prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — Förbundet förordar att KB ochuniversitetsbiblioteket förs samman lokalmässigl även om de organisatoriskt äruppdelade i en nationalbiblioteksdel och en uni-versiietsbiblioieksdel. i finner del naturligt att ochbiblioteket vid i organisatoriskt förs samman till enenhet under högskolestyrelsen. KBpekar på att även kommer att ha en roll somforskningsbibliotek för de områden som anknyter till samlingar.Därutöver bör ha ansvaret för bl.a. den ganska stora sektorsom nu bevakas av KB men knappast med samma bredd av något avuniversitetsbiblioteken, som t.ex. bok- och biblioteksväsen och flera andrahumanistiska områden som har anknytning lill de stora centralakulturinstitutionernas, massmedias och bokbranschens behov. SAB anför, medhänvisning till samma intressen, att det bör vara möjligt atl infoga KB isystemet med ansvarsbibliotek. menar att del är viktigt att KBfortsätter förvärva utländsk litteratur eftersom bl. a. massmediernas behovinte torde komma all kunna tillfredsställas av universitetsbiblioteket. Inom nationalbiblioteketbör därför finnas en särskild enhet för utländsk litteratur. Vad gälllernationalbibliolekets uppgifter i övrigt önskar en klargöring avgränsdragningen gentemot arkivinstitutioner. Byggnadsstyrelsenerinrar om att en översyn pågår av KB:s lokalbehov. Styrelsen kommer i sambandmed översynen att beakta de förändringar i lokalbehovet som kan bli aktuellavid ett genomförande av utredningens förslag. Statskontoretoch RRV erinrar om dataarkiveringskommitténs förslag all nationalfonoteket börföras till en ny bildmedier. och SverigesRadio förordar en lösning i enlighet med dataarkiveringskommitténs förslag,medan KB pekar på att en sådan lösning kan leda till vissagränsdragningsproblem. ingår, anför KB, som ett viktigt moment i de centrala nationaldokumentärauppgifterna. KB finner det väsentligt att tidningsfilmningskommitténs förslaggenomförs. Det är också enligt KB oundgängligt atl filmningen lokalt blirförlagd i så nära anslutning till som möjligt. Flerainstanser, bl.a. KB självt, framhåller atl resurstillskott krävs för atl nationalbiblioteketskall kunna fylla de uppgifter det skall ha enligl utredningarnas förslag. Bl.a. KB, kuUurrådet, , flera högskolor, kommunförbundet och SACOISR betonar atlaccessionskalalogen över utländsk litteratur i svenska forskningsbibliotekmåste ajourföras. Ävenförslaget om en styrelse för tillstyrks. 1977/78:114 57 instanser har synpunkter på sammansättningen. Så anser bl.a. och att folkbiblioteken bör representeras i den.Universitetsstyrelsen för i noterar medtillfredsställelse att föreslås få en representant i styrelsenför . TCO och SACOISR finner del självklart alt personalenär representerad. framhåller, med anledning av attförbundet föresläs vara representerat i styrelsen, att även övriga kulturarbetarorganisalioneroch massmedier hör lill KB:s/viktigaste intressenter. Flera instanser, bl. a. och kommunförbundet,menaratt folkbiblioteken bör företrädas, l.ex. av en av SAB utseddrepresentant, i . KB pekar pä en rad detaljfrågor som bör tas upp av denföreslagna organisationskommittén. En rad instanser tar upp försöksverksamheten med LIBRIS.Förslaget om ansvarsfördelning för LIBRIS tillstyrks i allmänhet.Universitetsstyrelsen vid i vill dock fästauppmärksamheten på att delegationens möjligheter att förändra och påverkadriften av LIBRIS blir mycket små om budgetansvaret för LIBRIS förs till nationalbiblioteket.SACOISR framhåller att i del kommande utvecklingsarbetet synpunkter från de LIBRIS-anslutnabiblioteken måste inhämtas. TCO anser att en förutsättning för att nationalbiblioteketskall svara för driften av LIBRIS är att den föreslagna nämnden förbibliografiska frågor kommer lill stånd så att användarna tillförsäkrasinflytande. En rad instanser för fram önskemål och förslag omvidareutveckling av LIBRIS, så bl. a. FOA, UHÄ och ett antal högskolor, SO, FBRoch TCO. Flera av dessa, bl. SÖ, FBR och flera högskolor, anser att flerbibliotek