prop · G103170 · 1977-12-31 00:00:00 — Någraremissinstanser lar upp frågan om hur långt kravet på adjunkiion förlänsstyrelsepersonalen skall drivas i ett övergångsskede. Domstolsverketbiträder kommitténs uppfattning alt det inte bör möta något hinder förlänsstyrelsejurisl att ulan fullgjord adjunktionstjänstgöring söka och, ommeriterna är tillräckliga, få ordinarie domartjänsl i den nya organisationen.SACO/SR anser det självklart att de ordinarie domarna i den nuvarandeorganisationen med bibehållna arbetsuppgifter fär tjänster i de nya länsdomslolarna.För den övriga dömande personalen måste övergångsregler skapas som inte medföratt utbrytningen av länsdomstolarna medför en försämring för de berördakategorierna i kammarrätt och länsrätt. Kraven på adjunkiion för delänsstyrelsejurister som vill föras till de nya länsrätterna bör enligtorganisationens mening inle vara alllför slora. En normaltjänstgöring i de nuvarande länsdomstolarna bör övergångsvis kunna meritera förordinarie domartjänsl även i den nya organisationen. Den erfarenhet avförvaltningsförfarandet som finns hos juristpersonalen inom länsstyrelserna kanhärigenom tas tillvara även i den nya organisationen. Länsdomareföreningenutgår ifrån att de tjänstemän hos som har ordinariedomartiänster får tjänster som lagmän och länsdomare i de nya länsdomstolarna.Något krav på adjunkiion i kammarrätt kan för deras del inte komma i fråga.Föreningen påpekar att det i 52 § länsstyrelseinstmktionen sägs all den sominnehar tjänst med uppgift att vara ordförande i länsdomstolama inle är skyldigatt utöva annan statlig tjänst än jämställd eller högre tjänst av samma slag.Efter utbrytningen finns inom inle tjänster av samma slag. Sådanafinns däremot inom den nya länsrätten. Föreningen anser därför att en mycketegendomlig situation skulle uppslå, om inte de nuvarande domama (inklusivelänsråden) automatiskt skulle vara tillförsäkrade de nya domartjänsterna. Ocksålänsstyrelserna I och ser det somönskvärt att kraven på adjunktionstjänstgöring för länsslyrelsepersonalen inleställs alltför höga . KammarräiienI har i huvudsak inga invändningar mot atl juristerna vidlänsdomstolarna skall få tillfälle atl tjänstgöra i kammarrätt somadjungerade ledamöter eller föredragande men menar atl de som sålundakommer till kammarrätt åtminstone till övervägande del bör ersättas avkammarrältsjurister. Del är nämligen önskvärt alt man redan från börjaninriktar sig på att all nyrekrytering av 1977/78:170 128 juristpersonaltill länsdomslol skall ske på det säll som är avsett enligl den nya ordningen,dvs. - om man här bortser från antagningen av notarier inom ramen förnoiariemerileringen - via kammarrätterna. Så snart stalsmaklema har faltalprincipbeslut om reformen bör enligl kammarrätten all rekrytering avjuristpersonal lill de nuvarande länsdomslolarna upphöra. Under det fortsattaorganisationsarbetet bör övervägas möjligheterna att skapa ett ökatadjunklionsulrymme. Detta kan ske bl. a. genom att kammarrätterna - som ärbeslutsföra med tre samtidigl närvarande juristledamöler men enligt gällandeföreskrifter fär arbela med fyra sådana ledamöter - åtminstone övergångsvistillämpar sistnämnda ordning. Kammarrätten i betonar atl kommitténsuttalande om alt fiskalstjänstgöring i länsrätt kan komma alt tillmätasmeritvärde inte lär uppfattas som ett indirekt tvång att ändå tjänstgöra vidlänsdomstol. Enligt kammarrättens mening bör möjligheterna lilladjunktionsljänslgöring i princip gälla endast de länsslyrelsejurisler som förereformen tjänstgör i länsdomslol. Förde fiskalersom haranställls i kammarrättföre reformen kan del finnas skäl att i viss uisträckning garantera förtur lilladjunkiion, I delta instämmer också yngreföreningarna vid kammarrätterna IGöteborg och . Från