prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — postverket, , ,luftfartsverket och samt vissa investeringsutgifter förSveriges radio. Vidbedömningen av den framtida utvecklmgen har hänsyn i första handtagits till den väntade efterfrågeutvecklingen. Som nämnts i avsnitt 3föreligger vissa svårigheter att avgöra vilken investeringsutveckling som krävsför att anpassa produktionen till efterfrågan. För att få en praktisktanvändbar beräkningsmetod har investeringarna, efter reduktion med väntadproduktivitetsstegring, förändrats i takt med den beräknade efterfrågeökningen.Vidare har vissa beslutade program och engångsprojekt beaktats. Inomvägväsendet beräknas trafikvolymen öka i något långsammare takt än vad somhittills varit fallet . Vid beräkningen av driftanslagen harbeaktats att vägkapitalet stiger till följd ay vägbyggandet. Televerketsinvesteringar omfattar dels telenätet, dels rundradioanläggningar fördistribution av radio- och TV-programmen. Investeringarna i telenätet harbedömts öka mot bakgrund av den väntade tele-trafikutveeklingen och telenätetsmodernisering. Medelsförbrukningenför statens järnvägars investeringar har räknats upp med hänsyn tUl denförväntade trafik- och produktivitetsutvecklingen. Ifråga om luftfartsverkets investeringar har medel kalkylmässigt lagts in föråtgärder för inrikesflyget vid antingen eller . Dettainnebär att luftfartsverkets investeringar beräknas öka mot slutet avlångtidsbudgetperioden. Övriga investeringar har bedömts mot bakgrund av denförväntade trafikutvecklingen. Ifråga om sjöfarten förutses en fortsattrationalisering av lots- och fyrväsendet. Iövrigt har bl. a. hänsyn tagits till förslaget om ett reformeratbuss-bidragssvstem. (Milj.kr., fasta priser) 1979/80 1980/81 -1,0 + 11 - 2 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 24 Idenna ändamålsgrupp ingår skatteutjämningsbidrag, skattebortfalls-bidrag ianledning av skattereform, särskilt bidrag tUl kommunerna i sambandmed den skatteomläggning som trädde i kraft samt kompensationför minskat skatteunderlag i anledning av den skattereform som trädde i kraftden . Vidare ingår det generella statliga bidrag för somär ett resultat av överenskommelsen mellan regeringen och kommunförbunden ijuni 1977. 1976års kommunalekonomiska utredning har avlämnat sina förslag vad gällerbl. a. statens bidrag tUl kommunerna. Dessa förslag berör flertalet av deaUmänna statsbidragen. Beräkningarna i långtidsbudgeten utgår dock iöverensstämmelse med förutsättningarna härför från gällande bidragssystem. Skatteutjämningsbidragen,som utgör huvuddelen av ändamålsgruppen, syftar huvudsakligen till att stödjakommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner med svag skattekraft.Enligt de bidragsbestämmelser som gäller fr. o. m. utgår bidrag tillkommuner och landstingskommuner för att tillförsäkra dessa ett visstskatteunderlag, som relaterats till medelskattekraften i landet.Skattekraftsgarantin varierar med det geografiska läget. Anslagsbehovetpåverkas främst av skatteunderlaget oeh skattesatsen. Skatteutjämningsbidragenbetyder mest för Gotiand och kommunerna i norrlandslänen. De lägsta bidragenper invånare får storstadslänen. Skattebortfallsbidragenär avsedda att kompensera kommunerna för det inkomstbortfall som uppstod tillföljd av skattereform. Detta bortfall beräknades till 1 250 milj. kr.för . Bidragsgivningen minskar härefter i takt med att den skattekraftsom kommunerna förlorade i anledning av skattereform återvinns genomatt den beskattningsbara inkomsten per inkomsttagare ökar. För inkomståret1977 beräknas skattebortfallet till drygt 400 milj. kr. Genomden skattereform som trädde i kraft har kommuner ochlandstingskommuner m. fl. fått ett minskat skatteunderlag på grund av ändradeavdragsregler m.m. beslutade att kompensation skall utgå för detta.Kompensationen utbetalas . Den slutiiga kompensation som utbetalasunder / 79 beräknas uppgå till ca 1 675 milj. kr. Somen följd av den överenskommelse som -träffades mellan rege ringen samt och rörande