prop · G1032 · 1977-12-31 00:00:00 — omändring i m.m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll denna dag. Ipropositionen föreslås att nuvarande förbud att driva advokatrörelse iaktiebolagsform skaU mjukas upp så att styrelse kan medgeundantag från förbudet. 1Riksdagen 1977/78. 1977/78:2 2 Lagom ändring i rättegängsbaiken Härigenomföreskrives att 8 kap. 4 § skall ha nedan angivna lydelse. Vidutövande av sin verksamhet skaU advokat redbart och lutiskt utföra honomanförtrodda uppdrag och i aUt iakttaga god advokatsed. Verksamhetsom advokat må icke Verksamhet som advokat/år icke bedrivasunderform av aktiebolag. bedrivas i bolag med annan än ad- Ej heller må sådanverksamhet be- vokal eller i aktiebolag, om ej advo- drivasi bolag med annan än advo- katsamfundets styrelse medgiver kat,med mindre advokatsamfun- undantag, dets styrelse medgiver undantag. DetåUgger advokat att håUa penningmedel och andra tiUgångar, som tUlhöra hanshuvudmän, skUda från vad honom tiUhör. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrives att 1 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall ha nedan angivnalydelse. Iaktiebolag svarar delägarna ej personUgen för bolagets förpUktelser. Aktiebolagetskall ha ett aktiekapital, som skaU uppgå tiU . Äraktiekapitalet fördelat pä flera aktier, skaU dessa lyda på Uka belopp. Utan hinder av första stycket svarar delägare i aktiebolag, som bedriveradvokatverksamhet, solidariskt med bolaget för sådana förpliktelser motklienter som bolaget ådrager sig medan han är delägare. Dennalag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1963:149. Prop.1977/78:2 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , Mundebo,Krönmark, , , , , Lagrådsremissmed förslag till iag om ändring i m.m. Enligt8 kap. 4 § andra stycket ; RB) får verksamhet som advokat intebedrivas under form av aktiebolag. Utan tillstånd av styrelsen för Sverigesadvokatsamfund får sådan verksamhet inte heller bedrivas i bolag (dvs. somhandelsbolag eller enkelt bolag) med annan än advokat. Motsvarande regler finnsi 38 § första stycket i de av regeringen fastställda stadgarna föradvokatsamfundet. Samfundetsfullmäktige har för sin del beslutat att stadgarna skall ändras så attadvokatverksamhet får bedrivas i aktiebolag om samfundets styrelse medger det.Advokat som bedriver advokatverksamhet i aktiebolagsform skall enligt beslutetjämte bolaget vara ansvarig för dess förpliktelser mot dess klienter. Iskrivelse har samfundet hemställt att 8 kap. 4 § RB ändras ienlighet härmed och att regeringen fastställer stadgeändringen. TiU grund förframställningen ligger ett betänkande, som har avgetts av en inom samfundettillsatt kommitté (aktiebolagskommittén). Översamfundets hemställan har yttranden avgetts av justitiekanslern (),riksåklagaren (), , kommerskoUegium, (),. Centralorganisationen /SR och . har bifogat yttranden frånhandelskamrarna i och och från handelskammare. Framtill gällde enligt 8 kap. 4 § RB oeh stadgarna för samfundet attadvokatverksamhet i princip inte fick bedrivas i aktiebolagsform men att styrelsenför samfundet hade rätt att meddela dispens. Det principiella förbudet motadvokatverksamhet i aktiebolagsform ansågs vid lagbestämmelsens tillkomstmotiverat med hänsyn till det personliga ansvar som bör åligga advokat föruppdrag som har anförtrotts honom (se SOU 1938:44 s. 131). Nägon dispensmeddelades aldrig. Vidsamfundets årsmöte behandlades en motion till mötet om att ta bortförbudet mot aktiebolag. Motionären åberopade främst att systemet med allmäntilläggspension var oförmånligt för egna företagare. Vidare åberopades hyresrättsligaaspekter. En kommitté inom samfundet förordade å andra sidan attdispensmöjligheten skulle tas bort. Som skäl mot rätten att drivaadvokatverksamhet i aktiebolagsform åberopades advokatuppdragets starkt personligakaraktär. Problemet med det personliga ekonomiska ansvar som advokaten pågrund härav borde ha ansågs inte kunna lösas inom aktiebolagsformen. Dessutompekades