prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Exempelvis harberedskapsarbetena förutom belydande syssel-sättningsmässiga effekter i utsatta regioner också stor betydelse genomde förbättringar i samhällsfunktionerna som de genom dessa arbeten utförda investeringarna medför. Den förskjutning motdagsverksbilliga och arbetskraftsintensivaarbeten som har skett är angelägen från sysselsättningssynpunktoch den underlättas genom det nya system för kommunala beredskapsarbeten som föreslås i budgetpropositionen 1978 (bil. Även fortsättningsvis kommerregionalpolitiskt angelägna investeringar i betydande utsträckning alt kunnagenomföras som beredskapsarbeten när sysselsättningsläget så kräver. Arbetsmarknadsutbildningen har stor regionaipolitiskbetydelse genom att delsutbildningsmöjligheter åstadkoms på orter där näringslivet hindras i sinutveckling genom brist på yrkesutbildad personal, dels kraven på flyttningarmellan regioner minskar då en smidigare anpassning av de sysselsattas yrkesinriktningkan ske. En sådan anpassning bör också kunna ge goda utvecklingsbetingelser fördet lokala och regionala näringslivet. I detta samspel har arbetsmarknadsutbildning en viktig roll vid sidan av detordinarie skolväsendet. För atldenna anpassning skall vara möjlig krävs att de utbildningsplanerandemyndigheterna har en i görligaste mån korrekt bild av den framtida utvecklingen på arbetsmarknaden. Ett utvecklingsarbeteav länsplaneringens underlagsmaterial har startats i syfte att få elt förbättrat underlag för regionala bedömningar avefterfrågans framlida fördel ningpå yrkesgrupper. Elt sådant underlag kommer också atl få betydelse föryrkesvägledningen. Enannan viktig regionaipolitisk aspekt är människornas möjlighet att få 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 92 del av arbetsförmedlingarnasservice. a. därför föreslår regeringen en fortsatt utbyggnad avförmedlingarnas resurser. nuvarande distriktsindelningträdde i kraft . Denbestår av 19 distrikt i stället för tidigare elva. En ulredning har lillsatts för att utvärdera ertarenheternaav nuvarande distriktsindelning och att avge de förslag som föranleds härav. Uthildningssektorn spelaren regionaipolitisk rollmed avseende på både utbildningenslokalisering och innehåll. Allmänt kan sägas att de organisatoriska förändringar - inom såväl ochgymnasieskolan som högskolan - som har genomförts under det senaste årtiondethar skapat en regional utjämning avutbildningsutbudet. De regionala skillnaderna i fördelningen på yrkenoch utbildning är dock fortfarande markanta. Det är angeläget att den från regionalpolitiskautgångspunkter positiva utvecklingeninom utbildningssektorn följs upp med bl. a. en planering som stärker utbildningens roll i ettregionalpolitiskt sammanhang. Länsplaneringen bör kunna spela en viktig roll i en sådan planeringsprocess. Detutvecklingsarbete om förbättratunderlag för utbildningsplaneringen och yrkesvägledningen som jag har nämnt kan härvid innebära vissa framkomstmöjligheter. Fr.o.m. budgetåret1977/78 finns lokala (kommunvisa) planeringsråd (s. k. SSA-råd) för samverkan mellan skolan och arbetslivet. 1planeringsråden skall behandlas frågor sorn rör bl. a. studie- ochyrkesorienteringens organisation, former och innehåll. Vidare bedrivsförsöksverksamhet med regionala planeringsråd i de tre storstadslänen. Rådensuppgift är att samordna de lokala rådens verksamhet inom resp. region, bl.a. med avseende på regionens gemensamma utbildningsutbudoch arbetsmarknad. Planeringsrådenär i detta avseende viktiga avnämare av länsplaneringens material omnäringslivets utveckling i olika kommuner och regioner. Försöksverksamheten får visa vilka uppgifter avregionaipolitisk karaktär som är möjligaatt lägga på de regionala råden. Det bör i detta sammanhang understrykas att resp. länsorgan för utbildning ocharbetsmarknad även fortsättningsvishar ett ansvar för att utbildningsutbudet inom regionen svarar mot debehov som regionens arbetsmarknad uppvisar. Den högskolereform som har trätt i kraft i och /78 