prop · G10385 · 1977-12-31 00:00:00 — Statsbidrag tiU socialaavgifter skall liksom f. n. utgå med viss pro- Prop.1977/78: 85 23 centpå samtliga utgående statsbidrag enligt den nya statsbidragsförordningen. Förgrundskolan minskas f. n. bidragsunderlaget med viss kommunandel som är olika,allt efter den hyresgmpp kommunen tillhör. Kommunandelen har enligtpromemorian kommit atl utgöra en allt mindre andel avbidragsunderlaget. Anknytningen till hyresgrupp är en kvarleva från den tid dålönen delvis utgick som fri bostad. Detta är inte längre aktuellt, Kommunandelssystemetbör därför helt slopas och motsvarande avräkning i stället ske vid avvägningenav de tUläggsbidrag som skall utgå på veckotimpriset. 2.2.6 Bidragtill verksamhet under den samlade skoldagen Enligtriksdagens beslut skall ett särskilt bidrag utgå för den samlade skoldagen.Bidraget skall beräknas på det antal elever som omfattas av den samladeskoldagen. Av propositionen ochutskottsutlåtandet framgår att den samlade skoldagen måste innebära attkommunen utöver ansvaret för undervisningen också har ansvaret för barnen ochungdomarna då undervisning ej pågår, dvs. att kommunen påtar sigett utökat omsorgsansvar För att kommunerna skall vara berättigade att få detsärskilda statsbidraget per elev som enligt riksdagensbeslut skall utgå för den samlade skoldagen föreslås i promemorian att vissagrundkrav bör vara uppfyllda, nämligen a) tiden för den samlade skoldagen skall vara av denomfattning som beslutats av , namUgen för årskurs ett och två maximaltmeUan och och och för årskurserna tre till niomeUan sex och , b) den samlade skoldagen skallomfatta aktiviteter som anges i de mål och riktlinjer för skoldagens verksamhetsom fastställts av regeringen. Kommunskall enligt förslaget besluta om införande av den samlade skoldagen förskolenhet, alternativt för stadium eller årskurs i skolenhet. Vid ansökan omstatsbidrag skall kommunen visa på vad sätt man uppfyller de grundkrav för densamlade skoldagen som uppstäUts. Detankommer på vederbörande länsskolnämnd att fastställa om villkoren förstatsbidrag till den samlade skoldagen är uppfyUda. Det ankommer på kommunenatt anmäla om sådana förhåUanden inträder i verksamheten, som ändrar kommunensrätt att erhålla statsbidrag. 2.2.7 Handläggningsordningoch utbetalning av statsbidrag Nuvarandehandläggningsordning för rekvisition av statsbidrag är enligt promemorian enmycket omständig och tidskrävande process som medför inte obetydligaadministrativa kostnader för stat och kommun. 1977/78: 85 24 Medett system som bygger på basresurs och förstärkningsresurs samt statsbidragets beräloiingmed veckotimpris och tiUäggsbidrag kan enligt promemorian de administrativaprocesserna i kommunerna och länsskolnämnderna högst väsentligt förenklas.Kommunen behöver inte upprätta arbetsplaner där varje lärares tjänstgöringbeskrivs i detalj. Inte heUer behöver lärarförteckningar upprättas. Vidrekvisitionen av statsbidrag kan man i stället utgå från det beslut ombasresurser länsskolnämnden har fastställt med hänsyn till vad kommunen haruppgett om elevernas fördelning på årskurser och skolenheter. Det antal statsbidragsberättigadeveckotimmar som kan framräknas med stöd härav ligger tUl grund för bestämmandeav statsbidragets storlek. Genomatt länsskolnämndernas administrativa och inspekterande verksamhet minskar medett förenklat statsbidragssystem kan nämnderna i högre grad än f. n. inriktasitt arbete på de övergripande målfrågorna samt därmed sammanhängande problemrörande resursfördelning och utvärdering av verksamheten. F. n.gäller att statsbidraget utbetalas i form av förskott och slutreglering. I detnuvarande systemet finns en eftersläpningseffekt som innebär att bidraget kommun slutligt faststäUs efter det att kommunenbörjat betala ut lönerna till lärarpersonalen. Genom att länsskolnämndernasgranskning av skolstyrelsens rekvisitioner avsevärt kommer att förenklas i detnya systemet kan beslut om slutreglering ske mycket snabbare än f, n. Detta medförbetydande