prop · G103157 · 1977-12-31 00:00:00 — omorganisation av statsförvaltningens centrala arbetsgivarfunktion, Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoU. Ipropositionen föreslås all ett nytt centralt ämbetsverk - statens arbetsgivarverk- inrättas fr. o. m. som central myndighet för arbetsgivarpolitikenpå verksnivå. Till arbetsgivarverket föreslås sådana centralamyndighetsuppgifter samlas som renodlat kan hänföras lill statens roll somarbetsgivarpart. skall enligl förslaget bl. a. svara för altgenomföra eller samordna förhandling med de statsanställdas huvudorganisationeri alla frågor i vilka staten förhandlar centralt med undantag för deförhandlingar som statens förhandlingsräd (FHR) svarar för i frågor som beredsinom för beslut av statsråd, regering eller riksdag.Arbetsgivarverket skall dock kunna överlämna avtalsförhandlingar till annanmyndighet där så är lämpligt. 1fråga om samverkansförhandlingar, dvs förhandlingar enligl 11-14 § lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet som förs av den myndighet somfattar beslul i den aktuella frågan, skaU arbetsgivarverket svara för densamordning av formerna för myndigheternas förhandlingar som kan komma altkrävas. FHRs uppgifter atl bistå de statiiga myndigheterna medrekommendationer, råd och synpunkter i frågor som rör samverkansförhandlingarskall enligl förslaget överföras till arbetsgivarverket. Verket föreslås ävenkunna biträda administrativa fackmyndigheter, t. ex. statskontoret,och siatens personalnämnd (SPN) med förhandlingsexpertis isamband med samverkansförhandlingar. Vidareföreslås all arbetsgivarverket skall ha samordningsansvaret för sådannormerande verksamhet 1 form av föreskrifter, tillämpningsanvis- I Riksdagen1977/78. 1977/78:157 2 m. som rör förhållandet mellan staten som arbetsgivare och de statsanställdaoch som har giltighet utanför den myndighet som utfärdar bestämmelserna.Myndighet med uppgifi all utfärda sådana bestämmelser skall enligl förslagetåläggas samrådsskyldighet med arbetsgivarverket innan bestämmelserna utfärdas.SPNs uppgifi all meddela anvisningar för tillämpningen av gäUande föreskrifterinom del personaladministraliva området och atl meddela allmänna riktiinjerför den personaladministraliva verksamheten föreslås överföras lillarbetsgivarverket. Arbetsgivarverketskall även enligl förslaget svara för sådan rådgivning och utbildning somriktar sig till myndigheterna i deras roll som arbetsgivare. 1propositionen läggs vidare fram förslag om inrättande av en ny central myndighet,benämnd siatens arbetsmarknadsnämnd. Nämnden föreslås få 1 uppgift bl. a. atl översiktiigtfölja utvecklingen av personalbehovet inom statsförvaltningen, särskUt medavseende på effekter av stmklurförändringar inom förvaltningen, övertalighelsproblemm.m. Nämnden föreslås vidare fortlöpande medverka vid omlokalisering och iandra slmkturpåverkade frågor samt vid behov medverka i arbetsmarknadspolitisktbetingade åtgärder avseende den statiiga arbetsmarknaden. Inämndens arbetsuppgifter skall enligl förslaget ingå även individinrik-ladeåtgärder, såsom omplacerings- och vissa personalsociala insatser. Ett närasamarbete med arbetsmarknadsverket förutsätts i dessa frågor. Vidareanmäls i propositionen ett fortsatt utredningsarbete rörande dels frågan omfortsall organisation av personalutbildning och personaladministrativkonsultation m. m., dels frågan om arbelsmlljöfrågornas organisation, delsfrågan om ledning och samordning av den regionala verksamheten. Utdrag BU DG ETD EP ARTEM ENTET PROTO KO LL Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, Burenslam , , , Propositionom organisation av statsförvaltningens centrala arbetsgivarfunktion Medslöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för budgetdepartementeten särskild utredare' för att utreda vilka olika organisatoriska åtgärder sombehövs för atl staten som arbetsgivare skall kunna uppfylla de krav som ställsmed anledning av olika reformer inom arbetsrättens område. Medskrivelse har utredningen