prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Departementet är organiserat med ett sakområde förförhållandet mellan staten samt kommuner och landstingskommuner,administrativ indelning m. m., ett förkommunal demokrati och folkrörelserna, ett för länsstyrelsema m. m., ett för ärenden rörande bl. a. personalhos de myndigheter som hör till departementetoch ett för ärenden om och andra trossamfund. Departementets planerings- och budgetsekretariatsvarar också för viss utredningsverksamhet och för handläggningen avärenden om kommunernas ochlandstingskommunernas ekonomi och av intemationella ärenden. Under har skett enbetydande omvandling av den kommunalaverksamheten. En allt större andel av samhällets verksamhet återfinns inom detkommunala ansvarsområdet. kännetecknas utvecklingen av ett ökat samspel mellan staten samt kommunema och landstingskommunerna. Kommunindelningsreformens syfte var att gekommunema ökade förutsättningar att ta på sig betydelsefullasamhällsuppgifter. 1 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 2 nyakommunstrukturen har förbättrat förutsättningarna för kommunernas aktiva medverkan i samhällsbyggandet har denmedfört nackdelar för den kommunala demokratin. Genom att de flestakommuners geografiska områden har ökat väsentligt och genom att antaletförtroendevalda har minskat har kontakternamellan de förtroendevalda och de enskilda kommunmedlemmarna försvårats. Dessaförhållanden har, i förening med samhällsverksamhetensalltmera komplicerade karaktär, fört fram frågor om den kommunalademokratin i den allmänna debatten. Mot denna bakgmnd var demokratifrågorna en centralutgångspunkt vid utarbetandetavdennyakommunallagen(1977:179),somgällerfr.o. m. Ijuli 1977. Arbetet med dessaangelägna frågor måste emellertid gå vidare. Därför har en ny kommitté (Kn 1977:07) tillkallats, meduppgift att överväga vissa kommunaldemokratiska frågor. Kommitténs uppdrag äratt söka vägar föratt öka det aktiva medborgarengagemanget i kommunernasangelägenheter och att förbättra denkommunala verksamhetens lokala förankring. Kommittén kommer att behandla frågorom bl. a. distriktsnämnder och direktvalda kommundelsråd samt rådgivande kommunala folkomröstningar. Den grundläggande principen skall även i dessasammanhang vara att kommunerna och landstingskommunerna skall ha störstamöjliga handlingsfrihet, när det gäller att utforma och anpassa sin verksamhetefter de lokala förhållandena. Till partiella författningsreform hördebeslut om en enhetlig treårig mandatperiodför såväl riksdag som landsting och kommunfullmäktige samt om gemensam valdag för riksdagsval och kommunalval.En sådan ordning diskuteradesgmndligt inför reformen och har även senare varit uppe till debatt. Den gemensamma valdagen har ansetts kunnainverka ofördelaktigt i olika avseenden på den kommunala demokratin. Enligt enåsikt som ofta förs fram är en alltför kort mandatperiod. Den nya kommunaldemo-kratikommittén hardärför fatt i uppdrag att undersöka vilka återverkningar den gemensamma valdagen och den treårigamandatperioden har på den kommunala demokratin. Antalet kommuner uppgår till 277. Framställningarom ändrad kommunindelning eller omutredning beträffande indelningen har hos regeringen gjorts rörande fyrakommuner. I liera kommuner diskuteras en ändrad indelning. I en del fall har frågan väckts genom motioner ikommunfullmäktige. I andra fall ärdet lokala grupper som har tagit upp frågan om ändring i kommunindelningen. Regeringen kommer inte självatt ta några initiativ till ändringari den kommunala indelningen. Däremot kommer framställningar omindelningsändringar som iir motiverade av hänsyn till den kommunala demokratin att prövaspositivt. Regeringen har i direktiven för kommittén omvissa kommunaldemokratiska frågorangett att en utväidering bör göras av kommunindelningsreformensåterverkningar i skilda hänseenden. Därigenom kan en samlad och allsidig bedömning av reformens för- ochnackdelar göras. 