prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Regleringen ersattes april 1977september 1977 aven rekommendation om utlåningsbegränsning. Riktlinjerna har varit att i förstahand tillgodose industrins kreditbehov och i synnerhet föi: sådana företag. Diagram9:1 Affärsbankemas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande19711977 11 1977/78.1 saml.100. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell9:1 Förändring i penningmängden hos allmänheten 19751977 Milj. kr. som inte har möjlighet att låna iutiandet. Dessutom framhöUs vikten av en begränsning av krediter tiUkonsumtionsändamål. Riksbankenskassa- och Ukviditetskrav på bankerna kompletterade de direktautlåningsbegränsningaraa t. o. m. . harlikviditetskraven utgjort det styrande instrumentet för bankernasoprioriterade utlåning. Företagens, konmiunernas och hushåUenssanmiaidagda banktiUgodohavanden samt deras innehav av sedlar och mynt penningmängden ökade i ett snabbt tempo (tabeU 9: 1).Säsongrensade tremånaderstal visade en årUg tiUväxt på i slutet avdetta år Diagram9: 2 Penningmiingden 19751977 Löpandetrem&nadersförändringar uppräknade till årstakt. Tabell9: 2 Penningmängdens tillskott 19751977 Penningmängden hosallmänheten, ökning Statens upplåning utanförbankerna (ökn. Statens upplåning i utlandet(ökn. Medelpå investeringskonton i (ökn. Bankernas utlåning tillallmänheten (exkl. mellan- Bankernas nettoförvärv avhypoteksobligationer och Bankernas fordringar på övrigakreditinstitut (diagram9: 2). och fram tUl sensommaren 1977 sjönk penningmängdensökningstakt successivt och uppvisade för en årstakt på knappt 1 %.Därefter har den ånyo stigit snabbt. som helhet beräknaspenningmängden ha stigit med jämfört . Penningmängdens utvecklmg förklaras i allt väsentiigtav det statiiga budgetunderskottets förändringar, statsskuldspolitiken ochsvängningarna i valutaställnmgen. Under huvuddelen av 1977 har sålunda främst Diagram 9:3 Valutareserven och tidspositionen 19721977 Stockuppgifter vid slutet av Prop.1977/78:100 Bilagal Finansplanen 164 Tabell 9: 3 Bankernas likvida tillgångar 19751977 1975 1976 13kv. Statensupplåning utanför bankerna (ökning = ) Statensupplåning i utlandet (ökning = ) Allmänhetensinnehav av sedlar och mynt (ökning = ) Medelpå investeringskonton i (ökning = ) Kassakvotsmedeli (ökning = ) Summa(l)-f(2) Affärsbankernaslikvida tillgångar Kortanettofordringar på på Kortanettofordringar på utländska banker Statsobligationer Summa(1) Kortanettofordringar på spar- och föreningsbanker Korta nettofordringar på övriga kreditinstitut Spar-och föreningsbankernas likvida tillgångar Korta nettofordringar på nettofordringar påriksgäldskontoret Statsobligationer Summa(2) Kortanettofordringar på affärsbanker Kortanettofordringar på övriga kreditinstitut Spar-ochföreningsbankernas likvida tillgångar 827 1010 308 1227 ökningen av statens upplåning hosallmänheten men även valutautflödet bromsat tillväxten ipenningmängden (diagram 9: 3). Effekten av valutatransaktiöner,budgetutveckling och statsskuldspolitik på penningmängden blev tmder de treförsta kvartalen 1977 negativ, ehuru i väsentUgt lägre utsträckning än under isamma period 1976. Bankernas transaktioner resulterade i ett betydligt lägretillskott tiU penningmängden under niomånaderspérioden t. p. m. september1977: jämfört med . Dettai skedde främst genom ennedskärning av bankernas utiåning i svenska kronor till allmänheten (tabeU 9:2). Under årets sista har det tilltagande underskottet istatsbudgeten och återinflödet av vjalutor svarat för att penningmängden återbörjat accelerera mycket snabbt. Diagram 9: 4 Industrins likviditetsutveckling 19711977 Anm. Med likvida medel menas kassa-, bank-,postgirotillgodohavanden, kortfristiga penningplaceringar samt icke-utnyttjadcheckräkningskredit. Uppgifterna avser industriföretag med fler än 200anställda. Tidsprofilen i samhällsekonomins totalalikviditetsutveckling under loppet av de tre första kvartalen 1977 kan skönjasäven bland de olika sektorema. Tillväxten i hushållens banktillgodohavanden varväsentligt