överlämnat belänkandet (Ds B1977:9) Staten som arbetsgivare - principförslag lill organisation ocharbetsformer. Eflerremiss har yttranden avgivits av (), överbefälhavaren(), (), (),postverket, , (), statens vägverk, siatens trafiksäkerhetsverk(TSV), luftfartsverket, (), statskontoret, generaltuUstyrelsen,, (), siatens avtalsverk (SAV), trygghelsnämnden(TrN), (), statens personalnämnd (SPN), statenspersonalulbildningsnämnd (PUN), (), universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), kommerskollegium, (),statens invjmdrarverk (), statens lantmäteriverk (LMV), statens industriverk(SIND), , domänverket, förenade fabriksverken (FFV),i , Centralorganisationen /SR, () 1977/78:157 4 och Tjänstemännens centralorganisations stalsljänslemannaseklion (TCO-S). Vidarehar /vid SPN och slatstjänslemannaför-bundels avdelning vid SPNinkommit med yttranden. 2 Utredningen 2.1 Allmänt Utredningenhar kartlagt nuvarande arbetsfördelning mellan centrala administrativamyndigheter vad avser uppgifter av betydelse för staten som arbetsgivare.Utredningen har vidare lämnai förslag lill fortsall organisation av dencentrala statliga arbetsgivarfunktionen. Utredningenkonstaterar atl arbetsgivarfunktionen i statsförvaltningen utövas av alla verkoch myndigheter. Dessa har alla berörts av del omfattande reformarbetet inomarbetsrättens område. Bland reformerna har lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet (MBL) och lagen (1976:600) om offentlig anställning () denprincipiellt mest genomgripande betydelsen. För atlmyndigheternas särskilda förulsäuningar bättre skall kunna beaktas föreslårutredningen atl nuvarande centrala arbetsgivarfunktioner delegeras tillmyndigheterna i den utsträckning del är möjligt. Enannan utgångspunkt för utredningen har varit den starkare markering av parlsrelalionenmellan staten som arbetsgivare och personalorganisationerna som kommer lillullryck i bl. a. MBL och . Utredningen har utgått från alt förhandlingar ochkollektivavtal kommer att bli den dominerande medbestämmandeformen.Erfarenheterna inom statsförvaltningen av rollen som arbetsgivarpart äremellertid begränsade. Arbetsgivarpolitiken behöver ytterligare utvecklas imånga frågor. Arbetsuppgiftersom ankommer på staten som arbetsgivare bör enligl utredningen organisatoriskthållas skilda från de uppgifter som sammanhänger med statens allmännasamhällsfunktioner. Det bör klart framgå vilka organ som representerar destatliga arbelsgivarinlressena. Utredningenmenar all del ligger i såväl myndighetemas som personal-organlsallonemasintresse all arbelsgivaruppgiflerna är väl samlade och samordnade. Dennuvarande arbetsfördelningen mellan olika centrala organ med arbetsgivamppgiflerär emellertid enligt utredningen f. n. myckel splittrad. Utredningensförslag till ny organisatorisk stmktur har avgränsats till de delar av dencentrala arbetsgivarfunktionen, som av statsmakterna överlämnats lill särskUdamyndigheter och som berör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagareför alla eUer slora flertalet anställda med statiigt reglerade anstäUnlngsförhållanden. Utredningensorganisalionsförslag utgår från den centrala förhandlingsfunktionen.Utredningen har vidare utgått från all myndigheterna Prop.1977/78:157 5 kommer atl behöva effektivt stöd i arbetet all uppfylla dekrav som kan komma all ställas lill följd av bl. a. kommandemedbestämmandeavtal. I fråga om central personaladministrativ verksamhet byggerutredningens förslag på all den principiella skillnad som föreligger mellan åena sidan personaladministrativ konsultations- och rådgivningsverksamhet ochövergripande utvecklingsarbete och å den andra sidan omplacerings- och personalsocialverksamhet bör vara organisationsgmndande. Utredningen påpekar i sammanhanget alt omplacering och personalsocialverksamhet ofla är inriktad mot åigärder som sträcker sig över myndighetsgränser.Frågorna måste ofla lösas i kontakt med berörda enskilda anställda. Åtgärdernakan för myndigheterna ha mer eller mindre tvingande