lättnader för den kommunala likviditeten. Även i det nya systemet börstatsbidraget utbetalas i form av förskott och slutreglering enligtpromemorian. Förskotten bör utgå med samma procentsatser och vid sammatidpunkter som f, n. 2.2.8Ekonomiska konsekvenser vid övergäng till nytt statsbidrag enkätundersökning avseende /75 har jämförelser gjorts mellannuvarande statsbidragssystem och föreslaget statsbidrag enligt det nyaberäkningssättet. Därvid har framkommit bl. a. att antalet veckotimmar kommeratt öka och atl veckotimpriset kommer att bli högre i det nya systemet. Ökningenav antalet veckotimmar beror på att specialklasseleverna inräknas ibasresursunderlaget i det nya bidragssystemet. Ökningen beror vidare på densärskilda glesbygdsgarantin och att alla kommuner i förstärkningsresursenerhåller lika stor andel specialundervisningskvot. Avpromemorian framgår bl. a. att en del av skillnaden i veckotimpriset ligger iatt glesbygdsgarantin medför en något större ökning av antalet veckotimmar påmellanstadiet än på lågstadiet samt att förstärkningsresursen i det nyasystemet innefattar en något högre specialundervisningskvot än denriksgenomsnittliga kvoten /75. Detökade antalet veckotimmar och det högre veckotimpriset skulle Prop.1977/78: 85 25 budgetåret1974/75 enligt promemorian ha lett till en kostnadsökning för statens del på ca74 milj. kr. exkl. bidrag till ATP och sociala avgifter i övrigt. 2.2.9Undersökning avseende statsbidrag till /75 Pågrundval av de erfarenheter som en tidigare gjord provundersökning givitgenomfördes en mer omfattande enkätundersökning. Dennaskulle ge möjlighet till säkrare bedömning av hur ett statsbidrag med basresursoch förstärkningsresurs, uttryckta i veckotimpris förhåller sig till nuvaranderegler för statsbidrag. Undersökningenavsåg /75, det senast tillgängliga redovisningsåret förgrundskolans driftbidrag. Föratt ge ett för landet som helhet tillräckligt bedömningsunderlag av kommunermed skilda skolorganisationer med hänsyn till åldersfördelning i ,geografisk struktur, lärarsammansättning, lönespridning m. m, var detnödvändigt att ett stort antal kommuner ingick i undersökningen. vardet viktigt att urvalet skedde så att jämförande bedömningar av regionala ochinomregionala effekter kunde ske, bl. a. för att kunna bedöma effekterna av glesbygdsgarantin.Urvalet av kommuner skedde därför så att samtliga kommuner inom vissa länskulle utgöra undersökningspopulation. Kommuneri följande län kom därför att ingå i undersökningen län. Dämtöver ingick i undersökningen. Bearbetningenav uppgifterna i enkätundersökningen har, framhålls det i promemorian,inneburit betydande svårigheter. Beroende på komplexiteten i nuvarande statsbidragsrekvisitionerhar vissa svårigheter förelegat att få en uppfattning om det exakta antaletanvända lärarveckotimmar i undervisningen. Det kan därför i det redovisadematerialet, över antalet redovisade lärarveckotimmar /75, finnas vissafel som kan inverka på jämförelsen med ett nytt statsbidragssystem. Vid kontrollberäkningarnahar det visat sig att i regel är det angivet antal lärarveckotimmar somantingen är för högt eller för lågt angivna i förhållande till det faktiska utttagetav statsbidrag. Det bör understrykas att det mer sällan är fråga omfelaktigheter i uppgifterna om uttagna statsbidrag. Sådana uppgifter är ocksåmer lättkontrollerade än uppgifter om antal lärarveckotimmar då kontroll skergentemot antalet inrättade tjänster. Prop.1977/78: 85 26 Idet följande redovisas resultatet av enkätundersökningen med avseende på antallärarveckotimmar totalt och per elev samt statsbidragets storlek per lärarveckotimmeoch per elev vid jämförelse mellan nytt statsbidrag och nuvarande statsbidrag. Antaletlärarveckotimmar totalt och per elev sammanhänger med hur kommunensskolorganisation ser ut. En i förhållande till genomsnittet för riket avvikandeelevfördelning på stadierna ger ett lägre antal lärarveckotimmar om avvikelseninnebär att eleverna på lågstadiet är relativt sett fler än