prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett väsentligt problem bliratt åstadkomma en godtagbar avvägning mellan intresset av effektivitet å ena sidansamt hänsynen till rättssäkerheten och den personliga integriteten å den andra. Redan i uppdraget till BRÅ framhöllsatt arbetet därför borde bedrivas under parlamentarisk insyn. Vidareanfördes att det med hänsyn 1977/78:100 Bilaga 5 24 tillden tänkta uppgiftens omfattning och komplexitet måste starkt sättas i fråga omden lämpligen borde överiämnas till en kommitté av traditionell art.Eftersom översynen väntas beröra ett stort antal författningar samt många och till en del mycket omfattande rättsområden, måste sålunda nogabeaktas att arbetet kan planeras och bedrivas på ett funktionellt och flexibelt sätt med sikte på snabbast möjligadelresultat. Till bilden hör ocksåatt en väsentlig uppgift i sammanhanget bör vara att hålla kontakt med och vidbehov söka samordna verksamheten med det översynsarbete som redan bedrivs på enrad olika rättsområden inom enskilda myndigheter, särskilda kommittéer eller i annan form. Enöversyn genom BRÅis försorg torde med hänsyn till rådets uppbyggnad ochinriktning av sin verksamhet utgöra den mest ändamålsenliga lösningen. Mot den bakgrund somangetts nu har regeringen på min föredragning den8 beslutat uppdra åt BRÅ att föranstalta om en översyn avlagstiftningen mot den organiserade och den ekonomiska kriminaliteten. Enligt regeringsbeslutet bör översynen ske iformer som i allt väsentligtöverensstämmer med vad BRÅ själv har föreslagit i sitt yttrande. Det innebär en organisation med tre arbetsgruppersamt en styrgrupp med parlamentarisk förankring. Den översyn som sålunda har beslutats ärenligt min mening angelägen inte minst från den synpunkten att det som BRÅ harpåpekat råder oklarhet om vad somegentligen avses med begreppen den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Det är enligt min meningväsentligt att den utredning som kommer att ske genom rådets försorginte leder till dröjsmål med sådana insatser i fråga om bl.a. förstärktaresurser för brottsbekämpandet samtförbättreid utbildning för ändamålet som redan nu framstår som påkallade. Det synes därför varamotiverat att i korthet ange vad som enligt min mening f. n. bör läggas in i deaktuella begreppen. När det gäller begreppet organiserad brottslighettorde det vara mindre tveksamt vilka företeelser som avses. Det ärnaturligt att hit hänföra sådan verksamhet som är kriminaliserad i sig och somi detta sammanhang kännetecknas av att denutövas i organiserade former. Hit hör vissa former av häleri samt varu- ochnarkotikasmuggling liksom illegal tillverkning av bl. a. alkoholhaltiga dryckeroch narkotika. Andra exempel är organiserad prostitution, illegal spel- ochvadhållningsverksamhet samt olaglig ut-skänknings- och klubbverksamhet. Större tveksamhet torde föreligga om vad som börförstås med den ekonomiska brottsligheten. Detta återspeglas både i BRÅ:syttrande och vid remissbehandlingen av framställningen från rikspolisstyrelsen.Att olika former av skattebrottslighet liksom brott mot de bestämmelsersom gäller arbetsgivaravgifter, tull, valuta, arbetarskydd och miljövård oftaär att hänföra under det aktuella begreppettorde visserligen stå klart. Detsamma gäller gäldenärsbrott av allvarligare artliksom ofta rena bedrägeri- eller förskingringsbrott samt häleribrottavseende större ekonomiska värden. Prop, 1977/78:100 Bilaga 5 25 varesig de riktar sig mot det allmänna eller mot enskilda. Vad som åsyftas äralltså kvalificerade ekonomiska brott. En deluttalanden i rapporten från arbetsgruppen inom har emellertid kommit att uppfattas så attbegreppet ekonomisk brottslighet också skulle inbegripa förfaranden, mot vilkaman möjligen skulle kunna anföra moraliska betänkligheter men som inteär förbjudna enligt vår lagstiftning. Medanledning härav vill jag understryka vikten av att det aktuella begreppet reserveras för straffbelagdahandlingar. När jag i det följandebehandlar frågor om