karaktär och skiljer sigdärigenom väsenlligl från den kundrelation som råder i samband med konsultationoch allmän personaladministrativ rådgivning. I utredningens förslag till ny organisatorisk struktur tillmätsden regionala verksamheten slor betydelse. En omfördelning av verksamhetenfrån central till regional organisation bör därför ske. Utredningen föreslår all de arbetsuppgifter som ankommerpå staten som arbetsgivarpart på central nivå bör samlas lill en myndighet -arbetsgivarverket. Del nya verket bör ges ställning som central myndighet ifrågor där staten uppträder som arbetsgivare. föreslås svara för samordningen av denstatliga arbetsgivarpolitiken i den mån detta inte ankommer på regeringen. Ibegreppet arbetsgivarpolitik innefattar utredningen bl. a. de mål ochprinciper som staten som arbetsgivare representerar och verkar för i frågor somberör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. I samordningsansvaret för den statligaarbetsgivarpolitiken bör enligl utredmngen ingå uppgiften att verka för ensamordning mellan centrala organ inom verksamhet som är av betydelse för den statiigaarbetsgivarpolitiken. Vidare innefattas uppgiften att främja ell enhetligt arbelsgivarage-randehos myndigheterna i den utsträckning delta anses nödvändigt och lämpligt. I arbetsgivarverkets uppgifter bör vidare ingå altsamordna eller genomföra förhandling med de centrala personalorganisationernai alla frågor i vilka staten förhandlar på central nivå. Förhandlingar som syftar till kollektivavtal på centralnivå bör enligl utredningen i princip samlas till arbetsgivarverket. Dock börarbetsgivarverket kunna överlämna genomförandet av avtalsförhandlingar tillannan statlig myndighet där så är lämpligt. Detta bör gälla såväl till annanadministrativ fackmyndighet som annan myndighet. Utökningen av del avtalsbaraområdet lalar enligt utredningen för en ökad delegering av förhandlingsverksamheten. ti 1977178 1 saml. Prop.1977/78:157 6 I likhet med vad som gäller för SAV börarbetsgivarverket enligl utredningen kunna meddela bindande anvisningar omtillämpningen av kollektivavtal som träffals av verket. Har rätten altgenomföra avtalsförhandlingar delegerats lill annan myndighet bör dennamyndighet också meddela eventuella tillämpningsföreskrifter. 1arbetsgivarverkets samordningsansvar för den centrala förhandlingsverksamhetenbör - vid sidan av uppgifterna i samband med kolleklivav-talsförhandlingar-ingå vissa uppgifter som har samband med de administrativa fackmyndigheternassamverkansförhandlingar. 1 detta sammanhang konstaterar utredningen atl MBLförutsätter, att den instans som fattar beslul i en fråga, i förekommande fallockså svarar för genomförande av samverkansförhandlingar. Administrativafackmyndigheter som utfärdar för myndigheterna bindande bestämmelser i frågorsom berör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare är därmedförhandlingspart vid sådana samverkansförhandlingar. Enligt utredningen börarbetsgivarverket svara för den samordning av formerna för de administrativafackmyndigheternas samverkansförhandlingar som kan komma atl krävas. Arbetsgivarverketbör vidare, om så önskas kunna biträda dessa myndigheter medförhandlingsexpertis. I arbetsgivarverkels ansvar för förhandlingsverksamhelenbör vidare ingå uppgiften alt verka för ändamålsenliga och korrekta former förmyndigheternas förhandlingsverksamhet, såväl vad gäller kollektivavialsför-handlingarsom samverkansförhandlingar saml när så erfordras utfärda föreskrifter i sådanafrågor. Detla innebär bl. a. alt arbetsgivarverket bör överta FHRs nuvarandeuppgift atl bistå de statliga myndigheterna med rekommendationer, råd ochsynpunkter i frågor som rör förhandling som inle syftar till kollektivavtalsamt om information enligt MBL. Utredningen anser således atl FHRs verksamhet börkoncentreras lill alt samordna och genomföra förhandlingar enligl MBL i frågorsom bereds inom för beslut av statsråd, regering ellerriksdag. Enligl utredningen är del angeläget atl säkerställa