på svårigheten att förhindra att aktier i s.k. advokataktiebolag kundekomma att innehas av andra än samfundsledamöter. Kommitténsförslag bifölls och bestämmelserna i och stadgarna fick därefter sinnuvarande utformning. Tillgrund för framställning ligger som tidigare nämnts ett betänkandeavgivet av en särskild kommitté inom samfundet. I betänkandet redovisas utöverallmänna överväganden synpunkter på frågor om advokatens personliga anvarighet,kontrollen över advokataktiebolag samt särskilda dispensvillkor. Aktiebolagskommitténframhåller i betänkandet till en början att advokatverksamhet innebär attbedriva en rörelse som bör ge innehavarna och deras anställda en rimligersättning för arbetet och trygghet för framtiden. Härigenom gagnas detväsentliga kravet på att sådan verksamhet bedrivs så att klienterna får en godoch sakkunnig service. Kommittén anför vidare att klienterna med rätta har kravpå stabilitet och kontinuitet i den advokatbyrå som anlitas. Det är därför ennaturlig utgångspunkt att även advokaterna bör eftersträva att bedriva rörelseni sådan form som från dessa synpunkter framstår som lämpligast. Det är ett käntfaktum att aktiebolaget har kommit att bli den helt dominerandeverksamhetsformen även för verksamheter av måttlig omfattning. Det är sannoliktav detta skäl som senare års lagstiftning inom t.ex. socialförsäkrings-,pensions- och skatteområdena har utformats i första hand med tanke påaktiebolags- Prop1977/78:2 5 formen.Detta har medfört att de faktiska skiUnaderna i olika avseenden mellan rörelsei aktiebolagsform och rörelse i form av handelsbolag eller enskild firma ökat.Samtidigt har skett viktiga förändringar i advokatverksamheten som sådan.Utvecklingen har gått mot större advokatbyråenheter. Vidare har den allmännasamhällsutvecklingen gjort att advokaternas roll av företagare och arbetsgivarehar kommit alltmer i fö'grunden. De ökade förpliktelser och det vidgade ansvargentemot de anställda som har lagts på arbetsgivaren har gjortdet nödvändigt även för advokaterna att närmare överväga vilken verksamhetsformsom är lämpligast. Totalt sett har enligt kommittén förhållandena sedan 1964års stadgeändring förändrats sä mycket att det är motiverat att ta upp tillförnyad prövning frågan om bedrivande av advokatverksamhet i aktiebolagsform.Kommittén kommer också till slutsatsen att så bör få ske. Tekniskt bör dettaenligt kommittén genomföras på det sättet att det i RB tas in en bestämmdse somger samfundets styrelse möjlighet att dispensera från förbudet att drivaadvokatverksamhet i den formen. TUlutvecklande av sin ståndpunkt anför kommittén bl.a. följande. Detökade ansvaret på det ekonomiska planet för företagaren såväl mot samhället sommot de anställda har enligt kommittén gjort att frågan om kapitalbildningeninom företaget kommit i förgrunden på ett annat sätt . Aktiebolagetär i detta avseende enligt kommittén ett bättre alternativ. Frågan omkapitalbildningen har ett starkt samband med rekryteringen till advokatyrket.Etablerandet av en advokatbyrå, övertagandet av en befintiig sådan ellerinträde i ett handelsbolag kräver nämligen numera ofta avsevärda ekonomiskaresurser. Kommitténhar den uppfattningen att aktiebolaget är en lämpligare företagsform änhandelsbolaget och den enskilda firman också vad gäller anställningstrygghetenför personal. Aktiebolaget har nämligen en större kontinuitet och består ävenom förändringar på innehavarsidan sker. För innehavarna av rörelsen skulle aktiebolagsformeninnebära fördelar från trygghetssynpunkt, framför allt såvitt avserpensioneringen. Kommitténanför vidare att den pågående utvecklingen mot större advokatbyråer har medförtatt det numera finns ett relativt stort antal advokatbyråer som innehas av ettflertal delägare. Erfarenheterna inte minst från utlandet talar för att dennautveckling kommer att accentueras och att advokatbyråenheterna kommer att blistörre, i vart fall i storstadsområdena. För sådana större advokatbyråer anserkommittén aktiebolagsformen