prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — Bland de invändningar remissinstanserna anför motpublikråden kan nämnas atl dessa inte anses kunna förbättra kontakterna medpubliken i någon större utsträckning, all publikråden skulle öka byråkratiseringeninom verksamheten samt atl de skulle kunna äventyra dess oberoende ochintegritet. SverigesRadio, som avstyrker förslaget all införa regionala publikråd anser dock altföretagels informella publikkontakter bör vidareutvecklas och redogör i sittyttrande för ett flertal kontakter som f. n. äger mm mellan företaget ochpubliken. Bl, a. nämns de s. k. publikfora, som har arrangeratspå olika platser i landet, och där allmänheten och/eller skilda publikgmpperhar fått framföra synpunkter på programmen och ställa verksamheten underdebatt. Till dessa publikfora har olika representanter för publiken inbjudits atlnärvara. Vid ell forum dominerade helt företrädare för organisationer, kommunoch landsting, vid ett annat endast slumpmässigt valda personer i länet och vidandra har slumpmässigt valda personer, representanter för organisationer samt -via annonsering i ortspressen - allmänheten inbjudits att närvara. Vid samtligagenomförda publikfora har slutdebatterna från mötena sänts i radio och TVdirekt eller i redigerad form. Härigenom har även en bredare publik, än den somhar haft tillfälle atl närvara, kunnat ta del av de frågeställningar som harbehandlats vid mötena. I anslutning till ett publikforum har lokala ochregionala organisationer inbjudits all arrangera möteskvällar kring radio-och TV-frågormed representanter från . Enligl mening kan dennaverksamhet med fördel byggas ut och behöver inle allfid ske i anslutning tillett publikfomm, anser vidare alt pressen utgör ett slags indirektpublikkontakt genom alt den i viss utsträckning avspeglar publikens reaktionergenom insändare, enkäter och reportage. Andra former för publikkontakt, somnämns i yttrandet, är bl. a. radionämndens verksamhet, de rådgivandekommittéerna inom utbildningsradion, programupplysningen, publikundersökningaroch studiebesök av olika slag. Andra remissinstanser framhåller särskilt att publikforasamt de programkonferenser som har anordnat med folkrörelseroch andra kan bidra till en bättre kontakt med allmänheten och olika publikgmpper.Dessa kontaktformer bör därför vidareutvecklas. 1977/78:91 204 Föregen del ansluter jag mig till utredningens och remissinstansernas allmännabedömning all det är angeläget att radion och televisionen får en närmarekontakt med allmänheten och med folkrörelserna. Allmänhetens engagemang förprograminslag i radio och TV är av naturliga skäl stort. Likväl upplever mångaatt de saknar eller endast har en begränsad möjlighet att påverka programverksamheten.Del är därför synnerligen angeläget att skapa former för kontaktverksamhet somger allmänheten möjligheter att framföra synpunkter och önskemål på programmenutan att man inkräktar på programföretagens självständighet och integritet. Deolika former för kontaktverksamhet mellan etermediernas medarbetare ochallmänheten, som främst har växt fram, kan enligt min meningvidareutvecklas och bidra till en bredare och djupare förankring ibefolkningen som helhet och hos skilda publikgrupper, t. ex. folkrörelsernaoch invandrarorganisationerna. De kan likaså bidra till en ökad öppenhet hosrundradions medarbetare för kritik av de egna programmen. Avvad jag nu har anfört framgår alt jag inte är beredd att biträda förslaget omall ålägga programföretagen atl inrätta regionala publikråd. Skulle SverigesRadio eller någon del av koncernen själv vilja inrätta ett eller fleraregionala publikråd kan detta vara av värde och bör givetvis vara möjligt ulanhinder av vad jag har sagt. Jag förutsätter således att ochde nya programföretagen eftersträvar att tillämpa och vidareutveckla olikaformer för publikkontakt i syfte att åstadkomma en allt intensivare dialog medsåväl allmänheten som med folkrörelserna. Jagövergår nu