genomsnittet.Antalet lärarveckotimmar blir högre om avvikelsen innebär att det är relativtsett fler elever på högstadiet än genomsnittet för riket. Dessa förhållandenpåverkar också antalet lärarveckotimmar per elev. Andra faktorer som påverkarantalet lärarvecko-och som direkt påverkar jämförelsen mellan det nya förslagettill statsbidrag och nuvarande system, är elevernas fördelning på olikaklasstyper (a/A- och b/B-form), genomsnittliga klassmedeltalen i kommunen och förekomstenav specialklasser. Genomatt resurstimmar, som beräknas per klass eller undervisningsgmpp(högstadiet), ingår i förstärkningsresursen och beräknas per elev minskar dessalärarveckotimmar i kommuner med klassmedeltal under genomsnittet och i kommunermed fler b/B-klasser än normalt. En ökning av antalet "resurslärarveckotimmar"sker i kommuner med klassmedeltal över genomsnittet. Kommunersom vid övergång till nytt statsbidragssystem har många elever i specialklasserkommer att få ett ökat antal basresurser i förhållande tUl antaletnormalklasser året innan. Därmed ökar också antalet lärarveckotimmar. I följandetabell (s. 27) redovisas utfallet vid jämförelse mellan det föreslagnaberäkningssystemet och det nuvarande. Redovisningen sker dels länsvis, delsredovisas den kommun som har den största resp. minsta ökningen av antalet lärarveckotimmarinom varje län. Somframgår av tabellen är antalet lärarveckotimmar per elev större i de bådanordligaste av de undersökta länen än för länen i södra och mellersta delen avlandet. Detta kan förklaras av skolorganisationen. Den relativa skillnadenmellan det nya och nuvarande beräkningssättet är emeUertid mindre i de bådanorra länen än vad den är i de övriga länen. Detta kan till stor del förklarasav att klassmedeltalen är lägre i det glest befolkade länen och högre i län somÖstergötlands och . I dessa län förekommer emellertid kommuner somur skolorganisatorisk synvinkel kan jämföras med kommuner i de norrländskalänen. Vidare är antalet specialklasser högre i och länän i och vilket totalt sett för dessa län ger nyabasresurs timmar. Älvsborgslän avviker i viss mån från den nu beskrivna bilden genom 1977/78: 85 Antallärarveckotimmar enligt nytt förslag jämfört med nuvarande regler läsåret1974/75 redovisade dels totalt, dels per elev. 81 414 2 262 6 594 80 276 2 159 6 652 -0,017 -0,9 165 701 2 331 2 433 161 931 2 200 -0,025 -1,2 60 858 1642 2 231 -0,003 -0,1 Genomsnitt Ivt/elev attde undersökta kommunerna har både ett relativt högre antal lärarveckotimmarper elev och en procentuell ökning, som är den högsta av de undersökta länen.Orsaken är en kombination av skolorganisatoriska faktorer och att antalet specialklasseleverär förhållandevis högt jämfört med riksgenomsnittet. SkiUnadernai antalet lärarveckotimmar som uppkommer mellan det nya och nuvarandeberäkningssättet kan förklaras av sådana faktorer som påverkas avskolorganisationen och av särskilda beslut. Denslutsatsen man kan dra av den redovisade undersökningen är att den föreslagna beräkningstelcnikenväl ansluter sig till det lärarveckotim-behov, som framräknas på grundval avorganisationsbeslut och läroplanens bestämmelser. Slutligenskall här redovisas effekterna av glesbygdsgarantin i kommuner med minst 15 "/ob/B-klasser i sin skolorganisation. Somframgår av tabellen (s. 28) skulle ett flertal kommuner få ett lägre antal lärarveckotimmarper elev, om inte glesbygdsgarantin införts. Dessa kommuner hade i flertaletfall /75 ett uttag av lärarveckotimmar för specialundervisningräknat per elev som obetydligt skil- 1977/78: 85 Effekterav glesbygdsgarantin i kommuner med b/B-klasser Antal lvtr/elev jersig från den schablon som beräknats för förstärkningsresursen. De kan därförinte kompensera bortfallet av lärarveckotimmar i b/B-klasserna utanglesbygdsgarantin. Kommuner som ökar även när glesbygdsgarantin borträknatsgör detta av det skälet att de får ett extra tillskott genom att de har haftett lägre uttag av specialundervisningstimmar än schablonen och genom tUlskottav