begränsning av kommunalskatternas höjning betalar sta ten ett generellt bidrag tUI kommuner och landstings kommuner. Bidraget uppgår tiU 720 milj. kr. och belastar /79 med 360 milj. kr. Allmänna bidrag till kommuner kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1972/73 1976/77 Anslag 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 ändring 1978/79 1979/80 procentuell för-ändring 1978/79 1982/83 + 15 +180 +146 +202 +0,2 Hälso-, sjuk- och socialvård Denna ändamålsgrupp omfattar utgifter för statliga ochstatsunderstödda vårdområden. Huvudparten av här redovisade utgifter avserstatsbidrag till vårdområden under kommunalt huvudmannaskap, varav statsbidragtiU den psykiatriska sjukvården utgör den största posten. Betydande statsbidragutgår också till annan hälso- och sjukvård, social hemhjälp och samhälletsåtgärder för handikappade. I direkt statiig regi drivs dock bl. a. vissasjukhus samt ungdomsvårdsskolor och vissa vårdanstalter föralkoholmissbrukare. Genom avtal har staten och landstingen träffatöverenskommelse om driftbidragen för den psykiatriska sjukvården m. m. förtiden t. o. m. . Förhandlingar om nytt avtal väntas tas upp under år1978. Driftbidragen för långtidsbudgetperioden har därför schablonmässigt beräknatspå nivå. De statliga utgifterna för kroppssjukvård och allmänhälsovård avser Hälso-, sjuk- och socialvård kr., fasta priser) -0,8 -3,5- -0,9 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 26 enrad myndigheter på detta område, statUga sjukhus, statsbidrag tUl olika formerav hälso- och sjukvård samt bidrag till kostnaderna för de kommunalaundervisningssjukhusen. Beräkningarna av statens utgifter för sjukhus har skettmed utgångspunkt i nuvarande grunder för samarbetet med övriga finansiärer. Denöppna åldringsvården har fått allt större betydelse. Staten täcker avkommunernas bruttokostnader för den sociala hemhjälpen, varvid statsbidrag lämnasinte bara för hemvårdare och hemsamariter utan även för att täcka kostnader förvissa andra serviceåtgärder. Ca 350 000 åldringar och handikappade beräknas fåsocial hemhjälp . Iändamålsgruppen redovisas även bl. a. utgifterna för nykterhetsvård,ungdomsvård och åtgärder för handikappade. Nykterhetsvårdensutveckling kännetecknas av att de frivUliga och öppna vårdformerna ökatkraftigt medan antalet tvångsintagningar minskat. Regeringenhar lagt fram förslag om olika åtgärder mot narkotikamissbruk. a. föreslåsökade statliga insatser för att stimulera en utbyggnad av behandlingshem oehandra vårdformer föi narkotikamissbrukare. Anslagentill ungdomsvården avser främst de statliga ungdomsvårdsskolorna. De senasteåren har antalet platser minskat. Samhälletsåtgärder för handikappade spänner över en rad områden. Den större delen avutgifterna t. ex. förtidspensioner oeh handikappersättningar inomfolkpensioneringen ingår i andra ändamålsgrupper. Under ändamålsgruppen hälso-,sjuk- och socialvård ingår utgifterna för bidrag till särskolor, bidrag tillfärdtjänst och social hemhjälp för handikappade, bidrag tUl organisationer m.m. Tilländamålsgruppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet,kriminalvården samt exekutionsväsendet. Polisväsendethar förstärkts kraftigt . Under budgetåren 1973/741977/78ökade antalet tjänster med ca 2 500, varav ca 2 000 poliser. För budgetåret1978/79 tillförs organisationen ytterligare 280 tjänster, därav, 130 poliser.För de närmaste åren räknas med en viss fortsatt resursökning, bl. a. motbakgrund av den allvarliga situationen på narkotikaområdet samt med tanke påatt särskilda insatser är nödvändiga mot den ekonomiska och organiseradebrottsligheten. Inomdomstolsväsendet förutses endast smärre personalökningar. har fattatbeslut om nya riktlinjer för fastighetsdataverksamheten. För en första etappom gäller en ekonomisk ram på 135 milj. kr. Kriminalvårdensinriktning styrs av det principbeslut om kriminal- vårdensframtida utformning som fattades av riksdag. Beslutet innebär bl. a.en fortsatt ökad satsning på frivård, samt att anstaltsbehandlingen i görligastemån