innebär dels en geografisk spridning, dels en merdecentraliserad planering av den högre utbildningen. Planeringen inom dettaområde skall i ökad utsträckning samordnas med samhällsplaneringen iövrigt. Det tidigare nämnda utvecklingsarbetet avses omfatta även den regionalahögskoleutbildningen. På två av de ljugotreutbyggnadsorter som angavs riksdagsbeslut, Halmslad ochSkövde, saknas f.n. statlig högskoleenhet. De avses få interimistiskhögskolestyrelse fr. o. m. den . Det är angelägetall den utbyggda organisationen utnyttjas bl. a. genom att lokalautbildningslinjer och enstaka kurser så långt möjligt förläggs till 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 93 utbyggnadsorierna.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) framhåller i sin anslagsframställningatt nya typer av planeringsunderlag och nya samarbetsformer mellan centralaoch lokala myndigheter behövs, bl. a. för att åstadkomma den beslutavsedda sammanvägningen av individernas och arbetslivets behov. Det är därvidav vikt atl UHÄ och regionstyrelsema på olika sätt tar initiativ till sådant samarbete varvid bl. a. länsplaneringensmaterial bör utnyttjas. Uppbyggnad av en ny utbildning på formgivningsområdet iLuleå har såväl regionalpolitiskt som näringspolitiskt intresse. Underiagetför ett ställningstagande måste dock preciseras på flera avgörande punkter.Chefen för kommer senare alt föreslå regeringen attUHÄ får i uppdrag att närmare utforma en arbetsmiljöutbildning inomformgivningsområdet. Kommunikationernas roll förden regionala utvecklingenbehandlas fortlöpande i länsplaneringen. Kopplingen mellan regionalpolitikenoch trafikpolitiken beaktas redan på planeringsstadiet där godaförutsättningar för en samordning finns mellan länsplaneringen ochtrafikplaneringen inom ramen för länsstyrelsernas arbeie. avser regeringen att initiera envidareutveckling och komplettering av den regionala trafikplaneringen. Arbetetskall främst inriktas på att dels finna olika vägar för att förbättra denkollekliva persontrafiken, dels upprätta förslag till långsiktig inriktning avdet allmännas investeringar i olika slag av trafikanläggningar. vägar, hamnar och flygplatser. Arbetet kommer att samordnas medlänsplaneringen och trafikverkens långtidsplanering. Genomriksdagens ställningstagande till den framtida vägplaneringen (prop.1977/78:10, /78:10, rskr 1977/78:95) har det regionala in-ftytandet påvägplaneringen säkerställts. behovsinventering vidareutvecklas perspektivplanering, som är utformad så att den ger underlag för en merallsidig bedömning av den framtida väghållningens inriktning, I prop.1977/78:10 föresläs att beredningsgrupper inrättas i länen för att förbättrasamordningen mellan olika intressen på länsnivå. En insats av regionaipolitisk betydelse ärupprustningen av . Åtgärderna avser i första hand sträckan . () svarar för en stor del avsysselsättningen i Ange kommun. 1 regeringens föreskrifter och riktlinjer förregionalpolitiken i betonas särskilt att arbetsmarknadensstora beroende av SJ:s verksamhet i Ange även fortsättningsvis böruppmärksammas i statsmakternas och SJ:s planering. Den beslutade nya organisationen för postverketgenomförs nu successivt och kännetecknas av en decentralisering avarbetsuppgifter och beslutsfunktioner. Desenare årens utveckling inom hälso- och .sjukvården har känneteck- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 94 nätsav en snabb utbyggnad av den decentraliserade öppna sjukvården vid läkarstationer och vårdcentraler samiidigt somökade resurser har tillförts åldringsvårdenoch psykiatrin. Den sjukvårdspolitiska målsättningen är inriktad på en fortsatt sådan utveckling.Socialstyrelsens principprogram, Hälso-och sjukvård inför 80-talet, ligger i linje med denna målsättning. Dennaallmänna utveckling överensstämmer väl med de regionälpolitiska strävandena. Ett reviderat principprogram för hälso- ochsjukvården kommer att utarbetas tillår 1981 för att kunna utnyttjas av sjukvårdshuvudmännen inför planeringen avhälso- och sjukvården för , 1 detta arbete är