ensamordning mellan den normerande verksamhet på verksnivå som staten somarbetsgivare ensidigt svarar för genom författningar m. m. å ena sidan ochavtalsförhandlingar å den andra. Därför bör arbetsgivarverket ges möjligheter lillinsyn och påverkan i de frågor om föreskrifter och anvisningar av betydelseför förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, som enligt gällanderegler kan avgöras av bl. a. de administrativa fackmyndigheterna. Utredningen föreslår all central myndighet som ägerutfärda direktiv som berör förhållandel mellan arbetsgivare och arbetstagaremed giltighet utanför den egna myndigheten bör åläggas samrådsskyldighel medarbetsgivarverket före utfärdande av sådana bestämmelser. Arbetsgivarverketbör vidare enligt utredningen ha allmän överblick över del aktuella regelsystemet. Utredningen utgår från alt betydande delar av SPNs verksamhelsområ- Prop.1977/78:157 7 dei framtiden kommer all regleras genom avtal. Utredningen föreslår därför att SPNsinslruktionsenliga rätl all meddela anvisningar för tillämpningen av gällandeföreskrifter inom det personaladministraliva området och atl meddela aUmänna riktiinjerför den personaladministraliva verksamheten bör överföras tillarbetsgivarverket. Utredningenframhåller all arbetsgivarverket måste ha väl fungerande kontakter medmyndigheterna för all kunna genomföra sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätl.Det bör därför enligl utredningen ingå i arbetsgivarverkets åligganden attfölja utvecklingen hos myndigheter i viktigare frågor som berör förhållandenamellan arbetsgivare och arbetstagare. Fleraolika kontaktformer bör tillämpas. 1 arbetsgivarverkets uppgifter börexempelvis ingå all svara för sådan rådgivning och utbildning som riktar sig lillmyndigheterna i deras roll som arbetsgivare. Föralt myndigheternas erfarenheter och problem skall kunna fångas upp redan på etttidigt stadium i planeringen av den arbelsgivarpoliliska verksamheten föreslårutredningen all myndigheterna deltar i del vid arbetsgivarverket bedrivnautvecklingsarbetet. Utredningenföreslår också all särskilda periodiska arbetsgivarkonfe-renser genomförs.Cheferna för verk och myndigheter bör vid dessa konferenser kunna diskuteraoch lämna synpunkter på den övergripande arbetsgivarpolitiken. Konferensernabör ges rådgivande ställning lill arbetsgivarverket. Den inre organisationenav arbetsgivarverket bör vidare enligl utredningen byggas upp med särskiltbeaktande av behovet av löpande kontakter mellan arbetsgivarverket ochmyndigheterna. Enligtuiredningens bedömning kommer arbetsgivarverkets uppgifter ofla att krävaomfattande förberedelser i form av utrednings- och utvecklingsarbete.Utredningen framhåller alt förberedelsearbetet inför avtalsförhandlingar inomarbetsgivarverket alllid bör utformas med hänsyn till dess karaktär av intern arbetsgivarangelägenhel.Med hänsyn lagen till de speciella krav som följer härav bör enligl utredningenformerna för förberedelsearbetet kunna varieras efter frågans art. Utredningenanser all arbetsgivarverkels ställning som central myndighet förarbetsgivarpolitiken motiverar all verket i princip har egen expertis inom heladet avlalsbara området. 1 vissa fall torde detta endasl innebära all verket hartillräckliga resurser för alt ha allmän överblick inom ett visst ämnesområde. Iandra fall bör verket ha mer omfattande egen kompelens. Eftersområdgivningsverksamheten i anslutning till träffade avtal blir en kontinuerlig uppgififöreslår utredningen alt arbetsgivarverket har egna permanenta resurser inom desakområden som har blivit föremål för central avlalsreglering. Utredningenhar utgått ifrån all viss sakkunskap inom olika administrativa områdenpermanent kan överföras lill arbetsgivarverket från berörda administrativafackmyndigheter. 