redan från början inriktas på att förbereda den intagne för ett liv ifrihet. budgetproposition har föreslagits att anstaltsköken efterhand bör tillföras kökspersonal som är anställd inom kriminalvården. I övrigtutgår beräkningarna från ett antagande om i huvudsak oförändrad volym. kr., fasta priser) 1979/80 1980/81 1981/82 + 14 +13 +1 domstolar m.m. +7,5 + 16 - 8 -9 -0,1 Internationelltutvecklingsbistånd m. m. Dennaändamålsgrupp innefattar anslagen tUl internationeUt utveck-. lingssamarbete,bidrag till internationeUa organisationer och anslag till andra internationellaändamål. Gruppen domineras av utgifterna för utvecklingssamarbetet. (Milj.kr., fasta priser) 1979/80 1980/81 1981/82 + 29 +122 +123 + 119 +120 +123 Biståndsanslagenför /79 har beräknats så att de något överstiger det avriksdagen fastställda målet om av bruttonationalprodukten tUlmarknadspris. Utgångspunkten för de i långtidsbudgeten angivnaanslagsförändringarna är att biståndsanslagen skaU uppgå. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 28 till samma andel av bruttonationalprodukten som under /79, dvs.något . Isamband med att statsmakterna lade fast riktlinjer förenergipolitiken för tiden förutsattes att nästa beslutstidpunktskuUe bli . I syfte att förbereda detta har en särskild energikommissiontillkallats. Kommissionen har till uppgift bl. a. att redovisa alternativaenergiprogram fram . Vidare skall erfarenheter ochforskningsrapporter rörande kärnkraftens säkerhetsproblem och hantering avutbränt kärnbränsle och radioaktivt avfall utvärderas. Kommissionen skall ävenbearbeta frågor om förbättrad energihushållning samt föreslå åtgärder i dettasyfte. Kommissionen skall också belysa den försörjningstrygghet som kan uppnåsi de olika alternativen och ge en bedömning av de kostnader som är förknippademed dem. Till skall kommissionens arbete i sin helhet varaslutfört. Regeringen kommer att tiU 1978/lägga fram förslag pminriktningen av den framtida energipolitiken. Beräkningarnaav vattenfallsverkets investeringsbehov utgår från det underlag som harredovisats av verket. I långtidsbudgeten har emeUertid i enlighet med denmetodik som gäller för långtidsbudgetarbetet inte beräknats medel för enutbyggnad av . Frågan om den fortsatta finansieringen av Forsmark 3kommer att tas upp i regeringens proposition om den framtida energipolitiken.Den kraftiga nedgången i vattenfallsverkets investeringsbehov är en följd avdels att vattenkraftsutbyggnaden kraftigt minskar, dels att kärnkraftverkunder byggnad successivt färdigställs. Denna nedgång i investeringsbehovet ärden huvudsakliga orsaken tUl de i tabellen redovisade minskningarna underlångtidsbudgetperioden. Regeringenhar redovisat förslag till energisparplan för befintlig bebyggelse. Förslagetavser energibesparande åtgärder i såväl bostäder som offentiiga lokaler ochnäringslivets byggnader. Planen, som omsluter en tioårsperiod med /79, är avsedd att omprövas . Det redovisadeenergisparprogrammet uppskattas innebära en total investering på mellan 31 och48 miljarder kr. Uppbyggnaden av programmet har föreslagits ske stegvis. Dettotala investeringsbehovet har förutsatts vara ca . budgetåret1978/79, ca.2,. /80 och ca 3,6 miljarder /81. För bidrag och lån över statsbudgeten har föreslagUsmedelsanvisningar om sammanlagt . för /79 samten planeringsreserv om ytterligare 400 milj. kr. Fr.o.m. /80 harbeaktats vad som.har anförts vid redovisningen av förslaget tiU energisparplan,nämligen att endast bidrag och subven- tioner bör direkt belasta statsbudgeten. Beräkningarna ilångtidsbudgeten bygger på en successiv uppbyggnad av det totala energisparprogrammetfram t. o. m. /81 på det sätt soni har redovisats i detföregående. I avvaktan på omprövningen efter treårsperiodens utgång har för deföljande budgetåren förutsatts att programmet ligger kvar på 1980/nivå. kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1972/73 1976/77 Anslag 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1978/79-1979/80 Genomsnittligprocentuell förändring 