flera håll betonas vikten av alt lokalfråganlöses på ett godtagbart säll och att de nya länsdomstolarna i största möjligautsträckning bereds egna lokaler utanför länsstyrelserna. En sådan uppfattningredovisas av bl, a, , kammarrätten I SundsvaU samtlänsstyrelserna i och , Länssiyrelsen i Västmanlandslän framhåller atl domstolarna redan i samband med utbrytningen måste lä egnalokaler för alt omorganisationen i allmänhetens ögon inte skall framstå som enreform på papperet. Liknande synpunkter framförs även av länssiyrelsen iÖslergötiands län. Av motsatt uppfattning är länssiyrelsen iStockholms län, som anser atl en förflyttning av länsskatterätlen lill lokalerpå hell annal håll i staden eller regionen skulle innebära en avsevärdförsämring av servicen gentemot allmänheten. I länanser att länsdomslolarnas lokaler bör bli föriagda i närheten avlänsstyrelsernas skatteavdelningar så att de täta kommunikationerna mellan detvå inslilutionerna underiätlas. Frågan om de fristående länsdomstolamas målområdehar inte föranlett annal än ett fätal kommentarer under remissbehandlingen, JK framhåller alt frågan om målområdets omfattninginle på någol säll är avgörande för den föreslagna reformen, JK är emellertidövertygad om atl nya målgmpper med fördel kan föras över till länsdomstol ochom all en sådan överföring underiätlas genom reformen. Enligl riksskatteverketbör vid de 1977/78:170 129 planeradeändringarna av länsstyrelseorganisationen övervägas alt låta länsdomstol, istället för som kammarrätt, bli första besvärsinstans i mål omvägtrafikskatt. För att växeltjänstgöringen mellan de olika instanserna inteskall bli alltför ensidig kan det enligl i finnasanledning all se över målområdel. Med bibehållen omfattning skulle -tillspelsatuttryckt - länsdomstolarna i stort sett bara kunna erbjuda skatie-ochkörkortsjurister. Dessa invändningar utgör emellertid enligt länsstyrelsensmening inte någol hinder för genomförandet av den föreslagna reformen utan manfår acceptera att målområdel i ett begynnelseskede blir begränsat. Några remissinstanser redovisaren kritiskinställning till del lämpliga i atl föra över ytteriigare målgrupper lilllänsdomstolarna. I framhåller således atl ensådan överföring kan få en ogynnsam effekt på återstående del av länsstyrelsen.Enligt i Göieborgs och län blir del anlal mål somlänsrätterna kommer atl fä avgöra fullt tillräckligt med det målområde som nugäller för länsdomslolarna. En utredning om all tillföra den nya organisationenytterligare målgrupper bör därför i huvudsak skjutas på framliden med hänsynlill dels all man först bör fä en ny organisation alt fungera på etttillfredsställande sätt, dels all nuvarande balanser bör arbetas ner till enacceptabel nivå, dels också atl del nu är omöjligt att avgöra hur många ochsvåra besvärsmål skalleområdet kommer att förorsaka efter övergången tilltjänstemannagranskning. Enligt I Kopparbeigs län är delförhastat atl på i första hand principiella gmnder tillstyrka kommitlénsförslag innan ytteriigare klarhet nåtts i fråga om bl. a. den nya länsrättensmålområde. I Västerboilens län anser atlkommitténs principiella resonemang, som inle godtas av , borde fäsom följd atl alla besvärsärenden som handläggs av och andraregionala förvaltningsmyndigheter överflyttas till den nya länsdomslolen. Dettaskulle innebära en önskad breddning av domstolens målområde men skulle fåödesdigra följder för de berörda förvaltningsmyndigheterna. Frågan omlänsdomslolens målområde bör, anser , analyseras gmndligl ochbedömas mera med hänsyn till vad som är möjligt och lämpligt frånförvaltningsmyndighetens synpunkt än med tanke på atl länsdomslolens personalskall få varierande och stimulerande arbetsuppgifter. Regeringsrätten, ,riksrevisionsverkel, , , kammarrätten i ,kammarrätten i SundsvaU och i tar upp frågan ommellankommunala skatterättens ställning och tillstyrker alt den bryts ut frånriksskatteverket. Kommitléns förslag atl mellankommunala skatterätten skall iadministrativt hänseende inordnas i länsrätten i föranlederemellertid kritik från några remissinstanser. 