prop · G10341 · 1977-12-31 00:00:00 — Detåsyftade förtydligandet bör, som organisationerna har föreslagit, ske genom ensmärre ändring i 4 kap. 2 § ABL, som behandlar aktieägarnas företrädesrätt videmission av aktier. Avvikelse från företrädesrätten kan enligt lagrummetsnuvarande lydelse ifrågakomma genom föreskrift i bolagsordningen eUer vidkontantemission genom bestämmelse i emissionsbeslutet. Jag föreslår att tUläggnu görs i paragrafen ora att avvikelse också kan förekoraraa till följd av viUkorvid tidigare eralsslon av konvertibla skuldebrev eUer skuldebrev förenade raedoptionsrätt tiU nyteckning. Samma avvikelseraöjlighet bör föreUgga vid eraissionav nya skuldebrev av nu ifrågavarande art. Enligt 5 kap. 2 § har aktieägarnaföreträdesrätt att vid emission av skuldebrev mot vederlag i pengar teckna sigför förvärv av skuldebrev såsom ora emissionen gällde de aktier som kan koraraaatt träda i stället för skuldebreven eUer nytecknas på grund av optionsrätt.Paragrafen Innehåller visserligen inte någon utlrycklig bestämmelse om attstämman eller i visst fall styrelsen kan besluta om avvikelse från dennaföreträdesrätt. Paragrafen har emellertid denna Innebörd. Detta följer av lagmmmetjämfört med 4 kap. 2 §. Mot denna bakgrund behövs inte i 5 kap. 2 § någottillägg av det slag som föreslås i fråga om 4 kap. 2 §. Iskrivelse har och FöreningenAuktoriserade revisorer, som i detta avsnitt kallas för organisationerna,föreslagit att ABL skall ändras på några punkter där olägenheter elleroklarheter har gett sig tlU känna vid lagens tiUämpning. Denförsia frågan som organisationerna tar upp I sin skrivelse rör redovisning avvissa delägda företag i koncernredovisningen. Enligt 1 kap. 2 § ABL föreligger koncernförhåUandeora ett aktiebolag (moderbolaget) äger, direkt och/eller genom dotterföretag,så raånga aktier eller andelar i ett annat företag (dotterföretaget) attbolaget förfogar över mer än hälften av rösterna I företaget eller om bolaget iannat fall på grund 1977/78: 41 30 avaklie- eller andelsinnehav eller avlal har ett bestämmande inflytande över ettannat företag och en betydande andel av dess resultat. 1975: 103 medförslag tiU ABL har föredragande statsrådet uttalat (s. 279): Bolagsom äger s. k. gemensamma dotterbolag eller 50/50-bolag reglerar i allmänhetsärskilt genom avtal hur bestämmanderätten i dessa skall utövas. Innebär sådanreglering att partema endast gemensamt kan besluta i dotterbolagetsangelägenheter bör båda parter vid tillämpningen av koncernreglerna anses sommoderbolag. Det betyder att det i dessa fall finns flera moderbolag tiU ettdotterbolag med påföljd att varje moderbolag måste ta med dotterbolaget I sinkoncernredovisning. Detsamma bör gälla i den situationen då två eller fleraaktiebolag driver ulveckUngsarbete genom ett särskilt bolag. Organisationernahar tidigare I sainband med lagutskottets behandling av prop. 1975: 103 (se LU1975/76: 4 s. 1 och 126) samt I remissyttranden över promemorian (Ds Ju 1976:11) med förslag till lag om ekonomiska föreningar m. ra. frarafört erinringarmot detta uttalande. Organisationerna anser att motivuttalandet strider motlagtexten I 1 kap. 2 § samt att den i uttalandet angivna lösningen dessutora ärolämpUg ur flera synpunkter. Föreningen revisorer har raedanledning härav sett sig nödsakad att pubUcera ett särskilt yttrande, därföreningen tar avstånd från motivuttalandet. Föreningen har därvid uttalat: uppfattning strider propositionsuttalandet raot lagtexten, dåingendera ägaren har vare sig mer än hälften av aktiema eller ett bestämmandeinflytande. Då en tiUämpning av uttalandet dessutom skulle strida mot internationeUpraxis och kan medföra en olämpUg och missvisande uppblåsning av beloppen ikoncernredovisningshandlingarna, bör enligt föreningens mening lagtexten ochicke propositionsuttalandet vara vägledande. Att såsom dotterföretag medräknaen juridisk person, vari ett aktiebolag disponerar högst av röstetalet börsålunda ej ifrågakomma i andra fall än då