prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessa beräknas för innevarande budgelår till ca 500 milj. kr.Regeringen har anvisat drygt 12 milj. kr. till för sysselsättningsskapande brobyggnadsarbeten på detstatliga vägnätet. För motsvarande byggnadsarbeten på del enskilda vägnätetanvisade regeringen närmare 9 milj. kr. Investeringarna i maskiner, bättre arbetslokaler m. m.under förrådsfond föreslås uppgå lill 110 milj. kr. under budgetåret1978/79. Härutöver har regeringen genom beslut ochdecember 1977 ställt ca 65 milj. kr. till förfogande för tidigareläggning avinvesteringar som normalt finansieras genom förrådsfonden. Den svenska handelsflottan omfattade den ca560 fartyg om sammanlagt 7,3 milj. lon bmtlo. har antaletenheter i och för sig minskat med ca 30. men bmtiolonnagel har bara minskat med0,3 milj. ton. Räknai i dödvikt minskade tonnagel med drygt 0,3 milj. ton till12,3 milj. ton. De senaste årens svaga fraktmarknad har inneburit storapåfrestningar för huvuddelen av den svenska rederinäringen och då särskill förföretag som arbetar inom masslastfarten med stora tank- och torrlastfartyg.Under Prop.1977/78:100 Bilaga 9 13 år1977 försämrades läget ytterligare. låg av lonna-gel- motsvarande ca 5,7 milj. ton dödvikt - upplagt. För tankfartygen var andelen så hög som eller ca 5,3 milj. tondödvikt. De svenska rederiernas inkomster i utrikes fartmed avdrag av utgifterna i utlandetsjönk från 2 524 milj. kr. 1975/76 lill2 320 milj. kr. 1976/77. Trots utvecklingen på fraktmarknaden ochrederiemas likviditetsbehov kansåledes konstateras att handelsflottan bibehölls på en hög nivå. Tanktonnagetvisade t.o.m. en viss ökning. Dettaförklaras emellertid till stor del av att de mycket låga priser som även modernafartyg f. n. betingar på andrahandsmarknaden,verkat återhållande på försäljningen till utlandet. För att ge rederiema möjlighet atl undvika avlikvidiletsskäl framtvingadeomfattande försäljningar av modernt tonnage lill underpris har införts eU tidsbegränsat statligt kreditstöd (prop.1976/77:146, /77:26, rskr1976/77: 344). För detta ändamål har 500 milj. kr. ställts till förfogande, varav ca 50 milj. kr. förden mindre skeppsfarten. Åtgärden syftar tillatt bibehålla en önskvärd handlingsfrihet iavvaktan på det underlag för meralångsikliga ställningstaganden från statsmaktemas sida som kommer atl läggas fram av den lillsalta sjöfartspolitiskautredningen (K 1977:05). Den sjöfartspolitiska utredningens arbete pågår fn. begärde (TU1973:8, rskr 1973:123) sådant tillägg i direktiven till den trafikpolitiska utredningen att även sjöfartens roll iden framtida trafikpolitiken skulleuppmärksammas och prövas. 1 enlighet med önskan gav regeringen sådana tilläggsdirektiv den 13september 1973. Utredningen avgav ijuni 1977 betänkandet (Ds K 1977:4) Ålgärder för atl främja godstrafiken påVänern och , vilket behandlats i prop. 1977/78:13 (/78: 8, rskr1977/78:102). Sedan överenskommelse träffats mellan utredningarna har resterande sjöfartsfrågor förtsöver till den sjöfartspolitiskautredningen. har i september 1977begärt att regeringen lägger fram förslag till om en utökning avramen för statliga kreditgarantiermed ytterligare 750 milj. kronor. Föreningens framställning har remissbehandlats av nämnden förfartygskreditgaraniier. Nämndens yttrandeinnebär sammanfattningsvis att rederinäringens behov av ytterligarekreditgarantier kan reduceras jämfört med Sveriges Redareförenings hemställanbl. a. genom att amorteringsanstånd bör kunna utverkas hos rederiemaskreditgivare. Somett led i prövningen av likviditetsstödsärenden hos nämnden och i vissa fallregeringen har aktualiserats frågan att också för Svenska skepps-hypotekskassanoch Skeppsfartens sekundärlånekassa skapa förutsättningar att medge amorteringsanstånd. Chefen för industridepartementet föreslår därför denna dag i tilläggsbudget 11till statsbudgeten för /78 att sådana fömtsättningarskapas. Genomatt utnyttja möjligheter till amorteringsanstånd tillgodoses på annat sätt än genom statliga kreditgarantierrederiernas behov av likviditetsstöd. 