nya basresurser när specialklasselever inräknas i elevunderlaget. Iundersökningen ingick också att undersöka utfallet av statsbidrag per lärarveckotimme.Nuvarande veckotimpris för hela påverkas dels av skolorganisatoriskafaktorer som t. ex. elevernas fördelning på stadier och uttag avspecialundervisningstimmar, dels av individuella faktorer som lärareslöneklass- och ålderstilläggs-placering. Kommunermed en skolorganisation där eleverna på lågstadiet är flera än riksgenomsnittetfår ett lägre veckotimpris än kommuner med fler elever än riksgenomsnittet påhögstadiet. Kommuner med lågt antal lärarveckotimmar för specialundervisning iförhåUande tUl den schablon som beräkningarna för det föreslagnastatsbidragssystemet utgår från, får med det nya systemet ett högreveckotimpris än vad de får enligt nuvarande regler. Omvända förhåUandet gäUerför kommuner med specialundervisningsuttag, som ligger över schablonen.Jämförelsen mellan före- 1977/78: 85 slagetsätt att beräkna resurserna och nuvarande metod påverkas i hög grad av dessafaktorer. Motbakgrund av att det enhetligt faststäUda timpriset utgått från genomsnittligavärden vad gäUer lärares tjänstgöring på olika stadier och viss fördelning av läramppsättningent. ex. ämneslärare och adjunkter påverkas naturligtvis jämförelsen av deavvikelser som kan förekomma inom resp. kommun i förhåUande tUl deutgångspunkter som föreligger för undersökningen. Slutligenbör erinras om vad som tidigare anförts beträffande osäkerheten iredovisningen av antalet lärarveckotimmar i kommunuppgifterna /75. Ettfelaktigt angivet antal timmar ger ett felaktigt genomsnittligt veckotimpris. Iföljande tabell redovisas utfallet för resp, län och inom varje län den högstaresp. lägsta avvikelsen för kommunema. Redovisningsker efter avdrag från det totala statsbidraget /75 av invandramndervisning,viss särskild undervisning, kostnad för nedsättning av undervisningsskyldighetför yrkesvalslärare, merkostnad för praktiklärare, avlöning för skolledare,kallorts- och finskspråktiUägg, avlöning och lönetillägg tUlelevhemsföreståndare, uppdragstiUägg samt kostnader för vikarier och förarvoden till huvudlärare, institutionsföreståndare och tillsynslärare. Pådetta sätt framkommer en genomsnittlig lärarlönekostnad för helagmndskolan i kommunen. Veckotimkostnadför lärarlöner enligt nytt förslag resp. enligt nuvarande statsbidrag läsåret1974/75. 1782 1703 1 769 4,5 -0,7 1797 1740 1790 1767 1789 1 672 1820 1780 -1,6 -0,7 1752 1 739 1 838 -3,5 1 776 1783 1788 1778 1 760 1740 1738 1799 -1,2 1977/78: 85 Genomsnitt för de undersökta kommunema 1 788 1 857 1 791 1798 1 799 1 796 1820 1 765 1793 1 789 1779 1 738 1 810 1 871 -0,4 3,5 -0,8 -2,7 Somframgår av tabellen ligger den genomsnittliga ökningen för de undersökta kommunemapå 0,5 "/o av veckotimpriset i förhållande till de schablonbelopp somanvänts för att räkna fram statsbidraget enligt det nya beräkningssättet medveckotimpris. Föratt få en uppfattning om hur ett genereUt påslag slår på veckotimpriset harberäkningar gjorts av dels ett veckotimpris enligt statsbidraget /75där de verkliga kostnaderna för ifrågavarande anordningar och verksamheteringår, dels har på det framräknade veckotimpriset enligt föreslaget beräkningssättlagts på en schablon om 3,8 o/o. I följande tabell (s. 31) har ensammanställning gjorts över skillnaderna länsvis och inom varje län högstaresp, lägsta avvikelse. AvtabeUen framgår att vissa kommuner får ett högre veckotimpris än vad de hade1974/75 enUgt statsbidragsrekvisitionen när påslaget räknas in i priset. Detfinns å andra sidan kommuner som får ett veckotimpris som är lägre än det somutgått enligt rekvisitionen när en enhetlig schablon för tilläggskostnaderlagts på det beräknade timpriset. Påslaget för tilläggskostnadema kan sålundabåde minska differensen mellan veckotimpriset enUgt statsbidragsrekvisitionenoch det beräknade timpriset enligt nytt förslag liksom öka skillnaderna beroendepå kommunens verkliga kostnader för vikarier, arvodestjänster