bl. a. förstärkning av polisens resurser för att bekämpa den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten avser jag sålundasjälvfallet endast gärningar som är kriminaliserade enligt gällandelagstiftning. En annan sak är att gränserna kring det straffbara området kanbehöva ses över på vissa områden. Detta är en uppgift som bl. a. faller på BRÅinom ramen för den lagstiftningsöversyn som har anförtrotts åt rådet. För BRÅ:s kostnader med anledning av uppdragetberäknar jag medel i enlighet medvad rådet har yrkat. Detta innebär att jag har beräknat medel för enbiträdestjänst. Med hänvisning i övrigt till sammanställningen beräknar jag anslaget till3 . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBrottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77Utgift 2328 297 Reservation 861548 1977/78Anslag 3 240000 1978/79Förslag 3 465000 Från anslaget bestrids kostnader förinformationsverksamhet och forskning inom det kriminalpolitiskaområdet. yrkar enhöjning av anslaget med . Jag beräknar behovet av ytterligare medelunder anslaget för /79 till . Jag hemställer attregeringen föreslår att tillBrottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader för /79anvisa ett reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga5 Utvecklingen i fråga om de brottsom har kommit till polisens kännedom framgår av följande sammanställning. Brott som kommit till polisens kännedom (även annan stöld än inbrotts-stöld såvitt avser skjutvapen o.d.) försök) bamadråp, misshandel varav döden följt, övriga misshandelsbrott och rån » Summering av uppgifter från statistiska centralbyrånsmånadsstatistik, summerade uppgifter ger erfarenhetsmässigt lägre siffror änårsstatistiken. 1976/77Utgift 134802974 1977/78Anslag M49 170000 1978/79 Förslag 168 366000 ' Av anslaget skall . är central förvaltningsmyndighet förpolisväsendet. Inom styrelsen finns en avdelning med två polisbyråer, enavdelning med en teknisk byrå och en utbildningsbyrå samt en avdelning med enpersonalbyrå, en kanslibyrå, en registerbyrå och en enhet för datafrågor.Vidare finns en säkerhetsavdelning med två byråer. 1977/78:100 Bilaga 5 ring 1978/79 (225 000) Passformulär m. m. nämnd m. m. fonden m. m. drift m. m. i kvarteret 'Tjänster vid förvaltningskontoret för redovisas under anslaget B 9. Pris- och löneomräkning utgör21 , varav . avser löner till tjänstemän och . avlöningsförmåner ocharvoden till heltidsanställdaextralärare och till timlärare vid polisskolorna. I samband med inflyttningen ikvarteret har styrelsen rekonstruerat och kompletteratpolismuseet. Styrelsen föreslår att informationsenheten tillförs en tjänst somföreståndare för polismuseet (+81398 kr. avser att inrätta en central samverkansgruppför bl. a. lagstiftningsfrågor avseendeorganiserad brottslighet och föreslår att en tjänst som polisintendentinrättas vid kriminalsektionen för att bl.a. verkasom sekreterare i samverkansgruppen (+ . Behov föreligger vidutbildningsbyrån av en byrådirektör/förste byråsekreterare/byråsekreterare (+ .) för planering ochuppföljning av de ekonomiskafrågorna beträffande central, regional och lokal utbildning och av ettkontorsbiträde (+71 274 kr. 1 samband med inflyttningen ikvarteret har inrättats ett centralarkiv. Styrelsen föreslåratt kanslibyrån tillförs en tjänst som arki- 1977/78:100 Bilaga 5 28 varie(+94876 kr.) som skall ha överinsyn över centralarkivet samt ansvara för arkivbildning och arkivvård inom styrelsen.Vidare föreslås en tjänst som arkivföreståndare (+71 274 kr.) förskötsel och vård av arkivet. Behov föreligger av en byrådirektör/förste byråsekreterare/byråsekreterare (+101 865 kr.) Enallt mer omfattande informationerfordras till den lokala polisorganisationen om innebörd och till-lämpningav nya lagar, förordningar och avtal. Styrelsen har genom ennyligen genomförd organisationsförändring inrättat en särskildpersonaladministrativ sektion vid personalbyrån för att handha ettpersonaladministrativt informationssystem inom polisväsendet. Till sektionenhar