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 3 utarbetaett program för utvärderingen som tar tillvara erfarenheterna från de indelningsärenden som kan komma att avgöras före1979 års val. Lagen om ändring i och ecklesiastikindelning ses över av indelningslagskommittén(Kn 1974:04). Översynen avser bl. a. de bestämmelser som reglerar förutsättningama för indelningsändring samtregleringen av de berörda kommunemasinbördes ekonomiska förhållanden vid delning av kommun. Kommittén undersöker också vilken hänsyn som bör tas till ortsbefolkningens inställning till en indelningsändring samt i vad mån beslutanderätten i vissa typer av indelningsärendenbör flyttas från regeringen till kammarkollegiet eller . Resultatetav utredningsarbetet väntas föreligga . En särskild sida av de kommunaldemokratiskafrågoma är formerna för de anställdasinflytande. Utredningen (C 1970:29) om den kommunala demokratin, som har avslutat sitt arbete, avlämnadeunder betänkandet (SOU1977:39) Företagsdemokrati i kommuner och landstingskommuner. Proposition avses bli avlämnadunder . Demokratifrågorna har nära anknytning till folkrörelsernas roll i samhället. Kommundepartementet har ett särskilt ansvar förfrågor som gäller folkrörelserna och dessas utvecklingsmöjligheter. Ettöversynsarbete pågår angående relationerna mellan det allmänna ochfolkrörelserna. Därvid ägnas uppmärksamhetåt möjligheterna att vidga området för folkrörelse verksamhet. Som en självklar förutsättning gäller attfolkrörelserna nu liksom tidigare stårfria och självständiga gentemot staten. Arbetet bedrivs i nära samverkan med folkrörelserna genom en särskild referensgruppför folkrörelsefrågor som är knuten till kommundepartementet. Särskilda initiativ hartagits för att, i nära kontakt meddenna referensgrupp, behandla vissa frågor som sammanhänger med samhällets ekonomiska stöd till folkrörelserna m. m. Vidare har en särskildsakkunnig tillkallats för att inom folkrörelsearbetets allmänna ram se över frågor om stöd till folkrörelserna ideras intemationella arbete. Ettnära samband föreligger mellan de kommunaldemokratiska frågorna och frågorna om förhållandet mellan stat ochkommun. Förutsättningarna för attöka kommunemas och landstingskommunernas handlingsfrihet har underde i hög gradförbättrats. Mot den bakgrunden har en kommitté (Kn 1976:06) tillsatts för attgöra en samlad översyn av statens tillsyns-och kontrollfunktioner gentemot kommunerna och landstingskommunerna. Syftetmed utredningsarbetet är att pröva vilka förändringar som kan göras för attge den kommunala självstyrelsen ett större reellt innehåll. Kommittén har i nära kontakt med statligamyndigheter, kommunförbunden,kommuner och landstingskommuner gjort en kartläggning av aktuella problem rörande förhållandet mellan statliga ochkommunala organ. I första handkommer sådana förändringar att övervägas som framstår som särskilt angelägnaoch som kan göras oberoende av överväganden inom ett visst 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 4 sakområde.I direktiven anges att speciell uppmärksamhet bör ägnas beslut som kräverfastställelseprövning av statliga myndigheter. Kommittén har i ett delbetänkande (Ds Kn 1977:7) föreslagit attkommun, landstingskommun ochkommunalförbund (ir ta upp lån och teckna borgen utan alt inhämta regeringens medgivande. I ett andra delbetänkande(Ds Kn 1977:8) föreslås att kommunsunderslällningsskyldighet i fråga om brandordning slopas. Vidare har en rapport (Ds Kn 1977:9) utarbetats omforskning rörande statskontroll av kommunerna och landstingskommunerna.Betänkandena remissbehandlas f. n. Det nu nämnda arbetet leder över tillden större frågan om kontakterna mellande enskilda medborgarna och samhällsorganen. Den offentliga verksamheten i vårt land har utvecklats snabbtunderde senaste årtiondena. Samhällsorganensåtgärder och beslut griper in i medborgarnas liv på ett helt annat sätt . Allt fler människorhar anledning att söka kontakt medmyndighetema. De omfattande regleringar och den svåröverskådliga myndighetsorganisation som har vuxit fram för attförverkliga vårt välfärdssamhällemedför åtskilliga problem