prop · G10350 · 1977-12-31 00:00:00 — Enligtockså ulskotlels mening bör etl regelsystem lagfästas som gör del möjligt attålägga fastighetsägare atl avhjälpa förekommande brister isophämlningspersonalens arbetsförhållanden genom ingrepp i befintliga 3 1977/78. 1 sami Nr 50 1977/78:50 34 byggnader.Utskottet delar också uppfattningen all de bestämmelser som behövs i detlasyfte bör ingå i byggnadslagstiftningen. Utskottet nödgas liksombostadsministern konstatera atl det f n. inte finns förutsättningar för etlbeslut om lagstiftning i ämnet. Den arbetsgrupp i sophäminingsfrågor somtillkallats av och arbetat under den lidigare bosladsminislern har, uppenbarligenpå grund av dess ensidiga sammansättning, inte tillräckligt utrett alla frågorsom behöver belysas före elt beslul. Också om man bortser från invändningar omatl hälsovårds- eller arbetsmiljölagsliftningen skulle vara lämpligare atlanvända än byggnadslagstiftningen kvarstår dock oklarheter i frågor som måstelas in i lagstiftningsövervägandena och inte kan överiämnas lill arbetet medföreskrifter och råd i Svensk byggnorm. En fråga är den om vilkakoslnadskonsekvenser elt genomförande av arbetsgruppens och motionärernasförslag kommer att fä. Frågan om kosinaderna är inte endasl en bedömning av hurkosinaderna likviditetsmässigt skall finansieras. Det är också en fråga om huravvägningen mellan koslnader och nytta skall göras när en länkbar lösninginnebär atl hyresgäster måste avstå från sopnedkast. Det är fråga också om vemsom på sikl skall belala kostnaderna, när de inte läcks av fastighelsinläklernaoch inte heller motsvaras av etl ökat boende-värde. Del kan också vara fråga omall fä klarhet i hur koslnader för eventuella skadestånd lill lokalhyresgäslerskall behandlas. Alll della är ställningstaganden som inte kan hänskjutas lillanvisningsarbelel. Med hänsyn till det anförda och lill de av bostadsministerni övrigi redovisade skälen har ulskotlel inte sett det möjligt atl ulanytteriigare ulredningsunderiag la ställning till den i motionerna upptagnalagstiftningsfrågan. Motionerna avstyrks sålunda i dessa delar. Till utskottetsställningstagande i denna del har självfallet bidragit atl en skyndsamutredning utfästs och atl del därför finns all anledning ulgå från alt förslagi ämnet kan läggas fram så alt de kan träda i krafl . Finansieringsfrågornadå det gäller ingrepp i befintlig bebyggelse ulan samband med ombyggnad togsockså upp i motionerna. Med anledning härav framhöll civilutskollet all denfortsatta utredningen skulle komma alt ytteriigare belysa ocksåfinansieringsaspekterna. Vidriksdagsdebatten i frägan (prol. 1976/77 nr 48) diskuterades bl. a.dels om och när avfallshantering skulle ordnas i byggnader som snart skullerivas eller byggas om (a. prol. s. 90 och 99), dels huruvida förbättradavfallshantering skulle kunna påverka storieken av hyran för bostadslägenheteroch lokaler (a. prol. s. 92,106 och 11 l),dels på vilket säll kosinaderna förupprustningarna borde fördelas (a. prol. s. 108). Riksdagengjorde ingen erinran mol utskottets uttalande atl inte f n. föreslålagstiftning belräffande avfallshantering i befintliga byggnader ulan sambandmed ombyggnad. 1detta sammanhang bör anmärkas all finansieringsfrågorna har av riksdagenbehandlats även vid elt senare lillfälle, nämligen i anledning av motion somhade väckts i anslutning lill prop. 1976/77:100 rörande vissa anslag lillbostadsbyggande m. m. I motionen (1976/77:415) hade föreslagits all riksdagenskulle uttala att finansiering av ombyggnadskostnader för atl förbättra soprumm. m. skulle ordnas så alt belastningen på boendekostnaderna blir den minstamöjliga samt att åtgärderna skulle kunna stödjas med Prop.1977/78:50 35 statligabidrag och lån. Civilutskollet(CU 1976/77:18s. 35) avstyrkte bifall lill motionsyrkandena varvid uttaladesatt det redan på principiella grunder var givet att skäliga och inteoväsentliga kostnader för atl uppfylla ställda krav skulle kunna finansierasmed bostadslån. I avvaktan på del utredningsarbete