etc. i relationtill schablonen 3,8 o/o. Vidställningstagande till om en enhetlig schablon skall användas för beräkning avtilläggskostnaderna bör man se kommunens kostnader härför över en serie av årför att kunna konstatera om en schablontiUdelning ger en rimligkostnadstäckning. Det är, som tidigare framgått, främst vikariekostnaderna somvarierar meUan kommunerna. Dessa varierar också för varje kommun meUan olika redovisningsär,vUket inte ger fuU rättvisa åt ett schablonpåslag vid jämförelse med de reellakostnaderna . Prop.1977/78: 85 Statsbidrag per vte inkl. -0,4 -0,7 -0,7 -0,1 -0,3 -0,2 -1,8 -1,6 -0,1 -0,7 -1,3 -3,5 -0,9 -0,8 -1,1 -1,2 -0,4 -1,6 -1,6 -2,3 -2,7 Genomsnitt för de undersökta Ettlågt statsbidrag beror på en låg lärartäthet som i sin tur är resultatet avett högt medeltal elever i klasserna. Ett högt statsbidrag beror på en höglärartäthet, som i sin tur sammanhänger med ett lågt medeltal elever iklasserna. Skillnadernai statsbidragen per elev påverkas dels av skillnaderna i lärarveckotimmar perelev, dels av skUlnaderna i veckotimpris mellan föreslaget beräkningssätt ochnuvarande. Somframgår av tabellen erhåller flera kommuner, vilka har ett beräknatveckotimpris som understiger det som utgått /75, mer i statsbidrag perelev enligt det nya systemet än vad de fått ut enligt statsbidragsrekvisitionen.När statsbidraget beräknas per elev har samtliga komponenter (skillnader iantalet lärarveckotimmar, veckotimpriset och till-läggskostnaderna) räknats ini statsbidraget. Kommuner som får fler Prop.1977/78: 85 32 Statsbidragper elev enligt föreslaget beräkningssätt och nuvarande statsbidragsreglerinkl. påslag av kostnader för vissa anordningar och verksamheter Statsbidrag per el tilläggskostnader -0,2 -0,4 3 572 3 875 3 546 3 874 3 485 3 630 3 471 3 711 2,5 6,7 2,2 4,4 -0,1 3 525 3 402 3 439 3 569 3 789 3 325 3 425 3 163 3 307 3 563 3 718 3 223 100 239 132 6 71 102 2,9 7,6 4,0 0,2 1,9 3,2 -0,3 -1,8 -0,1 3 620 3 946 3 921 3 695 3 772 3 946 3 985 174 - 24 -290 -0,6 -7,3 -1,3 -0,9 3 572 3 569 3 502 3 765 3 480 3 404 3 359 3 706 2,6 4,8 4,3 1,6 -1,1 3 718 3 878 3 587 3 752 3 472 4017 4 319 4 153 4 338 4 207 4 195 4 515 -1,0 -3,9 -1,6 -2,3 Genomsnitt för de undersökta kommunerna lärarveckotimmartilldelade i det nya systemet ökar totalt sett sitt statsbidrag. För kommunersom både har ett lägre timpris och får ett färre antal veckotimmar än de hadeenligt statsbidragsrekvisitionen 1974/75, förstärks skiUnaderna relativt sett meUannuvarande och föreslaget sätt att beräkna statsbidraget (se exempelvis ochAre). Skillnaderaa i statsbidraget som är beroende av differenser i antalet lärarveckotimmarberor ofta på stora skillnader i uttaget av lärarveckotimmar för specialundervisning.Valdemarsvik och är exempel på kommuner där sådana effekter uppstår.Totalt sett ökar statsbidraget enligt det nya förslaget , varavveckotimpriset skulle svara för . 1977/78: 85 33 digarenämnts måste vissa reservationer göras beträffande undersökningsmaterialetskvalitet varför dessa värden måste tas med en viss reservation. Istort sett samtliga instanser tillstyrker de allmänna utgångspunkter som ipromemorian sammanfattats i sex krav för statsbidragssystemet i grundskolan.Botkyrka kommun framhåller dock beträffande kravet att systemet skall stimuleratill effektiv verksamhet, att detta förutsätter en klarare definition av bl. a.begreppet effektivitet vilket kan leda till en ännu hårdare centralstyrnmg avskolan än f. n. Länsskolnämnderna i och län, kommunsamt LR menar att ytterligare krav på bidragssystemet borde ha tillfogats,nämligen attmöjliggöra en statlig bedömning av resursens storlek och en utvärdering avanvändningen, attså långt som möjligt minska eftersläprungen i utbetalningen av statsbidraget, attomfördelningen av statsbidraget mellan olika kommuner som måste bli en följd aven schablonisering och förenkling, ej får antaga sådana former eller bli avsådan omfattning att systemet upplevs som direkt nyckfullt eller orimligt hårtdrabbar de ekonomiskt