lägre jämfört med samma del av året1976 för att växa i förhållande till tredje kvartalet1976. Även kommunemas banktillgodohavanden expanderade i en snabbare takt undertredje kvartalet 1977 stäUt mot samma kvartal 1976. Företagssektorn fick underförsta vidkännas en påtagUg likviditetsåtstramning. Under tredjekvartalet 1977 växte dess banktillgodohavanden i ungefär samma omfattning somunder . Som framgår av diagram 9: 4 har industrinslikviditetsutveckling försvagats påfallande under årets tre första kvartal. Enkraftig likviditetsökning följde . Den började närmarebestämt efter devalveringen av kronan , dåföretagen fick hem betydande belopp av utländska valutor. 12 1977/78.1 saml. Prop.1977/78:100 Bilagal Finansplanen 166 Tabell 9: 4 AfTårsbankcrnas likviditetskvoter 19751977 Genomsnittligtöverskott föi affärsbankssystemet under successiva 12-månaders-perioder.Procent Anm. Systemet med utjämningsregel infördes i mars 1975.Första fullständiga 12-månadersperioden avser således värdet för februari 1976.Tidigare uppgifter har beräknats successivt . Affärsbankernas likviditetssituation hade försämrats,påtagligt (tabell 9: 3). leddeförstärkningen av statsbudgeten tillsammans med statens stora inhemskaupplåning utanför banksystemet till ett fortsatt ansträngt likviditetsläge föraffärsbankerna med åtföljande stor upplåning i . Valutautflödetunder sommaren accentuerade stramheten. Det omfattande utgiftsöverskottet i statens budget undertredje kvartalet 1977 hade en kraftig likvidiserande effekt. Mot.slutet avkvartalet ägde som nämnts ett valutaåterflöde mm. Härigenom kunde bankernaunder detta kvartal kraftigt minska sin skuld till och avvecklatidigare kortfristig upplåning i . Under de tre första kvartalen 1977 minskade emellertidbankernas totala likvida tillgångar i form av nettofordringar på ,utiandet och staten med . jämfört med en minskning,på drygt 9miljarder kr. Bakom denna utveckr ling låg ihuvudsak samma faktorer som, de som styrde penningmängdens utveclding.Bankernas strama likviditetsläge under, liksom detförbättrade läget ,1977 speglas även i deraslikviditetskvoter (tabell 9: 4). Det stora-underskottet i statsbudgeten underfjärde kvartalet 1977 medförde en stark ökning av bankernas likvida tillgångar.Banklikviditeten vid slutet, av 1977 var betydligt högre än vid slutet av 1976:Viss .upplåning i förekom även under sista delen av året, mensamtidigt byggde bankerna upp stora kortfristiga fordringar påriksgäldskontoret, främst i form av skattkammarväxlar. Tabell9: 5 Inhemska kreditmarknaden under de tre första kvartalen 1976 och 1977 Kommu- Bostäder Närings- Summa ner liv återlän samt exkl. förvärv av utländska Obligationer och bankersförlagsbevis. investeringsbankens kortfristiga placeringar. Kreditströmmarna på den inhemska org;aniseradekreditmarknaden uppgick under de tre första kvartalen 1977 fiU 31,5 nuljarderkr. ; vilket var . mer än 1976 (tabeU 9: 5). Kreditgivningentill de olika låntagarkategorierna utvecklades ej enhetiigt. Staten ochbostadsbyggandet tog i anspråk en växande andel av det totala kreditflödetunder de tre första kvartalen 1977. En förskjutning tUl förmån för näringslivetskedde . Affärsbankernas totala kreditgivning ökade med 3,7niiljarder kr. under niomånaderspérioden t. o. m. tiU 13,7miljarder kr. ledde långsammare avlyft än utbetalningar avbostadsbyggnadskrediter till att affärsbankernas stock av utestående bostadsbyggnadskrediterväxte med . mot en tillväxt på drygt 100 milj. kr. under detre första kvartalen 1976. Affärsbankernas nettoförvärv av bostadsobligationervar av ungefär samma omfattning 1977 söm 1976. Affärsbankernas kreditgivning tiU allmänheten sjönkunder de tre första kvartalen 1977 jämfört med 'dåen betydande kreditexpansion ägde rum (tabeU 9: 6). Affärsbankernas stock avutestående krediter tiU kommuner visade t. o. m. enminskning med drygt en halv mUjard kr. 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 9: 6Affärsbankernas övriga utiåning och 1977 Förändring , ,., .v..:- ,. .. 1976.; :.. ..,13kv. 203 4 425 3 866 , 1054 -881 .. 