som påbörjats ansågulskoltel det vara för tidigt atl göra några specifika uttalanden omfinansieringen. Utskottet uttalade vidare atl det torde vara obestritt atl deli hyresfallen inte finns någon direkt koppling mellan kapitalkostnader och hyrai etl visst hus. 3Frågor som bör belysas del föregående lämnade framställningen visar atl det finns många frågor sombör belysas i del fortsatta utredningsarbetet. Vad som i detta hänseende haruttalats i propositionen och vid riksdagsbehandlingen ulgör naturiigtvisutgångspunkten för vårt arbete. Vi har emellertid ansett oss oförhindrade altbehandla även andra frågor som har aktualiserats inom den nya arbetsgmppeneller av de remissinstanser som yttrade sig över AFS:s förslag. De övervägandenoch förslag som vi lägger fram syftar till att dels införa sådana lagregler ibyggnadslagstiftningen som gör det möjligt atl ålägga fastighetsägare attavhjälpa förekommande brister i sophämtningspersonalens arbetsförhållandengenom ingrepp i befintliga byggnader, dels underlätta tillämpningen av dessaregler (jfr prop. 1976/77:31 s. 9 och CU 1976/77:6 s. 4). NärBS infördes logs beslämmelserom soprum och sopnedkast in i 46 och 47 §§ BS. 146 S andra stycket 5 föreskrevs att det lill byggnaden skulle höra soprum, omså erfordrades. 1 fråga om byggnader med mer än två bostadslägenheter och medflera våningar än två skulle enligt 47 § första siycket 5 sopnedkast varaanordnat. Beslämmelsernaom sopnedkast i 47 § första stycket 5 överfördes lill 46 § andrastycket 5 (1975:817). På grundval av AFS:s förslag ändrades sislnämndabeslämmelse (1977:22). Fr. o. m. den har 46 § andra stycket5 BS följande lydelse: Till byggnad skola höra anordningar som möjliggöra atlavfall från byggnaden kan omhändertagas och bortforslas på elltillfredsställande sätt. 144§ 7 mom. BS föreskrivs att sopnedkast skall anordnas sä atl brandfara, risk förolycksfall eller sanitär olägenhet inte uppkommer. 175§ första stycket BS räknas upp sådana åtgärder med byggnad som är att hänföralill nybyggnad. Enligt paragrafens andra stycke skall emellertid 1977/78:50 36 bestämmelsernai första slyckel inte medföra alt anordnande av värmeledning ellervattenklosett eller andra hygieniska förbäliringar i befintlig byggnad ansessom nybyggnad, om del finns anledning atl anla all byggnaden även ulan sådananordning skall kvarstå . 1 54S 1 mom. första stycket BS föreskrivs att ålgärd, som enligt 75 S är atthänföra till nybyggnad, inte fär företas ulan byggnadslov. Beslämmelsernai 46 S andra styckel 5 och 44 S 7 mom. BS gäller vid uppförande av hell nybyggnad. De skall enligt 48 a S försia siycket BS lillämpas också vid sådanändring av byggnad, som enligt 75 S b)-0 är atl hänföra till nybyggnad.Bestämmelserna fär dock i sådana fall tillämpas endast i fråga om de delar avbyggnaden som berörs av ändringen och endasl i den omfattning som erfordras förall dessa delar av byggnaden skall uppfylla skäliga anspråk på bl. a. godtagbaravfallshantering (1977:22). I byggnadens övriga delar skall enligt 48 a § andrastycket BS sådana brister undanröjas som avser hållfasthet, brandsäkerhet ellersanitära förhållanden och som innebär så avsevärda olägenheter all de inte.skäligen kan godtas. Är ändring av byggnad av sådan beskaffenhet all den inteskall hänföras lill nybyggnad gäller enligt 49 ij försia siycket BS attbestämmelserna i 388 SS BS skall äga molsvarande lillämpning i fråga om dedelar av byggnaden som berörs av ändringen. Enligt paragrafens andra stycke kanbyggnadsnämnden under vissa förulsältningar medge undantag från första stycket. 