prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Räntebidraget utgår med belopp motsvarande skillnaden mellanräntekostnaden för energisparlånet till den del det avser bostäder och vissagemensamhetsanläggningar samt en garanterad ränta. avlånetiden utgör den ga- Prop,1977/78:100 Bilaga 16 ranteraderäntan om lånet avser småhus som bebos av låntagaren, i vissa fall omlånet avser flerfamiljshus och låntagaren beskattas enligt s. k. konventionellmetod, dvs. hans intäkt av faslighet bestäms enligt 24 § 1 mom.kommunalskaltelagen (1928:370), och 3,i övriga fall. För vaije därpåföljande år höjs den garanterade räntan omräntebidraget avser hyres- eller bostadsrättshus och med 0,2 enheter om husetbebos av låntagaren. Detta innebär således att räntebidragen trappas avsuccessivt. Enligt börden garanterade räntesatsenpå inte gälla energisparlån. Med anledning härav vill jag anföra följande. Att räntebidrag för energispariån infördes hängersamman med att den samordning av reglerna för det statliga energisparstödet somriksdagen godkände inte fick leda till försämringar i de fall där bostadslån tidigare hade kunnatutgå. Av den anledningen slopades också tidigare maximigräns för energisparlån.Sådana lån ulgår således till skillnad mot bostadslån för ombyggnad med sammabelopp oavsett lånlagarkategori. Syftet med gällande differentiering av degaranterade räntesatserna i samband med bostadslån är att utjämna skillnader ikostnadshänseende mellan konventionellt beskattade ägare av hus ochschablonbeskattade ägare. Motsvarande syfte har de garanterade räntesatsernaför energisparlån. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att förorda någonändring beträffande dessa räntesatser. Statsrådet har vid sin anmälan av anslaget B4. Räntebidrag m. m. bl. a. föreslagit vissa ändringar i grunderna förberäkning av räntebidrag i samband med bostadslån. Förslaget innebär att degaranterade räntesatserna för hus som påbörjas sänks till 3,förhyres- och bostadsrättshus och till för småhus som bebos av låntagaren.Vidare sänks de garanterade räntesatserna för hyres- och bostadsrättshus som påbörjasunder till 3,, Förslaget innebär också att räntebidragen för allahyres- och bostadrättshus med bostadslån skall trappas av med 0,25procentenheter fr, o, m, och för småhus som bebos av låntagarenmed 0,35 enheter fr, o, m, detta år. Reglerna för räntebidrag i frågaom energispariån har av skäl, som jag har redovisat i det föregående, somförebild reglerna för räntebidrag i samband med bostadslån för ombyggnad. Detärenligt min mening rimligt att även fortsättningsvis ha i huvudsaköverensstämmelse mellan de båda regelsystemen. Mol denna bakgrund förordar jagatt de garanterade räntesatserna för energisparlån fastställs till sammaprocenttal som vid bostadslån för ombyggnad med det undantaget att räntesatsen3,för hus som påbörjas bör avse endast energispariån i kombinationmed bostadslån. Som påbörjade eller bör räknas alla husför vilka beslut om bidrag och lån eller beslut om dispens för påbörjande harmeddelats eller meddelas . Räntesatsen för låntagare sombeskattas enligt s, k, konventionell metod bör vara oförändrad. Vidare börräntebidrag för energispar- 1977/78:100 Bilaga16 88 lånfr, o, m, trappas av när lånet avser hyres-eller bostadsrättshus och med 0,35 enheter i övriga fall. Möjligheten att få förskott på energisparlån och bidragenligt energisparförordningen, s. k, energisparbidrag, gäller dels flerfamiljshusdär den godkända kostnaden för åtgärden är högst ,, dels småhus sombebos av låntagaren. Förskottsmöjligheten infördes av samma anledning sommöjligheten att få räntebidrag, Förskoltsreglerna i energisparförordningen hardärför utformats efter förebild av motsvarande regler beträffande bostadslånför ombyggnad, Förskoltsreglerna såvitt gäller bostadslån har fått sinnuvarande utformning bl, a, efter beslut av och (prop, 1969:1 bil, 13, SU 1969: 50, rskr 1969:141 och prop, 1974:1 bil, 14, CU1974:14, rskr 1974:87), Avsikten med förskottsreglerna beträffande ombyggnadav