därjämte från andra sektioner överförts personalbokföring m. m. avseendestyrelsens personal. Styrelsen föreslår att sektionen tillförs en tjänst som byrådirektör för att leda, kontrolleraoch samordna verksamheten (+130855 kr. För en fortsatt uppbyggnad av personalvårdsorganisationenföreslår styrelsen att personalbyrån tillförs en tjänst som avdelningsdirektör(+136 926 kr.) och en tjänst sombyrådirektör/förste byråsekreterare/byråsekreterare (+101 865 kr. Styrelsen föreslår att 14tjänster enligt ett tidigare förslag av statskontoret inrättas under budgetåret1978/79 (+ . Styrelsen föreslår attregisterbyrån tillförs en tjänst som förste byråsekreterare/byråsekreterare(+94876 kr.) för att leda den inre spaningen med utnyttjande av ADB-registrenvid grövre brott. Som framgår under anslaget B6. har i särskild skrivelse hemställt om vissaåtgärder för att bekämpa den organiserade/ekonomiska brottsligheten. En avstyrelsen partsammansatt arbetsgrupp harsett över den utbildning som f. n. ges polismän vilka utreder ekonomisk brottslighet. Arbetsgruppen har i enrapport lämnat förslag till kompletterandeutbildning som synes lämplig för att polisen skall bli bättre skickad att utreda den brottslighet som äraktuell här. Utbildningsförslaget innebär sammanfattningsvis dels att tvåspecialkurser för utredning av vissa förmögenhetsbrott resp. gäldenärs-och skattebrott, som utgör den nuvarande polisutbildningen beträffandeutredning av ekonomisk brottslighet, utökas med 20 elever i resp. kurs ochdels att vissa polismän ges en mera specialinriktad vidareutbildning. För attfå genomgå denna vidareutbildning, somunder en kurstid syftar till att ge fördjupade kunskaperfrämst i företagsekonomi med tonvikt på redovisning (bokföring), måste polismannen tidigare ha gått igenomde båda nämnda special-kursema. Kursen i företagsekonomi m. m. föreslås bliföljd av två kompletterande kurser om tre resp. i bl. a.spaning mot och utredning avorganiserad/ekonomisk brottslighet. 1 dessa kompletteringskurser föreslåsvissa tjänstemän utanför polisväsendet få deltaga (bl. a. skatterevisorer).Vidareutbildningen skall under /79 ges de 68 polismän, somstyrelsen föreslår skall avdelas för att bekämpa denna brottslig- 1977/78:100 Bilaga 5 29 het(se härom under B 6.). När det gäller kompletteringskurserna har rikspolisstyrelsendärutöver beräknat platser för ett antal skatterevisorer, taxeringsintendenteroch åklagare. begär för ökade kostnader förlärare och utbildnings-materiel i anledning av den planerade satsningen pååtgärder mot den organiserade/ekonomiskabrottsligheten sammanlagt , varav . avser kostnaderför lärare och . Styrelsen har beräknat 300000kr. för ersättning till praktikanterenligt cirkulär (1975: 326) om praktiktiänstgöring hos statsmyndighet. Under posten Avgifter till datamaskinfonden m.m. föreslår styrelsen vissa utökningar i fråga om datorutrustning,terminalutrustning och da-taregistreringsutrustning till en sammanlagdkostnad av ca 2,4 milj. kr. Den som antas som extra polisman (polisaspirant)genomgår en grundläggande utbildning, den s. k.grundkursen, vid polisskolan i . Under de andra och tredje utbildningsåren fullgörpolisaspiranten praktiktjänstgöring, s. k. alterneringstjänstgöring.Aspiranterna ingår härvid i s. k.rekryteringskårer. Sådana kårer finns i vissa större polisdistrikt. Aspi-rant placeras i viss rekryteringskår ungefär enmånad efter det att grundkursen har börjat. Praktiktjänstgöringen fullgörs påolika enheter i polisdistriktet. Först mot slutet av tjänstgöringen på en enhetanses aspiranten böra anförtros att utföraenklare ärenden mera självständigt. Den som fullgör alterneringstjänstgöring kan därför inte tas i anspråk isamma utsträckning som en fullt utbildad polisman. Sedanalterneringstjänstgöringen avslutats, är polisaspiranten färdigut-bildad. Hanär behörig att söka extra ordinarie polismanstjänst efter det hanbörjade som aspirant. budgetproposition (1976/77:100, bil. 21) framhölls att balans måsteföreligga mellan aspirantantagningar, nya