4.2Lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. Lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. (LPI)trädde i krafl den . Lagen gäller vid överträdelse av sådanföreskrift om byggande som har meddelals i byggnadslagen (1947:385) (BL) ellerBS eller med stöd av någon av dessa författningar. Enligt 16 S , om någon underiåter all ulföra arbete eller vidta annanåtgärd, som åligger honom enligt BS eller enligt beslul som har meddelats medstöd av BS, förelägga honom atl vidla ålgärden. Föreläggande färenligt 17 S försia slyckel LPI förenas med vite eller med föreskrift att omföreläggandet inte åtlyds, ålgärden kan ulföras genom försorgpå den försumliges bekostnad. Om fastighetsägaren inte efterkommerföreläggande med föreskrift om utförande genom försorg skallnämnden enligt samma paragraf andra stycket beslula atl åtgärden skall ulförasoch hur del skall ske, såvida ej omständigheterna föranleder nämnden altunderiåta atl fullfölja föreläggandel. Åtgärd genom försorgskall utföras ulan oskälig kostnad. I 20 S LPI föreskrivs atl beslut omföreläggande skall antecknas i fastighelsboken eller tomträtlsboken. Omföreläggande enligt 16 § LPI inte åtlyds kan också begärahandräckning. Enligt 13 S 4. LPI fär nämligen överexekutor meddela handräckningså all rättelse åstadkoms när någon underiåter atl efler Prop.1977/78:50 37 föreläggandedärom utföra arbete eller vidta annan åtgärd som åligger honom enligt BS. Talanmot beslul förs enligt 30 § hos genom besvär.Länsstyrelsens beslul kan sedan överklagas lill kammarrällen. Överklagbarabeslul av är bl. a. beslul om föreläggande enligt 16 § samtbeslut enligt 17 § andra styckel att ålgärd skall utföras genom nämndensförsorg på den försumliges bekostnad. Beträffande sistnämnda slag av beslut lärnämnden, om del finns skäl för del, förordna all beslutet skall gälla ulanhinder av att det inte äger laga kraft. Den som överklagar elt sådanl beslulkan ha anledning atl begära inhibition av verkställigheten av beslutet. Enligtanläggningslagen (1973:1149) kan anläggning inrättas som är gemensam för flerafastigheler och som tillgodoser ändamål av stadigvarande belydelse för dem(gemensamhetsanläggning). Gemensamhetsanläggning fär inrättas endasl omfördelarna av anläggningen överväger de kostnader och ölägenheter somanläggningen medför. Är anläggningen förutsatt i fastställd generalplan,sladsplan, tomlindelning eller byggnadsplan gäller detta villkor endasl omsärskilda skäl föranleder del. Gemensamhetsanläggning fär inte inrällas, omägarna av de fastigheler som skall delta i anläggningen och hyresgästerna isådana fastigheter mera allmänt motsätter sig åtgärden och har beaktansvärdaskäl för del. Vid denna prövning skall främst deras mening beakias som harstörst nytta av anläggningen. s. k. opinionsvillkor gäller inte ombehovet av anläggningen är synneriigen angeläget. Rätl alt påkalla förrättningenligt anläggningslagen tillkommer ägaren av fastighel, som avses skola della ianläggningen, och hyresgästorganisation. kanpåkalla förrättning för inrättande av anläggning som finner varaav siörre belydelse från allmän synpunkl. 12 kap.jordabalken (hyreslagen) innehåller bestämmelser om bl. a. rält lillförlängning av hyresavtal. I 46 S hyreslagen räknas upp flera fall dåbosladshyresgäsl inte har rätt lill en sådan förlängning. Enligt 46 S försiastyckel 4. föreligger inte rätt lill föriängning, om huset skall undergå störreombyggnad och det inte är uppenbart all hyresgästen kan sitta kvar i lägenheienulan nämnvärd olägenhel för ombyggnadens genomförande samt del ej är obilliglmol hyresgästen all hyresförhållandet upphör. I 46 § försia siycket 5.föreskrivs också alt besittningsskyddet bryts, om lägenheien ej vidare skallanvändas för bostadsändamål och del ej är obilligl mot hyresgästen allhyresförhållandet upphör. Prop.1977/78:50 38 tändegrunder avslutas med en generalklausul. Enligt 46 § första stycket 10.föreligger inte rätl till föriängning av hyresavtalet, om det i annat fall änsom sägs i 1-9 inte strider mol god sed i hyresförhållanden eller eljest ärobilligl mol hyresgästen alt hyresförhållandet upphör. Om hyresvärdens intresseblir tillgodosett genom atl hyresgästen avlräder endast en del av lägenheienoch avtalet lämpligen kan förlängas såvitt avser lägenheten i övrigt, harhyresgästen enligt 46 § andra siycket utan hinder av de undantag som gällerenligt första styckel rält till sådan föriängning. Hyreslagen