från åtskilliga synpunkter vara den naturliga ochlämpliga, inte minst därför att den gör det lättare att reglera de relativtofta förekommande ändringar på delägarsidan som måste ske i en större rörelse.Sannolikt skulle enligt kommittén aktiebolagsformen också innebära attkontinuiteten i advokatbyråerna skulle förstärkas, vilket skulle vara till fördelinte minst för klienterna. Kommitténmenar vidare att det från principiell synpunkt är riktigt att 1977/78:2 6 varjeenskild rörelseidkare har rätt att själv välja vilken företagsform som han villanvända för sin rörelse. Motaktiebolagsformen har enligt kommittén tidigare anförts i huvudsak två skäl, nämUgenden personliga ansvarigheten och risken för att aktier i ett advokataktiebolagkan övergå till annan än advokat och därmed sammanhängande kontroUproblem. Attadvokaten skall vara personUgt ansvarig fullt ut gentemot sin klient oeh ävengentemot samfundet anser kommittén vara en självklar princip, som måste kunnaupprätthållas i alla situationer. Handelsbolagsformen har i detta avseendeenligt kommittén inte medfört några svårigheter, även om vissa problemhar uppkommit rörande omfattningen av handelsbolagsmans ansvar för annanhandelsbolagsmans åtgärder, t.ex. som konkursförvaltare. Omadvokat skulle bedriva rörelse i aktiebolagsform, uppkommer enligt kommitténsuppfattning knappast några svårigheter i förhåUande tiU samfundet. Det är såledesklart att ett advokatuppdrag normalt måste handläggas av en advokat även inomett aktiebolag och att det disciplinära ansvaret således kan utkrävas av denadvokat inom aktiebolaget som har handlagt ärendet. Detsamma måste enligtkommitténs uppfattning gälla även beträffande principalansvaret på samma sättsom f.n. gäller inom ett handelsbolag. Den advokat inom advokataktiebolaget somnärmast ansvarar för en biträdande jurist som inte är advokat eller för annan personalhar således att bära det disciplinära ansvaret för fel och försummelse av deanställda. Ävenbeträffande det personliga ansvaret gentemot klienten blir enligt kommitténsuppfattning den advokat som handlägger uppdraget eller som harprincipalansvaret ansvarig. Vad gäller det ekonomiska ansvaret uppkommer dockfrågan om sådant föreligger utöver det som aktiebolaget har. Kommitténanser det vara naturligt att uppfatta advokatuppdraget som ett så personligtuppdrag att den handläggande advokaten alltjämt har det fulla ekonomiskaansvaret gentemot klienten, även om rörelsen bedrivs i aktiebolagsform. För atttveksamhet inte skall uppkomma anser kommittén det nödvändigt att detuttryckligen föreskrivs att de ledamöter som äger aktiebolaget skall varaobegränsat personligt ansvariga för bolagets förpliktelser. Kommittén anser attdet personliga ansvaret bäst förankras i en bestämmelse som tas in i RB och isamfundets stadgar. Kommittén påpekar att en motsvarande lösning har valts iaktiebolagslagen (1975:1385, AL) för det fall att till revisor utsesrevisionsbolag. Enligt 15 kap. 2 § andra stycket AL har således, 3'm så sker,den för revisionen huvudansvarige jämte revisionsbolaget ersättningsskyldighet,om skada genom uppsåt eller oaktsamhet av revisorn har vållats vid revisionen. Detframstår för kommittén som ett oeftergivligt krav för reformen att aktier i ettadvokatbolag inte kan övergå till annan än ledamot av samfundet. 1977/78:2 7 Bestämmelseni 38 § stadgarna förhindrar att advokat bedriver verksamhet i bolag med annanän samfundsledamot. Enligt kommittén har det i praktiken inte visat sig varaförenat med svårigheter att upprätthålla denna bestämmelse i fall dåhandelsbolagsman har avlidit, utträtt ur samfundet eller liknande. Det ärenligt kommittén därför möjligt att en regel i stadgarna att advokat som driverrörelse i aktiebolagsform får göra detta endast så länge samtliga aktier ibolaget innehas av samfundsledamot är tillräcklig för att säkerställa det berördakravet. Det bör emellertid enligt kommittén uppmärksammas att det kan varasvårare att säkerställa upprätthållandet