bör anslutas lill LIBRIS-nätet med egna terminaler. Någrainstanser tar upp möjligheterna till samverkan mellan LIBRIS och det datanätsom byggs upp för folkbiblioteken, BUMS. En sammankoppling mellan dem ter sigenligt SÖ rationell. anger atl man fortfarande har enpositiv syn på samverkan mellan bibliografiska ADB-system i . Detförefaller emellertid, anför bolaget, som om LIBRIS i sin nuvarande utformningskulle vara olämpligt som bas för en gemensam utveckling och starkare skälskulle tala för att en fortsatt utveckling skulle ske med tillvaralagande avdet stora kunnande inom de aktuella områdena som ackumulerats påBibliotekstjänst. UHÄ noterar att möjligheterna till dataleknisk samverkanmellan LIBRIS och BUMS är begränsade och tillstyrker att en utvecklingsplan fördatateknikens utnyttjande inom hela informationsförsörjningens områdeutarbetas. Siatskonioreianför att svårigheterna att vidareutveckla LIBRIS underskattats. I dagslägetbör därför, anser statskontoret, förändringarna i LIB- 1977/78:114 58 RISbegränsas till vissa förbättringar medan en fortsatl systemutveckling ställs påframliden. finner att de stora förväntningar om rationaliseringsvinstersom knutils till inte infriats utan alt projektetblivit dyrbart för svenskt biblioteksväsen. Projektet bör därför enligt rådelsmening tills vidare begränsas lill alt utveckla funktionen för katalogproduktionoch lokalisering av vetenskaplig litteratur. STUmenar atl LlBRIS-syslemet bör ersättas av eti modernt, billigt och användarvänligtsystem som bl.a. medger ämnesmässiga sökningar. SACOISR menar atl man i detfortsatta arbetet med utveckling av LIBRIS bör satsa på ett nytt system med mermodern teknik och med åtkomstmöjligheter för ell stort antal bibliotek. 2.2.5Samverkan mellan folkbibliotek och forskningsbibliotek Enrad instanser instämmer i alt folkbiblioteken har en ökande roll i informationsförsörjningenoch atl det är viktigt all samarbetet byggs ut mellan folkbibliotek ochforskningsbibliotek, så bl.a. KB, UHÄ, , , , , ,TCO, , och . Fleraav dessa pekar också pä alt det bör bli en uppgift för den föreslagnadelegationen att arbeta med dessa frågor. Bl.a. KB, FBR och SACOISR anför att det, pä grund av det primärkommunala huvudmannaskapetför folkbiblioteken, inte är möjligt att fastställa några allmänna riktlinjerför en samverkan. Flerainstanser påpekar att vissa uppgifter för folkbiblioteken inte uppmärksammatsav utredningarna. KB menar att de kulturpolitiska målen i flertalet kommunertorde ha inneburit en klar prioritering av bibliotekens insatser för att nå nyagrupper. I rådande resursknappa läge torde detta ha medfört minskade eller ivart fall inte ökade möjligheter att tillhandahålla kurs- och vetenskapliglitteratur. KuUurrådetoch SACOISR visar pä atl folkbibliotekens roll inom den samhälleligainformationen har ökal. menar att delegationen förinformationsförsörjning bör ta initiativ till försöksverksamhet medinformations- och utredningstjänster vid folkbiblioteken. Deras uppgift skallvara atl ställa sådan utredningskapacitei lill löntagarnas och medborgarnasförfogande som i dagens samhälle bara näringslivet, förvaltningen och de storaorganisationerna besitter. kan tjäna somförebild. Förbundetföreslår vidare atl folkbiblioteken bör ges resurser att stödja amatörforskningpå olika områden och atl delegationen för informationsförsörjning tarinitiativet till försöksverksamhet med forskningshandle-dartjänsler vidfolkbiblioteken. SABbeklagar att utredningarna inle mer berört sådana frågor som den ojämnautbyggnaden av informationsresurserna, svårigheterna för folkbiblioteken attprioritera vissa låntagargrupper före andra och den besvärande 1977/78:114 59 ekonomiskasituationen i kommunerna och dess konsekvenser för t. ex. informationsförsörjningen. BIblioieksijänstAB beklagar att utredningarna inte lagt fram konkreta förslag om hur samverkanskulle kunna utformas. Del skulle enligt bolaget sannolikt vara av värde med endiskussion om ambitionsnivå och finansiering av projekt som har