191111»: 100 Bilaga 9 14 Trots den dåligasjöfartskonjunkturen har svenska redare lagt ut betydande beställningar av nya fartyg. Främst avser dessa en fortsallmodernisering av den långvägalinjesjöfarten genom övergång tillenhetslaster och roll on/roll off-teknik. Den svenska bashamnen för dennatrafik, , förbereder betydande utbyggnader av anläggningarna för attkunna ta hand om de nya fartygen. Godsomsättningen med lastfartyg i utrikes sjöfart över de svenska hamnarna ökade från72,5 milj. ton till 74,3 milj. ton,dvs. med ca 2,. Importen av mineraloljor ökade med 2,3 milj. ton till 31,7 milj. ton. Järnmalmsexporten minskademed ytterligare ca till 5,5 milj. ton (fig. 4). Färjegodsetökade från 12,1 milj. ton till 12,9 milj. ton, dvs. med ca6,. (MILJONER TON 40 BRUTTODRÄKTIGHET I TON 2 000 2 000-10 000 10000 MILJONER TON -------------- 140 1975 1976 1975 1976 1975 1976 1975 1976 Fig. 4. Med lastfartyg i utrikes fartskeppat gods på svenska hamnar . 1977/78:100 Bilaga 9 15 Godstransportema i inrikes sjöfartökade med ca 2 milj. ton lill 16,7 milj. ton, vilket motsvarar ell transportarbete av ca 9,3 miljarder tonkm. I försia hand är detskeppningarna av petroleumproduktersom svarar för ökningen. Fram väntas transportarbetet i inrikessjöfart öka till ca 12 miljarder tonkm. För budgelårel 1 978/79 beräknas för sjöfartsändamål på driftbudgeten 373,4 milj. kr. Statens kostnader förisbrytningsverksamheten ökar nästabudgelår med 10 milj. kr. Under fond föreslås en investeringsram om 37milj. I takl medutvecklingen inom transportsektorn har flygets betydelse i del lotalatransportsystemet och för samhällsutvecklingen i stort successivt ökat. Dettotala antalet passagerare på de statliga flygplatserna ökade med till ca 6,4 milj. Antalet passagerare i utrikeslinjefart uppgick lill 2,4 milj. och i utrikes chartertrafik till 1,9 milj., vilket innebär en ökning med6,resp. 9,. Den inrikes trafiken ökade med till totalt 2,1 milj. passagerare. Den kraftiga ökningen av den inrikestrafiken förklaras av det onormalt låga trafikutfallel till följd av arbetskonfliktenvid Linjeflyg (). Även den successiva övergången till jetflygplan på LIN:s flygnät torde ha bidragittill den kraftiga trafikökningen . Del totala antalet landningar på de statligaflygplatsema ökade med 5,jämfört med (fig. 5).Persontransportarbetet i inrikes luftfart uppgick till ca 1miljard personkm, dvs. ungefär 1,av det totala inrikespersontransportarbetet. Fram väntas transportarbetet komma att öka till 1,9 alt. 2,5 miljarder personkm.Luftfartsverket räknar i sina prognoser med ett transportarbete avstorleksordningen 2,8 miljarder personkm. Den snabba ökningen av passagerarantalet samtutvecklingen av flygma-terielen harmedfört behov av stora statliga investeringar i flygplatser ochflygsäkerhetsanläggningar. flygplats logs i drift under slutet av . Inom ramen för de s. k.ATCAS-projekten (Air Traf-fic Control Automated Syslem) sker anskaffning avutmstning för automatisering avflygtrafikledningssystemet bl.a. i syfte att möjliggöra en integrering av den civila och militäraflygtrafikledningen. kommer ett yttäckande flygkontrollsystematt införas. Beslut (prop. 1977/78:5, /78:5, rskr1977/78: 16) har faUats om en allmäneffektivisering av flygvädertjänsten. Huvuddelen av den civila flygvädertjänstenkommer enligt beslutet alt bedrivas i fyra regioncentraler på Arianda,Göteborg-Land vetter. Stump och /flygplatser. Vidare kommer ett antal åtgärder av huvudsakligenrationaliseringskaraktär att genomföras. 1977/78:100 Bilaga 9 16 1 000-TAL LANDNINGAR 350 1 000-TAL LANDNINGAR 350 U..........4..........i..........t.........<:...;.:...i..........t.......;.rtr...'....y.;.;. 