för de enskilda människorna. En pariamentarisk kommitté (Kn 1976:05) har därförfött i uppdrag att verkställa en allmän översyn av denna problematik ochlägga fram förslag till förbättringar. har knutits bl. a. företrädare för kommunförbunden ochvissa andra organisationer. I direktiven anges att en central uppgift förkommittén blir att pröva om ändringarkan göras i sådana författningsbestämmelser som allmänheten uppfattar som omotiverade eller onödigtkomplicerade. Kommittén har vid besök i några kommuner och i nära samarbete meddessa gett allmänheten tillfälle att framföra synpunkter och önskemål omförändringar. Kommittén har ocksåatt pröva möjlighetema att förbättra informationen om samhällsorganensverksamhet. Inom detta område är kommunbibliotekens roll isamhällsinformationen, kontaktpersoner vid myndighetema och lokalkontorsverksamhet av särskilt intresse. Frågor ommyndigheternas språk och om utformningenav skrivelser och blanketter etc. är en väsentlig uppgift för kommittén. I samarbete med vederbörandemyndigheter har vissa förenklingar iutformningen av blanketter genomförts. Ett annat viktigt område för kommitténomfattar frågor av juridisk karaktär där kommittén särskilt skall beaktasynpunkter som gäller den enskildes rättssäkerhet inom förvaltningen. Den regionalasamhällsförvaltningen har fått en allt större betydelse framför allt genom statsmakternas beslut om en aktiv regionalpolitik ochsamhällsplanering. Åtskilligautredningar har arbetat med dessa frågor och flera reformer har genomförts. En huvudlinje ireformarbetet har varit att stärka länsstyrelsernas ställning genom attanpassa deras organisation och arbetsformertill nya krav. Genom länsstyrelsere-fonn beslöts bl. a. att länsstyrel.sen skall ha det samordnande ansvaretför den regionalasamhällsplaneringen och att den skall stå under ledning av en förtroendemannastyrelsemed landshövdingen som ordförande. 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 5 förtroendemannastyrelsenssammansättning skall återspegla de politiska partiernas styrka i länet har vid 1976/påförslag av regeringen beslutat attlandstingen skall utse samtliga ledamöter - utom landshövdingen - istyrelserna. Hela uppbyggnaden av den regionalasamhällsförvaltningen har varit ställd under debatt sedan början av 1960-talet.Elt viktigt reformkrav har varit att nå en omfattande decentralisering av uppgifter från central till regional nivå. (Kn1975:01) arbetar f n. med dessa frågor. Ett annat viktigt reformkrav har varil atl landstingskommunerna skallutvecklas till verkliga regionalasjälvstyrelseorgan med viktiga uppgifter på regional nivå, främst inom samhällsplaneringen. För altpröva dessa frågor har regeringentillsall utredningen om vidgad länsdemokrali (Kn 1976:04). Medan man främst har satsat på destatliga länsorganen, bör enligt direktiventill den nya utredningen huvudlinjeni framliden vara att stärka landstingskommunernaoch därmed vidga utrymmet för den kommunala självstyrelsen. Utredningen skallägna särskild uppmärksamhet åt sådana uppgiftersom länsplaneringen, den regionala trafikplaneringen, naturvårdsplaneringen och den fysiska riksplaneringen. Renamyndighetsfunktioner skall beröras endast i den mån de är oundgängligenförenade med planeringsuppgifterna.En allmän strävan skall vara alt såvitt möjligt begränsa de personalorganistoriska konsekvenserna avutredningens förslag. Samspelet mellan landstingskommunerna samt regeringen ochde centrala myndigheterna måsteövervägas noga. Kommunernas ställning får inte försvagas genom en vidgad länsdemokrati. Syftet måsle istället vara atl stärka den kommunala självstyrelsen i stort. Ulredningenkommer atl lägga fram ell belänkande . (Kn 1977:01) har tillkallats för att verkställa utredning om de till länsstyrelsema knutnaförvaltningsdomstolarnas ställning. Genom förvaltningsrätlsreform omdanades förvaltningsrällskipningen i högreinstans på ell genomgripande sätt. Kammarrättema har blivit allmännaförvaltningsdomstolar med en ställning motsvarande hovrätternas på den