gemensamtintresse för alla bibliotekstyper och för forskningen i stort. Flerainstanser tar upp folkbibliotekens roll för högskolan i samband med den nyligengenomförda högskolereformen. UHÄ anför att folkbiblioteken har stor betydelseför informationsförsörjningen lill högskolan på utbyggnadsorterna. Denfortsatta spridningen av den statiiga högskoleutbildningen liksom utvecklingeninom den kommunala högskoleutbildningen kommer att ställa ökade krav pafolkbiblioteken. En ökad samverkan mellan de vetenskapliga biblioteken ochfolkbiblioteken är därför angelägen. UHÄ anser atl det bör bli en uppgift förden föreslagna delegationen att i samråd med siatens kulturråd och UHÄ närmareöverväga och finna lösningen pä frågan om ansvarsfördelning och samverkan.Samma uppfattning har5AÖ. upprepar sittförslag i skrivelse till om en utredningav litteraturförsörjningen till högskoleutbildningen ochdistansundervisningen. stöder förslag ochframhåller att informationsförsörjningen till vuxenutbildning och gmndläggandehögskoleutbildning bör tillgodoses inom ramarna för respektive ulbildningsform.Det är viktigt att kontakten mellan folkbibliotek och forskningsbibliotek påhögskoleorterna är god. På en del sådana orter - som i finns ettsärskilt samrådsorgan för utbyte av tjänster och erfarenheter mellanhögskolebibliotek, folkbibliotek och gymnasie-biblioiek. Samrådsorgan av dennatyp bör, anför förbundet, efter hand inrättas på alla högskoleorter. KB menar ocksäatt några generella förpliktelser för de kommunala biblioteken att lämnalitteraturservice till högskolorna inte föreligger. Några lokala avtal medberörda kommuner har enligt KB inte träffats vid tillkomsten av de nyahögskoleenheterna. SACOISR menar att en tillfredsställande lösning avkostnadsansvaret för de kommunala bibliotekens ansvar för högskoleväsendetsinformationsförsörjning måste åstadkommas. läns bibUotek redogör försvårigheterna all i från sida ge biblioteksservice tillhögskolan och anför atl ökade statliga bidrag krävs. Fjärrlåneverksamhetenberörs av några instanser. anför alt fjärrlåneservicen är enpersonalintensiv och kostnadskrävande uppgift, och att del är väsentligt attden inte drabbas av inskränkningar på gmnd av bristande ekonomiska resurser.Resurstillskott härför kommer därför att krävas. Förbundet vill i sammanhangetaktualisera litte-raturuiredningens förslag om alt de kommunala bibliotekenskulle få tjänstebrevsrätt och s. k. rikstillstånd för svarsförsändelser.Regionstyrelsen Prop.1977/78:114 60 förLundlMalmö högskoleregion menar alt en översyn av bestämmelserna för fjärriåneverksamhetenbör göras. och betonar länsbibliotekens och lånecentralernasroll för Ijärriåneverksamheten. Ett ökat statligt stöd till dessa är enligtbåda instanserna angeläget. De pekar bl. a. på de tyngande porlokostnadema. Siatskoitioreimenar att en utbyggd samverkan mellan forskningsbibliotek och folkbibliotek i alltväsentligt blir beroende av hur frågan om ett närmare bibliografiskt samarbetemellan KB, och bokförlagen kan komma att lösas. Viklen avett bibliografiskt samarbete understryks också av bl.a. KB, kommunförbundet, . Likaså är del enligl KB, , kommunförbundei,SACOISR och SAB angeläget att möjlighetema till samverkan mellan LIBRIS ochBUMS beaktas. BibliotekstjänstAB menar också all en samordnad inköpsorganisation skuUe erbjuda intressantamöjligheter. 1utredningens bedömning av de frågor som tas upp under detla avsnilt instämmer SINFDOK.SINFDOK betonar att flera av dessa informationsbehov ej kantillgodoses utan avsevärda ekonomiska insatser. Detta gäller särskilt de mindreföretagens behov och upprättandet av faktadalabaser. StatskontorettiUstyrker alt uppgifter av den art som utredningen anger hålles under delegationen.Särskilt angeläget finner statskontoret det vara alt datorbaseradeinformationssökningssystem blir mera lättillgängliga för användarna genom ökadekrav på samordning gentemot de systemansvariga. Statskontoret vill även pekapä möjligheterna atl i större utsträckning än förbehålla