prop · G10393 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 93 Regeringens proposition omriktlinjer för ansvarsfördelning inom bostadsförsörjningen m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen behandlas bl. a, ansvarsfördelningen mellan stat och kommun inombostadssektorn, mellan central och regional statlig nivå och slutligen mellanbostadsstyrelsen, statens planverk och på bostadsområdet, Byggadministrationsutredningensförslag att decentralisera beslutanderätten i flertalet låne- ochbidragsfrågor från länsbostadsnämnderna till kommunerna avvisas. Även förslagetatt flytta över låneförvaltningen från länsbostadsnämnderna ochbostadsstyrelsen till och dess avdelningskontor avvisas. a.denna bakgrund bibehålls länsbostadsnämnderna som fristående sektorsorgan förbostadsfrågor. Kommunernasansvar för den lokala bostadsförsörjningen berörs. I fråga om kommunernasplanering föreslås att nuvarande bostadsbyggnadsprogram ochbostadssaneringsprogram ersätts med ett gemensamt planeringsunderlag med namnetbostadsförsörjningsprogram. Syftet är att markera den helhetssyn som bör präglakommunemas insatser för bostadsförsörjningen. I propositionen föreslås ocksåatt detta program skall antas av kommunfullmäktige. Som ett stöd tillkommunerna i deras planeringsarbete föreslås att skallmedverka vid utvecklande av metoder för bostadssociala inventeringar. Ipropositionen berörs också frågan om en översyn av låneförvaltningen inombostadsstyrelsen och länsbostadsnämnderna samt möjligheterna till förenklingarinom låne- och bidragssystemet. Vissaförslag lämnas också som syftar till att underlätta övergång från hyresrätttill bostadsrätt, bl. a. upphävs markvillkoret i de fall kom- 1 1977/78. 1977/78: 93 2 munhar överlåtit mark till byggintressent under förutsättning att denne senare skallöverlåta marken till en bostadsrättsförening. Motbakgrund av att byggadnainistrationsutredningens förslag om en sammanläggningav statens planverk och avvisas berörs gränsdragningen mellande båda verken ingående samt samarbetsfrågor av skilda slag. Sambandet mellannormarbetet och skilda aktiviteter inom berörs också. Ipropositionen redogörs för regeringens avsikt att decentralisera beslutanderätteninom den statliga organisationen i ett stort antal låne-och bidragsärenden. Somexempel kan nämnas att beslut om dispens från markvillkoret i saneringsområdendvs. det övervägande antalet dispensfall kommer att överföras tilllänsbostadsnämnderna. Vidare flyttas beslutanderätten i fråga om förhöjtlåneunderlag och tilläggslån fill kulturhistoriskt värdefull bebyggelse frånregeringen till . Beslutanderätten i fråga om bidrag tillförbättring av boendemiljön, samt i fråga om eftergift m. m. av hyresförlustlånflyttas från till länsbostadsnämnderna. Ipropositionen föreslås en ny inriktning av arbetet inom ochlänsbostadsnämnderna. Syftet är att åstadkomma en mera aktiv och utåtriktadorganisation där staten i ett tidigt skede i byggprocessen dvs. före beslut i låne-och bidragsfrågor skall bistå kommuner, byggherrar och konsumenter med råd,service och information. Förutom myndigheternas allmänna informationsansvarframhålls bl. a. verksamheter som mönsterplaner, stöd för experimentverksamhetoch utvecklingsarbete, information om goda bostadsområden samt utvecklingsprojektinom serviceområdet. kommer också att ges i uppdrag attinkomma med ett förslag till enhetlig redovisning av olika bostadsalternativ s.k, BOFAKTA som sedan skall kunna övervägas som ett villkor för bostadslån. Isyfte att stödja styrelsen i dess nya roll kommer två råd att knytas tillbostadsstyrelsen, dels ett råd för bostadssociala frågor, dels ett råd förbelånings- och värderingsmetoder. Somett led i att stärka konsumentskyddet för köpare av eller bostads-rättshavaretill småhus föreslås att ett belopp för garanti- och försäkringskostnaderskall kunna ingå i låneunderlaget för det statliga bostadslånet. Villkor