till att behandla frågan om bolagsstämmans roll som kontaktorgan iprogramfrågor. Enligt utredningens mening bör bolagsstämman i denna egenskapsammanträda minst två gånger åriigen. Förslaget tillstyrks av flertaletremissinstanser som har yttrat sig i frågan. Jagdelar utredningens uppfattning att regelbundna diskussioner omprogramverksamheten bör förekomma mellan programföretagen och deras ägare.Sådana diskussioner ger möjlighet till förankring av verksamheten blandägarorganisationerna, vilka i detta sammanhang närmast är att betrakta somföreträdare för publiken. I likhet med utredningen anser jag att dessadiskussioner kan bidra till alt programverksamheten forflöpande belyses ochgranskas kritiskt utan nämnvärda risker för att programmedarbetarnasintegritet sätts i fråga. I den organisation som jag föreslår kommer emellertidprogramföretagens ägare att kunna bli direktrepresenterade endast vidmoderbolagets bolagsstämma, eftersom moderbolaget ensamt blir innehavare avsamtliga aktier i dotterbolagen. är moderbolagets uppgifter sådanaatt dess bolagsstämma knappast är lämplig alt användas som diskussionsforum förprogramverksamheten. Jag förordar därför den ordningen alt dotterbolagen, somblir de verkliga programföretagen, åriigen inbjuder ägarna dvs.folkrörelserna, pressen och näringslivet i koncernens moderbolag tillkonferenser om den egna programverksamheten. Sådana konferenser bör - i likhetmed vad utredningen har föreslagit - Prop.1977/78:91 205 förekomma inom vart och ett avprogramföretagen. Jag anser dessutom att dessa konferenser skall varaoffentliga samt att de skall anordnas på olika platser ute i landet. Jag finnerdet vara naturiigt alt diskussionerna vid dessa konferenser redovisas i resp.företags programverksamhet. Undantag från förslaget om programdiskuterandekonferenser bör emellertid göras för , eftersom del idetta dotterbolag finns rådgivande kommittéer med uppgift att lämna råd ochsynpunkter på verksamheten inom de fyra utbildningsseklorerna. Slutligen vill jag också beröra utredningensrekommendation om att koncernen bör fortsätta alt utveckla olika former avprogram med publikmedverkan (s.k. public-access-program). Sådana program, därt.ex. enskilda personer eller grupper får möjlighet att själva göra programeller bidra med idéer till programverksamheten har gett allmänhetenstörre möjlighet att komma till tals i radio och TV samt gett den visstinflytande på programverksamheten. Jag ansluter mig lill utedningens rekommendationatt programföretagen bör ta fasta på de olika erfarenheter som har gjorts påskilda håll och stimulera till experiment med olika former av vidgatpublikdeltagande. I en lagrådsremiss med förslag tilllag om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar m. m. har jagbl. a. behandlat de förslag som dataarkiveringskommittén (U 1968:48) har lagtfram i delbetänkandet (SOU 1974:94) Bevara ljud och bild. Jag har därvidförordat att en ny statlig arkivinstitution inrättas . a. ha till uppgift att bevara upptagningar av radio- och TV-sändningar,film i videogramform samt vissa fonogram och videogram. De tekniska lösningarnai fråga om inspelning för arkivändamål av radio-och TV-sändningar som jag där föreslårär i första hand ägnade att tillgodose forskningens behov. Det material somkommer att bevaras i arkivinstitutionen torde med hänsyn till inspelningskvalitetenendast i undanlagsfall kunna användas för framtida programändamål. Härtillkommer att institutionen till en början huvudsakligen kommer atl bevara sådantmaterial som har tillkommit efter den . Av upphovsrätlsliga skälkommer materialet i den nya institutionen atl vara tillgängligt endast förforskningsändamål om inte särskilda avtal träffas med rättsinnehavarna.Förnyade överväganden i fråga om tillgängligheten kan komma att ske avutredningen (Ju 1976:02) om upphovsrätt, som har till uppgift att se över heladen upphovsrättsliga lagstiftningen, och av videogramutredningen (U 1977:05). Den tekniska apparatur