statenupphovsrätten till bl.a. datorprogram som utvecklas inom statligt finansieradeprojekt. Även RRV anser alt den föreslagna delegationen noggrant bör prövamöjligheterna att förbehålla staten utnyttjanderätten lill bl.a. datorprogramsom utvecklas med statliga medel. Om del skulle visa sig att det inte ärmöjligt för staten att få utnyltjan-derätt, bör detta föranleda åtgärder i formav omprioriteringar till förmån för projekt som kan utnyttjas av staten för enförbättrad informationsförsörjning. Flerainstanser betonar atl standardisering, normering och terminologifrågor ärangelägna utvecklingsuppgifter och att bl.a. ()här har en viktig roll. Så gör bl.a. , ,i (SIS) och plan- och byggterminologikommittén.Televerket förutsätter atl den delegation som föreslås ersätta SINFDOK kommeralt verka för atl målsättningarna för TNC:s verksamhet fullföljs. SINFDOKfinner utredningens förslag om TNC:s finansiering ändamålsenlig. Det ärangeläget att dialogen mellan TNC och delegationen förs på gmndval av enrullande flerårsplan och kon- 1977/78:114 61 centreraskring frågor om verksamhetens mal, inriktning och ekonomiska ramar.Prioriteringen mellan enstaka projekt, andra verksamheter och administrativakostnader får sedan göras av TNC inom de givna ramarna. Härigenom kommer högrekrav att ställas pä l'NC:s långsiktiga planering, samlidigt som dendagliga verksamheten underlättas genom att den blir mindre beroende av enstakabeslut av andra organ. 5/5framhåller alt samarbetet mellan TNC och SIS med fackorgan bör organiseras säalt bada parters resurser utnyttjas optimalt. SIS anför i delta sammanhang ocksäatt de anslag kommissionen sedan ar 1970 har erhållit frän SINFDOK har varithelt avgörande för möjlighetema att bedriva ett meningsfullt arbete. SIS anserdet väsentligt atl detta slöd upprätthalls även i forlsällningen. 3 Mikrofilmning av svensk dagspress Iproposition 1973:1 (bil. 10 s. 392) förordade föredragande statsrådet att enmikrofilmning av den svenska dagspressen skulle komma till stånd i huvudsakefter de riktlinjer som statskontoret hade föreslagit i rapporten den svenska dagspressen (Stencil 1971). Föredraganden förordade också attvissa detaljundersökningar samt planerings- och samordningsuppgifter vid ettgenomförande av statskontorets förslag borde utföras av en speciellttillkallad organisationskommitté. biföll förslagen (UbU 1973: 8, rskr1973:105). Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades en organisationskommittébestående av fem ledamöter med uppgift all svara för planeringen m. m. avverksamheten med mikrofilmning av den svenska dagspressen. De sakkunniga somantog namnet tidningsfilmningskommittén (TFK) (U 1973:07) har kommit med tvårapporter: Dagspress på mikrofilm (Ds U 1975:4 och Ds U 1976:14). Den förstarapporten behandlar lidningsfilmningens omfattning och organisation m. m. ochden andra filmning, arkivering och läsning av mikrofilm. Idet följande redovisas kortfattat kommitténs förslag. Enligtlagen (1949:166) angående skyldighet atl avlämna för bibliotek avseddaexemplar av tryckt skrift (ändrad senast 1977:1022) skall ett exemplar av varietryckt skrift levereras till vart och ett av kungl. (KB) samtuniversitetsbiblioteken i , och . En betydande del av delleveranspliktiga svenska trycket utgörs av dagstidningar. bevarar vart och ett av nämnda bibliotek minst en edition. Förvaringenav dagstidningsmaterialel ställer stora krav på utrymmen. Prop.1977/78:114 62 Uppskattningsvis av totala antalet hyllmeter -motsvarande en yta av nära 8000 m - vid nämnda bibliotek utgörs av tidningar.Lokalbehovet för dagstidningar växer med uppskattningsvis 150 m'' . Arbetet med att ta emot, förvara och tillhandahälladagstidningar i original är förenat med betydande kostnader och olägenheterfrån servicesynpunkt. Tidningarna binds vanligen i tunga och skrymmande lägg.Genom bindningen fördröjs tillgängligheten av tidningarna avsevärt. Till dettakommer den överhängande risken av att det äldre tidningsmaterialet går förioratför eftervärlden genom att papperet förmullnar eller slits ned. Såväl skyddssynpunkter som ekonomiska aspekter har drivitfram mikrofilmning av dagspressen. Genom sådan mikrofUmning kan nedslitningenav läggen reduceras och centralt belägna bibliotekslokaler disponeras för andraändamål. Vidare blir tidningsmalerialet genom mikrofilmning relativt snabbttillgängligt samt lätt atl distribuera och att i enskilda delar överföra tillpapperskopia. I har viss mikrofilmning av tidningar förekommitsedan slutet av . Mikrofilmningen har till övervägande del utförts avprivata företag. 