femåriga avskrivningslån. En väsentlig del av kredilbedömningen av förlag är enbedömning av marknaden, framhåller statens industriverk, som anser sig saknakompetens i delta avseende. Verket föreslår därför atl handläggningen av kreditslödetflyttas över till . Om förändringar görsenligt utredarens förslag bör en särskild fond bildas om 5 milj. kr. Verketanser inte att direkta bidrag bör utgå i form av avskrivningslån och räntesubventionerutan detta bör ske via titelslödet. Däremot bör nuvarande regler föravskrivning ändras så att bättre möjligheter ges alt finansiellt rekonstrueraförlag. Vad gäller kreditgarantierna bör fördelningen mellan den statiigagarantin och egen säkerhet avgöras från fall till fall. Om en maximigräns ärönskvärd är den nuvarande om rimlig. KF och ifrågasätter om detfinns behov av ett kreditstöd av den omfattning som utredaren föreslår. Bokförläggareföreningenavvisar en överflyttning av hanteringen av kreditstödet till kulturrådetliksom förslagen om avskrivningslån och räntesubventioner. Utredarens förslag om ett nytt bokhandelsstöd och särskiltutformningen av detsamma tar ett kritiskt motiagande av remissinstanserna.Ingen tillstyrker den föreslagna modellen för lagerstöd och prestations-stöd. Behovet av ett stöd till distributionen av böcker viabokhandeln med hänsyn till att produktionen av böcker erhåller statligt stödframhålls av bl. Bibliotekstjänst, Författarförlaget, KF,och . KF och anser ett bokhandelsslöd vara den viktigaste insatsenpå bokmarknaden i dagens läge. NO däremot, anser inte att behovet av stöd ärklart påvisat. Statskontoret, RRV, NO och LO anser atl effekterna av detnyligen införda statliga kreditslödet lill bokhandeln bör avvaktas, innan nyastödformer introduceras. Statskontoret påpekar all det nuvarande kreditstödetkan användas för en bred lagerhållning, vilket skulle föra med sig ell högre lagerslödenligt utredarens modell vilket inte är acceptabelt. Vidare framhåller verketatt den fullsorlerade bokhandelns mark- Prop.1977/78; 99 64 nadsvillkor har förändrats på ett sådantsätt att det inte kan vara rimligt att med statsbidrag kompensera en bristandelönsamhet utan att överväga åtgärder för en mer framåtsyftandeanpassning lill rådande villkor. Liknande synpunkter förs fram av NO somtillägger, att den positiva inställningen från förlagshåll till ett statligtbokhandelsstöd måste ses mot bakgrund av all förlagen dels säljer böcker tillboklådorna, dels konkurrerar med dessa genom direktförsäljning i bokklubbar.Förlagen vill kunna sälja båda vägarna för atl maximera försäljningen. Behovet av en omedelbar utökning av del införda kreditslödettill bokhandeln framhålls av , , , ,och . I några yttranden förs resonemang om den fortsattahanteringen av frågan om stöd lill bokhandeln och presenteras också tänkbaramodeller. anser all fackbokhandelns problem berorpå den expanderande bokklubbsverksamheten och slopandet av bruttopriserna påböcker. Rådet konstaterar också att faktamaterial för att föreslå en slutligform för bokhandelsstöd saknas. Ingen berörd part kan anses ha tillräckliginsikt för atl utan förbehåll kunna föreslå en lösning. Ett stöd måste därförbyggas upp steg för steg. Rådet föreslår att ett omsällningsstöd införs tillbokhandeln till vilket knyts ell krav på ett visst högsta pris i bokhandeln på lilleraturslöddatitlar. Vidare bör vissa krav ställas på lagerhållningen. Stödet bör uppgå till5 milj. kr., vilket bör fördelas med ett lika stort belopp på varjefackbokhandel (ca .