innehållerbesittningsskyddsbeslämmelser även för lokaler. Besittningsskyddet haremellertid en annan principiell utformning än vad som gäller förbostadslägenheter. Man brukar tala om ell indirekt besittningsskydd.Uppsägning av ett hyresavtal angående en lokal leder alllid lill atthyresförhållandet upphör. Om uppsägningen är obefogad, blir hyresvärden istället skyldig alt ersätta hyresgästen dennes förlust på grund av hyresförhållandetsupphörande. I 57 § första stycket hyreslagen nämns vissa situationer närhyresvärden har rätl all upplösa hyresförhållandet ulan allersättningsskyldighet uppkommer. En situation i vilken ersättningsrätt inteföreligger (57 § första stycket 2.) kännetecknas av alt husel skall rivas ellerundergå sådan siörre ombyggnad att hyresgästen uppenbariigen inte kan sittakvar i lägenheten ulan nämnvärd olägenhet för ombyggnadens genomförande. 157 §första styckel 3. stadgas att ersättningsrätt inte är för handen, omhyresvärden i annat fall har befogad anledning att upplösa hyresförhållandet.Någon motsvarighet lill bestämmelserna i 46 § andra styckel finns inte dåhyresförhållande avser lokal. I 48 § hyreslagen finnsbestämmelser om vilken hyra som skall gälla vid föriängning av hyresavtalrörande bostadslägenhet. Den allmänna hyressält-ningsnormen innebär atl hyranskall utgå med skäligt belopp och atl den hyra som hyresvärden fordrar skallgodias, om den inte är oskälig. Fordrad hyra är all anse som oskälig, om den ärpåtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet ärlikvärdiga. Härvid skall bortses från lägenhet vars hyra inte är rimlig medhänsyn till det allmänna byteslaget i orten för närmast jämföriiga lägenheter inybyggda hyreshus. Vid prövning av hyran skall främsl beakias hyran förlägenheter i hus som ägs och förvaltas av allmännyttigt bostadsföretag. Hyreslagen innehållerbestämmelser om och hur ett hyresförhållande påverkas av myndighels förbudeller föreläggande belräffande hyreslägenheten. Enligt 10 § andra stycketförfaller hyresavtalet, om myndighei före tillträdesdagen på grund avlägenhetens beskaffenhel meddelar förbud mol atl använda lägenheten för detavsedda ändamålet. Lagen behandlar också i 12 § det fallet att myndighei företillträdesdagen meddelar elt beslut som innebär att del av lägenheten frångårhyresgästen eller atl denne på annal säll lider inlrång i sin nyttjanderätt.Hyresgästen har i sådanl fall rätt till skälig nedsättning av hyran. Också härmåste beslutet vara grundat på lägenhetens beskaffenhet. Skulle beslutetväsentligt inskränka nyttjanderätten, fär hyres- 1977/78:50 39 gästensäga upp avtalet. Enligt båda paragraferna kan hyresvärd dessulom bli skyldigatt utge skadestånd. De nu angivna bestämmelserna äger enligt 16 S förstastycket 4. motsvarande lillämpning, om myndighei meddelarbeslut som avses i 10 ij andra styckel eller 12 § utan att hyresgästen har gettanledning lill beslutet. 5 Överväganden och förslag 5.1Hur bör avfallshanteringen ordnas i befintlig bebyggelse? Förall avfallshanteringen skall fungera lillfredsslällande för sophämlningspersonalenkrävs naturiigtvis all arbetsmiljön utformas så all hämtningen ochborlforslingen av avfallet underiättas. Belräffande del beflnlligabyggnadsbeståndet skall här något beröras på vilka sätt man bäst kan uppnå engodtagbar avfallshantering för ifrågavarande personal. Mol bakgrund av desynpunkter som har framkommil dels från den inom verksammaarbetsgruppen i renhållningsfrågor (AIR), dels vid remissbehandlingen av AFS:sförslag, dels under det utredningsarbete som vi har bedrivit synes motiveratatt föra fram vissa målsättningar rörande sopulrymmens belägenhet m. m. I annatsammanhang skall behandlas hur de bästa lösningarna avavfallshanteringsproblemen för renhållningspersonalen skall vägas mot andraintressen, t. ex. hyresgästers inlresse av atl använda en lokal ellersopnedkast. För att avfallshanteringenskall vara ordnad på ett godtagbart sätt krävs givelvis också alt man har tagitvederböriig hänsyn till risken för brand, olycksfall