3.1.2 Nuvarande tidningshantering och tidningsfilmning beskriver de rutiner som förekommervid tidningshantering vid ett av de fyra biblioteken, nämligen KB. Tidningslryc-keriernalevererar tidningsmalerialet ungefär en gång . Efter kontrolloch registrering transporteras materialet till magasin, i första hand statensbiblioteksdepå i . Tidningsfilmning i omfattar både äldre årgångar,retrospektiv filmning, och löpande årgångar, kontinuerlig filmning. Del totalaantalet utförda exponeringar uppskattas, enligt kommittén, lill ca 20 milj. Tid-ningsläggsom hotar att bli förstörda har genom kommitténs försorg skyddsfilmals. För retrospektiv filmning - liksom kontinueriig filmningav tidningar med ringa efterfrågan vid biblioteken - krävs i regel att enutomstående beställare helt eller delvis svarar för grundkostnaderna i sambandmed filmningen. Delta system för igångsättning av mikrofilmning har medfört altretrospektiv mikrofilmning endast undanlagsvis kommit ifråga för nedlagdatidningar eller tidningar med svag ekonomi annat än i den mån bibliotek ellerandra institutioner finansierat sådan filmning. utgavs i 148 tidningar avdagspresskaraktär. Enligt kom-mUlén filmades 80 () av dessa kontinuerligt,vilket motsvarar av antalet framställda tidningssidor.Företrädesvis är det storstadstidningar och större landsortstidningar sommikrofilmas kontinuerligt. Mer än hälften av de exponeringar som utförts harförvärvats av kungl. och/eller universiteten i form av en ellerflera positiva kopior. Prop.1977/78:114 63 redogör i kapitel 3 av rapportenför de rättsliga frågor som uppkommer i samband med mikrofilmning av svenskdagspress. De rättigheter som är knutna till tidningsfilm är av tvåslag, dels äganderätt, dels upphovsrätt till de alster som är upptagna påfilmen. Beträffande upphovsrätten finns bestämmelser härom i lagen (1960: 729)om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (ändrad senast 1976:192,upphovs-rättslägen). TUI denna lag ansluter sig lagen (1960:730) om rätl tUlfotografisk bild (ändrad : 362), som handlar om fotografens rätt tUlsina bilder. Upphovsmännens principiella ensamrätt är inskränkt i vissahänseenden av hänsyn lill privata och allmänna intressen (11-26 §§ upphovsrältslagen).De viktigaste av de inskränkningar som kan vara aktuella i delta sammanhang ärföljande. För det första får enstaka exemplar framställas för enskilt bruk.Dessa exemplar får inle användas för annat ändamål (11 § upphovsrättslagen).För det andra får arkiv och bibliotek med regeringens tillstånd och på devillkor, som anges däri, för sin verksamhet framställa exemplar av verk genomfotografi (12 § upphovsrältslagen). De närmare bestämmelserna härom finns ikungörelsen (1961:348) med tillämpnings-bestämmelser till lagarna den 30 december1960 om upphovsrätt lill litterära och konstnärliga verk och om rätt tillfotografisk bild. Kommittén framhåller att de upphovsrättsliga förhåUandenakring material som publiceras i tidningarna ofta är svåra att utreda, bl. a.därför att de är grundade på oklara avtal. I många fall har dock upphovsrättenövergått på tidningsföretaget, vilket särskih gäller material som de anställdaframställer i sin tjänst. Detta innebär alltså att tidningen, såvitt det är avintresse i samband med mikrofllmning, i princip har "all rätt" tillmaterialet. Det bör emellertid enligt kommittén tilläggas, att ätskUligtmaterial som publiceras i tidningar inte har skydd, eftersom det utgörs avmeddelanden m. m. av