274 7 501 . 3 493 994 -795. 5 485 45 639 28 475 av den lägre utlåningstakten. Somframgår av tabeUen hade företagssektorn företräde vid utnyttjandet ay dettillgängliga låneutrymmet. Kreditexpansionentmder fjärde kvartalet ledde tiU att uUåningen tUl näringslivet blevbetydligt större som helhet jämfört med . Sparbankernas och föreningsbankernas totalakreditgivning minskade med . under de tre förstakvartalen . Merparten av nedgången återfanns bland reverslåiien tiUnäringslivet. De enskilda försäkringsinrättningarnas totalanettoplaceringar på kreditmarknaden växte med ca 1 mUjard kr. under detre första kvartalen 1977. Det var särskilt deras reverslån tiU näringslivetsom ökade. Allmännapensionsfondens (de tre första fondstyrelserna) nettoplaceringar påkapitalmarknaden ökade med drygt 700 milj. kr. under de tre första kvartalen 1977 och uppgick tUl memot 10000 milj. kr. TiU detma utveckling bidrog dels en ökning avfondkapitaltiUväxten, dels fondens transaktioner med banker. En vissomfördelning i fondens kreditgiv-ningsmönster ägde mm under de nio förstamånaderna . Dess kreditgivning tiU kommuner både i form av obUgationer ochreverslån minskade sammanlagt med knappt 700 milj. kr. till 335 milj. kr.,medan framför allt fondens reverslån tiU företagen genom meUanhandsinsti-tutenväxte. Fondens nettoförvärv av bostadsobligationer var av samma omfattningunder niomånaderspérioden t. o. m. som under motsvarande tid1976. 9.3 Den sektorvisa upplåningen Under loppet avandra började underskottet i statens budget att växa. Enjämförelse meUan 1976 och 1977 visar ett kraftigt omslag från ettinkomstöverskott på 1,2 mUjarder kr. 1976 tUl ettunderskott på 7,8 mUjarder kr. 1977 (tabell 9: 7). ParaUeUtmed budgetimderskottet under de tre första kvartalen ökade både den inomoch utom landet placerade statsskulden med 1,2 mUjarder kr. resp. 6,6 mUjarderkr. 1 Preliminärnationalbudget ' 169 Tabell9: 7 Statens budgetutfall samt upplåningsförmer 19751977 Milj. kr.,nettobelopp Budget utfallet (nettoutgift = -) landet (ökn. = -1-) landet (ökn. = -i-) Anm. För att emå överensstämmelse mellanuppgifterna för statens upplåning ochbudgetutfallet har och statsverkets kassaförändringar dragitsav från skattkammarväxlar och korttidslån. Förlängningen avden inhemska statsupplåningen, som påbörjades och fortsatte imder 1976,har gått vidare under de tre första kvartalen 1977. Statens långfristiganettoupplåning i i form av räntelöpande långfristiga obUgationer samtprenueobUgationer uppgick tiU . under de tre första kvartalen1977. Denna upplåning översteg således ökningen i den inhemskt placeradestatsskulden med ca . minskade statens kortfristigaskulder med . Statens inhemskaupplåning utanför banksystemet var under de tre första kvartalen 1977 liksomtmder omfattande och uppgick till 6,6 mUjarder kr. Då ståtenstotala inhemska upplåning stannade på 1,2 mUjarder kr. minskade härigenom dessskuld tUl banksektorn. Det stora imderskottet i statsbudgeten under fjärdekvartalet finansierades däremot huvudsakhgen i banksektorn. Kommunernasutgifter beräknas 1977 ha ökat i en långsammare takt än inkomstema.Förbättringen av deras finansiella sparande uppskattas tiU meUan 2 och 3miljarder kr. TUlgängliga uppgifter för antyder också enutveckling i denna riktning (tabeU 9: 8). Kommunernas utrymme på den inhemskakreditmarknaden var 1977 begränsat. Under de tre första kvartalen 1977 överstegamorteringar och inlösen av lån nyutiåningen tUl kommuner med 315 milj. kr.,ett omslag i kreditgivningen tUl sektom på1,1 mUjarder kr. Omslaget spegladesi ungefär samma utsträckning både i sektorns nettoupplåning påkapitalmarknaden och i bankernas direkta lån tiU kommunema. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 170 Tabell9: 8 Kommunernas finansiella sparaode 19751977 Milj. Summa finansiella tillgångar (1) Upplåning på svensk kredit- Summa skulder (2) Finansiellt sparande (1)(2) lands förefaller ha varit av sammaomfattning 1977 som 1976. Trots nedgången i den totala upplåningen kanförbättringen av kommunemas finansiella sparande 1977 ha inneburit att försektorn som helhet dess likvida tillgångar inte har behövt dras ner sett överåret. Under de tre första kvartalen ökade kommunemas banktillgodohavandenmed . jämfört med samma kvartal 1976. minskadeigångsättningen av bostäder i volym och uppgick till 48 000 lägenheter.Samtidigt steg byggpriserna i snabb takt, vilket gjorde att igångsättningenomräknad i värdebelopp ändå kom att stiga något . Under de tre förstakvartalen var utbetalningarna av bostadsbyggnadskrediter endast någrahundra mUjoner kr. större än , eller 11,2 miljarderkr. Bankema har imder de tio första månadema 1977beviljat kreditiv för . Kreditiven avser projekt, somfått preliminärt beslut om statliga bostadslån. Storleken på dessa kreditiv varunder . Antaletfärdigställda lägenheter var obetydligt lägre 1977 jämfört med . Med hänsyntagen till utvecklmgen av byggpriserna torde en mindre ökning avfärdigstäUandet ha ägt rum omräknat i värde. Under de tre första kvartalen 1977sjönk takten i avlyften av bostadsbyggnadskrediter jämfört med samma kvartal1976. Avlyften uppgick tiU . Under de treförsta kvartalen 1977 tecknades bostadsobligationslån för ca 1 miljard kr.större belopp än . Totalt kom bostadssektorns nettoupplåningpå kreditmarknaden att öka med . under de tre första kvartalen1977 till . (tabell 9: 9). Hämtöver beräknas utbetalningarna avde statUga bostadslånen ha vuxit med mellan en halv och . Företagssektorns investeringar ibyggnader och maskiner ökade med Bil.1 Preliminär nationalbudget 171 Tabell9: 9 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden 19751977 Milj.kr., nettobelopp 1975 1976 13 kv. Obligationer 9 416 8 443 7 445 8 341 Direkta lån från bankerna därav: spar- och föreningsbankerna Lån från enskilda och offentliga försäkringsinrättningar drygt2 miljarder kr. i värde 1977. ägde ett markant lageromslag rum, frånen lageruppbyggnad på . 1976 till en avveckling av lagren pådrygt 400 milj. kr. Detta betyder, att företagens finansieringsbehov förfasta investeringar och lager skulle ha avtagit väsentligt 1977. Trots företagens minskade finansieringsbehov 1977 förde fasta investeringarna och lagren tyder nuvarande beräkningar på enförsämring av sektorns finansiella sparande med ca . Detta indikeraren ogynnsam utveckling av bruttosparandet inom sektorn 1977. Tillgängligadelårsresultat för de stora industriföretagen anger också en nedgång i dessaföretags rörelseresultat under de första 68 månadema 1977 jämfört medsamma delar 1976. Nedgången föreföll i stort sett ha berört samtliga branscher,livsmedels- och grafiska industrin dock undantagna. I textil-, beklädnads- ochlädervaruindustrin minskade rörelseresultatet under delåret 1977jämfört med , vilket innebar i det närmaste noHresultat. Totaltsjönk industriföretagens bruttovinstmarginal, uttryckt som andel av omsättningen,delåren 19761977 tUl 4,. Den kraftigaste nedgångenförekom inom massa-, pappers- och pappersvaru-industrin . Tabell9:10 Näringslivets upplåning på den inhemska kreditmarknaden 1977 Milj.kr., nettobelopp Obligationer och förlagslän Aktier Direkta banklån därav: affärsbanker Upplåning hos övriga kreditinstitut 3 144 22 792 2 962 20 645 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 172 Försämringen avföretagssektorns finansieUa' spårande 1977 torde delvis ha täckts genom en ökadupplåning på kreditmarknaden. I denna riktning talar uppgifterna omaffärsbankernas övriga utiåning tiU sektorn under de tre första kvartalen 1977jämfört med (tabeU 9:6). Även utomlands kan företagssektornsupplåning ha stigit 1977. Preliminära uppgifter tyder visserligen på att de ibetalningsbalansen registrerade privata kapitaltransaktionerna var ca en mUjardkr. lägre 1977 än 1976. Däremot kan restposten tänkas rymma en icke obetydligupplåningsökning. Företagens ökade upplåning på den inhemska kreditmarknadensamt troligen även utomlands torde dock inte ha räckt tiU för någonnämnvärd förbättring i likviditetsläget. Som framgår av diagram 9: 4 sjönkindustrins likvida medel fortfarande med betydande belopp t. o. m. . en betydande förbättring