flerfamiljshus var att undvika upptagandet av byggnadskreditiv i de falldär bostadslån för ombyggnad får - utan föregående prövning av sökandens möjligheteratl få underliggande kredil - fördjupas, dvs, ulgå med större belopp ännormall. För förskott krävs att kommunen har åtagit sig ansvarför återbetalning av förskottet. Kommunen har i sin tur rätt alt kräva säkerhetför förskottet av låntagaren och att kontrollera arbetenas utförande. Förskottbetalas ut till kommunen som bestämmer hur förskottet skall tillgodoföraslåntagaren, innebär att allaavgörande beslut i förskottsfrågan fattas av kommunerna. anser att begränsningen imöjligheterna att få förskott i fråga om flerfamiljshus kan bli elt hinder förgenomförande av energisparålgärder i ett kärvt kreditmarknadsläge och föreslåratt den avskaffas. Det är givetvis angeläget att finansieringen avenergisparåtgärder säkerställs. Jag finner emellertid att delta, i här avseddafall, lämpligen bör ske inom ramen för det syslem med överenskommelser somtillämpas mellan delegationen för bostadsfinansiering och bankerna. Iunderlaget för den överenskommelse som träffades för ingick också häraktuella investeringar i allt väsentligt. Mot denna bakgrund är jag inteberedd att förorda någon ändring i reglerna om förskott på energisparbidrag ochenergisparlån. Jag går över till ram- och anslagsfrågor och tar förstupp en anslags-teknisk fråga. Från det nuvarande reservationsanslaget BIL Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. betalas ut såväl bidragsom lån. Räntor och amorteringar på utestående lån tillförs inkomsttitelnDiverse inkomster. I samband med att civilutskotlet (CU 1976/77:32) behandladeram- och anslagsfrågor avseende /78 anförde utskottet (s. 23)bl. a. att det förhållandet att långivningen kommer att bli av reguljär naturenligt utskottets mening bör föranleda till överväganden i budgetsammanhang omlämpligheten av att i fortsättningen anvisa lånemedel, beräknade efterutbetalningar, på kapitalbudgeten. Medhänvisning till vad jag har anfört i prop. 1977/78:76 bör fr.o.m. 1977/78:100 Bilaga16 89 budgetåret1979/80 lån till energisparåtgärder inte längre direkt belasta statsbudgeten. Ihithörande frågor avser jag att återkomma i annat sammanhang. Mot dennabakgmnd är jag inte beredd att förorda någon ändring av nuvarande anslagsteknik. För beslut om lån och bidrag till energibesparandeåtgärder i bostadshus m.m. under /79 har bostadsstyrelsenföreslagit en ram av 510 milj. kr. Sedan styrelsens anslagsframställningavlämnades har emellertid efterfrågan på lån och bidrag för detta ändamål ökatkraftigt. beslöt regeringen att vidga det tillgängligaramutrymmet för innevarande budgetår med tolalt 250 milj. kr., varav 235 milj.kr. avser bostadshus m. m., med stöd av den finansfullmakt som regeringendisponerar för att vidta åtgärder i sysselsättningsstimulerande syfte. Eftersomdel är angeläget att energisparverksamhet i reguljär mening inte utsätts förstörningar under återstoden av detla budgelår avser jag all senare denna dag isamband med min anmälan på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för budgelårel 1977/78 förorda en ytterligare vidgning av rameni fråga med 150 milj. kr. Mot bakgrund av vad jag har anfört i prop. 1977/78:76förordar jag att beslut om lån och bidrag enligt energisparförordningen samtförbättringslån för energibesparande åtgärder under /79 fårmeddelas intill ett belopp av 864 milj. kr. Med hänsyn till bl. a.sysselsättningseffekterna av energisparstödet bör lån- och bidragsgivningenfördelas jämnt under budgetåret. Det bör ankomma på regeringen atl utfärdanärmare föreskrifter härom. Vid bifall till mitt förslag har därmed 2 354 milj. kr.ställts till förfogande för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndett.o.m. Den särskilda ramen för beslut om bidrag tillenergibesparande åtgärder i allinäniiu samlingslokaler under innevarandebudgetår har fastställts till 10 milj. kr., vilket innebär en ökning med 5milj. jämfört med /77. Jag förordar att det för