1978/79-1982/83 -29,1 -8,9 Utgifterna för näringspolitiken omfattar en rad anslag förinsatser för jordbruk, fiske, skogsbruk, hantverk, handel och /79 uppgår anslagen för dessa ändamål till . Utgifternainom ändamålsgmppen har tUl stora delar karaktären av mycket stora tidsmässigtkoncentrerade satsningar. Exempel på detta utgör tidigare insatser förvarvsindustrin. Ändamålsgruppen blir härigenom utsatt för stora variationer ibelastning. Utgifterna inom ändamålsgruppen har ökat kraftigt tillföljd av det rådande ekonomiska läget oeh de åtgärder som bl.a. därförvidtagits för att strukturförändringar skaU ske i en kontroUerad och godtagbartakt. I enlighet med de principer som ligger till gmnd för beräkningarna avlångtidsbudgeten har en minskning av dessa särskUda resursavsättningarberäknats uppstå. Under /79 belastas statsbudgeten med storakostnader för beslutade insatser för textil- och konfektionsindustrin, bidragtill de nybildade regionala utvecklingsfoiiderna och till bildande av ett nytthandelsstålbolag. Även senare år i långtidsbudgetperioden belastas av storakostnader för handelsstålbolaget. F. n. pågår inom beredningsarbeteangående fortsatt stöd till varvsindustrin. Ett förslag till neddragning avvarvskapaciteten planeras tUl juni månad 1978. Stora utgifter kan väntasuppstå till följd av situationen inom varvsindustrin. Även på andra områden kanutgiftsanspråk komma att aktualiseras. För /79 har dettabeaktats under anslaget oförutsedda utgifter som ingår i ändamålsgruppenÖvrigt. Medel för icke beslutade satsningar under återstoden avlångtidsbudgetperioden faller enligt tUlämpade principer utanförlång-tidsbudgetberäkningama. Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag kr., fasta priser) 1979/80 1980/81 1981/82 -418 -48 -224 -12,9 -441 -59 -189 -24,4 -12,8 Under derma rubrik har sammanförts utgifter som inte harhänförts till någon av de tidigare behandlade ändamålsgruppema. a. anslag för livsmedelssubventioner, miljövård, kyrkliga och kulturellaändamål, idrotts- och fritidsverksamhet, central och regional förvaltning samtofömtsedda utgifter. Vidare har här beaktats förändringar ianslagsbehållningar. (Milj.kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1972/73 1976/77 Anslag 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Procentuell förändring 1978/79-1979/80 Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79-1982/83 +22,8 23 225 -56 -30,9 -9,5 Den stora minskningen till /80 beror främstpå att stora engångsbelopp för industripolitiska satsningar bortfaller /79. Anslaget oförutsedda utgifter har med hänsyn till dettaminskats från 8 mUjarder kr. 1978/79 till . per budgetår underåterstoden av långtidsbudgetperioden. Dessutom har förbrukningen avanslagsmedelsbehållningar antagits minska från 3 000 milj. kr. för budgetåret1978/79 tiU 300 milj. kr. för budgetåren därefter. Utgiftema för kyrkliga och kidturella ändamål harberäknats tUl ea 1 454 mUj. under /79. I enlighet medlångtidsbudgetmetodiken förutses ingen ökning av utgifterna för dessa ändamålunder perioden. I ändamålsgruppen ingår vidare utgifterna förlivsmedelssubventioner som för /79 väntas uppgå tiU ca 3,6miljarder kr. I långlidsbudgetberäkningarna har fömtsätts oförändradelivsmedelssubventioner. Ävenskatteadministrationen ingår i denna ändamålsgrupp. Sammanlagt uppgårkostnaderna under /79 för , länsstyrelsernasskatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna till drygt 1,1 miljarderkr. I början av långtidsbudgetperioden ökar detta belopp till följd avbeslutade reformer för effektivisering av skatteadministrationen. Itabell 19 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtiiga utgiftsgmpper sombehandlats i det föregående. Enligt de redovisade beräkningarna skulleutgiftema i fasta priser imder den framförliggande fyraårsperioden öka med igenomsnitt att jämföra med en realiserad ökning på per årunder perioden /731976/77. Den lägre ökningstakten åren framöver berorframför allt på att beräkningarna har beaktat endast sådana utgiftskrav somföljer