1977/78:170 130 anser det principiellt setttvivelaktigt alt integrera mellankommunala skatterätten meden avlänsrätterna,efiersom intressekonflikter mellan kommuner i olika mål kanförekomma i mål hos mellankommunala skatterätten. Vidare medför delförhållandel att mellankommunala skatterätten har speciella mål att detförekommer speciella rutiner bl. a. i fråga om expediering. På gmnd av dessaprincipiella och praktiska skäl förordar , om mellankommunalaskatterätten administrativt skall knytas till länsrätten i , attdess kansli bildaren från den övriga länsrätten helt frislående avdelning.Riksskatteverket anser också atl frågan om ordförandeskapet i rätten bör varaen heltidsuppgift eller en bisyssla måste övervägas närmare. ifrågasätter, med instämmande avkammarrätterna i och SundsvaU, om inle mellankommunala skatterättenbör vara en självständig myndighet. Man vill emellertid inte motsätta sig enadministrativ samordning med länsrätten i . Enliglregeringsrätten, och talar mycket för allmellankommunala skatterätten bör betraktas som en allmän förvaltningsdomstol.Dessa remissinstanser anser alt den grundläggande författningsregleringendärför har sin naturiiga plats i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. Kommitténs överslagsvisa beräkningar av kostnadernaför reformen föranleder endast ett fätal kommentarer från remissinstanserna. I delar kommitlénsuppfattning alt endast en mindre del av kostnaderna har karaktär avreformkostnader i begränsad mening. Enligl är nämligen en ökningav kostnaderna ofrånkomlig också om nuvarande organisation behålls, eftersom ivarje fall länsskatterätlen måste ges en ordentlig resursförstärkning. I sammariktning uttalar sig chefen för förvaltningsavdelningen i . Några remissinstanser redovisar en mer kritiskinställning. Sålunda anser alt man bör avvaktaerfarenheierna av omorganisationen, innan de nya domstolarna fär ytterligareförstärkningar. Det är enligt verket osäkert vilket målunderiag länsdomstolarnafär, bl. a. kan RS-reformen inverka på mållillströmningen. Enligt statskontoretär kostnaderna för en utbrytning inle tillräckligt klargjorda. Ävenlänsstyrelsen i anser att merkostnaderna för den föreslagnaomorganisationen är bristfälligt utredda. betonar de betydandemerkostnader som kommer alt uppslå genom alt länsrätterna, efler enövergångstid, fär egna lokaler. Den överslagsmässiga kostnadsberäkning somkommittén har presenterat kan, enligt i , inleligga till gmnd för ett ställningstagande. Del resursbehov som kommittén angersynes inte heller grunda sig på några utföriigare analyser av behovet. Dettagör del omöjligt för 1977/78:170 131 attbilda sig en uppfattning om hur mycket ett genomförande av förslaget kommer atlkosta. Oklarheterna i fråga om kostnaderna förstärker övrigaskäl att inte biträda förslaget om utbrytning. Föreningen saml reservanterna i i och iSvenska kommunförbundet anför också osäkerheten i kostnadsfrågan som ett skälall avvakta med principbeslut. i ifrågasätter,med instämmande av vid samma länsstyrelse,om en sådan kostnadsökning, som ofrånkomligen följer av en utbrytning, ärförsvarbar i dagens stalsfinansiella situation. Enligtkammarrätten i SundsvaU är en kraftigare resursförstärkning än vad kommitténräknar med ofrånkomlig för atl en mer påtaglig förbättring skall kunna nås.Kammarrätten anser det angeläget att frågan om ytteriigare förstärkningar ägnasstor uppmärksamhet under del fortsatta organisationsarbetet. Om en