budgetåret1978/79 anvisas en ram för ändamålet om 10 milj. kr. I fråga om bidrag för energisparåtgärder i kommunalaoch landslingskommunala byggnader gäller en ram för beslut under innevarandebudgelår om 20 milj. kr. Med stöd av finansfullmakten har regeringen vidgatdenna ram med 15 milj. kr. Med hänsyn tilldel underlag som jag har redovisat i prop. 1977/78:76 förordar jag att beslutom bidrag för ändamålet under /79 får meddelas intill ett belopp av 40 milj. kr. För bidrag till energibesparande åtgärder i statligabyggnader har t.o. m. /78 medel ställts till byggnadsstyrelsensförfogande med sammanlagl 65 milj. kr. Enligt har t. o, m,/77 disponerats 25 milj, kr. Mot bakgrund av de beräkningar omsparmöjligheierna som har redovisats i prop, 1977/78:76 förordar jag eftersamråd med chefen för budgetdepartementet en ram för beslut om bidrag 1977/78:100 Bilaga16 90 tillenergibesparande åtgärder i statliga byggnader under /79 av 25milj, kr. Med hänsyn till bl, a, osäkerheten i beräkningarna avramarna för olika angivna ändamål förordar jag att regeringen utverkarriksdagens bemyndigande att få göra utbyte mellan ramarna med hänsyn till denfaktiska efterfrågan för olika ändamål. Utöver de i det föregående föreslagna ramarna förordarjag mot bakgrund av vad jag har anfört i prop. 1977/78: 76 en planeringsreservför beslul om bidrag och lån för energisparåtgärder i befintlig bebyggelseunder /79 om sammanlagt 400 milj. kr. Planeringsreserven bördisponeras på det sätt som är lämpligt med hänsyn till främst sysselsättningsläget.Medel för ändamålet bör - i den omfattning planeringsreserven tas i anspråk -ställas till förfogande av regeringen med utnyttjande av den finansfullmakt föråtgärder i sysselsättningsstimulerande syfte under /79 somchefen för budgetdepartementet har förordat tidigare denna dag (prop.1977/78:100 bil. I fråga om prototyp- och demoustratioiisverksamhet m.m.inom bostadssektorn har statens råd för byggnadsforskning föreslagit vissa ändringari fråga om anslagsteknik. Jag är f n. inte beredd att förorda någon ändringhärvidlag. Liksom börsåledes särskilda medel ställas till förfogande för prototyp- ochdemonstrationsverksamhet. Jag förordar att medel för ändamålet ställs tillförfogande inom en ram av 6,6 milj. kr. under /79. Under anslaget BII. Vissa energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet m.m. för /79 bör liksom tidigare anvisasmedel med samma belopp som de förordade ramarna för olika ändamål. Med hänvisning till vad jag har anfört i prop.1977/78:76 förordar jag vidare att medel beräknas för bidrag till kommunernaför informations-och rådgivningsverksamhet med sammanlagl 60 milj. kr. Inomdenna ram bör också bestridas kostnader för information och utbildning avförtroendevalda och vissa anställda inom kommunerna. Beträffandeövrig ulbildning och information vill jag anföra följande. För innevarande budgelår disponerar statensindustriverk 2 milj. kr. av anslaget BIL Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m.m. för bidrag lill framställning av studiematerial m.m.avseende fortbildningsverksamhet för yrkesverksamma i olika led ibyggprocessen. Denna fortbildningsverksamhet har nära samband med debestämmelser om energihushållning i byggnader som statens planverk har attmeddela och de tekniska åtgärder som krävs för genomförandet av den energisparplansom regeringen har framlagt. En viktig fråga i detla sammanhang är att föra utkunskaper om dessa bestämmelser och åtgärder till de yrkesverksamma ibyggbranschen - byggnadsarbetare, projektorer m.fl. Jag har därför för avsiktatl efter samråd med statsrådet föreslå regeringen att det fr. o. /79 får ankomma på planverket alt Prop.1977/78:100 Bilaga 16 svaraför dessa insatser. bör samråda med industriverket bl. a. för atttillvarata erfarenheter och planering som finns hos industriverket. Jagberäknar behovet av medel för nämnda insatser till 2 milj. kr. För information m. m. om energisparstödet beräknar jagatt behovel av medel uppgår till 2 milj. kr. Det bör ankomma på regeringen