1 huvudsak bör dock arbetsgivarverkets behov av sakkunskaptillgodoses genom inlåning av personal från dessa och andra myndigheter. Prop.1977/78:157 8 I fråga om arbetsgivarverkets ledningsorganisation anserutredningen atl verket bör ledas av en styrelse med uppgifter motsvarande demsom nu åligger . Enligl utredningen bör i arbetsgivarverketsstyrelse ingå företrädare för regeringen. Härutöver bör ett antal ledamöterrepresentera myndigheternas intressen. Med hänsyn bl. a. till utvidgningen avdet avlalsbara området bör också företrädare för vissa av de administrativafackmyndigheterna ingå i styrelsen. Inom styrelsen bör finnas en förhandlingsdelegation sominom sig bör kunna utse arbetsutskott. Som komplement till styrelsen och förhandlingsdelegationenföreslår utredningen alt särskilda rådgivande arbelsgivardelegationer börknytas lill arbetsgivarverket för bestämda sakområden inomarbetsgivarpolitiken. I delegationerna bör bl. a. finnas företrädare förmyndigheter med uppgifter inom respektive område samt representanter för andramyndigheter. Tillkomsten av rådgivande delegationer, liksom den närmareinriktningen av deras verksamhet, bör fortlöpande anpassas lill bl. a.tyngdpunktsförskjutningar i den centrala förhandlingsverksamheten. 1 vissa fall bör enligt utredningen arbelsgivardelegationkunna ges mandal all sluta kollektivavtal. Del bör ankomma påarbetsgivarverket att pröva när detla är lämpligt och i förekommande fallhemställa hos regeringen om inrättande av sådan delegation. Enligt utredningen medför bl. a. de pågåendestrukturförändringarna inom förvaltningen all personalrörligheten mellan ochinom myndigheter får ökad betydelse. En effektiv omplaceringsverksamhet är enförutsättning för atl staten skall leva upp lill de krav som följer av Irygghetslagslift-ningen.Utredningen anser därför atl staten som arbetsgivare - och som koncern - lillsitt förfogande bör ha ett särskilt organ som är specialiserat på dessa ochnärliggande frågor och föreslår all en ny myndighet, , inrättas. Verksamheten vid den föreslagna nämnden bör enligtutredningen i första hand omfatta omplaceringsinsatser vid övertalighel, omlokaliseringoch olika slag av arbetshandikapp, insatser för all främja anställning avgrupper med svårigheter på arbetsmarknaden, t, ex. äldre och arbetshandikappade,samt direkt individinriklade personalsociala insatser i frågor som är av sådankaraktär all de inte kan lösas av de enskilda myndigheterna. Verksamheten böräven omfatta vissa utvecklingsinsatser och viss rådgivning riktad tillmyndigheterna. Enligt utredningen bör nämnden ges en nära organisatoriskanknytning till arbetsgivarverket. Arbetsfördelningen mellanarbetsmarknadsverket och den föreslagna nämnden bör utformas så att nämndenmedverkar vid genomförandel av arbetsmarknadspolitiken som företrädare förstaten som koncem, jämförbar med en förelagsgrupp inom den privata sektorn. Prop.1977/78:157 9 Den verksamhet som enligt utredningsförslaget skulle åviladen nya myndigheten åliggerf n. i första hand SPN. OcksåTrNs verksamhet faller enliglutredningen till slora delar inom den föreslagna nämndens verksamhetsområde.Utredningen föreslår atl den nya nämnden organisatoriskt skall byggas upp genomen sammanslagning av TrN och vissa delar av SPN. Utredningen framhåller på flera släUen i sitt belänkandealt myndigheternas behov av slöd i form av utbildning, konsultation ochrådgivning bl. a. inom det personaladministraliva området ökat till följd avarbetsrättsreformerna. I sammanhanget konstaterar utredningen atl en del av SPNsverksamhet är inriktad mot konsultation och medverkan i utveckling avpersonaladministrationen inom enskilda myndigheter. SPN har med nuvaranderesurser fått inrikta olika utvecklingsprojekt mot i första hand generellainsatser, t. ex. framställning av skrifter och handböcker, medan den direkta myndighetsanpassadeassistansen varit jämförelsevis blygsam. Stora myndigheter med förhållandevisgoda, egna resurser för personaladministraliva frågor har enligt uiredningensbedömning i de flesta fall förutsättningar all själva anpassa och bygga vidarepå generellt inriktade konsultinsatser medan mindre myndigheter i regelbehöver mer direkt assistans. Enligl utredningen är del över huvud laget svårtför