av redan gjorda åtaganden. Ökningstalen avserdäremot verkställda utgifter. kr., fasta priser) Hälso-, sjuk- och -29,1 -12,9 -30,9 Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Beloppen i tabell 19 är uttryckta i fasta priser. I tabell20 redovisas en beräkning av utgiftsutvecklingen utförd i löpande priser/ Detsätt på vilket dessa begrepp definierats i långtidsbudgeten redovisas i avsnitt3.3. De pris- oeh löneantaganden som gjorts medför helt naturligt en högre taktför utgiftsstegringarna i löpande prisalternativet än i fastprisalternativet.Detta är särskilt uppenbart i fråga om anslag som är direkt knutna till någotpris- eller löneindex, såsom försvarsutgifterna och folkpensionerna. Även fören rad andra anslag finns sådana regler som medför utgiftsökningar närexempelvis priser, löner eller bmttonationalprodukten stiger. Höjda priser medför också omkostnadsökningar i denstatliga verksamheten. Vidare har i alternativet med löpande priser förutsattsatt utgifterna för löner åt statsanställda kommer att utvecklas enligt antagandetom förändringar av den totala lönesumman i samhället. I kalkylerna har i någonmån beaktats den relativt långsammare produktivitetsstegring som äger rum inomden offentliga tjänsteproduktionen. Utgiftsutvecklingen /731982/83 (Milj.kr., löpande priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1972/73 1976/77 Anslag 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Procentuell förändring 1978/79-1979/80 Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79-1982/83 Totala utgifter i fasta priser UtvecklingsbiståndFörsvaret Folkpensioner Sjukförsäkringen Sjukvård, social hemhjälp m.m.Barnomsorg Grundskolebidraget Allmänna bidrag tiU kommuner Räntebidrag till bostäder Summa löne- och priseffekter Totala utgifter i löpande priser + 17,3 156 624 373 +6 028 +4 647 +4 326 -0,2 + 204 + 224 + 634 + 711 + 1000 +1 110 + 130 + 135 + 296 + 326 + 393 + 507 + 635 + 670 + 73 + 91 + 341 + 349 + 75 + 135 + 350 + 360 + 1 600 +1700 + 226 + 252 + 719 + 706 + 50 + 115 + 591 + 282 + 272 + 315 + 721 + 732 + 83 + 54 + 269 + 400 + 40 + 130 + 6481 +6918 + 11128+11244 + 1350 + 900 + 750 + 600 +7 181 +6 746 + 6808+12 774 neökningaroch andra prisökningar inom offentlig verksamhet får härigenom ett starkaregenomslag på kostnaderna. En i stort sett enhetiig lönestegring i alla sektorerinom samhällsekonomin medför för områden med oförmånligareproduktivitetsutveckling en relativt sett större kostnadsstegring än för andrasektorer. Efter omräkning tilllöpande priser fås för långtidsbudgetperioden en genomsnittiig ökning av detotala statsutgifterna om att jämföra med förperioden /731976/77. Till /80 beräknas utgifterna stiga med4,. Att den förutsedda utgiftsökningen under de kommande budgetåren liggerpå en påtagligt lägre nivå än förklaras dels avsjälva långtidsbudgettekniken, dels av den gjorda förutsättningen om den framtidapris- och lönestegringen, vilken är väsentligt lägre än den faktiska undersenare år. 4.2Statsutgifternas realekonomiska utveckling Inledning Tidigarehar redovisats en bedömning av statsutgifternas utveckling fördelade på olikaändamål. För att ytterligare belysa utgiftsutvecklingen i ettsamhällsekonomiskt perspektiv krävs en uppdelning av statsutgifterna irealekonomiska termer. Härmed avses en uppdelning i konsumtion, investeringar,transfereringar och finansieUa transaktioner. Vid en analys av denstatliga utgiftsutvecklingen i dessa termer är det i första hand av intresseatt skilja mellan å ena sidan sådana utgifter som innebär att staten direktefterfrågar produktionsresurser i form av varor och tjänster och å andra sidansådana utgifter som påverkar den samhällsekonomiska utvecklingen indirektgenom sina effekter på de disponibla inkomsterna inom andra sektorer avekonomin. Den redovisning avanslagsbeloppens utveckling i realekonomiska kategorier som lämnas i detföljande bygger i hu-vudsak på det inom nationalräkenskaperna tillämpadeSNA-systemet (System of National Accounts). De statliga konsumtions-och investeringsutgifterna anger statens direkta efterfrågan på realaresurser. Som konsumtionsutgifter betraktas utgifter för statiiga myndighetersproduktion av tjänster inom t. ex. undervisningssektorn, rättsväsendet ochförsvaret. Av konsumtionsutgifterna består av lönekostnader.