tjänster och avgångar. Detborde därför studeras hur stor intagningsnivån på polisskolan borde vara vid alternativa antaganden omnya tjänster och avgångar. Mot denna bakgrund har frågan analyserats av enarbetsgrupp med företrädare för justitie- och budgetdepartementen samtrikspolisstyrelsen. Gmppen har lagt fram förslag till en metod för hur rekryteringsbehovetskall beräknas. Arbetet fortsätter med mera detaljerade beräkningar. När det gälleratt beräkna detta behov är enligt gruppen de viktigaste faktorerna antaletavgångar efter anställningsåret och antalet nya tjänster vid sammatidpunkt. Av betydelse är också skillnaden mellan an- 1977/78:100 Bilaga 5 30 taletanställda och antalet utexaminerade aspiranter. Denna skillnad är enligtgruppen i regel . Övergångsvis måste enligt förslaget hänsyn ocksåtas till skillnaden mellan antalet polismanstjänster och det faktiskaantalet poliser, dvs. det antal polisersom avlönas med medel från anslaget B 6. Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader. Det faktiska antalet polismän är enligt gruppenmindre än det antal polismanstjänster som finns. Skillnaden mellan detfaktiska antalet polismän och antalettjänster ligger mellan 200 och 800 beroende på hur man ser på möjligheternaatt under altemeringstjänstgöringen använda polisaspiranterna förpolismansuppgifter. Det lägre värdet fömtsätter att aspiranterna under dennatjänstgöring kan tas i anspråk i full utsträckning, det högre värdet att de kananvändas i polisiärt arbete till . Sambandet mellan de faktorer somangetts här beskrivs av gruppen på följande sätt. R=(A+T)xl,05 + pxB R = detsammanlagda rekryteringsbehovet ett visst år A = beräknat antal avgångar tre årefter rekryteringsåret T = beräknat antal nya tjänster efterrekryteringsåret p = den procentuella andel av B som bör täckas genom denaktuella rekryteringen B = skillnaden mellan antalet polismanstjänster och detfaktiska antalet poliser Gmppenanser att bör använda denna formel för att beräkna hur många polisaspiranter som skallantas visst år. Det föreslås att får i uppdrag attvarje år i sin anslagsframställning lämna uppgifter om - faktiskaavgångar (pension, delpension, dödsfall, övergångtill annan verksamhet) - femårsprognoseröver avgångar enligt en metod som gruppen angett - uppgift omantalet polismanstjänster det år som anslagsframställningen inges - uppgift om detantal poliser som avlönas med medel från anslaget B 6. Uppgiften bör avse läget den 1 julidet år som anslagsframställningen inges. Rekryteringen av polisaspiranter ärenligt gruppen ojämnt fördelad över Det föreligger brist påpersonal framför allt i storstadsområdena under det att andra områden haröverskott. Gmppen föreslår därför att det uppdras åt att istörre utsträckning rekrytera aspiranter i områden som har brist påpolispersonal. Den metod som gruppen föreslagit för beräkning avrekryteringsbehovet bör därvid användas som hjälpmedel av styrelsen.Flyttningar mellan regioner måste emellertid beaktas. 1 formeln skall därför även ingå uppgifter om sådana,flyttningar (län,storstadsdistrikt). 1977/78:100 Bilaga 5 31 Gruppen föreslår slutligen att får iuppdrag att i sin anslagsframställning redovisa utfallet avrekryteringen av polisaspiranter, fördelat på regioner. Efter remiss har yttranden över arbetsgruppens förslagavgetts av , i - efter hörandeav polisstyrelsen i samt (TCO-S). Alla remissinstanser finner det angeläget att metoderskapas för hur behovet av polisaspiranter skall beräknas och ansluter sig iprincip till de beräkningsmetoder som arbetsgruppen förordat. Remissinstanserna anser över lag attalterneringstjänstgörande aspiranter inte kan räknas som arbetskraft till eller högre. Som stöd för dennauppfattning anges bl. a. att aspiranterna kräver handledning av erfarnapolismän vilkas möjligheter till eget arbete minskas i motsvarande mån. TCO-Sanser att aspiranten bör beräknas motsvara omkring en fjärdedels eller entredjedels polisman, dock högst . Bristen uppgår därför enligt TCO-S tilldrygt 1 000 