och sanitära ölägenheterOfr 44 § 7 mom. BS). Detla gäller hela sophanleringsledet, dvs. eventuellasopnedkast,sopförvaringsulrymmen och bortlransportvägar. Atl sådan hänsyn lasär naturiigtvis ell gemensamt inlresse för alla berörda parter. Del är allmänt sett ihuvudsak två faktorer som kan försvåra arbeiei för sophämlningspersonalen. Detkan vara fråga om svårtillgängliga och trånga soputrymmen och/eller svårframkomligtransportväg för avfallet. Beträffande nybyggnadsfallen finns i planverkelslillämpningsbesiämmelser lill BS, Svensk byggnorm (SBN 1975), kap. 43föreskrifier och allmänna råd om bl. a. sopulrymmens placering ochdimensionering saml om anordnande av transportväg, vilka har som främsta syfleall underiätta hämtningsarbetel. Önskvärt är att dessa föreskrifter ochallmänna råd så långl som möjligt slår igenom även när förhållandena ibefintlig bebyggelse skall förbättras. Svårigheternavid avfallshanteringen kan i de flesta fall undvikas, om sopulrymmei ellersopbehållaren placeras i mark- eller gatuplanet. Sopulrymmei bör vidare varalätt åtkomligt och helsl ligga så all avfallet kan nås och hämtas av personalenutan alt bärning av det behöver ske. Såväl sopulrymme som transportväg börkunna belysas väl. Normalt bör transportvägen vara så anordnad att kärror kananvändas vid borlforslingen. Prop.1977/78:50 40 kandragramp eller irapplift behöva anordnas för att underlätta kärrtranspor-len. Ivissa fall kan del vara nödvändigt att tillgripa andra transportanordningar,t. ex. iransportband eller hiss, varvid soprummel kan ligga kvar ikällarvåningen. Kraven på sopulrymmen igatuplanet har i de allra flesta fall tillgodoselts i sådana flerbostadshus somhar uppförts . Undersökningar från framför alll Slockholmsinnerstad visar all de sopskåp som placerades på gården i anslutning till dennaäldre bebyggelse i allmänhet är lätt åtkomliga. I många fall äremellertidtransportvägen från gård till gala besväriig med långa trappor, flera dörraroch långa, smala passager. Belysningen är mestadels undermålig. Oftasi liggergalan lägre än del försia våningsbjälklagel. Gården däremot kan ligga bådelägre och högre än bjälklaget. I åtskilliga nu aktuella fall synes möjligt alluppfylla de vikligaste förutsättningarna för all transportvägen för avfalletskall vara godtagbar, nämligen atl den skall ha dragbana saml sådan lutning allkärra eller annal transportredskap kan användas. Om nivåskillnaden mellan markoch bjälklag överstiger kan del i vissa fall vara möjligt all ordnaöppningar i källarmuren för mekanisk ullransport av sopsäckar. I flerbostadshus byggdaefter har oftast installerats sopnedkast. I sådana hus är det inteenbart transportvägens belägenhet som kan förorsaka svårigheter i samband medhämtningen av avfallet. Även sopulrymmels uiformning och storiek medförliknande svårigheter. Soprummen är ofta förlagda under marknivån i exempelviskällarvåningen. För att komma till soprummel förekommer del, särskill i husbyggda under 1930-lalel, all man försl fär gå upp en halvlrappa lill det försiavåningsbjälklagel och trapphuset, varifrån man fär gå ner en hel trappa tillkällarvåningen. Allmänt sett ärutformningen av transportvägen i många fall otillfredsställande, omsopulrymmena är belägna under marknivån. Nivåskillnader i förening med smalaoch branta trappor gör det inte lätt atl ordna kärrslänier. I dessa fall blirmekaniska transportmedel erforderiiga, om inte soputrymmet kan flyttas. Sopulrymmei bör ha lämpligstoriek med hänsyn lill antalet lägenheter, sopmängd och möjliga tekniskahjälpmedel för komprimering. Sopmängden bör beräknas efler de normer som gällerför nya byggnader. Utrymmets yta kan utökas i åtminstone enriktning. 