allmännadomslolssidan, och regeringsrätten har liksom högsta domstolen blivit väsenUigen prejudikatinstans. Mol bakgmndav bl. a. denna reform och statsmakternasallmänna strävan atl så långt som möjligl skilja förvaltning och rättskipning från varandraanges i direktiven för den nya kommittén, alt starka skäl talar för att brytaut länsdomslolarna ur länsstyrelsemaoch ge dem en ställning liknande tingsrätternas inom den allmänna domstolsorganisalionen. Kommitlén harnyligen lagl fram delbelänkandet(SOU 1977:80) Länsdomslolarna med etl principförslag av denna innebörd. I sill fortsatta arbeie kommerkommittén atl behandla bl. a. frågor om domstolarnas målområde. Decenlraliseringsutredningenskall pröva decentraliseringsmöjlighetema över i stort sett hela delstatliga förvaltningsområdet. Den skall också överväga om vissa uppgifter somlänsorganen har bör decentraliseras till 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 6 kommunerna.Efter förslag från utredningen i betänkandet (Ds Kn 1977:2) Samordnad regionalvägplanering har statsmakterna beslutat all i decentra-liseringssyfle, isamband med omorganisation av statens vägverk, förenkla vägplaneringssystemet och att föra vissabeslutsbefogenheter från central till regionalnivå (prop. 1977/78:10, /78:10, rskr 1977/78:95). har vidare lagt frambetänkandena (Ds Kn 1977:1) Decentralisering av beslut om investeringsfonderför konjunkturutjämning, (Ds Kn 1977:4) Decentralisering av beslut inomnaturvården och (Ds Kn 1977:6) Decentralisering av beslut om hälso- ochsjukvårdens byggnadsinvesteringar.Dessa förslag bereds f n. inom . har i skrivelse till regeringen hemställt om att de statliga myndigheterna i sinaanslagsframställningar för /79skulle åläggas att ange ärendetyper eller områden där en decentralisering ärmöjlig. Regeringen hav med anledning av utredningens begäran kompletteratanvisningama för budgetarbetet och myndigheterna har i sina anslagsframställningar redovi:5al synpunkter påmöjlighetema atl decentralisera.Dessa kommer atl övervägas i del fortsatta utredningsarbetet. har i samarbele medstatskontoret bedrivit utvecklings-ochförsöksverksamhet med etl ADB-system inom exekutionsväsendet. Förslag om slutlig utformning av della system harredovisats lill regeringen. Efterremissbehandling av förslaget har på regeringens uppdrag gjort en utvärdering av del föreslagnasystemet och elt annat system, som enav remissinstanserna tagit fram. ADB-beredningsgmppen (C 1973:06) har redovisat belänkandet (Ds Kn 1976:7) ADB iden regionala samhällsplaneringen. Dessa frågor bereds f n. inomregeringskansliet. En kommitté (Kn 1977:03) har tillkallats meduppdrag alt undersöka i vad mån oljeutvinning i större skala i Nordsjönoch erfarenheterna från oljeulflödet i april1977 vid Iwrrplattformen "Bravo" på Ekofiskfältet bör föranledaändring av de riktlinjer som gäller för den svenska beredskapen för bekämpning av miljöfarliga utsläpp lill havssaml i kustvaltnen, Vänem och . Förhållandet mellan staten och harutretts i olika etapper . inleddesöveriäggningar i stat-kyrka-fråganmellan staten och företrädare för . Dessa överläggningar har slutförts och ett betänkandekommer att läggas fram . Om det vid remissbehandlingen avdetla betänkande visar sig möjliglatt uppnå en samlande lösning angående de framtida relationerna mellan staten och avses all enproposition i frågan skall kunna läggas fram för . Inom det kyrkliga området fortsätter för övrigtarbetet kyrkohandbokskommitlé(U1969:44), psalmkommitté (U 1970:47), utredningen om andlig vård (U1974:10) och kyrkoberedskapskommittén (U 1976:09). Lagen om församlingsstyrelse har inte berörts avkommunallags-reformen. Den likformighet som hillills har rått mellanförsamlingsstyrelse- 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 7 lagenoch kommunallagen har emellertid ansetts vara av så slort värde alt en särskildutredare (1977:04) har tillkallats med uppdrag all se över församlingsstyrelselagen i syfte all anpassadenna lill den nya kommunallagen. Anslagen för /79 För nästa budgetår begärs anslag på 2 032,6 milj.kr. för verksamheten inomkommundepartemenlels ansvarsområde. De resursförstärkningar som begärs hänför sig till övervägande delen till skatteförvaltningen hoslänsstyrelsema och de lokala skattemyndigheterna. Länsstyrelserna m. m. Förslag läggs fram om fortsall ulbyggnad avskatteadministrationen i enlighet med statsmakternas beslut om riktlinjer förändrad skatteadministration ochtaxering i försia instans, m. m.