i likviditetsläget ha ägt rum. 9.4 Utblick mot 1978 Utifrån deinkomst- och utgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i deövriga kapitlen, framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorersfinansiella variabler . Statensutgiftsöverskott beräknas uppgå tUl . Hur stortsektorns anspråk blir på den inhemska kreditmarknaden blir beroende avomfattningen av dess upplåning utomlands. Kommunernasfinansiella sparande förväntas förbättras kraftigt . Även om derasupplåningsmöjUgheter blir fortsatt begränsade torde ändock utrymme för enförstärkning av likviditeten finnas 1978. Igångsättningen avbostäder beräknas 1978 öka i volym tUl 51 000 lägenheter. Med enförutsatt fortsatt kostnadsstegring torde den värdemässiga ökningen bli avförhållandevis större omfattning. Denna utveckling indikerar en tillväxt iefterfrågan på bostadsbyggnadskrediter . Färdigställandet av bostäder,omräknat i värdebelopp, uppskattas däremot bli oförändrat 1978 jämfört med1977. Utbetalningarna av de statiiga bostadslånen visar ej någon tendens tillatt sjunka 1978. De ickefinansiella företagens fasta investeringar uppskattas öka med drygt en halvmiljard kr. Lagerawecklingen kommer att fortsätta 1978 ochberäknas bli ca . större än 1977. En sammanställning översamtliga sektorers finansiella sparande 1978 pekar på en förhållandevisbegränsad förbättring i de icke finansieUa företagens finansieUa sparandedetta år. Sektorns bruttosparande torde ändock bli fortsatt lågt 1978. Medhänsyn tUl det ansträngda likviditetsläget inom företagssektorn förefallerupplåningsbehovet inte att bU mindre 1978 än 1977. Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den preliminära nationalbudgeten 1978 Av inledningen framgår vUka kapiteloch avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet (E) resp.konjunkturinstitutet (Kl). Nedan redovisas detta i tablåform. Härutöver framgårE:s och KI:s bedömningar av utvecklingen inom olika delsektorer. Export av varor ochtjänster Import av varor ochtjänster -1 -1 -1,5 -2 (-1,1)1 (-1,1)1 -1,5 -1 Internationellbedömning E Produktion inom gruvor, brott, tillverkningsindustri och Arbetsmarknad E De enskilda konsumenternas 1Lagerförändring i % av föregående års BNP. 1977/78:100 Bilagal Fuiansplanen 174 1.1 Konjunkturutveckling och ekonomiskpolitik 2 1.2 Utvecklingen inom industrin 10 1.3 Utbhck mot 1978 17 2 Detinternationella läget 25 2.1 Sammanfattande översikt 25 3.3 Bytes- och betalningsbalansen 72 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling 79 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher 80 4.3 Övriga näringsgrenar och den totalaproduktionen 94 5.1 Läget på arbetsmarknaden 97 5.2 Arbetsmarknaden " 107 6 Deenskilda konsumenternas ekonomi 110 6.2 Löner \ \ 3 6.3 Hushållens disponibla inkomster 114 6.5 Denprivata konsumtionen 120 7.1 Sammanfattning avinvesteringsutvecklingen samt 7.2 Investeringsutvecklingen inom olikaområden 128 8 Denoffentliga verksamheten 144 8.5 Den totala offentliga sektorn 154 8.6 Beräkning av finanspolitiskaeffekter 156 9.2 Kreditinstitutens utlåning 167 9.3 Den sektorvisa upplåningen ., 168 9.4 Utblick mot 1978 _ 172 Bihang ,M& .Delprognoseroch arbetsfördelning ...jia.. 173 1:1 Försörjningsbalansens utveckling 19741977 7 2 Förändringi BNP-komponenterna i procent av bruttonationalprodukten föregående år 19741978 8 3 Bytesbalans för 19741977 9 4 med minst 500 anställda 19731977 11 5 Produktionoch kapacitetsutnyttjande inom tillverkningsindustrin 19731978 12 6 Industriinvesteringarnas utveckling 19731978 12 7 Bruttomarginaler för vissa krisbranscher19741977 13 8 Prehmjnär försörjningsbalans 18 9 Bytesbalans för 19761978 19 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 2 Konsumentprisernas utveckling 19741977 30 3 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder 19741977 31 3: 1 Sverigesexport av bearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD- området 19701978 58 2 Sverigesexport av bearbetade varor (exkl. fartyg) till olika länderområden 19721978 60 3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varor19701978 