av detta krav i fråga om aktiebolag änvid handelsbolag, bl.a. eftersom aktiebrev kan överlåtas och pantsättas. Enligt3 kap. 2 § AL kan aktie fritt överlåtas, om annat inte följer av hembuds- ellerutlänningsklausul intagen i bolagsordningen. Denna regel utesluter möjlighetenatt genom bolagsordningsbestämmelse direkt förhindra att aktie överlåts tillannan än advokat. Kommittén anför vidare att man genom att i bolagsordningeninta en sedvanlig hembudsklausul visserligen kan uppnå lösningsrätt för övrigaaktieägare, som förutsätts vara advokater, men om dessa inte utnyttjar rättenkan överlåtelsen till annan än advokat genomföras. Ett säkerställande av attaktie inte övergår till annan än advokat måste därför ske i annan form. Omsamfundet som villkor för att advokatrörelse skall få bedrivas iaktiebolagsform uppstäUer kravet att aktie inte får innehas av annan änadvokat, kan sanktioner vid överträdelse riktas endast mot den eller deadvokater som äger bolaget. Sanktionen kan i första hand vara att rörelsen intelängre får bedrivas i aktiebolagsform. I andra hand kan disciplinära åtgärdervidtas. De advokater som driver rörelsen i aktiebolagsform har möjlighet attgenom konsortialavtal sinsemellan genomföra en reglering som skapar garantierför att regeln om att aktie inte får övergå till annan än advokat alltid kaniakttas av dem. Kommitténmenar att det är väsentligt att garantier erhålls för att samfundetunderrättas så snart någon förändring i äganderätten till aktier i advokataktiebolaginträffar. Detta kräver att aktiebreven deponeras på lämpligt sätt medskyldighet för depositarien att underrätta samfundet om äganderättsförändringar.Kommittén anser att deposition i bank med sådan underrättelseskyldighet förbanken bör krävas. Underrättelse bör ske vid såväl äganderättsförändring sompantsättning och utmätning. ALger möjlighet att genom särskilda bestämmelser i bolagsordningen i andraavseenden än beträffande aktieinnehav upprätthålla kravet på advokatinflytandei advokataktiebolag och kontroU över dess verksamhet. Kommittén påpekar att detsåledes är möjligt att ange att till styrelseledamot, verkställande direktöreller firmatecknare får utses endast advokat som är aktieägare i bolaget.Härigenom kan enligt kommittén viss garanti erhållas för att det reellainflytandet i bolaget inte övergår till annan än advokat. Kommitténanför vidare att det med nya AL också är möjligt att ange att 1977/78:2 8 föremåletför bolagets verksamhet uteslutande skall vara att bedriva advokatrörelse. Bl.a.med hänsyn till klientmedelsförvaltningen är en sådan bestämmelse befogad. Omdet tillåts att rörelsen omfattar även andra verksamhetsområden, skulle dettakunna medföra ett ekonomiskt risktagande i bolaget som inte är förenligt medadvokatrörelsen och förhållandet till klienterna. Genom villkor om revision avauktoriserad revisor kommer kontrollen av den ekonomiska förvaltningen attkunna göras effektiv menar kommittén. Om dispensformen väljs, bör det ocksåvara möjligt att föreskriva i dispensvillkoren att revisorn skall kontroUeraatt dispensvillkoren är iakttagna och till samfundet inge besked härom. För attförhindra att bolagsordningen ändras, sedan dispens har meddelats, kan i dennaanges att den får ändras endast efter medgivande av samfundets styrelse. Bestämmelsernakan enligt kommittén säkerställas genom en ytterUgare bestämmelse ibolagsordningen att bolaget skall träda i likvidation om de särskildabestämmelserna inte är iakttagna. I fall då likvidationsskyldighet har inträttenligt bolagsordningen kan registreringsmyndigheten eller styrelsen, verkstäUandedirektör eller aktieägare göra framställning till rätten härom. Vid fall avöverträdelse av ifrågavarande bestämmelser i bolagsordningen förefaUer detkommittén osannolikt att aktieägare eUer bolagsorgan gör sådan framställning.Om samfundet får kännedom om sådant förhållande, kan samfundet emellertid förkännedom meddela detta till registreringsmyndigheten. Trots att uttryckligbestämmelse