det avslor vikt alt de regionalpolitiska strävandena förs vidare, 1 samråd med arbetsmarknadens parter harsocialstyrelsen fått i uppdrag attutarbeta ett reviderat läkarfördelningsprogram (LP 82), Bristen på arbetskraft(läkare) och rekryteringsproblem i olika geografiska områden och medicinska verksamhetsområden uppmärksammassärskilt i programarbetet. När det gäller barnomsorgen har regeringen, somnyss nämnts, förut uppdragit ätlänsstyrelserna att analysera vilka konsekvenser kommunernas planerade utbyggnad av barnomsorgen får påsysselsättningen och möjligheterna att undanröja förvärvshinder. En förstaredovisning av analys har lämnats länsrapport.Resultaten visar att i mångakommuner är bristen på platser i barnomsorg fortfarande ettstort hinder för jämställdhet och valfrihet på arbetsmarknaden. Försvaret har stor betydelse för sysselsättningenpå många orter i landet och måstedärmed tillmätas en viktig roll för den regionala utvecklingen. Deregionalpolitiska synpunkterna har ocksä i hög grad kommit alt påverka lokaliseringar inom försvarssektorn. Bl, a, harnedläggningar av fredsförband varit föremål för regionälpolitiskaöverväganden. Försvarssektorn kan inte heller fortsättningsvis ses isoleradfrån samhällsplaneringen. I regeringens föreskrifter och riktlinjer förregionalpolitiken i och Skaraborgslän gjordes sålunda uttalanden beträffande och medinnebörden att staten har ett särskilt ansvar för sysselsättningen i kommuner där staten är en storarbetsgivare. Både och Karisborghar en förhållandevis stor andel försvarsanställda och antalet arbetstillfällenminskar. genomför en översiktligkartläggning av behov ochmöjligheter att behålla inhemsk försvarsindustrieli kapacitet med utgångspunkt årsförsvarsbeslut. 1 detta arbete kommer även sysselsättningsaspekterna attbelysas. Ett regionalpolitiskt råd med företrädare förslalliga myndigheter, , fackliga organisationeroch näringslivsorganisationer har inrättats. Rådet skall diskuteraaktuella regionälpolitiska frågor och främst sådana som syftar till att skapa en bättre samordning 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 95 mellande statliga myndigheterna i regionalpolitiska frågor. Jag villvidare nämna något om den statliga verksamheten för glesbygds-befolkningen. Glesbygdsfrågorna ägnas ökad uppmärksamhet. Ensärskild glesbygds-delegation (I 1977:02) med pariamentariker samt företrädareför berörda departement och för kommuner, landstingskommuner ochlänsstyrelser tillkallades ,Delegationens uppgift är att bereda, samordna och intensifiera regeringens glesbygdsinsatser.Delegationen har bl, a, lill uppgiftatt ta upp frågan om statlig garanti för att upprätthålla servicen på vissa orteri de geografiskt större glesbygdskommunerna och behandla frågor som rör specifika sysselsättningsproblem iglesbygderna. För all förbättra situationen för de människorsom är bosatta i glesbygdsområden har beslutat (prop,1977/78:8, NU 1977/78:14, rskr 1977/78:43)bygga ut stödet till kommersiellservice i glesbygd. a. slopasbegränsningen fill det inre stödområdet. Stödet omfattar statsbidrag tiil kommuner som subventionerar hemsändning av dagligvaror, statliga lån- och kreditgarantier samt, iundantagsfall, driftsstöd lill näringsidkare. Samhällets bevakning avvaruförsörjningen förutsätts i första handvara en angelägenhet. Varuförsörjningsplaner bör genomföras för områden där servicen är eller väntasbli problematisk och där stödåtgärder är aktuella. För alt bygga kommunalaindustrilokaler på mindre orter inom främst detinre stödområdet och på föreslås i det följande 30 milj. kr. Vidare föreslås 21 milj. kr. blianvisade för särskilda stödåtgärder i glesbygder. Dessa medel avserkommunala sysselsättningsinsatser och vissaåtgärder av de nya utvecklingsfonderna. Chefen för föreslår vidare under femte huvudtitelnfortsaUa insatser på det sociala området. Utöverde åtgärder som primärt är inriktade på att förbättra situationen iglesbygdsområdena tas i budgetpropositionen upp en rad förslag som har effekterför glesbygderna. Bl.a. kommeromorganisation