attmeddela närmare bestämmelser om dispositionen av dessa medel. Jag beräknar slutligen 0,9 milj. kr. för denutvärdering av genomfördaundersökningar av byggnadsbeståndets kvalitet från energihushållningssynpunktm.m. som har föreslagits av . Anslaget för /79 bör således avrundatuppgå till 1010 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1, godkänna vad jag har förordat ifråga om ändring i grunderna för beräkning av räntebidrag beträffandeenergisparlån, 2, medge att bidrag och lån förenergibesparande åtgärder i bostadshus m. m. beviljas intill ett belopp av . under /79, 3, medge att bidrag förenergibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler beviljas intill ett belopp av . under budgetåret1978/79, 4, medge att bidrag förenergibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnaderbeviljas intill ett belopp av . under /79, 5, medge att bidrag förenergibesparande åtgärder inom statliga byggnader beviljas intill ett belopp av25 , under /79, 6, bemyndiga regeringen alt under deförutsättningar som har angetts i det föregående besluta om utbyte mellan deunder 2-5 angivna ramarna, 7, medge regeringen att inom ramen fören planeringsreserv av , besluta om utökning av de under 2-5angivna ramarna enligt de grunder som jag har förordat, 8, medge att anslaget Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m, m, disponeras för prototyp-och demonstrationsverksamhet m,m, intillett belopp av , under /79, 9, medge att bidrag till kommunerna för informations- och rådgiv ningsverksamhet m,m, beviljas intill ett belopp av , under /79, 10, till Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m.m. för /79 anvisa ett reservationsanslag av1010000000 kr. 1977/78:100 Bilaga 16 1976/77Utgift 21507098 1977/78Anslag 22 131000 1978/79Förslag 24 281000 är central förvaltningsmyndighetför ärenden om planläggning avbebyggelse och om byggnadsväsendet. Det åligger verket atl i anslutning till den allmänna uppsikten över planläggningen och byggnadsväsendet ge rådoch vägledning för planläggningen samt meddela föreskrifter, råd och anvisningar för byggnadsväsendetävensom att verka för samordning mellan planverkets och andra myndighetersinsatser på dessa områden. ledsav en styrelse. Chef för planverket är en generaldirektör. Inom verket finns fem byråer, administrativa byrån, byggnadsbyrån, planbyrån,regionbyrån och stadsbyrån. Ig 1978/79 (+ 7000) (+ 5 000) Inkomster vid planverket, som redovisas pådriftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhet, från försäljningav publikationer beräknas för /79 till . 1977/78:100 Bilaga 16 har, sedan det bildades , fåttväsentligt vidgade arbetsuppgifterinom såväl byggnadsväsendets som planväsendets område. Det gäller bl, a, fysisk riksplanering,miljöutformning och energihushållning. Verkethar därför och mot bakgrund av byggadministrationsutredningens förslag (SOU1976: 26) ansett det angeläget att se över såväl sin verksamhet som sininterna organisation, I likhet med byggadministrationsutredningen anserplanverket att verksamheten inomnuvarande byggnadsbyrån inte längre bör eller kan hållas ihop inom en byrå.Verksamhetens bredd och stora omfattning gör det nödvändigt att dela upp enheten i fyra avskilda enheter inom ramen fören huvudenhet för byggnadsfrågor. Utvecklingsarbetet bör förläggas till tre sakenheter,nämligen en för konstruktionsfrågor, en för installationsfrågor och en för miljöutformningsfrågor. Störreresursförstärkningar krävs till utformningsenhetenoch installationsenheten. Typgodkännandeverksamheten bör organiseras i enfristående enhet som finansieras genom den avgiftsbelagda verksamhel som bedrivs där. Samordning av verksamheten inom huvudenheten för byggnadsfrågor bör ske aven teknisk direktör tillsammans medbyråcheferna. Den tekniske direktören bör ha det primära ansvaret för myndighetsfunktionerna inomverksamhetsområdet. Tekniske direktören bör för dessa uppgifter ha tvåsekretariat, etl för tillsynsfrågoroch kontakter med kommunernas byggnadsnämnder och länsstyrelsernas