härom saknas, torde enligt kommitténs uppfattning även i sådantfall registreringsmyndigheten vidta åtgärder för förordnande om likvidation. Kommitténhar övervägt om kravet på likvidationsskyldighet är nödvändigt. Kommittén anföratt det givetvis kan tänkas fall då aktier, t.ex. genom arv, övergår till annanän advokat och då de nya aktieägarna har ett berättigat intresse av att kunnafortsätta att driva bolaget med annan verksamhet. Om de nya aktieägarna är ensehärom, bör de kunna fatta beslut om erforderliga ändringar i bolagsordningenoch begära samfundsstyrelsens godkännande härav. Om genom de föreslagnaändringarna bolagets verksamhet ändras så att samfundets intressen ärtillgodosedda, bör samfundsstyrelsen kunna lämna erforderligt medgivande tilländringarna så att bolaget därefter kan bestå. Medtanke främst på fallet att aktierna med anledning av advokats dödsfall kommer att innehas av hans dödsbo, innan de överlåts till annanadvokat, anser kommittén det vara erforderligt att likvidationsskyldighet inteovillkorligen inträder . Samfundsstyrelsen bör därför ha rätt attmedge undantag från likvidationsplikten i sådana fall då det finns anledningatt anta att aktierna kommer att överlåtas till annan advokat. Kommitténföreslår vidare att i dispensvillkoren anges att bolaget skall vara skyldigtatt rätta sig efter alla de regler som gäller för advokatverk- Prop.1977/78:2 9 Bl.a. för att tveksamhet inte skall kunna råda omatt bolaget är skyldigt att underkasta sig skiljedom i arvodestvist är en sådanbestämmelse lämplig. Kommitténhar övervägt om advokataktiebolag borde förbjudas att ta in ordet"advokat" i sin firma. Kommittén har emdlertid inte funnit sådantförbud lämpligt, eftersom advokatbyråer vid övergång till aktiebolagsform börha möjlighet att bibehålla sin gamla firma med tillägg av ordet "aktiebolag''. De problem som detta kan föra med sig om aktierna i bolaget skulle övergå tiUannan än advokat är enligt kommittén inte större än att de går att lösa.Kommittén anför i denna fråga att för aktiebolags firma enligt 16 kap. 1 §AL bestämmelserna i firmalagen (1974:156) kommer att gälla. Enligt 16 § firmalagen skall registrerad firma hävas bl.a. om firman har blivit vilse ledande. Ett aktiebolags firma vari ordet "advokat" ingår torde vara vilseledande, om bolaget inte ägs av samfundsledamot. Detta följer redan av 8 kap. 1 § RB. Enligt nämnda bestämmelse i firmalagen kan talan om hävande av registrering v firma föras bl.a. av "sammanslutning av berörda näringsidkare", dvs. i detta fall samfundet. En dispensordning har enligt kommittén den fördelen att demed nödvändighet relativt de aljerade dispensreglerna inte behöver inarbetas istadgarna samt att styrelsen har möjlighet att företa de ändringar och tilläggi dessa regler som utvecklingen efter hand kan kräva. Ett dispensförfarande kanenligt kommittén möjligen befaras leda till godtycke i bedömningen frånstyrelsens sida. Kommittén förutsätter emellertid att, om den föreslagnadispensordningen genomförs, detta i praktiken måste innebära att styrelsen haratt meddela dispens så snart de uppställda formella kraven för dispens är uppfyUdaoch att styrdsens dispensrätt således inte får utnyttjas så att dispens vägrasav andra skäl. Kommittén föreslår därför att särskilda dispensvillkor skallfastställas av styrelsen att gälla intill dess styrelsen annorlunda beslutar. I yttrande över kommitténs rapportuttalar samfundets styrelse att det bör överlämnas åt den att avgöra undervilka förutsättningar medgivande att driva advokatrörelse i aktiebolagsformskall lämnas. De av kommittén föreslagna dispensvillkoren kan enligt styrelsenså till vida tjäna som en god vägledning. Hur dispensvillkoren än kan komma attutformas uttalar styrelsen som sin uppfattning att den advokat som ansöker omstyrelsens medgivande och som uppfyller de villkor av generell karaktär somdärvidlag uppställs av styrelsen också kommer att få medgivande. Någon annanprövning av sökanden eller dennes verksamhet skall med andra ord inte ske. förslag till ändrad lydelse av 8 kap. 4 § andra stycket RB resp. 38§ samfundets stadgar har styrelsen ingen annan erinran än att styrelsen anseranledning saknas att ålägga advokat, som bedriver advokatverksamhet iaktiebolagsform, solidariskt ansvar för bolagets förpliktelser utöver vad somkrävs för att inte försämra klienternas StäUning i förhåUande tUl vad som f.n.gäller advokats ansvar i detta hänseende. 