(prop. 1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229).Länsslyrelsernas skatteavdelningar och taxeringsavdelningen hos i samt de lokalaskattemyndigheterna föreslås fö 78resp. 117 nya tjänster. Detla innebär att de lokala skattemyndighetema med hänsyn till budgetläget byggs ut i en någol långsammare takt än som har förutsatts tidigare. Länsstyrelsemasförvaltningsavdelningar och administrativaenheter föreslås vidare få viss personalförstärkning, de förra för atl möta ökningen av besvärsmål och de senare föruppgifter beträffande personalutbildningfrämst inom skalleadminislrationen. De ökade utgifterna för skatteutbildning under länsstyrelseanslagelfinansieras genom en i huvudsak likastor minskning av anslag för utbildning och information.Anslagen till kronofogdemyndigheterna tas upp med ett beräknat belopp i avvaktan på särskild proposition omdessa myndigheters framtida distriklsindelning, organisation m. m. Statsbidrag föreslås lill yttre underhålls- ochreparationsarbeten på iStockholm samt till förberedandeåtgärder för restaurering av . Medel beräknas också förfortsaita restaureringsarbeten på . Anslagen till andra trossamfundän räknas upp. Anslagsförändringarna inom kommundepartementetsverksamhetsområde i förhållande tillstatsbudgeten för /78 framgår av följande sammanställning(milj. 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Kommundepartementet m. m. Länsstyrelserna m. m. m. m. 1977/78:100 Bilaga18 Kommundepartementet Anmälantill statsbudgeten För /79 såvitt avser Icommundepartementetsverksamlietområde. 1976/77 Utgift 5 346225 1977/78 Anslag 5 761 000 1978/79 Förslag 8 769 000 Handläggande personal Övrig personal + 2 839 000 Reseersättningar (även resor) (varav engångsbelopp) (+ 50 000) + 3 008 000 Fr. o. m. handläggs ärenden om och andra trossamfund i departementet. Delta har medfört enpersonalökning för innevarande budgelår jämfört med de uppgifter somredovisades i prop. 1976/77:100, bil. Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Jag hemställer alt regeringenföreslår att tillKommundepartementet för /79 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1976/77Utgift 2 295 251 Reservation 2 049 784 1977/78Anslag 5 500 000 1978/79Förslag 7 500 000 Medhänsyn till den beräknadeomfatlningen av utredningsverksamheten böranslaget föras upp med . för nästa budgelår. Jag hemställeratl regeringen föreslår att tillKommittéer m. m. för /79 anvisa ett reservationsanslagav . 1976/77Utgift 103 827 Reservation 69 655 1977/78Anslag 150 000 1978/79 Förslag 590 000 Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med , varav . i engångsanvisning för i . Jag hemsläller attregeringen föreslår atl tillExtra utgifter för /79 anvisa ett reservationsanslag av590 . 1977/78:100 Bilaga18 Kommundepartementet 11 Länsstyrelserna, B 2. Lokala skattemyndigheterna och B 3. Landets 24 länsstyrelser svarar för den slalligaförvaltningen i länen. De har till uppgiftall främja resp. läns utveckling och befolkningens bästa saml alt verkaför att statlig, och landstingskommunal verksamhet samordnas och anpassas lill de regionalpolitiskamålen. Länsstyrelsernas arbelsuppgifter är mångskiftandeoch omfattar bl. a. följande områden,nämligen den regionalpolitiska planeringen, plan- och byggnadsväsendel,fastighelsregistreringen, naturvården, miljöskyddet, livsmedelskontrollen,kulturminnesvården, den allmänna hälsovården, den sociala omvårdnaden, väg- och trafikväsendet, den civilaförsvarsberedskapen, räddningstjänsten,beskattningsväsendet, uppbördsväsendet, exekutionsväsendet och folkbokföringen. har dessutom vissa tillsynsuppgifter