polismän. Länsstyrelseni och polisstyrelsen i framhåller atthänsyn även bör tas till de avgångar som sker under alterneringstjänstgöringen. , TCO-S och polisstyrelsen iStockholms polisdistrikt anser att med hänsyn till delpensionsreformenavgångarna är alltför försiktigt beräknade i gruppens förslag. Polisstyrelseni understryker att vakansläget bör beräknas genom som gruppen föreslår jämför antalet tjänster med antalet poliser somfaktiskt uppbär lön. i sätter i fråga om intesättet att beräkna skillnaden mellan antalet polismanstjänster och detfaktiska antalet poliser kan göras än mer tillföriitligt, genom att hänsyn tastill att polisman t. ex. kan vara kommenderad som instruktör utanför regionen,åtnjuta tjänstledighet av olika anledningar eller varalångtidssjuk. ifrågasätter användbarheten avmetoden när det gäller att beräkna rekryteringsbehovet i de olika regionerna,eftersom fördelningen av nyinrättade tjänster inte torde kunna beräknas iförväg. Styrelsen framhåller därvid att den fr. o.m. prövar ett sätt att nä ett bättre resultat avrekryteringsarbetet i regionala bristområden. Det går ut på attrekryteringskonsulenternas arbetsinsats till inemot satsas påinformationsverksamhet i där det konstaterats att åtskilligamålgrupper ännu inte kunnat nås. Styrelsen avser vidare att övergå till attplacera ut polisaspiranterna i regioner redan i samband med antagningsbeslutet. 1977/78:100 Bilaga 5 32 1 likhet med remissinstanserna finner jagangeläget att tillföriitliga metoder skapas för att beräkna behovet avpolisaspiranter. Den metod som arbetsgruppenföreslagit har i allt väsentligt godtagits vid remissbehandlingen. Jagär därför beredd att i huvudsak tillämpa den. Delade meningarföreligger när det gäller till vilken del polisaspiranter bör anses fullgöra polismansuppgifter underalterneringstjänstgöringen. Gruppen har utgått från värden mellan 50 och 100%av aspirantens arbetstid. Remissinstanserna anser emellertid genomgående attredan ligger för högt. Oavsett hur man värderar den insats som görs avpolismän under alterneringstjänstgöringstår det klart att en brist på polismän föreligger. För att minska denna brist bör polisskolan utnyttjasmaximalt under /79.Skolan kan normalt ta emot högst 760 polisaspiranter . Om den frivilliga assistentutbildningen av vissapolismän senareläggs något kanemellertid som en engångsföreteelse kapaciteten ökas till 800 aspiranter.Med hänsyn till det starka intresset av att vakanserna minskas anser jag attdenna åtgärd bör vidtas under det kommande budgetåret. Jag beräknar därför medel för intagning av 800polisaspiranter under budgetåret1978/79, dvs. 40 aspiranter mer än som ansetts kunna bli utbildadevid polisskolan under ett budgetår. När det gäller gmppens förslag tillmetod för att beräkna det regionala rekryteringsbehovet avser jag att iannat sammanhang föreslå regeringen åtgärder. Den kraftfulla satsning i syfte att bekämpa denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten som ochriksåklagaren () var för sig har föreslagit, har föranlett framställningar ommedel för ökad utbildning av polismänoch åklagare. (Framställningen från RÅ behandlas närmare under anslagetC 2.) Enligt vad jag erfarit har inom de bådacentralmyndigheterna förberedelserna för en mera specialinriktadutbildning redan nått så långt att detaljplaner för utbildningen utarbetats.Rikspolisstyrelsen har i sitt förslag i viss utsträckning räknat med deltagareäven från åklagarväsendet och beräknatmedel härför. 1 den första kurs som RÅ planerat har denneå sin sida avsatt en plats för en observatör från polisen i syfte att skapa underlag för en bedömning av om utbildningenmöjligen i ett senare skede kan göras gemensam för åklagare och polis. För egen delanser jag att uppläggningen av de aktuella kurserna hunnit så långt attåtgärder i syfte att samordna utbildningen inte nu bör vidtas. Det har ocksåsin fördel att på detta sätt två olika kurser kan utvärderas och utgöra underlag för fortsatt planering avvilken utbildning som kan visa sig ändamålsenlig på området iframtiden. Särskilt bör undersökas om inte utbildningen eller åtminstone delarav denna kan samordnas. Det bör ankomma på RÅ och att isamråd överväga frågan. 