reformgenomförs utan alt tillräckliga resurser ställs till förfogande, finns enbetydande risk för atl den kommer alt framstå som en halvmesyr. och i menar all det tänktaresurstillskoltel på domarsidan, 15-20 domare, är för lågt beräknat.Länsstyrelsen i finner det svårt att la ställning lillom del anlal ytteriigare tjänster som kommittén har föreslagit är för storteller för litet. framhålleratt bedömningarna vid en uppbyggnad avden nya organisationen bör ske hell fömtsätlningslöst så att man inteförstärker tidigare skevheter mellan länen. TCO bedömer den angivna personalökningensom otillräcklig. En mer markerad satsning på kontors- och handläggartjänsterbör ske. Kommitléns förslag om all reformen bör genomförasden kommenteras inle eller lämnas ulan erinran av flertaletremjssinstanser. i län betonar vikten av att ettbeslul i enlighet med kommitténs förslag fallas snart. Domstolarna kan annarskomma i ett ännu besvärligare läge. i framhåller betydelsenav all andra utredningar som berör länsförvaltningen påskyndas så allkvarvarande delar av i slorl sell är klara organisatoriskt ochverksamhets-mässigl . finner delvälbetänkt atl reformeringen av förvaltningsrältskipningen på länsplanet skerstegvis så atl i en delreform länsdomslolarna bryts ut frånlänsstyrelserna. Från några håll ifrågasätts emellertid om del ärrealistiskt atl räkna med ett så snabbi genomförande. Enligl riksskatteverketfinns det anledning alt anta atl OPAL-ulredningen inte fär tillräcklig lid försill arbete med de organisatoriska frågorna som kvarstår för länsstyrelsernasdel. Tjänslelillsättnings-frågorna kan vidare vänlas bli mer tidskrävande ochkomplicerade än vad kommittén har antagit. Slutligen måste även de frågor somövergångsvis rör nämndemannaorganisationen prövas närmare. 1977/78:170 132 synpunkter.Länsstyrelsen i finner också tidpunkten föga realistisk motbakgrund av att del säkerligen behövs ett å för förberedelser.Landstingsförbundet instämmer i all flera praktiska skäl talar för ettgenomförande , Förbundet erinrar emellertid om att del skulleinnebära att nämndemännen i länsrätterna skulle väljas av de nu sittandekommunala församlingarna utan beaktande av att nya landsting ochkommunfullmäktige väljs endast . Det skulle därför varanaturiigt atl skjuta upp ikraftträdandet lill , Länsstyrelseni län föreslår att reformen senareläggs till ,åberopar den stora arbetsbörda som åligger framför allt den delav som blir föremål för omorganisation genom all förberedelsernaför val påbörjas , 1977/78:170 133 Propositionen.................................................... ...... 1 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 2 1, Inledning..................................................... ...... 2 2, Föredraganden............................................. 3 2.1 Nuvarande förhållanden........................... 3 2.2 Principiella synpunkter på förslagetom fristående länsdomslolar 6 2.3 Praktiska synpunkter på förslaget omfristående länsdomstolar 12 2.4 En ny länsdomstolsorganisation m, m.......... .... 18 2.4.1 Frislående länsdomslolar m, m.......... .... 19 2.4.2 Domarkarriären m, m...................... .... 21 2.4.3 Arbetsfördelningsfrågor................... .... 22 2.4.4 Övergångsfrågor............................ .... 22 2.4.5 Lokalfrågor................................... .... 23 2.5 Kostnader för den nyalänsrältsorganisalionen 23 2.6 Tidpunkten för omorganisationen............... .... 24 3, Hemställan................................................... .... 25 4, Beslul.......................................................... .... 25 BilagaI Länsdomstolskommitténs betänkande (SOU 1977:80) Länsdomslolarna........................................ .... 27 Bilaga2 Sammanställning av remissytlrandena.......... 105