fördetta tillägg är bl. a. betryggande ekonomisk garanti för att husetfärdigställs samt ett 10-årigt försäkringsskydd för väsentliga fel och bristerpå byggnaden. Vissaförändringar i ramsystemet föreslås också. a. överförs beslutanderätten ifråga om nybyggnadsramar från till regeringen. Bakgrunden tilldetta förslag är bl. a. behovet av att samordna de regionalpolitiskainsatserna, I syfte att åstadkomma motsvarande samordning på regional nivåföreslås att den centrala fördelningen på storstadsområden upphör och attlänsstyrelserna i fortsättningen där- 1977/78: 93 3 medskall fördela hela ramen på kommuner och storstadsområden. BeträffandeGöteborgsregionen bibehålls tills vidare nuvarande ordning, I propositionen betonasangelägenheten av att ramsystemet skall kunna ge uttryck för ett ekonomisktmått på bostadsbyggandet. ges därför i uppdrag att belysamöjligheterna att kunna uttrycka ombyggnadsramama och ramen för det privatfinansieradebyggandet i ett mått som kan jämföras med den statligt belånade nyproduktionen.Vidare skall styrelsen överväga möjligheterna till utbytbarhet mellan ny-och ombyggnadsramamacentralt, regionalt och lokalt. Vissa nya riktlinjer förberäkning av låneunderlag och pantvärde underställs för godkännande.Dessa riktlinjer syftar till att möjliggöra utformning av bostäder som avvikerfrån traditionellt utförande, att utjämna storlek och standard mellan småhusoch flerfamiljshus, att begränsa ökningen av ytstorleken i den statsbelånadesmåhusproduktionen, att gynna byggande av hus som är lämpliga från energihushållningssynpunktsamt att gynna byggandet av mindre småhus. Vidare redovisas vissa ändringar igrunderna för att bestämma s. k. orts-koefficienter. Ipropositionen anmäls slutligen att frågan om produktionskostnadsbelåning upp till prövning när reglerna om konkurrens i bostadsbyggandet har fåttfull effekt. Prop.1977/78: 93 Lag om ändring i lagen (1947: 523) om kommunala åtgärdertill bostadsförsörjningens främjande m. m.; Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1947: 523) omkommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. m. dels att 3 § skall ha nedan angivna lydelse dels att i lagen skall införas en ny paragraf 6 § av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Kommun skall fortlöpande upp- Kommunskall fortlöpande upp- rätta bostadsbyggnadsprogram i rättabostadsförsörjningsprogram i syfte att främja att bostadsbyggan- syfte att främja att bostadsbyggan det inom kommunen förberedes det inom kommunen förberedes och genomföres på ett ändamåls- och genomföres på ett ändamåls enligt sätt. upprättas efter samråd med myn- skall antagas av kommunfullmäk- dighet som regeringen bestämmer tige. och tillställas myndigheten. skall upprättas efter samråd med myndighet som regeringenbestämmer och tillställas myndigheten. Är fastighet ställd under tvångsförvaltning enligt bostadsförvaltningslagen(1977: 792) och behövs medel ofördröjligen för sådan åtgärd för fastighetensskötsel som ej kan anstå utan risk för att bostadshyresgäst lider allvarligtmen, får kommun på begäran av förvaltaren förskottera visst belopp. Denna lag träder i kraft såvitt avser 6 § den 1 juli 1978och såvitt avser 3 § . 1 Lagen omtryckt 1975: 131, Senaste lydelse av lagens mbrik1975: 131. 1977/78: 93 , ordförande, och statsråden , , , ,, , Asling, Söder, , Mundebo, Krönmark, ,, , , Propositionom riktlinjer för ansvarsfördelning inom bostadsförsörjningen m. m. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades ensakkunnig! med uppdrag att utreda den statliga organisationen för uppgifteravseende byggnadsväsen, fysisk planering och bostadspolitik. Den sakkunnigeantog sedermera namnet Byggadministrationsutred-ningen (B 1974: 04). Maj:t en motion (1974:1921) angående utredningens arbete. Vidare överlämnade dåvarande chefen förbostadsdepartementet dels en skrivelse från HSB:s riksförbundangående belåningsbestämmelserna för bostadsbyggandet, dels enpromemoria angående förslag om förbättrad kontroll av småhusbyggen och enskrivelse i samma ämne från och Föreningen arkitekter. Utredningenavlämnade betänkandet (SOU 1976: 26) , Samordning decentralisering. I betänkandet lades fram bl. a. förslag till en långtgåendedecentralisering av beslut om statliga lån och bidrag till bostadsbyggande,ökat kommunalt ekonomiskt ansvar för beviljade lån, överföring avlåneförvaltningen till riksbanksorganisationen, inordnande avlänsbostadsnämnderna i länsstyrelseorganisationen, sammanläggning avbostadsstyrelsen och statens planverk, ändringar i ramsystemet förbostadsbyggande, förbättrad kontroll och besiktning vid uppförande av småhussamt produktionskostnadsbelåning. 1Dåvarande statssekreteraren i , 1977/78: 93 6 Samtliga kommuner har beretts tillfälle att avgeyttrande över betänkandet. Yttranden överutredningens förslag har efter remiss avgivits av ,kammarkollegiet, statskontoret, (),(), , ,(), statens pris-och kartellnämnd (SPK),, (), , statens rådför byggnadsforskning, , statensplanverk, länsstyrelsernas organisationsnämnd (), länsstyrelserna isamtliga län, låneunderlags-gruppen, kapitalmarknadsutredning (Fi1969: 59), utredningen rörande översyn av konkurrensbegränsningslagen (H1974:05), kommunalekonomiska utredningen (Fi 1971: 08), bostadssociala delegationen(B 1975:01), decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01), småhusköpkommittén (Ju1975: 02), fullmäktige i . ,i (LO), (),Centralorganisationen /SR (/SR), (),stadshypotekskassa, Svensk bostadsfinansiering aktiebolag(BOFAB), Sparbankernas inteckningsaktiebolag (), ,, föreningsbankers förbund, Post- ochkreditbanken (), (),, , . Svenska , , (), Näringslivets byggnadsdelegation (NBD),Föreningen , ,samt följande kommuner nämligen , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , Prop.1977/78:93 7 , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , Sala, , , , , ,, , , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , och . bar bifogat yttranden från samtligalänsbostadsnämnder samt i som i detta länhandlägger de ärenden som eljest ankommer på länsbostadsnämnd. Vissalänsstyrelser har bifogat yttranden från kommunala samarbetsorgan, riksbankensavdelningskontor samt vissa organisationer. Många kommuner har bifogatyttranden från kommunala nämnder och förvaltningar. /SR har i sitt yttrande hänvisat till yttranden frånArkitektförbundet samt /SR-föreningarna vid och statensplanverk, SAF har i sitt yttrande hänvisat till yttrandet från NBD medan SPINTABhänvisat till yttrandet från . Vidare har yttrande inkommit från , fortifikationsförvaltningen, ,statens stålbyggnadskommitté, , statens lantmäteriverk,statens vägverk, handelskammare. Industrins Kommitté för Byggbestämmelseroch svetskommissionen. tillkallades med stöd av Kungl. 1 Riksdagsledamoten , ordförande,riksdagsledamoten , direktören , direktören , direktören , riksdagsledamoten , länsrådetMaj-Britt , förbundsordföranden samt numera statsråden och . 1977/78: 93 8 gandeden för att utreda bostadsbyggandets omfattning och inriktningm. Bostadsfinansieringsutredningentillkallades med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande för attgöra en översyn av bostadsfinansieringen. Debåda utredningarna, som har haft ett nära samarbete, har gemensamt utarbetatett slutbetänkande (SOU 1975: 51 och 52). Bostadsförsörjning ochbostadsbidrag, vilket avlämnades . Där behandlas bl. a.bostadsförsörjningen inför 1980-talet, ökat hyresgästinflytande och förbättradebostadsbidrag. Delar av utredningamas förslag har tidigare behandlats ochföranlett förslag till bl, a. frågan om förbättrade bostadsbidrag. Yttrandenöver boendeutredningarnas betänkande har efter remiss avgetts av justitiekanslern,bostadsdomstolen, , , hyresnämnderna i ochGöteborg, datainspektionen, , ,(), statskontoret, SCB, RRV, (),, , , statens råd församhällsforskning, centrala , , , statensinvandrarverk, , statens råd för byggnadsforskning, statens institutför byggnadsforskning, statens planverk, länsstyrelserna i ,och , , , och ,socialutredningen (S 1969: 29), barnmiljöutredningen (S 1973: 08),pensionärsundersökningen (S 1974: 06), kommunalekonomiska utredningen, 1972 årsskatteutredning (Fi 1972: 02), bostadssociala delegationen,decentraliseringsutredningen, fullmäktige i . , , , , , /SR, Stadshypotekskassa,SBEF, , , , Svenska , , ek. för., NBD, , . Föreningen , ,, , , , , ,, , , , , , ochLuleå kommuner. Bostadsstyrelsenhar bifogat yttranden från vissa länsbostadsnämnder. Vid länsstyrelsernasremissyttranden har fogats yttranden från kommuner och vissa länsorgan m. m. Vissakommuner har bifogat yttranden från kommunala nämnder och förvaltningar. 2 RiksdagsledamotenPer , ordförande, riksdagsledamoten , f- d,riksdagsledamoten , riksdagsledamöterna ochIvar , direktören , förbundsordföranden numera statsråden och . 1977/78: 93 9 SAFoch har hänvisat till remissyttrandet från NBD, Vidarehar yttranden inkommit från , , , ek, för., Grupp 8 , och Föreningen och rätt. Idet följande behandlas byggadministrationsutredningens förslag med undantag förde delar som berör frågor om bostadsbidrag och ändrad uppgiftsfördelning inomplan- och byggnadsväsendet. Dessa senare frågor behandlas i det fortsattaarbetet med byggnadslagstiftningen. Med hänsyn härtill återges i det följandeinte innehållet i byggadministrations-utredningens överväganden ochremissyttrandena i derma del. Det finns emellertid ett påtagligt samband mellanflera förslag i denna proposition och frågor som rör plan~ och byggnadsväsendetsamt arbetet med en ny byggnadslagstiftning. I dessa frågor har samråd skettmed chefen för . Byggadministrationsutredningensförslag har nära samband med vissa av boende- ochbostadsfinansieringsutredningarnas förslag. Det gäller de delar avutredningarnas förslag som avser kommunala åtgärder för bostadsförsörjningen.Dessa förslag kommer därför också att behandlas i detta sammanhang. 2Nuvarande uppgiftsfördelning mellan stat och kommun samt organisationen i frågaom bostadspolitik, fysisk planering och byggnadsväsende Grundernaför nuvarande uppgiftsfördelning och organisation inom bostadspolitik samtplan- och byggnadsväsende fastlades i princip redan i mitten och slutet av1940-talet. Ansvaret för planering, produktionsini-tialiv samt ettändamålsenligt byggande och en ändamålsenlig förvaltning ligger således påkommunerna medan staten i huvudsak står för de finansiella insatser som behövsför att förverkliga de bostadspolitiska målen. Riksdagenbestämmer den allmänna målsättningen för bostadspolitiken och beslutar omåtgärder som behövs för att anpassa de bostadspolitiska medlen ocharbetsformerna till de uppsatta målen. sker en bedömning av det totalabostadsbyggandet inom landet med hänsyn till bl. a. samhällsekonomin. Genomramar för den statliga långivningen m. m. regleras omfattningen avbostadsbyggandet. Riksdagenbeslutar också om de olika stödformerna när det gäller innehållet ochvillkoren. 1977/78: 93 10 Regeringenansvarar jämte för att kapital finns tillgängUgt förbostadsbyggandets totala finansiering. Sedanriksdagen bestämt bostadsbyggnadsprogram och ramar för den statligalångivningen beslutar regeringen om fördelning av låneramar och avtillståndsramar för det inte statsfinansierade byggandet. I praktiken innebärdetta att regeringen uppdrar åt att efter samråd medarbetsmarknadsstyrelsen fördela ramama på storstadsregioner och län.Fördelningen på kommuner beslutas av länsstyrelsema efter hörande avlänsbostadsnämnderna, som samråder med länsarbetsnämnderna. Med undantag förärenden angående bostadsbidrag och lån och bidrag enligt energisparförordningen,i vilka besvär inte kan anföras över beslut, fungerarregeringen som sista besvärsinstans i låne- och bidragsärenden. Regeringenbeslutar vidare i ärenden om statligt stöd till