1967 1958 1969 1970 1971 1972 1973 1971 1975 1976 Anial landningar på luftfartsverkets flygplatser (inkl. militära flygplatser med reguljär civiltrafik) 1976. I proposition1977/78:29 om flygplatsfrågan i , m. m. framhålls att det, med hänvisning till framför allt kapacitetsförhållanden saml ekonomiska och regionälpolitiskaskäl, är önskvärt alt även behålls för kombineratinrikes- och allmänflyg. Därförföreslås att staten tar upp överläggningar med och . Huvudsyftet meddessa bör vara all i delalj klariägga förulsällningarna för linjetrafik påBromma. Vidare bör en tidsplan utarbetas efter vilken kaniordningställas för fortsatt inrikesflyg om en sådan lösning väljs. Vad gäller flygplatsfrågan i ett kortsiktigtperspektiv konstateras i propositionen att den inrikes linjelrafiken på Brommamed flygplanet inuvarande versioner på grund av beslul av i måste upphöra den ochöverföras lill . På grund av anförda besvär prövas ärendet f n. ikammai. Vidare har chefen för luftfartsinspektionen uttalat att LINisverksamhel av säkerhetsskäl böröverföras till en provisoriskterminal på Arianda så snart som det är praktiskt möjligt. Statsmaktema bördärför nu vidta de åtgärder som be- 1977/78:100 Bilaga 9 17 hövsfrån deras sida för att en överföring skall kunna genomföras den 1 januari1979. beslöt i enlighet med regeringensförslag (/78: 9, rskr 1977/78:101).Kammarrätten har därefter upphävt de tidigare fattade besluten av miljö- och hälsovårdsnämnden i Stockholmoch i . Regeringen kommer att föreslå riksdagenatt en permanent haverikommissioninrättas för utredning av allvarligare civila och militära luftfartsolyckor. För /79 beräknas luftfartsverkets investeringar lill169,9 milj.kr., varav 138,1 milj.kr. faller på staten, medan resten, 31,8 milj. kr., utgörs av kommunala bidrag. Av destatliga investeringsutgifler-na avser ca 8 milj. kr. arbeten påGöteborg-Landvetter flygplats. Till den fortsatta uppmstningen avflygtrafikledningssystemet föreslås 48,7 milj. kr. Ett omfattande och vittförgrenat arbete pågår föratt främja trafiksäkerheten. gäller obligatoriskanvändning av halvljus ellersärskilt varselljus vid färd med bilar och motorcyklar.Bestämmelsema grundar sig på förslag från Nordiska trafiksäkerhetsrådet.Trafiksäkerhetsverket har meddelat föreskrifter om bl. a. varsellyktorsfunktion, inkoppling och placering. Den 1 januari1978 träder nya körkortsbestämmelser - körkortslagen och körkortsförordningen - i kraft. En huvudlinjei den nya lagstiftningen är alt prövningen i körkortsmål skall bli mer nyanserad och individualiserad . Prövningenav en persons lämplighet som körkortsinnehavare kommer således att ske med utgångspunkt i en helhetsbedömning.Större vikt läggs vid åtgärder motdem som bryter mot väsentliga trafiksäkerhetsregler. Var-ningsinslitutet skall bli effektivare genom attvaming i förebyggande syfte kanutfärdas på ett tidigt stadium. De tidigare obestämda återkallelsetider-na ersätts av bestämda spärrtider. Det innebäratt det redan av återkallel-sebeslutet framgår när nyU körkort kanutfärdas igen. Behörigheten att köra taxi utmärks enligt de nyabestämmelserna på körkortet medordet TAXI. Därigenom kan de särskilda trafikkorten slopas. Möjlighet att fåavlägga förarprov på automatväxlad bil öppnas även för andra än dem som till följd av fysiska handikapphar svårt att växla manuellt.Körkortet gäller då bara sådan bil och kan utfärdas endast i körkorts-klassen B. Fr. o. m. kommer vidareatl krävas lägst traktor-kort för att få köra motorredskap på väg. , som tillsattes , harbl. a. all behandla frågan omöverflyttning av vissa körkortsmål från länsrätt till tingsrätt och att 2 1977178. 1977/78:100 Bilaga 9 Kommunikationsdepai tementet 18 utreda frågor om allmänt ombud ikörkortsmål, pricksystem, registrering och giltighet av utländska körkort.Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . Utbytet aväldre körkort till differentierade körkort av ny typ har slutförts. Fråningången av gäller endast nya differentierade körkort. Genomförandelav del differentierade körkortssystemet - med anpassning av behörigheten efter de kunskaper och den färdighet som krävs förframförande av olika fordonstyper - sker etappvis. F. n. pågår den etappsom inleddes och sominnebär krav på högre behörighet för rätt att föra buss ellerfordonskombination i vilken tung släpvagn ingår. Utbildningen för de nya behörighetema sker främst inom gymnasieskolansram men även inom arbetsmarknadsutbildningen. Ett ökat behov av utbildningskapacitetkan förutses på ifrågavarande område. Detta behov bör i första hand tillgodoses inom gymnasieskolans ram. I den mån det bedömsarbetsmarknadsmässigt motiverat kommer en ökning att kunna ske av utbildningeninom ramen för arbetsmarknadsverkets bristyrkesutbildning. Den pågående etappenberäknades vid körkortsreformens beslutande omfatta en treårsperiod.Påbörjandet av nästa etapp, som innebär krav på högre behörighet för rätt att föra singellastbil med en totalvikt översju lon, är som framgår av budgetproposition beroende på olika övergångsarrangemang.Förberedelsearbete för reformens fullföljande pågår. Regeringen har lagt fram en proposition som syftartill att avhjälpa vissa från trafiksäkerhetssynpunkt allvarliga brister inuvarande lagstiftning avseende bl. a. trafikförsäkring, besiktning ochtrafiknykterhet när det gäller bl. a. motorredskap. För att ökaframkomligheten och säkerheten på riksvägarna har förbud gällt mot trafik med tyngrelastbilar vissa mer trafikbe-lastadeveckoslut . För att inte i onödan skapa svårigheter för godstrafikenhar fria "nattkanaler" införts med gott resultat. Rutinmässiga alkoholutandningsprov vidtrafikkontroller för att förbättra nykterheten i trafiken ingår från ingångenav som ett normalt led i trafikövervakningen. gäller skyldighet förmotorcyklister att använda skyddshjälm. Beträffande huvudskydd förmopedister har trafiksäkerhetsverket påuppdrag av regeringen följt det på detta område pågående utvecklingsarbetet.Verket har föreslagit att skyldighet att använda skyddshjälminförs även för mopedister. Förslaget remissbehandlas f. n. Den införda skyldigheten att användabilbälte har enligt gjorda undersökningar resulterat i avsevärdaminskningar av antalet dödade och svårt skadade bilförare och passagerare. Fr. o. m. har införts ett nyttsanktionssystem vid parkeringsöverträdelser. Administrationen av dettahandhas av trafiksäkerhetsverkets registeravdelning för bl. a. kommunernasräkning. Regeringen avser att lägga fram förslag till förstärkningar av det kommunalainflytandet på de lokala trafik- och trafiksäkerhetsfrågorna. 1977/78:100 Bilaga 9 19 randetrafiknämnderna föreslås bli avvecklade och deras uppgifter överförda tillandra samhällsorgan. Mot bakgrund av bl, a. kommunernas ökande ansvar förtrafikmiljön föresläs vidare all lokala trafikföreskrifter i princip börmeddelas av kommunall organ. Vidare har i propositionen behandlats detfrivilliga irafiksäkerhetsarbetel på såväl det lokala som del regionalaplanet. Stor vikt läggs vid att det organisatoriskt och ekonomiskt ges godautvecklingsmöjligheter. Förslagen baseras främst på trafiknämndsut-redningensbetänkande (SOU 1976:18) Lokala trafikföreskrifter m. m. Förslag till ny vägmärkesförordning har framlagts ochremissbehandlats. På regeringens uppdrag har statens irafiksäkerhetsverkutrett frågan om förbäilringar för fotgängare vid signalregleradeövergångsställen. Verkets redovisning av uppdraget är - efter remissbehandling- under beredning i regeringens kansli. Avsiklen är all behandla denna frågasamli-digt med förslaget om ny vägmärkesförordning. Bilarbetslidsulredningen har slutfört sitt arbete och föreslagit bl. a. all delängsta tillåtna arbets- och sträckarbelstiderna minskas. Förslagen har remissbehandlats. Trafiksäkerhetsulredningen fortsätter sill arbete.Ulredningen har i be-länkandel (Ds K 1977:1) Långa fordon ochfordonskombinaiioner lill regeringen redovisal siu uppdrag alt närmare uiredafrågan om en minskning av högsta tillåtnalängd för motordrivna fordon och fordonståg, formerna för genomförandet av ensådan ålgärd och behovet av ulmärkning av fordonslängd. Remissbehandlingen avbelänkandet har just avslutals. Inom