Återstoden är omkostnader i den löpande verksamheten, hyror, försvaretsmaterielinköp samt reparationer och underhåU. Som konsumtionsutgifter räknas idetta sammanhang även statliga bidrag till konsumtion. I princip skiljer sig intedet investeringsbegrepp som används i beräkningarna för den statliga sektornfrån det som används för den privata sektorn. Som statliga investeringarbetraktas här utgifter för 3 1977/78.1 saml Nr 150. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag byggnaderoch anläggningar samt materielinköp för civila ändamål. Till skUlnad mot vadsom följer vid en strikt tUlämpning av SNA-systemet räknas dock ävenaffärsverkens investeringar som direkta statliga investeringar. Detbör understrykas att avgränsningen mellan konsumtion och investering frånvissa synpunkter kan te sig missvisande. Det kan sålunda hävdas att delar av desom konsumtion betraktade utgifterna för t. ex. utbildning och forskning utgörproduktiva investeringar i lika hög grad som exempelvis inköp av maskiner. Detbör också erinras om att utgifterna för försvarsmateriel och militärabefästningar i nationalräkenskapssystemet och även i denna redovisningbetraktas som konsumtion och inte som investeringar. Dendel av statens utgifter som endast indirekt påverkar samhällsekonomin indelasi transfereringar oeh finansiella transaktioner. Transfereringarnaindelas i undergrupper med utgångspunkt i olika mottagare avinkomstöverföringen. Den dominerande gruppen är transfereringar tillhushållen. I denna grupp ingår de från fördelrungssynpunkt viktiga utgifternaför folkpensioner, bostadstillägg, barnbidrag, m. m. Som transfereringar räknasockså statens bidrag tUl företag och organisationer samt utgifter förutvecklingsbistånd och för statsskuldräntor. Tillgruppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning,markinköp, m. m. Denna utgiftskategori kan närmast uppfattas som en del avkreditmarknaden. Itabell 21 redovisas statens utgifter för konsumtion och investeringartillsammans med bidrag till kommuner för motsvarande ändamål. Effekterna påden totala efterfrågan kan sägas vara i stort sett desamma, oavsett om statensvarar för verksamheten eller om kommunerna driver den med statsbidrag. Konsumtions- och investeringsutgifternas utveckling (Milj.kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1972/73 1976/77 Anslag 1978/79 (avrundat) Genomsnittlig procentuell förändring 1978/79 1982/83 + 3,6 + 6,3 38 010 28 100 -1,8 + 2,5 -9,4 10 820 1 570 -2,2 + 0,6 Dessa utgifter för konsumtion oeh investeringar, vilkarepresenterar statens och den statsunderstödda verksamhetens direktaefterfrågan på varor och tjänster, utgör av de totala statsutgifterna.Utgifterna beräknas stiga , vilket är en avsevärt lägre ökningstakt än förjämförelseperioden /731976/77. Detta beror framför allt på att utgifternaunder den förflutna perioden inbegriper reformer medan beräkningarna för periodenframåt enbart avser konsekvenserna av redan fattade beslut. Det bör observerasatt långtidsbudgetkalkylerna inte innebär någon bedömning av den kommunalakonsumtions- och investeringsutvecklingen i sin helhet. Den kommunala sektornbehandlas i avsnitt 6. Konsumtionsutgifterna stiger igenomsnitt . De statligakonsumtionsutgifterna företer en mer begränsad ökning om . Däremot väntasdriftbidragen till kommunerna öka med genomsnittligt . Investeringarna visar en genomsnittlig årlig nedgång om1,. Detta torde i första hand sammanhänga med att bedömningen avinvesteringsutvecklingen än iner än konsumlionsutvecklingen påverkas avlångtidsbudgetens karaktär. Detta gäller framför allt på den statiiga sidan.För de StatUga investeringarna beräknas sålunda en viss minskning underlångtidsbudgetperioden. Detta sammanhänger med att nu beslutade investeringaravslutas.