kulturhistoriskt värdefullbebyggelse samt om dispens från markvillkor. För vissa lånebeslut krävssärskilt medgivande av regeringen, exempelvis beslut om lån för ändrad lägenhetssanmiansätt-ning.Regeringen beslutar också om förskott på hyresförlustlån och eftergift avsådana lån utöver vad som följer av huvudreglerna för eftergift. Bostadsstyrelsenär det centrala organet för statens verksamhet i syfte att främjabostadsbyggande och bostadsförsörjning. Enligtinstruktionen för och länsbostadsnämnderna (1965: 669,omtryckt 1975: 1277, ändrad : 915) åligger det bostadsstyrelsensärskilt att handha den statliga låne- och bidragsverksamheten för alt främjabostadsförsörjningen. Styrelsen skall också undersöka och belysa utvecklingeni fråga om bostadsbyggandet och bostadsmarknaden samt utföra beräkningar omdet framtida bostadsbehovet. a. råd och anvisningar skall styrelsenbistå kommuner och andra, som medverkar i bostadsbyggandet, för att främjalångsiktig planering av byggandet och en fortgående allmän förbättring avbostadsförsörjningen. Bostadsstyrelsenutfärdar på regeringens uppdrag tillämpningsföreskrifter till låne- ochbidragsförfattningarna. Ifråga om statligt stöd till allmänna samlingslokaler samt bidrag tillförbättring av boendemiljön är beslutande myndighet.Beslutanderätten har i dessa fall lagts på särskilda delegationer hos styrelsen,samlingslokaldelegationen resp. boendemiljödelegationen. I övrigt fattarstyrelsen beslut om markförvärvslån samt eftergift av och räntebefrielse förhyresförlustlån enligt huvudreglerna. Vidare krävs särskilt medgivande avstyrelsen för länsbostadsnämndernas beslut om lån till s. k. integreradeskollokaler. Bostadsstyrelsenfastställer med ledning av vissa av regeringen bestämda grundbelopp deschablonbelopp som utgör underlag för beräkning av låneunderlag och pantvärdeutom i fråga om belopp för tomt-och grundberedningskostnad samt lägestillägg,vilka fastställs av läns- 1977/78:93 11 bostadsnämnderna.Styrelsen fastställer dessutom de orts- och värderingskoefficienter som skalltillämpas vid beräkningen av låneunderlag, pantvärde och godkändaproduktionskostnader. Tidskoefficienten, som bestämmer lånebeloppens anpassningtill kostnadsvariationer i tiden, fastställs emellertid av regeringen. Bostadsstyrelsenär besvärsinstans när det gäller länsbostadsnämndernas beslut om lån ochbidrag. Somregionalt organ för den statliga bostadspolitiken finns i varje län enlänsbostadsnämnd. utgör därvid ett undantag. Länsbostadsnämndensuppgifter ankommer där på . Länsbostadsnämndemabeslutar, med undantag för bostadsbidragen, i samtliga låne- och bidragsärendendär beslutanderätten inte tillkommer eller regeringen. Länsbostadsnämndemabeslutar vidare i huvudsak angående utbetalning och förvaltning av beviljadelån. Utbetalning och avisering samt bokföring sköts dock centralt. Destatliga organens beräkningar och bedömningar av bostadsbyggandets möjliga ochlämpliga volym grundas på de kommunala bostadsbyggnadsprogram som kommunernaär skyldiga att upprätta. Ansvaret för att program uppgörs och fastställsåvilar kommunen ensam. granskar och bedömerbostadsbyggnadsprogrammen samt förbereder länsstyrelsernas beslut om fördelningpå kommuner av ramar för nybyggnad. Bostadspolitikenbygger på att tyngdpunkten i den praktiska verksamheten ligger i kommunema.Den lokala verksamheten handhas av kommunernas förmedlingsorgan. Kommunema haremellertid beslutanderätt enbart i fråga om statliga bostadsbidrag ochstatskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. I övrigt har de attyttra sig över och till länsbostadsnämnden vidarebefordra låne- och bidragsansökningar.Den tekniska granskningen av bostadslåneärendena har fr. o, m. den 1 juli 1976sammanförts med byggnadslovsgranskningen och ligger således på kommunema.Frågor om tillämpning av svensk standard prövas dock av länsbostadsnämnderna. Decentrala bestämmelsema om kommunemas befogenheter och