enklare karaktär som inte uppnår tillräcklig grad avsjälvständighet. Kommittén föreslår atl tidningsfilmningen omfattar bådekontinuerlig filmning, dvs. löpande mikrofllmning av varie dagstidning somutkommer i , och retrospektiv filmning, dvs. mikrofllmning av sådanaserier av svenska dagstidningar som finns vid de vetenskapliga biblioteken ochsom tidigare inle filmats. Den kontinuerliga filmningen bör enligl kommitténprioriteras. Kommittén har sökt uppskatta antalet unika sidor i ett årstidningsproduktion samt antalet exponeringar vid filmning av alla unika sidor.Kommittén har därvid delat upp tidningarna i tre grupper, nämligen storstadspress(tidningar utkommande i , och ), landsortspress samt s.k. smärre enheter i . Tidningsgrupperna bör enligt kom- mitten filmas i tre olika sviter. tidnings huvudedition, dvs. i allmänhet den senast utkommande editionen.Svit B bör omfatta de ändrade sidorna, i förekommande fall föregångna avförsta editionen, om denna skiljer sig från huvudeditionen. Detla gäller f n.beträffande storstadspress. avses för löpsedlar. väntas bli den av forskarna mest utnyttjade ochföreslås bli filmad med 16 gångers förminskning. Av besparingsskäl bör försviterna B och C tillämpas 24 gångers förminskning. Del av kommitténuppskattade antalet unika tidningssidor m. m. och exponeringar framgårav följande tabell. Som framgår av tabellen kommer en årgång dagstidningar vidkontinuerlig filmning av unika sidor jämte första editionen av storstadspressatt motsvara ca 780000 exponeringar. Den årliga kostnaden för själva filmningenhar av kommittén beräknats till ca . Tidningar i det mindre formatet (tabloid) sidor exp Tidningar det större formatet (3 st/exp) 24 X Löpsedlar (3 st/exp) SUMMA (storstad, landsort + SES) Siffrorna anger 1000-tal sidor resp. exponeringar. Anmärkning: ed = edition; SES = små(tidnings-)enheter iStockholm; exp = exponeringar. Tidningar i det mindre formatet filmas med tvåsidor per exponering och tidningar i det större formatet filmas med en sida perexponering. 1977/78:114 65 Kommittén har undersökt möjligheten av att unika sidorskall kunna sorleras ul på resp. lidningslryckeri. Av en enkät som Svenska tidningsutgivareföreningenpå initiativ av kommittén har genomfört hos sina medlemsföretag framgår, atlett nittiotal tidningar, som representerar av antalet sidor enligt den idet föregående redovisade tabellen, är villiga att, ifall tanken på filmning avunika sidor realiseras, varie dag plocka ul de unika sidorna och markera dessasidors kronologiska förhållande lill första editionen eller huvudeditionen. Under förutsättning alt de unika tidningssidorna - jämteförsta editionen av storstadspress och löpsedlar - kan tas fram för filmningutan andra kostnader för staten än dem som hänger samman med exponeringarnabör, enligt kommittén, den kontinuerliga tidningsfilmningen omfatta dettamaterial. Den retrospektiva filmningen bör enligt kommittén kunnagenomföras . Kommittén uppskattar antalet ofilmade tidningssidortill mellan 11 och 14 milj. Kostnadema för den återstående fUmningen häravkommittén beräknats lUl ca /år prisläge. Bevarandet av svensk dagspress åvilar av tradition vissavetenskapliga bibliotek. Kommittén finner det därför naturligt, att den med lidningsfilm-ningenförenade verksamheten knyts till det statliga biblioteksväsendet. Kommitténanser att starka skäl talar för att en särskild organisatorisk en-hel - avkommittén benämnd Svenska tidningsavdelningen (STA) - för denna verksamhetinrättas vid KB. Tidningstryckeriema bör sända in materialet till denna enhet,som kontrollerar del innan det skickas vidare till filmning. Det bör enligtkommittén ankomma på KB att för utlåning förvara en fullständig omgång positivakopior av svensk tidningsfilm. Själva fdm-ningen av tidningsmalerialet bör,enligt kommitténs mening, förläggas externt, dvs. hos förelag (motsv.) somredan bedriver likartad verksamhet. Den föreslagna tidningsenheten vid KB bör enligt kommitténha en personalorganisation motsvarande II årsverken.