inom lolsväsendel att påverka sysselsättning och service iskärgårdsområdena. Det är väsentligt att förändringar inom delta område skerunder beaktande av de regionalpolitiska aspekterna. Vidare är poslservicen avstor betydelse. Postverketsdiligenstrafik betyder särskilt myckel för serviceförsörjningen i framföralll de inre delarna i . Regionalpolitiskt stöd lämnas främst i form avlokaliseringsstöd vid investeringar samt introduktionsstöd,utbildningsstöd och sysselsättningsstöd vidnyanställning av personal. Lokaliseringsstödets omfattning och geografiska fördelning den 1 juni1965 - framgår av följande sammanställning. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet området (exkl. det inre (grå zonen) Utanför stödområdet har stöd lämnats till dels företag i gränsområdet lill det allmänna stödområdet (den s, k, grå zonen),dels företag i orter med ensidigt näringsliv och orter som har drabbatsav företagsnedläggningar, I prop 1976/77: 95(bil, 3) om vissa industri- ochsysselsättningsstimulerande åtgärder anmäldes att regeringen avsåg alttillämpa en ordning, som innebär attregeringen efter framställning av länsstyrelse kan förordna att kom- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 97 munerutanför stödområdet och gränsområdet till detla skall ingåi den grå zonen. Denna ordning har tillämpats under hösten1977, varvid , . , och kommuner t. o. m. den30juni 1979 i stödhänseende har jämställts med kommuner i gränsområdet till det allmänna stödområdet (SFS 1977:787). Jag vill i detta sammanhang framhålla att jag vidprövning av ansökningar om lokaliseringsstöd från företag utanför stödområdet och den utvidgade grå zonen kommer attföreslå regeringen att stöd skall lämnas endast i undantagsfall, främst när enort som drabbas av förelagsnedläggningbehöver tillföras ytterligare industrier. beslutade om formerna för detregionalpolitiska stödet /74-1977/78 (prop. 1973:50, InU 1973:7, rskr1973: 248), Därvid fastställdes en medelsram om 2 500 milj. kr. för det regionalpolitiska slödel. Beslutsramen hardärefter ökats till 4000 milj. kr.(prop. 1975/76: 100 bil. InU 1975/76:37, rskr 1975/76:250). Av ramen harberäknats 850 milj. kr. för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån, 325 milj. kr. för utbildnings- och introduktionsstöd,150 milj. kr. 25 milj. kr. a. bidrag lillNorrlandsfonden och 2650 milj. kr.för lokaliseringslån. Dessutom får outnyttjat utrymme, ca 79 milj. kr., av de ramar som fastställdes för treårsperioden1970/71-1972/73 tas i anspråk. (A 1974: 02) har i maj1976 genom tilläggsdirektiv fått iuppdrag att se över formerna för det regionalpolitiska stödet efter utgången av /78. Utredningenavser att lägga fram förslag i bl.a. denna fråga . Proposition om regionalpolitiken avsesbli förelagd . Mot denna bakgrund förordar jag attinnevarande ramperiod föriängs tillalt omfatta också /79.1 samband därmed är det nödvändigt att räkna upp beslutsramen för perioden. Jag förordar atl en beslutsram påsammanlagt 4800 milj. kr. fastställs för regionalpolitiskt stöd undersexårsperioden /74- 1978/79, vilketinnebär en ökning med 800 milj. kr. jämfört med innevarande femårsperiod. Av ramen beräknar jag 1000 milj. kr.för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån,380 milj, kr, för utbildnings- och introduktionsstöd, 180 milj, kr, för sysselsättningsstöd, 40 milj,kr, för bidrag till Norrlandsfonden och 3 200 milj, kr, för lokaliseringslån.Vid beräkningen harjag tagit hänsyntill alt beslut om stöd som inteinom föreskriven tid tas i anspråk får återföras lill ramen, varvid motsvarande belopp kan användas förnya beslut. den 1 juli 1974-den 30 juni 1978pågår en försöksverksamhet med könskvotering vid vissa former avregionalpolitiskt stöd (prop, 1974:1 bil,13, InU 1974: 7, rskr 1974: 204 och prop, 1975/76:100 bil, 13, InU 1975/76:37, rskr 1975/76:250), Som villkorför lokaliseringsstöd, introduktionsstöd och utbildningsstöd gäller att minst40% av det antal arbetsplatser som tillkommer hos den som har beviljats sådantstöd skall för-7 Riksdagen1977/78. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 98 Under budgetåren 1976/77 och 1977/78 pågår vidare enförsöksverksamhet med regionalpolitiskt slöd i form av lånegarantier vidmarknadsföringsåtgärder (prop, 1975/76:185, InU 1975/76:43, rskr 1975/76: 369),Mot bakgrund av vad jag har anfört beträffande förlängning av ramperioden förregionalpolitiskt stöd förordar jag atl försöksverksamheterna medkönskvotering vid vissa former av regionalpolitiskt stöd samt regionalpolitisktstöd vid marknadsföringsåtgärder förlängs till att omfatta också budgetåret1978/79, Del ankommer på regeringen att besluta omhandläggnings- och beslutsordningen i ärenden om regionalpolitiskt stöd. Underbudgetåren 1976/77 och 1977/78 pågår en försöksverksamhet med decentraliseradbeslutanderätt i sådana ärenden. Länsstyrelserna inom det allmänna stödområdetfår besluta i vissa ärenden om lokaliseringsstöd och länsarbetsnämnderna ivissa sysselsättningsstödsärenden. Ärenden om regionalpolitiskt stöd avgörs iövrigt av () eller regeringen. Huvudregeln föravgränsning av beslutanderätt mellan , AMS och regeringen byggerpå investeringskostnadernas storlek när det gäller ansökningar omlokaliseringsstöd. Beloppsgränsen är f, n, 1,5 milj, kr, för och5 milj, kr, för AMS. Vid större invesleringar beslutar regeringen. I fråga omregionalpolitiskt ulbildningsstöd har AMS beslutanderätt om stödet uppgår tillhögst . Vid stöd med högre belopp beslutar regeringen.Jag avser atl i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag om attförsöksverksamheten med decentraliserad beslutanderätt i vissa ärenden omregionalpoliliskl slöd i likhet med de försöksverksamheter som jag tidigare berördeförlängs lill att omfatta också /79. 1 samband därmed avser jagatt föreslå att beloppsgränserna för beslut om lokaliseringsstöd höjs till 3milj. för länsstyrelserna och till 8 milj. kr. Vidare kommer jagatt föreslå en höjning av beloppsgränsen till . för AMSbeslutanderätt i fråga om utbildningsstöd. Skälen härtill är dels attpenningvärdesförändringen motiverar en ökning av beloppen, dels att ökaderegionala beslutsbefogenheter bör prövas. Jag anser det lämpligt att riksdageninformeras om vad jag har anfört i denna fråga. har beslutat (prop. 1977/78:25. AU1977/78:18, rskr 1977/78: 86) att bevilja elt lån på 600 milj. kr.med villkorlig återbetalningsskyldighel för att skapa förutsättningar förbolaget att genomföra nödvändiga förändringar av verksamheten i en balanseradtakt. Beslutet skall ses mot bakgrund av bolagets avgörande betydelse för sysselsättningenpå åtskilliga orter i och dessutom på några orter i länoch län. Inom arbetar en expertgrupp (EFSU)med uppgift att som försöksverksamhet samordna uppföljningen och bevakningen avstatens fordringar i företag som har fått statligt stöd. Gruppen har även tilluppgift att arbeta fram förslag till åtgärder i enskilda uppföljningsärenden Prop.1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 99 ochdärvid både ta till vara statens rätt som fordringsägare och söka tryggasysselsättningen i de berörda företagen. Sådana ärenden har varitfler och av större omfattning . Verksamheten har gett goda resultat,särskilt i fråga om att bevara sysselsättningen i krisdrabbade företag.Riksdagen bör i delta sammanhang underrättas om att regeringen i några fall harbeviljat statligt regionalpolitiskt stöd och kreditstöd som inte helt har stämtöverens med de av statsmakterna antagna grunderna för dessa stödformer. Orsakentill detta är att regeringen har bedömt att statligt stöd i dessa fall har varitnödvändigt med hänsyn till konsekvenserna för sysselsättningen vid ettuteblivet stöd. Det har varit fråga om företag med avgörande betydelse försysselsättningen på en ort, Nägon för ändamålet helt lämpad stödform har intefunnits, och besluten har inte kunnat skjutas upp på grund av ärendenasbrådskande natur. Ofta har det gällt alt vinna tid för alt få möjlighet attundersöka förutsättningarna för en rekonstruktion av det berörda företaget.Sålunda har i några fall