bolaget genom avtal eller på annatsätt har ett bestämmande inflytande för egen del. Ett ytterligare skäl att ickebehandla sådana bolag som dotterbolag är följande. Metoderna för hurdotterbolag skaU intas i koncernredovisning är väl etablerade, medan däremot ifråga om redovisning av s. k. intressentbolag, däribland hälftenägda bolag,utveckling av olika metoder pågår. Ett bolag som äger väsentUgt Intresse iannat bolag, som ej är dotterbolag, bör redogöra för detta bolags resultat ochställning i sin årsredovisning, om förhållandena är av betydelse för detaktieägande bolaget. Detta följer av 11 kap. 9§ ABL. Organisationernaanser att den uppkorana situationen är otillfredsställande och alt åtgärder nubör vidtas för att slå fast alt lagtexten äger vitsord enligt sin ordalydelse. Förmin del finner jag Inte anledning till någon erinran mot vad som i det nyssåtergivna motivuttalandet har sagts ora innebörden av koncernbegreppet. Somorganisationerna har framhållit kan det emeUertid i vissa faU tänkas attkoncernredovisningen ger en mindre rättvisande bUd av 1977/78: 41 31 koncernen,om med andra bolag gemensamt ägda företag där högst av röstetalet disponerasmedräknas som dotterförelag. Beaktas bör också att det f. n. pågår ettinternationellt utvecklingsarbete när det gäller lämpliga metoder förredovisning av delägda företag. Mot denna bakgmnd anser jag det motiverat att ivissa fall avvikelse sker från bestäraraelserna ora koncernredovisningensInnehåll. Sora förutsättning bör härvid gälla att avvikelsen av särskilda skälskall vara påkallad för att ge en rättvisande bild av koncernen. Jag förordaratt 11 kap. 11 § tredje stycket ABL kompletteras med en bestämmelse av detta innehåll. Ifråga om underlag för beslut om fondemission påpekar organisationerna att detbrister I överensstämmelse mellan 4 kap. 16 § ABL och 10 §aktiebolagsförordningen (1975: 1387). 4 § ABL föreskrivs bl. a. vilken Information som skall hållas tillgängligför aktieägarna Innan beslut om nyemission fattas. årsredovisningen inteskall behandlas på den stämma som beslutar ora emissionen, skall för stämraanläggas fram avskrift av den senaste årsredovisningen och revisionsberättelsen,en redogörelse från styrelsen ora viktigare händelser samt ett yttrande frånrevisorerna över denna redogörelse. I 4 kap. 16 § finns bestämraelser om vadsom skall iakttas vid fondemission. I paragrafen nämns inget ora vilkahandlingar sora skall hållas tillgängliga för aktieägarna Inför beslut omfondemission. EnUgt 10 § första stycket 2 aktiebolagsförordningen skall emeUertidvid registrering hos patent- och registreringsverket av fondemission ingeshandlingar sora motsvarar vad som enligt 4 kap. 4 § första stycket 13 krävsvid nyemission. Organisationernapåpekar att aktiebolagsutredningens förslag (SOU 1971: 15) innehöll en geraensarabestämmelse som reglerade vad som skulle presenteras för aktieägarna vid ny-och fondemission. Organisatio nerna hemställer ora ett klarläggande i dennafråga. Allmäntgäller att handlingar som nämns i aktiebolagsförordningen skall ges In endast iden mån de faktiskt har upprättats med anledning av bolagsstämman. De angivnahandlingarna upprättas endast med anledning av extra stämmor, på vilkaårsredovisningen inte behandlas. Möjligheterna att besluta om fondemission påextra bolagsstämma är begränsade (jfr prop. 1975:103 s. 343). Om emeUertidfrågan om fondemission genom överförande av medel från reservfond elleruppskrivningsfond skall behandlas på extra bolagsstämma, är det enligt min raeningsakligt motiverat att aktieägarna tlUhandahålls ett beslutsunderlag I form avde nu diskuterade handlingarna. Jag förordar därför att I 4 kap. 16 § görs etttillägg av denna Innebörd. 