planenheter (tillsynssekretariat) och ett församordning och redigering av Svensk byggnorm (byggnormsekretariat). Till planverket är f n, knutna statens betongkommittéoch statens stålbyggnadskommitté.Kommittéerna utarbetar förslag tillnormer för betong- och stålbyggnadskonstruktioner. föreslår ilikhet med byggadministrationsutredningen, att ansvaret för att utarbetaifrågavarande normer bör övertas avverket och läggas på den föreslagna konstruktionsbyrån och kommittérna ifortsättningen få ställning som samarbetskommittéer i anslutning tillplanverkets tekniska råd. Verksamheten inom planväsendets område har underflera år koncentrerats till bostadsmiljöutformning och fysisk riksplaneringförutom den löpandeärendehandläggningen. Det angelägna arbetet med vidareutveckling av metoder förkommunal översiktlig planering har därför måst vila. Fullföljandet av den första etappen av den fysiskariksplaneringen visar nu på ett stortbehov av samlade anvisningar för sådan planering. Dessa frågor bör hanteras inom en nyinrättadorganisatorisk enhet, en komiTiunbyrå,Denna bör tillsammans med de befintliga byråerna på planväsendets område - planbyrån, regionbyrån ochstadsbyrån - bilda en huvudenhet förplanfrågor. Samordningsuppgifterna inom huvudenheten bör handhas av en teknisk direktör, tillikachef för den myndighetsutövande enheten, planbyrån, i samråd medbyråcheferna. 1977/78:100 Bilaga 16 94 Till de två tekniska direktörerna bör vissanärmare angivna beslutsuppgifter delegeras från generaldirektören. Generaldirektören har ansvar för verkets ledningoch för beslut som inte fattas avverkets styrelse. Till sitt förfogande bör generaldirektören ha ett verksplaneringssekretariat. Till hjälp vid dendagliga ledningen av verket och vidsamråd och förhandling med personalorganisationerna bör generaldirektören ha en verksberedning, bestående avde två tekniska direktörerna saml chefen för administrativa byrån. I det följande sammanfattas de förstärkningarinom olika verksamhetsområden somverket anser nödvändiga för att fullgöra sina uppgifter i den föreslagnaorganisationen. 1, Pris- och löneomräkning . Enanslagstilldelning enligt alternativ O skulle allvarligt försämra verkets möjligheter atttillfredsställande fullgöra sina åligganden och inne bära en minskning av anslaget med I606000 kr., varav I . beräk nas falla på lönekostnader ochframtvinga personalminskning. Verket har ingående övervägt vilka övrigaanslagsposter som kan minskas. Därvid har konstaterats att såväl anslagen förReseersättningar som för Expenser f. n. är så knappt tilltagna att någonminskning av dem inte bedöms möjlig. Res terande minskning enligt alternativO skulle drabba anslaget för Särskild samhällsinformation, vilkel skulleminskas med . delar upp föreslagnapersonalförstärkningar på fyra verksamhetsområden (A-D) nämligenutformningsfrågor (A), erfarenhetsålerföringoch kostnadsbedömning (B), planering (C) samt installationsfrågor(D), Sedan byggnadsbestämmelser numera samlas i Svenskbyggnorm (SBN) har planverket ettansvar för utarbetande och samordning av föreskrifter, råd och anvisningar samt kommentarer till byggnadsstadgan då det gäller byggnads- och miljöutformning. Däri ingår såvälbostadens och den närmaste bostadsmiljöns utformning som arbetsmiljön. Förfullföljande av verkets uppgifter inom detta område erfordras förstärkningarenligt följande, 3, Tre handläggare behövs till miljöbyrån, en för uppgifter rörande anvisningar för arbetsmiljöns utformning medsärskild inriktning på bestämmelser rörande arbetslokaler och personalrum m, m., en för uppgifter rörande anvisningar förbostads- och arbetsmiljöns utformning, med särskild inriktning på bestämmelser rörande samordning avlokaler i bostadsområden,centmmanläggningar m.m. och en för uppgifter angående ombyggnadsverksamhetoch bostadsutformning samt två assistenter varav den ena för medverkan i uppgifter inom arbetsmiljöområdet och den andra för vissasammanställningsuppgifter m. m. 1977/78:100 Bilaga 16 För medverkan i norm- ochutvecklingsarbete