som arkivinstitutionen föreslåsförfoga över går inte atl utnyttja för den typ av programband för TV som f.n.finns i . Med hänsyn härtill har jag förutsatt alt komplette- 1977/78:91 206 ringav arkivinstitutionens samlingar med äldre material från tillsvidare torde få lösas genom all institutionen förvärvar kopior på lämplig bandtyp. Omden nya arkivinstitutionen inrättas kan forskare i stor utsträckning där ta delav såväl yngre material som sådant äldre material som har kopierats hosSveriges Radio. Denna kopiering bör i likhet med vad som har föreslagitsbeträffande övrigt tillhandahållande i den nya arkivinstitutionen bekostas avforskaren enligt fastställd taxa. Vadjag nu har sagt om tillgången lill del äldre materialet i arkivförutsätter givelvis att materialet faktiskt har bevarats. Jag anser all man imöjligaste mån bör undvika att lösa företagels arkivproblem genomgallringsåtgärder, åtminstone då materialet fortfarandekan anses ha betydelse för programverksamheten eller ännu inte har kopieratsoch kopiorna har förts över till den nya arkivinstitutionen. Jaghar i den tidigare nämnda lagrådsremissen förordat atl gallringsbe-slut avövergripande karaktär rörande material i den nya arkivinstitutionen bör fattasav institutionens slyrelseorgan efter hörande av bl. Ettmotsvarande samrådsförfarande bör enligt min mening tillämpas också när detgäller frågor om gallring i och de nya programföretagens arkiv.Jag finner det sålunda rimligt att beslut om gallring i arkivbör fattas först efter hörande av och den nya arkivinstitutionen påljud- och bildområdet. Härigenom skapas bl. a. möjligheter förarkivinstitutionen atl förvärva sådana upptagningar som bedöms vara av värdeför forskningen. Sedannågra år prövar och en ny teknik, text-TV, sominnebär atl en text eller en schematisk bild överförs på TV-skärmar och attdelta kan ske som skärmen visar ett vanligt TV-program. Texten kangivetvis också visas fristående utan samtidig TV-bild. En avgörande fördel är atlflera texter kan sändas ul parallellt och att mottagaren själv kan välja vilkenhan vill la emot. Teknikenger ökade möjligheter i fråga om lexlsätlningen av de vanliga TV-programmen. Minoriletsservicenkan förbättras genom särskild textsätlning för hörselhandikappade ochspråkliga minoriteter. Tittaren kan också själv bestämma om han vill ha ettutländskt program textsatt eller inte. Det finns också möjlighet att överföratext som inte har samband med de vanliga programmen, t. ex. lelegramnyheter ochsportresultat. TV-innehavaren kan själv välja den tidpunkt då han önskarutnyttja den erbjudna nyhetsservicen. Föratt vanliga TV-apparater skall kunna användas för text-TV krävs en dllsats, somenligl radioutredningen kan beräknas kosta . Prop.1977/78:91 207 ett längre tidsperspektiv kan man enligt utredningen väntasig att varje TV-mottagare säljs med text-TV-iillsats. En sådanserietillverkning kan väntas medföra alt en text-TV-försedd apparat bara blir400-500 kr. dyrare än en som inte har detta tillbehör. Enligt utredningen tordedetta medföra att förutsättningen för ett mer omfattande utnyttjande av text-TVär att allmänheten successivt skaffar nya apparater. Sändningen torde inte innebära några större kostnader.Däremot kan översättningar, överföring av talspråk lill koncentrerad ochlättfattlig skrift, lelegramredigering m.m. komma atl kräva betydande insatserav redaktionell personal. anser alt de möjligheter som text-TVerbjuder är så väsentliga att systemet successivt bör införas i . bör text-TV i första hand användas för textsättning för hörselhandikappade,i andra hand för nyhetsservice och för textsättning på minoritetsspråk ochförst i tredje hand för att ersätta den nuvarande textsättningen av program påfrämmande språk. De remissinstanser som har yttrat sig i frågan har överlag anslutit sig lill utredningens åsikt att text-TV successivt bör införas. Maninstämmer också i utredningens prioritering. Flertalet betonar vikten av särskilt beaktar de