9 § ABL föreskrivs att I fåmansbolags förvaltningsberätldse skall lämnassärskild redogörelse för Ingångna avtal och andra därmed jämförliga förhållandenraeUan bolaget och dess aktieägare (se prop. 1977/78: 41 32 1975:103 s. 463). Avsikten med bestämmelsen har varit att tillgodose skattemässigakontrollönskemål. Eftersom en motsvarande bestämmelse numera finns I 30 § 3 raom.taxeringslagen (1956: 623, omtryckt 1971: 399, ändrad : 86),hemställer organisationerna att bestämmelsen utgår ur ABL. I 30§ 3 mora. taxeringslagen föreskrivs att bl. a. företagsledare I fåmansföretagskall tiU sin självdeklaration foga en uppställning med uppgifter som behövsför tillärapning av gällande bestämmelser rörande beräkningen avföretagsledarens Inkomst från företaget. Därvid skall uppgift lämnas bl. a. omhans arbetsuppgifter i företaget, om vad han tiUskjutit tiU eUer uppburit frånföretaget i form av pengar, varor eller annat, om utgifter för hans privatakostnader som företaget bestridit samt om avtal eller andra därmed jämförligaförhållanden mellan honom och företaget. Dåman genom de angivna bestämmelserna i taxeringslagen får erforderlig kontrollöver fåmansföretagares transaktioner med företaget, biträder jagorganisationernas förslag att motsvarande bestämmelse i ABL upphävs. Organisationernatar vidare upp frågan om anmälan av likvidationsbeslut till patent- ochregistreringsverket. Enligt 13 kap. 10 § ABL skall likvidatorerna normaltgenast anmäla likvidationsbeslut för registrering. Detta gäller dock inte ifall då bolaget ej har tUlgångar som täcker Uk-vidatlonskostnaderna (seundantagsregeln i 15 § tredje stycket). I en sådan situation skall likvidatorernai stället göra anmälan till rätten, som därefter förklarar att likvidationenskall läggas ned och bolaget anses upplöst. Rätten skall för registreringunderrätta registreringsmyndigheten om förklaringen. Organisationernahar efter påpekande från registreringsmyndigheten velat fästa uppmärksamhetenpå att man genom bestämmelsemas utformning i den sist behandlade situationeninte får en kontroU av att likvidationsbeslutet överensstämmer med ABL ochbolagsordningens föreskrifter. Organisationerna anser att rättssäkerhetsskältalar för att registreringsmyndigheten, som besitter erforderlig kompetenshärför, också i nu avsedda fall bör göra en sådan kontroll i samband medlikvidationen. Det kan annars inte uteslutas att rätten enligt 15 § tredjestycket förklarar ett bolag upplöst, trots att laghgt beslut om likvidationinte har fatlats. Jagdelar organisationernas uppfattning och förordar att ändring nu vidtas så att likvidatorernaalltid bUr skyldiga att anmäla likvidations-beslut för registrering. Härigenomkommer också ABL att överensstämma med vad som på denna punkt gällde enUgttidigare lag. Lagtekniskt bör ändringen genomföras genom smärre jämkningar i 13kap. 7 och 10§§. Organisationernatar vidare upp en fråga som avser tid för skilje-mannaavgörande vidtvångsinlösen av minoritetsaktier i dotterbolag. 1977/78: 41 ' 33 ligt14 kap. 9 § andra stycket ABL skall tvist huruvida rätt eller skyldighet tillinlösen föreUgger eller tvist om lösenbeloppet prövas av tre skiljemän enhgtlagen (1929:145) om skiljemän, i den mån annat ej följer av bestämmelserna i 14kap. EnUgt 18 § lagen om skiljemän skaU avgörande meddelas Inom sexmånader. Om särskilt skäl finns, får överexekutor förlänga denna frist, men hanfår Inte utan synnerlig anledning förlänga fristen med sammanlagt mer än sexmånader. Iakttas inte den bestämda tidsfristen, är skiljeavtalet förfallet. ABL InnehåUer inga föreskrifter om den tid inora vilken skilje-mannaavgörandeskaU träffas. 1975:103 (s. 532) anför föredragande statsrådet att Ifråga om tid för skiljedom bör en analog tlU-lärapnlng av 18 § lagen omskiljemän tillåtas, vUket innebär att, om skiljenämndens avgörande dröjer merän , part är oförhindrad att väcka talan vid aUmän domstol. Organisationernaframhåller i sin skrivelse att bestämmelsen om sex månaders handläggningstidInte kan efterlevas i nu avsedda fall. Det har nämligen visat sig att redan de pirellinlnärer,som enligt 14 kap. 10 § ABL skall inleda ett inlösningsförfarande, i praktikentar så att större delen av de sex månaderna är konsumerade innanförfarandet Inför skiljemännen överhuvud taget kan