skyldigheter i fråga ombostadsförsörjning finns i lagen (1947: 523 omtryckt 1975: 131) om kommunalaåtgärder till bostadsförsörjningens främjande m, m, i det följande kalladbostadsförsörjningslagen. Lageninnehåller fem huvudpunkter: Kommunenär berättigad att ställa medel till förfogande för åtgär der i syfte att nedbringa den enskildes kostnader för anskaffande eller innehav av en fullvärdig bostad. Kommunen är skyldig attförmedla lån och bidrag som staten ställer till förfogande i syfte att främjabostadsförsörjningen samt i övrigt biträda vid handhavandet av låne- ochbidragsverksamheten. Kommunen är skyldig att samlain uppgifter om bostadsförsörjningen i kommunen samt förmedla sådanauppgifter. 1911 f 78: 93 12 Kommunen är skyldig attupprätta bostadsbyggnadsprogram, Kommunen är skyldig att anordna avgiftsfribostadsförmedling i erforderlig omfattning. Dessutomhar kommun eller kommunalförbund rätt att besluta att anvisning ellerförmedling av bostad genom bostadsförmedling skall ske under villkoratt den bostadssökande medverkar till att bostad, som denne hyr eller inneharmed bostadsrätt och som denne lämnar i samband med inflyttningen i den nyabostaden, överiåtes på bostadssökande som kommunen eller kommunalförbundetanvisar. Kommunernaär i sin verksamhet på bostadsområdet i många avseenden bundna av lagar ochandra författningar. Kommunerna är vidare beträffande allt bostadsbyggandeberoende av den tilldelning ur låne-och tillståndsramar som de erhåller avstatliga myndigheter. Kommunernaär emellertid på det bostadspolitiska området obundna av statliga föreskrifteri vissa avseenden. Det gäller bl. utformningen avkommunens markpolitik, möjlighetema att ta initiativ ifråga om bostadsbyggandet, vilket kommer till uttryck bl, a. genom att mark iden omfattning som behövs planläggs och iordningställs för bostadsbyggande.Kommunen bestämmer vidare om fördelning av bostadsbyggandetinom kommunen geografiskt, på byggherrar (förvaltningsform) och på hustypersamt vilken bostadskostnadsmålsättning som bör gälla inom kommunen. Riksdagenhar ansvaret för den lagstiftning som reglerar plan- och byggnadsväsendet. Regeringensviktigaste uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet är direktivgivning, fastställelseprövningoch besvärsprövning. Därtill kommer en inte oväsentlig initiativrätt.Befogenheten att fastställa planer ligger numera i huvudsak på länsstyrelsen.Endast sådana planer som är av större omfattning eller av större principiellbetydelse underställs regeringen. Besvär över beslut rörande fastställelseav planer anförs hos regeringen. Regeringen prövar slutligen i enlighet med bestämmelseri byggnadslagen (136 a §) tillkomsten och lokaliseringen av viss industri. är centralt organ för ärenden om plan- och byggnadsväsende. Denallmänna uppsikten över planläggningen och byggnadsväsendet inom landetankommer på verket. Detåligger planverket särskilt att insamla och bearbeta kunskaper och erfarenheterinom dess verksamhetsområde. Vidare skall verket i anslutning till den allmännauppsikten över plan- och byggnadsväsendet ge råd och vägledning förplanläggningen samt meddela föreskrifter, råd 1977/78: 93 13 ochanvisningar för byggnadsväsendet. Enligt gällande bestämmelser har myndigheterinte rätt att utan regeringens medgivande ge föreskrifter, anvisningar ellerråd som kan påverka gällande standard eller tillämpade normer och som iväsentlig grad kan leda till direkta eller indirekta kostnadsökningar. Tillföljd härav måste huvudparten av planverkets föreskrifter, anvisningar och rådunderställas regeringen. skall också verka för samordning mellan detegna verkets och andra myndigheters föreskrifter, råd och anvisningar som rörplan- eller byggnadsväsendet. medverkar ocksåi den fysiska riksplaneringen i skilda former. a, leder och samordnarverket sådana inventeringar och utredningar m. m. som uppdras åtlänsstyrelserna i samarbete med kommunerna.