hörselhandikappades behov. behandlar frågan i sitt remissvar och i sinanslagsframställning för /79. Företagel hävdar alt sedan de laboratoriemässigaförsöken nu är slutförda nästa steg bör bli en försöksverksamhet i mindreskala. Försöksverksamheten, som avses ske i samarbete med bl. a. ochde hörselhandikappades organisationer, bör baseras på den reguljära programverksamhetenoch omfatta ca 200 hushåll som erhåller en TV-apparal, utrustad med denspeciella tillsats som fordras för mottagning av text-TV. Självfallet hardärutöver vem som helst som på egen hand skaffar sig tillsatsapparaturmöjlighet alt ta emot text-TV . Kostnaden förförsöksverksamheten beräknar lill 3 milj. kr. Jag har tidigare (avsnitt 4.3.5) anfört atl fler TV-programbör lextsättas, så alt döva och hörselskadade i större utsträckning än nu kan tadel av programutbudet. ger denna möjlighet utan att tittare som inteönskar textning behöver bli störda. Denna teknik bör därför kunna utvecklassnarast möjligt för atl kunna erbjudas döva och hörselskadade. Den redovisade försöksverksamheten för de hörselhandikappadebör därför enligt min mening inledas . I det följande (avsnitt 8.1) kommerjag därför att beräkna medel för verksamheten för /79. Denförordade försöksverksamheten får inte hindra en nödvändig förstärkning av textsätlningenligt nuvarande konventionella metod. Denna måste tillämpas så länge det nyasystemet inte används i full praktisk verksamhet. Ett utnyttjande av text-TV för en ökad nyhetsservice medöverföring av Prop.1977/78: 91 208 lelegramnyheter m. m. aktualiserar ställningstaganden iett antal principfrågor. a. gäller det att avgöra vem eller vilka somskall ges ansvaret att stå för utsändningarna. anser del varanaturligt att nyhetsredaktionerna inom de båda TV-kanalerna ges sådanamöjligheter, men utredningen pekar också på alt Tidningarnas Telegrambyrå (TT)-om man så önskar - skall kunna få möjlighet atl sända nyheter via text-TV. Isill remissvar har TT uttryckt ett sådant önskemål. Andra remissinstanser, bl.a. (), Svenska tidningsutgivareföreningenoch , anser att andra intressenter än SverigesRadio skall ges möjlighet att sända nyheter via text-TV. Tidningsutgivareföreningenanser sålunda atl man bör överväga att ge enskilda tidningar och/ellertidningsgrupper sändningsutrymme för text-TV i TV-kanalerna. Om möjligheter öppnas för andra än attsända nyheter och meddelanden via TV-kanalerna måste villkoren för verksamhetenpreciseras i en rad avseenden. Det gäller bl. a. att lägga fast vissa programreglersamt regler om finansiering, ansvarighet och granskning av verksamheten. De anförda problemen är av sådan principiell vikt altregering och riksdag bör la ställning lill dem först efter del all ettutredningsarbete har genomförts och resultatet av detla har remissbehandlats.Jag avser all föreslå regeringen att tillkalla en kommitté meduppdrag atl utreda användningen av text-TV. I kommittén bör olika intressenvara representerade, bl. a. pressen. Det är naturligt att till denna utredning också hänskjutafrågan om den teknik som internationellt benämns viewdata, men som jag föredrarkalla data-TV. Denna teknik, som förutsätter att TV-apparaten kopplas tilltelefonnätet, möjliggör tvåvägskommunikation. Apparatinnehavaren kan väljabland ett i princip obegränsat informationsmaterial som finns lagrat i en ellerflera databaser. undersöker jusl nu möjligheterna att användatekniken för olika ändamål och kommer eventuellt att starta vissförsöksverksamhet under kommande höst. 1 olika sammanhang - senast försvarsbeslut(1976/77: 74, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77: 146) - har framhållits detpsykologiska försvarels avgörande betydelse för befolkningens motslåndsvilja.Det förtjänar understrykas alt säkerhetspolitiska strävanden utgörväsentliga element i hävdandet av vårt demokratiska statsskick. Det är avstörsta värde att detta betonas särskilt i krigs- och kristider. Det är intemindre betydelsefullt att befolkningen