statlig lånegaranti beviljats enligt kungörelsen(1960:372) om statligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri trotsatt det vid beslutstillfällel bedömdes som sannolikt alt staten redan efterkort tid skulle tvingas infria garantin och efterge sina krav gentemotlåntagaren. Vidare har regeringen i ytteriigare några fall beviljatlånegarantier med mycket högt risktagande, I ett fall har lokaliseringslånlämnats till en intresseförening ett nedläggningshotal förelag för att föreningen skulle kunnaöverta aktierna i bolaget. Dessa aktier har pantförskrivits som säkerhet förlånet. Jag vill slutligen erinra om all frågor med anknytning tillexpertgruppens arbetsuppgifter f.n, utreds av företagsobeståndskommittén (Fi1976:03), Kommitlén beräknas lägga fram sina förslag , beslutade (prop, 1977/78:54, SkU1977/78:16, rskr 1977/78:50) som ett led i strävandena att stimuleranäringslivets utveckling att minska arbetsgivareavgiften med tvåprocentenheter. Den allmänna arbetsgivareavgiften avvecklas därmed helt i detinre stödområdet. Regeringen träffade en överenskommelse medSveriges industriförbund om samråd i lokaliseringspoliiiska frågor medkoncerner/företag som inom landet sysselsätter minst 500 industrianställda.Syftet med samrådet är att skapa förutsättningar för att regionalpolitiska ochsysselsättningspolitiska synpunkter beaktas på ett tidigt stadium vidplaneringen av investeringar inom industrin. undertecknade ca 150industrikoncerner/förelag en skriftlig förbindelse att della i samrådet. Samtidigtinrättades en särskild delegation för etableringsfrågor inom regeringskanslietför att handlägga samrådsverksamheten. Delegationenstartade sin verksamhet i samband med att en skriftlig enkätrörande sysselsättnings- och investeringsplaner för den närmaste femårsperiodensändes ut lill samrådsföretagen. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 100 av enkäten visar attsamrådsförelagen hade ca 475 000 anställda och därmed svarade för ungefär halva induslrisysselsättningen i landet.En regional uppdelning visaratt samrådsföretagen svarar för en markantstörre andel av industrisysselsättningen i allmänna stödområdet, eller nära 709, än vad de gör i övriga riket, I enkätenredovisade företagen planer på attöka sin sysselsättning med drygt 12000 personer /80samtidigt som man redovisade planer på en minskning av sysselsättningen med ca 10000 personer undersamma period, 1 enkätresultaten redovisas också belydandeinvesteringsplaner. Huvudmomentet i samrådet är informella muntligaöverläggningar mellan delegationen för etableringsfrågor och deenskilda företagen. I samband med dessapersonliga kontakter har företagsledningarna möjlighet att informera om företagens planering, speciellt ifrågor med anknytning till sysselsättningoch investeringar. De uppgifter av känslig nalur som företagen lämnarhar givits ett särskilt sekretesskydd. Etableringsdelegationen har till uppgift att informera företagen om samhällets regionalpolitiska måloch de statliga stödåtgärder som slår lill förfogande. Etableringsdelegationen inledde de muntligakontakterna med samrådsföretagen ibörjan av och har haft minst en överläggning med flertalet av företagen. Resultaten av dessaöverläggningar visar att företagsledningarnasbedömningar av marknads- och konjunktumtvecklingen i det stora flertaletfall har justerats ned kraftigt från enkättillfället tillde muntliga överiäggningarna . I rådande konjunkturläge har de planer på expansions- ochnyinvesteringar som uppgavs i enkätsvarenmed några enstaka undantag skjutits . Nytillkomna planer påinvesteringar av denna karaktär har inte kunnat noteras. 1 många fall har ocksåföretag som deltar i samrådet aviserat minskning av sin sysselsättning ulöver de planer som harangivits i enkätsvaren. Delegationen har i sädana fall ofta haft möjlighet attmed företagsledningarna diskutera tidsförläggningen avsysselsättningsinskränkningar. I kretsen av sam råds före tag ingår ävenåtskilliga företag inom branscher som underåret har drabbats av allvarliga strukturproblem.