1 vissa fall är sopulrymmei omöjligt eller myckel svårt att utvidga,t. ex. då del finns hinder såsom hissmaskinrum, skyddsrum, undercenlral,pannrum, trappa, hisschakt eller inslallationsvägg. Det kan då bli nödvändigt allflytta soprummel. Alternativt kan övervägas all använda tätarehämtningsinler-vall, om del befintliga sopmmmel i övrigi är godtagbart. Tekniskahjälpmedel av olika slag kan, som redan har påpekats, användas för allförbättra avfallshanteringen. Del är självklart en väsenllig fördel frånkostnadssynpunkt, om man med tekniska anordningar kan nå samma goda resultatsom kan erhållas efler kanske omfattande ombyggnadsarbeten. 1977/78:50 41 följandelämnas några exempel på andra tekniska hjälpmedel. Förmodligen kommer nyasådana hjälpmedel atl tillskapas i takt med den tekniska utvecklingen päområdet. Förbättradearbetsförhållanden kan åstadkommas genom all transportvägarna för avfallförses med lyftanordning som exempelvis sätts fasl i taket. Som har framhållitsav bl. a. miljö- och hälsovårdsförvallningen samt , båda iSlockholms kommun, vid remissbehandlingen av AFS:s förslag finns det påmarknaden flera mekniska och pneumaliska transport- och förvaringsulmstningar. ex. elt sopulrymme är olämpligt beläget kan det visa sig vara möjligt alt påleknisk väg, exempelvis genom användande av en s. k. skruv, föra bort avfalletfrån detta utrymme till en annan plals i byggnaden, varifrånrenhållningspersonalen ulan svårigheter kan hämta avfallet. Enligtvår mening bör de i det föregående nämnda åtgärderna i allt väsentligtbehandlas i SBN. Beträffande den befintliga bebyggelsen anser vi i likhet medAFS:s förslag atl ombyggnadsbeslämmelserna i SBN, efter del alt dessa harkompletterats med bestämmelser om bl. a. transportanordningar, skall varanormerande även belräffande del befintliga byggnadsbeståndet. Kommentarer ochtyplösningar bör dessulom komplettera SBN, till vägledning för dem som skallplanera och vidla erforderiiga förbättringsåtgärder. 5.2Utgångspunkter för vårt förslag Såvälföredragande statsrådet som uttalade vid behandlingen av AFS:sförslag atl del fortsatta utredningsarbetet skulle syfta lill all lösaföreliggande problem genom tvingande bestämmelser inom ramen förbyggnadslagstiftningen. Vi vill därför mot bakgrund av de i föregående avsnittredovisade övervägandena om hur avfallshanteringen bör ordnas inledningsvisbedöma om AFS:s förslag lill lagändring kan godias som grund för våraöverväganden. AFSansåg del rimligt atl de krav på en tillfredsslällande avfallshantering somföreslogs gälla vid ombyggnad borde vara normerande då del gällde alt bestämmade krav som skulle kunna ställas på den befintliga bebyggelsen. Efter alt hagjort vissa överväganden i denna fråga (prop. 1976/77:31 s. 26 O fann AFS atlbeslämmelserna i 46 § andra slyckel 5 BS borde belräffande befintlig byggnadäga tillämpning i den omfattning som erfordras för att byggnaden skall uppfyllaskäliga anspråk på godtagbar avfallshantering. AFS ansåg atl de föreslagnabestämmelserna om avfallshantering som rörde det befintliga byggnadsbeståndetlämpligen borde upptas i elt särskilt stadgande i BS. AFS föreslog atlbeslämmelserna skulle tas in i en ny paragraf, 48 b §. Belräffande tillämpningenav den föreslagna bestämmelsen gjorde AFS vissa uttalanden (se avsnitt 2.1). AFS:suppfattning all den föreslagna 48 b § borde ha en lydelse i nära anslutninglill vad som föreslogs gälla vid ombyggnad för all uppnå en 1977/78:50 42 godtagbaravfallshantering mottogs i huvudsak positivt vid remissbehandlingen. Ävenförslagel alt föra in de nya beslämmelserna i en ny paragraf, 48 b §, godtogsmed ell undanlag av de remissinstanser som uttalade sig härom. Medhänsyn till del anförda finner vi alt anledning saknas all på väsentligapunkler frångå de förslag och bedömningar som AFS har lämnat i berördahänseenden. Vårt förslag lill bestämmelser rörande avfallshantering i detbefintliga byggnadsbeståndet har därför AFS:s förslag som förebild. 1 följandeavsnitt skall vi diskutera om övervägandena rörande hyresfrågor, finansieringm. m. bör föranleda några kompletteringar eller ändringar i förhållande lillAFS:s förslag. Vårt slutgiltiga förslag lill ändringar i BS presenteras iavsnitt 5.13. Iavsnittet om gällande ordning (4.4) har redogjorts för hyreslagens bestämmelserom hyresgästens besittningsskydd.