kan nås av nyheter och information, ommöjligt genom kanaler som den är van vid, och på så sätt snabbi få kännedom omhändelseutvecklingen, dess risker och om våra försvarsåt- 1977/78:91 209 Radio- och TV-sändningar är i detta sammanhangcentrala för möjligheterna att lämna allmänheten snabb och saklig informationunder beiedskapslillstånd och krig. Del är därför angelägel alt i första handsändningsledning och nyhetsverksamhet kan fungera med god effektivitet underkrig. I gällande avtal mellan staten och Radioaktiebolag rörande företagels verksamhet vid krig eller krigsfara föreskrivsbl. a. att ansvaret för erforderlig beredskap åvilar radiochefen, som vid sin sidaskall ha en av regeringen utsedd nämnd på fyra personer. Enligtkoncernbildningsavtalen angående bildandet av SverigesLokalradio aktiebolag resp. sägs attSveriges Radio skall vara huvudman för beredskapsplaneringen. Som jag har anfört (4.2.3) bör moderbolaget hahuvudansvaret för planeringen för försvarsberedskap i den nya organisation somkommer att gälla fr. o. m. , Liksom bör föreskrivas attbefinner sig landet i krig skall koncernen ingå som en självständigorganisation i totalförsvaret och därvid lyda direkt under regeringen. Vidarebör liksom nu ansvaret för erforderlig försvarsberedskap åvila chefen förmoderbolaget. Jag har i denna fråga samrått med chefen förförsvarsdepartementet. 4.8 Finansiering och medelstilldelning m. m. Radio- och TV-verksamhetens drift- ochinvesteringskostnader har sedan starten huvudsakligen finansierats med mottagaravgifter.Undantagna från avgiftsfinansiering är /65utlandsprogramverksamheten och uibildningsprogramverksamhelen saml viss beredskapsulruslningm.m., som bekostas över statsbudgeten. Även radionämndens verksamhetfinansieras med mottagaravgifter. Storieken av mottagaravgifterna skall enligtradiolagen fastställas av regeringen efter hörande. Den årligamedelstilldelningen av avgiftsmedel till verksamheten beslutas av regeringen.Regeringens överväganden härvidlag brukar redovisas för somdärigenom bereds tillfälle all uttala sin mening. och dotterbolagen ochSveriges Utbildningsradio svarar för programproduktionen. har ansvarför distribution av program, avslörningsverksamhel och avgiftsuppbörd.Avgiftsuppbörden är decentraliserad till telekontoren och samordnad medinkasseringen av telefonavgifter. har ansvar för projekteringoch byggande av större byggnader för . får självtgöra byggnadsinvesteringar i de fall då byggnadskostnaderna inte överstiger 2milj, kr. Avgiftsmedlen fonderas hos riksgäldskon-torel. När det gäller finansieringen av verksamheten har tidefter annan förslag väckts om att delar av verksamheten skall finansieras påannat sätt för att Prop.1977/78:91 210 minska behovet av avgiftshöjningar. Ett alternativ som hardiskuterats är reklamfinansiering. På grundval av ett omfattandeutredningsarbete av reklamutredningen beslöt regering och riksdag (prop.1975: 13) att - liksom har gällt - kommersiell reklam mot vederlag iTV- och ljudradioprogram inte skulle få förekomma. Ett annat alternativ till den nuvarandeavgiftsfinansieringen, som har diskuterats, är atl vissa delar av verksamhetenfinansieras över statsbudgeten på samma sätt som f. n. sker med utlandsprogramverksamhelenoch . Utredningen har varit inne på sådana övervägandenmen funnit alt avgörande skäl talar för att verksamheten även fortsättningsvisfinansieras med avgiftsmedel i samma omfattning som f. n. Inte heller jag är beredd att förorda någon nämnvärdändring av gällande finansieringsprinciper för verksamheten. Jag finner ocksåövervägande skäl tala för att radionämndens kostnader även fortsättningsvisbestrids med avgiftsmedel och inte, som utredningen föreslagit, över statsbudgeten. De med försvarsberedskap förenadekostnaderna bestrids till större delen från företagets ordinarie budget, dvs.från moltagar-avgiftsmedel. Förvärv av viss beredskapsutrustning, vissainvesteringar i samband härmed, drift och underhåll av anläggningar