2 1977/78. 1977/78:2 10 Allaremissinstanser utom godtar att advokatverksamhet i fortsättningenfår bedrivas i aktiebolagsform. Flera remissinstanser betonar vikten av attadvokat även fortsättningsvis blir personligt ansvarig gentemot sin klient ochmot samfundet. Nästan alla instanser godtar att den aktiebolagsrättsligaprincipen om frihet från personligt ekonomiskt ansvar genombryts och attreglerna utformas på sätt som har föreslagits av kommittén. JKframhåller att den verksamhet som en advokat bedriver är av utpräglat personligkaraktär. Det kan enligt JK rent allmänt ifrågasättas om en juridiskkonstruktion av typen aktiebolag bör få skjutas in meUan en personligverksamhet av nu nämnt slag och dess utövare. Bortsett från vad som gäller omadvokatverksamhet föreUgger emeUertid inte i lagstiftningen några absolutaförbud mot att driva sådan rörelse i form av aktiebolag. Utgångspunkten bördärför enligt JK:s mening vara att en advokat, i likhet med varje annan enskildföretagare, måste ha rätt att själv välja företagsform, om inte väsentligaskäl kan anföras häremot. Skillnaderna mellan olika företagsformer bör såledesenligt JK inte vara avgörande för om aktiebolagsformen skall tillåtas ellerinte, i synnerhet som för- och nackdelar med den ena eller den andrabolagsformen skiftar från tid tUl annan. Icke önskvärda skillnader bör enligtJK rättas till genom ändrad lagstiftning och inte genom byte av företagsform.RSV, som har i huvudsak samma inställning som JK, påpekar att deskatterättsliga motiv för aktiebolagsdrift, som har förelegat, numerahar förlorat i styrka. EnligtRÅ ger det gällande förbudet mot att bedriva advokatverksamhet iaktiebolagsform uttryck för en principiellt riktig ståndpunkt i frågan. Denallmänna samhällsutvecklingen gör det emellertid enligt RÅ motiverat, att fråganånyo tas upp till prövning. RÅ delar samfundets uppfattning att det från flerasynpunkter kan vara ändamålsenligt att bedriva advokatverksamhet i form avaktiebolag. En avgörande förutsättning för en ändring härvidlag måste dockenligt RÅ vara, att den betydelsefulla principen om advokatens personligaansvar gentemot klient och samfund inte därigenom äventyras. Samfundets förslagsynes ge tillfredsställande garantier för att aktiebolagsformen inte kommer attinverka menligt i nämnda hänseende. anser att aktiebolag i flera fall kan vara en lämpligverksamhetsform för advokatrörelse. Både kollegiet och handelskammaren iGöteborg pekar på att revisorer numera kan få driva sin verksamhet i aktiebolagsformoch att några olägenheter härav inte har märkts. Handelskammaren menar attbolagsformen snarare i en del avseenden torde innebära fördelar förrevisorernas klienter. Som exempel nämner handelskammaren att bolagsformenmedger större garantier för kontinuitet i uppdragsförhållandet och störremöjligheter att tillhandahålla 1977/78:2 11 expertisinom olika ämnesområden. Stora advokatbyråer i aktiebolagsform bör kunna hagoda möjligheter att tillgodose önskemål om specialisering. Domareförbundetmenar att vissa tekniska frågor har lämnats öppna i utredningmen att dessa frågor inte syr-s vara av så allvarligt slag, att de inte skallekunna bemästras efter . ' ingående ytterligare övervägande. Uppenbarligenligger det i samfundets eget intresse att skapa så fullgoda garantier sommöjligt att kontroUen blir effektiv. Om de berörda frågorna löses, anserförbundet att de argument som i samband med ändring anfördes motadvokatverksamhet i aktiebolagsform inte längre har giltighet. EndastSvea hovrätt ställer sig kritisk till förslaget.