rörande arbetsmiljöns yttre utformning behövs en assistent med placering på stadsbyrån(+84000 kr. För uppgifter rörandearbetsmiljöns utformning, med särskild inriktning på frågor rörande buller ochvibrationsförhållanden erfordras en handläggaremed placering på konstruktionsbyrån (+120000 kr. Enligt verkets instruktion åligger det planverketatt insamla och bearbeta kunskaperoch erfarenheter inom dess verksamhetsområde. En viktig uppgift i detta sammanhang är redovisning avmetoder och faktiska kostnader förbedömning av ekonomiska konsekvenser av de förslag till bestämmelser,råd och anvisningar som verket utarbetar. har av resursskäl inte kunnat fullgöra sina uppgifterinom detta område, vilket ocksåpåtalats såväl av byggadministrationsutredningen som vid den genomgång avplanverkets arbeie som utförts av . För att fullgöra verkets uppgifter rörandeerfarenhetsålerföring och kostnadsbedömning fordras följandeförstärkning. För utarbetande av meloder förplanekonomiska bedömningar, beräkning av kostnader för alternativa planer m.m.erfordras en handläggare med placering på stadsbyrån (+120000 kr. En handläggare föreslås för alt kartlägga kostnadskonsekvenser avnya och ändrade föreskrifter påbyggnadsväsendets område med placering på byggnormsekretariatet (+120000 kr. En handläggare krävs föranalys, bedömning och uppläggning av utbildningen internt och påkommunal och regional nivå inom såväl plan-sombyggnadsväsendets område med placering på administrativa byrån (+120000kr. För organiserad insamling averfarenheter från tillämpningen av SBN behövs en handläggare medplacering på tillsynssekretariatet (+120000 kr. En handläggare bedömserforderlig för erfarenhetsålerföring beträffande planjuridiska och redovisningsformella frågor med placering påplanbyrån (+120000 kr. För insamling och bearbetningav ekonomiska och statistiska uppgifterrörande byggnadsbeståndets omfaitning, kvalitet, kostnadsförhållanden m. m. i anslutning till bl.a. arbetet medenergibesparing i befintlig bebyggelse behövs en assistent med placeringpå konstruktionsbyrån (+84000 kr. Utvecklingen mot större och mera självständigakommuner, ökade planeringskrav ochstyrmedel i kommunerna, fortsatt utveckling av såväl den fysiska riksplaneringen som den långsiktigaekonomiska planeringen och 1977/78:100 Bilaga 16 96 verksamhetsplaneringeni kommunerna samt utveckling av datatekniken i samhällsplaneringen ställer krav på råd och vägledning för metoder för kominuiuil översiktlig fysisk planering. Dessafrågor bör hanteras inom en särskildenhet, kommunbyrån. För uppbyggnaden av denna enhet kan uppgifter och tjänster överföras från de byråerdär dessa uppgifter i viss utsträckning behandlas. Tillden föreslagna kommunbyrån erfordras för uppgifter rörande tillämpning av ADB-teknik isamhällsplaneringen en handläggare och en assistent (+204000 kr.) samt enhandläggare för uppgifter rörande bebyg gelse- och energihushållningsfrågor i översiktlig planering (+120000 kr.). Vidare behövs en assistent för medverkan i projektarbete och ytteriigare två assistenter förallmänna kontorsgöromål (+251 000 kr. Installationsfrågornas lösning i byggnadernapåverkar starkt såväl bostadsmiljönssom arbetsmiljöns kvalitet. Möjligheterna till energibesparing såväl inyproduktion som i befintlig bebyggelse är likaså i hög grad beroendeav installationernas egenskaper och funktion. Förfullgörande av planverkets åligganden inom nämnda områ de erfordras lill den föreslagna installationsbyrån en handläggareför frågor rörande energihushållning ocharbetsmiljö (inneklimat), installationer i byggnader, med särskild inriktningpå uppvärmnings- och luftbehandlings system samt en handläggare förelfrågor i anslutning till bl.a. kraven på god energihushållning och arbetsmiljömed placering på installationsbyrån (+240000 kr.). Vidare behövs för medverkan i arbete med frågorrörande energihushållning och arbetsmiljö enassistent samt ytteriigare en assistent för sedvanliga kontorsgöromål och vissa sammanställningsuppgifter (+168000 kr.