62 4 Exportutvecklingen för ohka varugrupper 19761978 63 5 Importutvecklingen för olika varugrupper19761978 68 6 Bytes- och betalningsbalans 19741978 73 4:1 Industriproduktionens utveckling 19751978 79 2 Försörjningsbalans för rundvirke 19761978 84 3 Försörjningsbalansför verkstadsprodukter, exkl. fartyg 19761978 89 4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor19761978 91 5:1 Relativa arbetskraftstal,tredje kvartalet 1970, 19731977 98 2 somuppgivit brist på arbetskraft och 3 Sysselsättningsutvecklingen 19731977 102 4 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar19751977 102 5 Arbetslösheten 19741977 105 6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder19731977 105 7 Antalpersoner berörda av varsel om personalinskränkningar 19721977 106 8 Produktiviteten inom olika näringsgrenar19711977 108 9 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1978 109 6:1 De enskilda konsumenternasinkomster och utgifter 2 Inkomstöverföringar tiU hushåU 19761978 114 3 Hushållens direkta skatter och avgifter 19741978 115 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen fi 176 4 Konsumentprisindex december 1976oktober 1977 117 5 Konsumentprisförändringen19761978 uppdelad på komponenter 118 6 Hushållens konsumtionsutveckling 19641977 120 7:1 Bruttoinvesteringarnasutveckling 19731977 samt prognos 2 Brattoinvesteringarnasutveckling 19731977 samt prognos för privat, stathg ochkommunal sektor 125 3 Lägenheteri påbörjade' och inflyttningsfärdiga bostadshus 19731978 130 4 Antallägenheter, med preliminära beslut om bostadslån, förbättringslån samt energisparstöd 19733 kv. 5 Planeradeoch faktiska förändringar av den egentliga industrins totala investeringar 19681978 132 6 Planeradeoch faktiska förändringar av de borgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar 19691978 139 7 Lagervolymförändringartotalt och efter näringsgrenar 1974 1978 142 8:1 Statens inkomster och utgifter 19761978 146 2 Kommunernas inkomster och utgifter 19761978 149 3 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 19761978 152 4 Denoffentliga sektorns konsumtion och investeringar 1976 1978 154 5 Dentotala offentliga sektorns inkomster och utgifter 1978 155 6 Finanspolitiska effekter 19141978 159 9:1 Förändring i peimingmängden hos aUmänheten 19751977 162 2 Penningmängdens tillskott 19751977 163 3 Bankernas likvida tillgångar 19751977 164 4 Affärsbankernas likviditetskvoter 19751977 166 5 Inhemskakreditmarknaden under de tre första kvartalen 1976 och 1977 167 6 Affärsbankernas övriga utiåning och 1977 168 7 Statens budgetutfall samt upplåningsformer19751977 169 8 Kommunernas finansiella sparande 19751977 170 9 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden19751977 171 10 Näringslivets upplåning på den inhemska kreditmarknaden 19751977 171 1:1 Industriproduktionen i Sverigeoch OECD-området 1972 1977 2 2 Lagerkvoten inom industrin 19591978 21 2:1 Industriproduktionen i vissa länder 19741977 26 2 Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länder områden 19691978 28 3:1 Marknadsandelar och relativapriser för export tUl 2 Exportprisernaför bearbetade varor exkl. fartyg 19741978 64 3 Exportutvecklingen,totalt och för vissa varugrupper 1971 4 Bytesbalans och terms of trade 19681978 74 5:1 Arbetskraft och sysselsättiiing 19711977 98 2 Vidarbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser okt. 3 Arbetslöshetoch kvarstående lediga platser 1970okt. 6: 1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 7:1 Byggnads- ochmaskininvesteringar, totalt och uppdelat på 2 Investeringar i bostäder och egentlig industri19711978 131 3 Investeringarinom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19711978 134 4 Totala industrins lagervolymförändring 19651978 141 9:1 Affärsbankernas uteståendekrediter till andra ändamål än 2 Penningmängden 19751977 162 3 Valutareserven och tidsposition 19721977 163 4 Industrins likviditetsutveckling 19711977 165 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 1 Den internationella utvecklingen 1