samlövningsverksamhet finansieras däremot över statsbudgeten. Enligt min meningbör fr. o. m. /80 - då den nya organisationen av radio- och TV-verksamhetenkommer att gälla - kostnaderna i sin helhet för försvarsberedskapen bestridasmed avgiftsmedel. När det gäller frågan om belutsinslans för finansieringoch medelstilldelning föreslår utredningen, att på grundval avproposition från regeringen skall belula om såväl mottagaravgifter som drift-och investeringsanslag till hela den avgiftsfinansierade verksamheten.Utredningen framhåller därvid att sådana beslut måste ske i anslutning till delångsiktiga planeringsbesluten. Jag finner för egen del den nuvarande ordningenför beslut om finansiering och medelstilldelning mindre tillfredsställande.Riksdagen bör också formellt fatta de nödvändiga ekonomiska besluten, inteendast höras beträffande mottagaravgifternas storlek. Jag ansluter mig därförtill utredningens förslag. Vad jag har anfört innebär inte något avsteg från deprinciper som har gällt beträffande medelstilldelningens form. Jag ärsåledes inte beredd all förorda en större grad av detaljreglering av de anslagsom tilldelas programföretagen än den sedvanliga uppdelningen i drift-ochinvesteringsmedel. Detaljerade anvisningar för medelstilldelningen skulle kunnauppfattas som ett intrång i programverksamhetens integritet. Jag bortser dånaturligtvis från de allmänna mål som regering och riksdag ställer upp förverksamheten när det gäller t. ex. sändningstider och pro-duktionssammansätining. Finansieringskällan för det helt övervägande delen avverksamheten Prop.1977/78:91 211 kommer alltså alt utgöras av mottagaravgifterna.Avgiftsintäkterna beräknas /78 till drygt 1 100 milj. kr. Intäktsborlfallet på grund av avgiflsskolk beräknas förinnevarande budgetår lill runt 80 milj. kr. bedriver en aktivinformation och kontroll för att minska avgiflsskolket. Genom en ändring avradiolagen är TV-handlare skyldiga atl till anmälaförsäljning och uthyrning av TV-mottagare. Enligt bedömning hardenna anmälningsskyldighet lett lill en avsevärd minskning av avgiftsskolkningen.Alltjämt får dock skolket anses olillfredslällande stort. Enligt vad jag harerfarit har nu beslutat förstärka avgiftskontrollen. För egen delser jag mycket allvarligt på avgiflsskolket, som ju ytterst i form av avgiftshöjningardrabbar alla dem som lojall betalar sin avgift. Jag utgår därför från atlutvecklingen följs noga av . Programföretagen bör kunna bidra tillaktiva informationsinsatser i sammanhanget. I anslutning till denna fråga vill jag beröraavgiftsinkasseringens ekonomi. Till följd av ändrade principer för fördelningav inkasseringskostnaderna mellan rundradio- och telerörelsen harrundradiorörelsen kommit all belastas med betydligt högre kostnader för dengemensamma inkasseringen än vad som var fallet tidigare. Efter samråd medchefen för finner jag det mot bakgrund avkostnadsökningarna motiverat att en översyn görs av principerna och formernaför uppbörd och inkassering av avgifterna. a. bör för- och nackdelar av atti framtiden lägga uppbörd- och inkassering på ett annat organ samt konsekvenserav andra uppbördslerminer än de nuvarande belysas. Översynen bör bedrivas isamråd med . Jag återkommer till regeringen i denna fråga. Som jag har nämnt inledningsvis i detta avsnitt harSveriges Radio rätt att uppföra byggnader inom en ram av 2 milj. kr. Störrebyggnadsarbeten handhas av . Den nuvarande uppdelningen istörre och mindre projekt samt handläggningsordningen bör utvärderas inför övergångentill den nya organisationen av radio- och TV-verksamhet. Del bör ankomma påbyggnadsstyrelsen atl i samråd med lämna föreslag till hurbyggnadsärendena bör handläggas efter den . 4.8.2 Kompensation för automatiska kostnadsökningar m. m. arbetar med i princip ettårigabudgetperioder. Medel kan inte balanseras mellan budgetåren. Regering ochriksdag har gett endast allmänt hållna riktlinjer för verksamheten avseendetiden bortom det närmast följande budgetåret.