1977/78:100 Bilaga 5 ärinte uteslutet att det kan vara mest ändamålsenligt att separata utbildningsavsnittförekommer för vartdera verksamhetsområdet i allt fall i de delar där utbildningen mera inriktas på desärskilda uppgifter som ankommer påpoliser som utredningsmän resp. på åklagare som förundersökningsledare. 1 huvudsakligöverensstämmelse med förslaget från har jag för ökade utbildningskostnader i anledning av satsningen på denorganiserade och den ekonomiskabrottsligheten beräknat medel med sammanlagt . Härvid har hänsyntagits till antalet tjänster som jag under anslaget B 6. beräknar förden aktuella verksamheten. Under hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till för /79anvisa ett förslagsanslag av168366000 kr., varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. : Inköp av motorfordon m. m. 1976/77Utgift 19 159753 Reservation 20328134 1977/78Anslag »34869000 1978/79Förslag 27 199000 'Av anslaget skall . avräknas mot automobilskattemedlen. Beräknade kostnader 1978/79 Bilar och motorcyklar m. m. Radioutrustning m. m. Hästar och hundar m. m. materiel m. m. Av reserverade medel har . tagits i anspråk genomutlagda beställningar och åtaganden vilka kommer att betalas under budgetåret1977/78. Styrelsen föreslår att 1 milj. kr. av de reserverade medlen enligt regeringens bestämmande disponerasför andra ändamål än de avsedda under /78. 1977/78:100 Bilaga 5 34 Förden lokala polisorganisationen föreslår styrelsen tre nya fordon. För flygplats inom föreslår styrelsen anskaffning av en personbil och för polisdistrikt en mindre transportbuss. För verksamheten vidden grupp inom rikskrimina len som griper in vid bombhot föreslås anskaffning av en lastbil. Stock holms polisdistrikt bör enligt styrelsentillföras två släpvagnar, varav en in redd för ledning vid händelser medstora personalinsatser och en för för och transport av skyddsutrustning och materiel. De sammanlagda kostnaderna för nya fordon beräknas till . Det fr. o. m. /76 påbörjadeförsöket med förlängning av brukningstiden för bilar bör fortsätta. Styrelsen anser att det under /78påbörjade utbytet av personbilar avsedda för patrullering med enpolisman mot bilar avsedda för patrullering med tvä polismän bör fortsätta. Sammanlagt bör 580 bilar och 80 motorcyklar bytasut till en kostnad av . Tvåterrängskoterpaket bör anskaffas och tio bytas ut till en sammanlagd kostnad av . (Ettterrängskoterpaket består av två terrängskotrar med viss utrustning förpolisändamål.) för betalning under /79 av personradioutrustning för vilken styrelsen för /78 erhål lit beställningsbemyndigande. För ombyggnad av femtransportabla återutsändare för fjällräddningstjänsten i och begärs . För modifiering av polisväsendets radiosystem 70med bl. a. nattkoppling begärs . Styrelsen föreslår att 30 personsökare anskaffastill en kostnad av . För anskaffning av 45 bärbara radiostationer tillrikskriminalen, tunnelbanepolisen i samt för fjällradionätet iKopparbergs och begär styrelsen sammanlagt . För utbyte av sjubärbara radiostationer för båtar och två för rikskriminalens bombgrupp begärssammanlagt . För inköp avytterligare talkrypteringsutrustning begär styrelsen . För utrustning avreservledningscentral i kvarteret bör anskaffas telefonlinjer,radiopaneler, reservradio samt telex. Kostnaden beräknas till . För anskaffning av ytterligare två TV-kameror förtrafikövervakning i begär styrelsen . För fortsattutbyggnad av ID-system anpassat för postens mobila larmsystem begär styrelsen . samt beställningsbemyndigande på 2250000kr. med betalningsutfall /80. a. utbyte av 10 hästar och 80 hundar. Prop, 1977/78:100 Bilaga5 För komplettering, utökning och utbyte avtrafikövervakningsmate-riel såsom radarhastighetsmätare ochtraffipaxanläggningar samt för utökad provverksamhet med alcolmeter begärstyrelsen sammanlagt .