trafiksäkerhetsutredningen arbetar vidarebl. a. särskilda arbetsgrupper för frågor rörande motorcyklar och mopeder, förförarulbildningsfrågor, för barnens säkerhet i trafiken saml för frågor inomväg- och irafikmiljöområ-dei. Utredningen om vissa bidrags- och författningsfrågoravseende cykeltrafiken väntas slutföra sill arbete under försia hälften av år1978. Ulredningen syftar bl. a. lill all skapa bäUre förulsäliningar förkommunerna all bygga ut sammanhängande cykelvägnät i tälorlerna. Regeringen har lillsalt en ulredning för atl se överlypbesiktningskon-trollen av motorfordon. Ulredningen har bl.a. all övervägainförandel av ell s. k. recall-system. alt tillverkarna åläggs kalla inoch se över hela bilserier som är bristfälliga. Transportforskningsdelegalionen har slartal flera nyaforskningsprojekt inom trafiksäkerheisområdet. Exempelvis undersöks olikafrågor rörande trafiksäkerhetsfrämjande ålgärder vid järnvägskorsningar. , trafiksäkerhetsverket och harinom ramen för etl pågående utvecklingsarbete under projektnamnel "Stadenstrafiknäl" publicerat sina senaste utredningsresultat i rapporten. har fortsatt sin föreskrifts- och anvisningsverksamhet ianslutning till väglrafikförfallningama. a. har meddelats föreskrifter omulmärkning av stigningsfält och framställts informationsmate- 1977/78:100 Bilaga9 20 rialrörande ulmärkning av vägarbeten. 1 sammanhanget kan nämnas attirafiksäkerhetsverket, statens väg- och trafikinstitut, ,statens provningsanstalt och NTF tagit fram normer för kvalitetsbedömning avfotgängarreflexer. Verksamheten vid irafiksäkerhetsverket rationaliserasfortlöpande. har bl.a. inom registeravdelningen utförts ettomfattande syslem- och programmeringsarbete med en ombyggnad avkörkortsregistrel som följd. Vidare sker med sikte på förenkling en översyn avolika författningar som styr verksamheten bl.a.vid registeravdelningen. Informationsverksamheten är betydande. Huvudaktivitetenunder har varit "Till och från arbelel", vilken tillsammansmed huvudaktivitet "Jobbet bakom ratten" ingår itvåårsprojektet . Informationen planeras på långsikt och genomförs i samverkan med representanter för berörda myndigheter,organisationer och förelag. Även års huvudaktivitet,"Människan i trafiken" har förberedelsearbetet rörande innehåll ochuppläggning startats genom bl. a. olika undersökningar. har tagit del i det inom CEMT ochECE m.fl. intemationella samarbelsorgan pågående trafiksäkerhetsarbetet. För budgetåret1978/79 föreslås anslag tilltrafiksäkerhetsverkels förvaltnings- och uppdragsverksamhet om tillsammans ca69 milj. kr., vilket innebär en ökning med ca 11 milj. kr. För verketskostnader i samband med bil- och körkortsregistren samt för framställning avkörkort föreslås ett anslag om drygt 54 milj. kr. Vidare föreslås ökadestatsbidrag för alt förbättra trafiksäkerheten vid järnvägskorsningar och (). (CEMT)deltar aktivt i arbetet för ökad liberalisering av den internationellalastbils- och busstrafiken, utveckling av kolleklivirafiken, höjdtrafiksäkerhet och ökat energisparande inom transportområdet. Inom CEMT:s ram fortsätter förhandlingarna om ettbusstrafikavlal mellan Europeiska gemenskapen (EG) och de CEMT-länder som inteär anslutna till EG. undertecknades landsvägslrafikavtal medPortugal, och samt paraferades sådana avtal med , Jordanienoch . Arbetet med en översyn av överenskommelsemellan , , och om person- och godsbefordran på väghar fortsatt även . Översynen avser möjligheten atl liberaliseragodstransporter i s. k. tredjelandstrafik och möjligheten att liberalisera vissabusspersontransporter. inom FN:s ekonomiska kommissionför (ECE) fortsätter sitt arbeie med frågor om trafik- och bilsäkerhetoch 1977/78:100 Bilaga 9 21 medharmonisering av de nationella reglerna för landtransporter. Inom kommitlén behandlas ell svenskl förslag somsyftar till all underlätta den transiterandelaslbilslrafiken. InomCentralbyrån för internationella järnvägstransporter (OCTI) fortsätter bl. a. översynen av reglerna om transportav farligt gods. Översynen skerdelvis i samarbele med ECE. Arbeie pågår också för att ändra strukturenförde internationellajämvägsfördragen och . Inom ECE,Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) ochväridshandelskonferensen () diskuteras containerfrågor med tyngdpunkt på standardisering och säkerhetliksom möjligheterna till samordningav land- och sjötransporter av containrar. En konvention om säkra containrar, som antogs vid en av FN och IMCOår 1972 anordnad konferens, irädde ikraft . har ännu ej tillträtt konventionen.Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare med uppdrag bl. a. atl utredaförutsättningarna för att införliva konventionen i den svenskalagstiftningen. Protektionismenoch konkurrenssnedvridningar visar inga tecken att minska inom världssjöfarten som denlånga konjunktursvackan hårt drabbar svensk sjöfart. har därförfortsatt inom sjölransporlkommittén i Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling() och den s. k. () samt i bilateralasammanhang att sträva efter att bevara så mycket som möjligt av fri konkurrens i de sjöburna transporterna och atlupprätthålla den svenska handelsflottans möjligheter att hävda sinposition. Därvid har hänsyn tagils lill utvecklingsländernas intressen. IMCO;s tionde ordinarie församlingsmöte hölls inovember 1977. Bl.a. antogs ändringari konventionen om IMCO som utgör ytterligare led i en 1974 inledd modernisering av konventionen. Denviktigaste punkten i de nu beslutade ändringarna avser lMCO:s kommitté omtekniskt samarbete som får sammaställning som övriga huvudkommittéer. uppnåddes fömtsättningarna förikraftträdande av de ändringar iIMCO-konventionen som antogs vid ett extra församlingsmöte . Ändringarna innebär bl.a. att sjösäkerhetskommittén som haftbegränsat medlemskap öppnas för samtliga IMCO-medlemmar. Sedan ändringama trätti kraft kommer att kunna deltaga också i sjösäkerhetskommitténs arbete och intebara, som , endast i underkommittéernas arbeie. uppnåddes vidare förutsättningarna förett intemationelli ikraftirädande avde ändringar oljeskyddskonveniion som beslu-tades . Ändringarna, som innebär enskärpning av konventionens bestämmelser, träder i kraft den 20 januari 1978.Sverige tillämpar dessa ändringar . trädde IMCO:s konvention ominternationella sjövägs-regler ikraft. är bland de stater som tillträtt konventionen. 1977/78:100 Bilaga 9 22 Vid en av IMCO anordnad konferensantogs en konvention om upprättande av en intemationell organisaiion försjöfarlssalelliler (). Konferensen beslöt också upprätla eninlernationell kommitté med uppgiftall förbereda konventionens ikraftirädande. deltar i kommitténs arbete, som inleddes i början avår 1977. Inom IMCO har arbelel med sjösäkerhelsfrågor ochskyddei av den miljönforlsall. Under del gångna årel hölls fyra särskilda mölen som förberedelse för en diplomalkonferens i februari1978 där en rad förslag till förbättringav oljetankfariygssäkerheten och skyddet av den miljön skall behandlas slutligt. De förslag somkonferensen skall ta ställning tillär förslag som lagts fram av och förslag som i anslutning härtillväckts av andra stater, bl. Samarbelel mellan Öslersjöslaterna i fråga omskyddet av den miljön frånföroreningar från fartyg och i fråga om bekämpning av havsföroreningar har fortsall , trots all 1974års konvention om skydd avÖstersjöområdets miljö ännu inle har iräll i kraft (tre av de sjuÖstersjöslalerna har ännu interatificerat konventionen). Under årel hölls sammanlagl sex möten med tre olika arbels- eller expertgrupper på förevarandeområden. 1 en av arbeisgrupperna diskuleras förulsällningarna för ett gemensamtfällförsök inom i fråga om partikelmärkning av lastrester i oljetankfartyg. Enighet harnåtts i princip om atl elt sådantfällförsök skall genomföras med början . undertecknades luftfarisavial med Nigeriaoch samt paraferades ettluftfarisavial med . Förhandlingar har förts med bl. a. ,och om tillämpning av gällande luftfarisavial.