gentemot andra statligalänsmyndigheter, kommuner, landstingskommuner och enskilda. Inom resp. län ärlänsstyrelsen högsta polismyndighetoch överexekutor safnt huvudman för priskonlorsverksam-heten ochhemkonsulentverksamheten. Länsstyrelsenleds av en styrelse med landshövdingen som ordförande och med 14 andra ledamöter. Landshövdingen är chef förlänsstyrelsen. Som ställföreträdare för landshövdingen fungerar i Stockholmslän en länsöverdirektör och i övriga län en av avdelningscheferna. Medundantag för i är länsstyrelserna organiserade medtre avdelningar nämligenplaneringsavdelningen, skatteavdelningen och förvaltningsavdelningen. Dessutom finns en administrativenhet. Avdelningschef är etllänsråd.. i Slockholms län har följande avdelningar: planeringsavdelningen, taxeringsavdelningen,kameral- och uppbördsavdelningen, länsskatlerällsavdelningen ochförvaltningsavdelningen. Vid alla länsstyrelser utom i Gotlandslän finns en länspolischefsexpe-dilion. En länsskalterätt, en fastighetsiaxeringsrält ochen länsrätt är knutna lill . Inom förvaltningsavdelningen finnskansli för rätterna. 1 utgör länsskatlerällsavdelningen dockkansli för länsskatte- 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 12 Under lyder i olika avseenden delokala skattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna, polisväsendet och civilförsvaret. Antalettjänster hos länsstyrelserna uppgår till ca 9 800. Om man bortser från särskilt beräknadeuppbördsmedel, uppgår medels-anvisningenför innevarande budgetår till ca 1067 milj. kr. De lokala skattemyndigheterna verkställermantalsskrivning, upprättar allmän röstlängd, tar befattning medlaxeringsarbete och debitering och uppbördav skatt m. m., bestämmer pensionsgrundande inkomst samt utövar kontroll över att viss uppgiftsskyldighet inomden allmänna försäkringen fullgörs. ärchefsmyndighet för de lokala skattemyndigheterna i länet. Den lokala skattemyndighetens verksamhelsområde är fögderiet.Chef för lokal skattemyndighet är enfögderidireklör eller en häradsskrivare. Antalet tjänster hos landets 120 lokalaskattemyndigheter uppgår till ca 3800. Om man bortser från särskill beräknadeuppbördsmedel, uppgår medels-anvisningen för innevarande budgetår lilldrygt 374 milj. kr. Den exekutivaverksamheten avser dels det allmännas fordringar för skaller, böter, allmänna avgifter m. m., dels ärenden som anhängiggörsav enskilda rättsägare. Den förra ärendegruppen dominerar. Dessutom är kronofogde skyldig att handlägga ärenden enligtlagen (1970:741) om statlig lönegarantivid konkurs och alt efter förordnande vara överexekutorför särskild förrättning. För den exekutiva verksamheten är landet indelati kronofogdedistrikt. I varje distrikt finns en kronofogdemyndighet med enkronodirektör eller kronofogde som chef är centralmyndighetför administration av exekutionsväsendet. Antalettjänster inom de 81 kronofogdedislrikten uppgår till ca 2 700. Om man bortser från särskilt beräknadeuppbördsmedel, uppgår medelsanvisningenför innevarande budgelår till drygt 265 milj. kr. Landetssex civilbefälhavare verkar i fred för att totalförsvaret inom resp. civilområde planläggs så att det i krig och vidkrigsfara kan föras med en enhetliginriktning samt så att största möjliga försvarseffekt uppnås. Fömtom uppgiftenatt samordna viss planläggning har civilbefälhavaren att leda 1977/78:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 13 stabsljänstövningar,utbilda eller verka för utbildning av viss personal för uppgifter i krig samt planera för den egnaverksamheten i krig och vid krigsfara. För dessa uppgifter biträds civilbefälhavaren avelt kansli, vilket är förlagt i anslutning lill en länsstyrelse. Civilbefalhavarkanslierna harinemot 40 anställda. är centraltrationaliserings-, samordnings- ochutbildningsorgan för länsstyrelserna. Nämnden bistår länsstyrelserna i frågor som rör arbetsformer, personal-och ekonomiadministration och intern planering. Nämnden verkar för samordningmellan länsstyrelserna samt mellanlänsstyrelserna och andra statliga myndigheter.