påbörjas. Då utredning genorasakkunniga därefter skall göras beträffande aktievärdena, åtgår ytterligare avsevärdtid. Organisationerna hemställer att tidsgränsen för skiljenämndsavgöranden i faUsora avses i 14 kap. 9 § tas bort. Organisationernahar till stöd för sin framslällning åberopat en sammanställning överhandläggningstider m. ra. I tretton mål om tvångsinlösen av dotterbolagsaktier. Av samraanställningen fraragår att tiden från påkallad inlösen tillavgiven skiljedom I aUmänhet varierar meUan ett och . Av statistik somredovisats i en av juridiska föreningen i utgiven skrift, , Tvångsinlösen av aktier, 1976, framgår att i 23 undersökta falltidsåtgången varit ett till i tretton fall, två tiU i fem faU,I ett fall och mindre än i bara fyra faU. Motbakgrund av vad som sålunda har framkommit anser även jag att" en ändringbör ske, så att den sexmånadersfrist som föreskrivs I skilje-mannalagen inte bUrtlUärapUg i de berörda faUen. Frågan är emeUertid om man helt kan undvara enbestämd tidsgräns. Som skäl för uppställande av en tidsgräns kan åberopas atten part vid oskäligt dröjsmål från sklljenänmdens sida behöver kunna vända sigtill någon annan Instans för att få frågan avgjord. EnUgt 1Ö§ lagen omskiljemän kan emellertid part få en skiljeman som Inte befattar sig med arbetet"på sätt för dess vederbörliga fortgång kräves" skild från uppdragetoch annan skiljemän utsedd. I 13 § sägs beträffande skUjemans åligganden bl. a.att han skall handlägga saken skyndsamt. Medhänsyn till de möjUgheter som skiljemannalagen sålunda erbjuder, 3 1977/78.1 saml Nr 41 1977/78:41 34 omett skiljemannaavgörande skulle dröja, och med beaktande av den speciellakaraktären hos den prövning som skaU ske enUgt 14 kap. 9 § ABL anser jag liksomorganisationerna att man i dessa faU bör kunna undvara en bestämd tidsgräns föravgörandet. Jag förordar därför att i 14 kap. 9 § ABL Införs en bestämmelse omatt den i 18 § lagen om skiljemän föreskrivna tidsfristen inte är tiUämpUg vidinlösen av aktier i dotterbolag. Jagvill tillägga att det föreslagna undantaget från lagen om skiljemän blirtillämpligt också på skiljemaimaförfaranden som igångsatts innan lagändringenträder I kraft men där gäUande tidsfrist i förekommande fall efterförlängning inte har löpt ut. Organisationernahar slufligen tagit upp frågan om emission av aktier till underkurs. Dennafråga får emellertid prövas i aimat sammanhang. 5.4Styrelserepresentation för de anstäUda i flottningsförening Lagen(1976: 351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar har trätt i kraft den 1 juU 1976. Lagen syftar till attde anstäUda genom styrelserepresentation skall beredas insyn och inflytande ifråga om företagets verksamhet. Flottningsföreningar,vilkas verksamhet regleras i lagen (1919: 426) om flottning i allmän flottied (flottningslagen),omfattas inte av styrelse-representationslagstiftningen. I eninom upprättad proraemoria (Ds Ju 1976:11) föreslås att lagenom styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar skall ges motsvarande tillämpning i fråga om flottningsförening.Förslaget har lämnats utan erinran vid remissbehandlingen. Jagbiträder det framlagda förslaget och föreslår att bestämmelser införs sommöjliggör för de anställda i flottningsföreningar att få representation iföreningens styrelse. På sätt som föreslås i promemorian bör bestämmelser härominföras genom ändring i flottningslagen. bör en följdändring göras ilagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar. I enUghetmed vad jag nu har anfört har Inom upprättats förslagtill 1. lag om ändring I aktiebolagslagen(1975:1385), 2. lag om ändring i lagen (1919;426) om flottning i allmän flottled, 3. lag om ändring i lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar. 1977/78: 41 35 Förslagetvid 3 har upprättats I samråd med chefen för . Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. 