svagare kommunerna, attlämna fullständiga garantier för att kraven hos den inom skolan verksammapersonalen tiU bibehållen trygghet i anställningen bibehålls. Deallra flesta instanser menar att ett realiserande av utredningsförslaget ledertiU att kraven i huvudsak blir tillgodosedda. Det är inte heller någon avremissinstanserna som principiellt avvisar förslaget i helhet utan en klarmajoritet anger sig tUlstyrka utredningsförslaget i stort. Ett flertal instanserpåpekar att man redan i yttrande över förslag anslöt sig tillhuvuddragen vad gällde resursfördelning och resursanvändning. /SR, TCO, SLoch SFL vill dock ifrågasätta om förslaget innebär att kraven i alla avseendenuppfylls. TCO anser att systemet innebär att de faktiska kostnaderna inte i tiUräckliggrad styr medelstilldelningen. Detta kan leda till betydande omfördelningmellan kommunerna, vilket strider mot kravet på enhetlighet och likvärdighet.Botkyrka kommun ifrågasätter om man genom ett generellt verkande system kanbeakta de skillnader i förutsättning att driva skolverksamhet som finns i olikakommuner. /SR betonar dock att huvudprinciperna i bidragsmodellen äranpassade till och ägnade att förverkliga de intentioner som låg bakomriksdagens beslut om SIA-skolan. Statskontoretdelar den uppfattning som framförs i promemorian att en viss omfördelning ärdet pris som får betalas för att dels möjUggöra 3 1977/78.1 saml. 1977/78: 85 34 ettökat kommunalt och lokalt ansvar och inflytande, dels ge möjlighet till lokalmedbestämmanderätt vid resursanvändningen, dels ock uppnå ett för kommunernaadministrativt enkelt system. Ett stort antal kommuner däribland , Pajalaoch kommuner samt m. fl. uttrycker farhågor över att detnya systemet inte kommer att ge lika hög kostnadstäckning som det nuvarandesystemet ger. Enligt visar utfallet av gjorda undersökningaratt de nya bidragsbestämmelserna kan medföra sådan nedgång i bidragsbeloppetför enskilda kommuner att den måste bedömas vara vida större än vad som kananses acceptabelt som omfördelningseffekt. För är minskningenav bidraget så betydande att det, enligt kommunen, befaras äventyra nuvarandeverksamhet och SIA-reformcns genomförande. Vidare undanrycks genombidragskonstruktionen underlaget för ett stort antal tjänster. Även Göteborgsoch kommuner omtalar att det nya systemet medför väsentUgt mindre bidragför storstadskommunerna. Länsskolnämnderna i , och Malmöhuslän, ett stort antal kommuner däribland , och kommuner,statskontrollkommittén, LO m. fl. menar att någon form av garanti mot väsentligtminskat bidrag bör införas. Det faktiska utfallet av det nya bidraget bör detaljstuderasoch systemet justeras i efterhand om det visar sig att vissa kommuner får lägrebidrag. i menar emellertid att kommunernasberäkningar är rent matematiska och utgår från en tänkt organisation, uppbyggdenligt nu gäUande anvisningar. Enligt nämnden har man därmed missat det mestväsentliga i reformbeslutet, nämligen möjligheten till det friaresursutnyttjandet. Denna möjlighet kommer, enligt nämndens bedömning, säkerligenatt upplevas som ett reellt resurstiUskott för den enskilda skolan och förkommunen så snart medvetenheten om de därmed förknippade möjlighetema växerfram. Även SÖ betonar att man inte får förbise de vinster som denna ökadefrihet i resursanvändningen medför. Enligt SÖ:s mening kan också just som enföljd av det föreslagna resurssystemets flexibilitet finnas vissa fömtsättningarför en kommun, som fått negativt utfall, att anpassa sig till den nyastatsbidragsnivån. Länsskolnämndeni , ett antal kommuner däribland , ochEskilstuna kommuner, m. fl. beklagar att utredningen inte tagit upp nuvarandestatsbidragssystem i sin helhet tUl behandUng och menar att en modell enligtstatsbidraget till gymnasieskolan borde ha övervägts. Flertaletinstanser har inget att invända mot att beslutanderätten över antaletbasresurser skaU Ugga kvar hos länsskolnämnderna. Enligt länsskolnämnden iStockholms län måste i kommande anvisningar tillförsäk- 1977/78: 85 35