myndigheterna att finna konsulter med erfarenheter från både statsförvaltningenoch det personaladministraliva området. Del är därför angelägel altmyndigheterna har tillgång lill en kvalificerad rådgivnings- och konsulla-tionsverksamhelför sill personaladministraliva utvecklingsarbete. Utredningen pekar på det starka samband som råder mellan SPNskonsultverksamhet och den verksamhet som PUN bedriver i syfte bl. a. atl stödjamyndigheternas personalutbildning. Utredningen ser personalul-bildningsinsalseroch den här beskrivna konsulterande verksamheten som sinsemellan kompletterandeoch föreslår därför all myndighelsslödjande, konsulterande verksamhet inom delpersonaladministrativa området och utvecklingsverksamhet som behövs ianslutning därtill och som bedrivs inom SPN sammanförs med PUNs nuvarandeverksamhet till ett nytt statligt ochpersonalutveckling. Utredningen anser alt vissa delar av det nya insliluletsverksamhet lämpligen skulle kunna finansieras genom avgifter. Frågan om dennärmare fördelningen mellan avgiftsfinansierad och anslagsfmansierad verksamhetbör dock enligt förslaget utredas ytterligare. Enligt förslaget bör institutets konsultarbete inriktasmot atl i första hand stödja myndigheter med begränsade möjligheter all självautveckla sin personaladministration och personalutveckling. 1977/78:157 10 bör i slörsla möjliga utsträckning ske i nära samarbetemed enskilda myndigheter eller grupper av myndigheter. Vad gäller staten som arbetsgivare har utredningenkonstaterat alt den nuvarande arbetsfördelningen inom arbetsmiljöområdet äroklar, såväl på central som på regional nivå. SPN, siatens arbelsmiljönämnd(), de regionala hälsoråden och SAV har alla uppgifter inom området. Utredningenhar inle lämnai förslag tUl hur en mer ändamålsenlig arbetsfördelning skullekunna åstadkommas. Utredningen har dock konstaterat att frågan bör utredasnärmare gemensamt av parterna. a. bör därvid prövas frågan om enorganisatorisk samordning mellan och de delar av SPN som f. n. är inriktadepå arbetsmiljöfrågor saml konsekvenserna av den nya arbelsmiljölagen. 2.6 Den regionala verksamhetens organisation Utredningen har konstaterat atl den regionalaorganisationen uppvisar vissa samordningsproblem, bl. a. vad gällerarbetsfördelningen mellan verksamheten vid SPNs regionkontor och verksamhetenvid den statliga företagshälsovårdsorganisationen. Utredningen menar all desamlade personalsociala resurserna skulle las tillvara mer effektivt om enorganisatorisk samordning genomfördes på regional nivå. Med hänsyn lillpersonalorganisationernas inflytande över bl. a. de regionala hälsoråden börsamordningsproblemen enligl uiredningens mening lösas gemensamt av parterna.Utredningen har därför avstått från all lämna förslag i frågan. I avvaktan på atl frågan om den regionala organisationenlöses bör enligt utredningen nuvarande regionala organisation övergångsvisföras till den föreslagna Irygghetsfrågor. 2.7 Genomförande av den nya organisationen Utredningen har redovisat atl den i sill arbele vid fleratillfällen erfarit att ell snabbt ställningstagande i fråga om organisationenav den centrala statliga arbetsgivarfunktionen är nödvändigt. I syfte all göra detlamöjligt har utredningen begränsat sitt uppdrag lill all lämna ellprincipförslag och föreslagit all den närmare utformningen av de föreslagna nyaorganens inre organisation och mer preciserade arbetsuppgifter utreds isärskilda organi-sationskommiltér. Vad gäller arbetsgivarverkels inre organisation harutredningen särskilt framhållit del angelägna i alt en integration kanåstadkommas mellan de olika kunskaper, synsätt och erfarenheter som samlas 1verket till följd av förslaget. 1977/78:157 11 Verksamheten vid den föreslagna och det föreslagna personalutveckling kommer enligt utredningen atl ha betydelse för hur vissaåligganden till följd av bl. a. avtal uppfylls. Utredningen har föreslagit altde centrala huvudorganisationerna bereds tillfälle atl medverka i det fortsattautredningsarbetet i dessa delar.