7.1 Förslaget till lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 4 kap. 2 § Paragrafeninnehåller bestämraelser om aktieägares företrädesrätt till nya aktier vidfondemission och vid kontantemission. I enlighet med vad som anförts i denallmänna motiveringen (avsnitt 5.2) har i paragrafen tillagts att vidkontantemission avvikelse från företrädesrätten kan vara en följd av villkor omrätt att teckna aktier vid kommande nyemission som enligt 5 kap. 4 § förstastycket 8 har sfäUts upp i samband med emission av konvertibla skuldebrev ellerskuldebrev förenade raed optionsrätt till nyteckning. Paragrafeninnehåller bestämmelser om fondemission. Regeln I det nya andra stycket innebäratt sådan information som enligt 4 kap. 4 § första stycket skall hållastillgänglig för aktieägarna före beslut om nyemission också skall hållastillgänglig före beslut om fondemission. Frågan har behandlats i den allmäimamotiveringen (avsnitt 5.3). Enligttredje stycket nuvarande andra stycket skall beslut om fondemission bl. a.ange det belopp varmed aktiekapitalet skall ökas. I förhållandetill tidigare lag Innebär ABL att möjligheterna till fond emission har vidgats. Aktiekapitalet kan ökas inte bara genom överföring av belopp som kan utdelas som vinst eller genom uppskrivning av an läggningstillgångs värde utan också genom överföring av uppskrivnings fond och reservfond. Detta förhållande motiverar en justering i lagtexten. Ändringen innebär att beslut om fondemission även skall ange på vilket sätt aktiekapitalet ökas. ParagrafenInnehåller bestämmelser om uppgifter I förvaltningsberättelse. I enlighet medvad som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3) utgår i förstastycket meningen om särskUd uppgiftsskyl-digbet i fåmansbolag. Paragrafeninnehåller bestämmelser om innehållet i koncernredovisning. 1Bilagan har uteslutits här, såvitt gäller de under 1 och 2 angivna lagförslagen.I dessa delar är bilagan likalydande med de förslag som är fogade till propositionen. Prop, 1977/78: 41 36 Itredje stycket i gällande lydelse finns bestämmelser om att moderbolaget kanavvika från bestämmelser om koncernredovisningens innehåll. Om det med hänsyntill koncernens sammansättning eUer andra särskUda skäl är förenat medsynnerliga svårigheter att vid koncernredovisningen i visst hänseende tillämpaförsta eller andra stycket i paragrafen får de undantag göras som förhåUandenakräver (se LU 1975/ 76: 4 s. 95). I enlighetmed vad som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3) har tredjestycket kompletterats med en bestämmelse om att avvikelse från koncernredovlsningsbestämmelsernaskall ske, om det av särskilda skäl är påkallat för att ge en rättvisande redovisningav koncernen. Här avses fall då det i koncernen ingår med andra bolag gemensamtägda företag där högst av röstetalet disponeras och det skulle ge enmindre rättvisande bUd av koncernen, om ett sådant företags balans- ochresultaträkning medtogs i koncernredovisningen. I samband härmed har tredjestyckets första mening redaktionellt jämkats. Jagförutsätter att utvecklingen noga följs av bokföringsnämnden och att nämndenmedverkar till att få tUl stånd en god redovisningssed när det gäller delägdaföretag. Fjärdestycket har jämkats med anledning av den nya lydelsen av 11 kap. 9 § förstastycket. Paragrafen,som innehåller bestämmelser om delårsrapport, har jämkats tUl följd av den nyalydelsen av 11 kap. 9 § första stycket. Paragrafeninnehåller regler ora förbud mot lån tUl aktieägare m. fl. Iandra stycket föreskrivs undantag från låneförbudet. Enligt punkten 4 görsundantag vid sraärre aktieinnehav. Där föreskrivs f. n. undantag vidaktieinnehav sora understiger av aktiekapitalet i långivande bolag eller,om bolaget ingår i koncern, I koncernbolagen. För att undanröja en möjlighettill feltolkning av bestämmelsen har den undergått en smärre justering. Av dennya lydelsen framgår att om låntagarens aktieinnehav är av det långivandebolagets aktiekapital men bolaget ingår i en koncern och låntagaren har av de sammanlagda aktiekapitalen, är lån förbjudet. idet långivande bolaget till är å andra sidan lån alltid förbjudet, även omsammanlagda koncerninnehavet är . 1ett nytt femte stycke föreskrivs att äktenskapsliknande samlevnad skalllikställas med äktenskap vid tiUämpningen av låneförbudsbestämmelserna, ora desammanlevande tidigare varit gifta med varandra eller har eller har haft barngemensamt. Bakgrunden till ändringen har redovisats i den aUmänna motiveringen(avsnitt 5.1). Ibegreppet äktenskapsliknande samlevnad ligger ett krav på att de 1977/78: 41 37 bådakontrahenterna normalt bor tillsammans. Samlevnad får emeUertid anses föreUggaäven i fall då den ene kontrahenten t. ex. på grund av arbete eUer studiernödgas att, mer eller mindre temporärt, bo på annan ort än den där detgemensamma hemmet är beläget. Somframgår av lagtexten krävs det att de sammanlevande har varit giftamed varandra eUer gemensamt har eUer har haft barn. Däremot krävs det inte attkontrahenterna var för sig är ogifta. Innebördenav femte stycket är att äktenskapsUknande samlevnad som uppfyller de angivnavillkoren skall tiUäggas samma rättsUga betydelse som äktenskap när det gälleratt avgöra om en fysisk eUer juridisk person tiUhör den krets av rättssubjektsom bolaget inte får lämna lån tiU resp. ställa säkerhet för. TUl en början orafattarlåneförbudet alltså den som sararaanlever under äktenskapsUknande förhållandenmed aktieägare, styrelseledamot eller verkställande direktör i bolaget ellerannat bolag i samma koncern. Vidare omfattar låneförbudet sådana släktingar på densammanlevandes sida som skuUe ha träffats av låneförbudet om de sammanlevande istället hade varit gifta, t. ex. den sammanlevandes föräldrar och syskon.Låneförbudet omfattar också den sora sammanlever med en nära anförvant tillnågon Intressent i bolaget under förutsättning att den samraanlevande skulle haträffats av låneförbudet, ora den familjerättsliga relationen i stället haftformen av äktenskap, t. ex. den sora sammanlever med aktieägares barn eUersyskon. Slutligen omfattar låneförbudet juridisk person över vilken densammanlevande eUer honom närstående släktingar har ett bestämmande inflytande. Paragrafeninnehåller bestämraelser om dispens från förbudsreglerna i 12 kap. 7 §. Ienlighet med övervägandena i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.1) har förstastycket jämkats så, att det blir möjligt att göra en raer liberal bedömning avfrågor om dispens från låneförbudet i fall då det tilltänkta lånet avserförvärv av aktier i det långivande bolaget eller annat bolag I samraa koncern. FöraktleförvärvsfaUen föreskrivs att dispens kan medges, om det är påkallat avsärskilda omständigheter. Sådana omständigheter kan vara att ett arvskifteallvarligt försvåras, om nytt lån i bolaget eller övertagande av arvlåtarensskuld tlU bolaget kan komma i fråga. En annan omständighet kan vara att iandra fall delägare I ett familjeföretag skall lösas ut, raen företaget intekan behåUas inora familjen utan att raedel för utlösandet kan lånas i bolaget. DIspensrayndighetenbör vid prövning av undantag från låneförbudet i angivna situationer vara oförhindradatt föreskriva en araorteringstid av upp till . I undantagsfall torde dockockså kunna korama i fråga. Vid bedömningen av om ett lån skalltillåtas bör naturiigtvis också med hänsyn till borgenärs- Prop.1977/78: 41 38 intressenakraven på säkerhet beaktas. Också här bör emellertid dispensmyndigheten hamöjlighet att agera något friare än vad som har varit fallet. Jagtänker särskilt på de fall där det är fråga om att överta tidigare ägares skuldtill bolaget. Har det tidigare lånet tagits upp utan att någon säkerhet harställts, kan det ibland vara onödigt att ställa krav på fullgod säkerhet isaraband raed ett övertagande. I det stora flertalet fall torde borgenärernasställning vid ett övertagande inte försämras. Jag vill därför inte uteslutamöjligheten av att krav på säkerhet för det aktuella lånet kan efterges isådana situationer. Även i övriga fall kan finnas anledning att mildra kravenpå fullgod säkerhet.