prop · G103112 · 1977-12-31 00:00:00 — Detta påverkade iförsta hand priserna på foderfisk samt på konsumtionsfisk som landades 1977/78:112 13 utomlandseller eljest exporterades. För den fisk som landades i för konsumtioninom landet kunde prisfallet begränsas genom åtgärder inom ramen förprisregleringen på fisk. har det internationellamarknadsläget för fisk förbättrats och medfört att förstahandspriserna försvenskfångad fisk åter har stigit. har förstahandspriset påtorskfisk (exkl. långa) stigit kraftigt på samtiiga kuststräckor. Förvästkusten uppgår prisökningen till och försydkusten till . Förstahandspriserna på sUl har däremot utvecklatsväsentiigt olika på de skilda kuststräckorna. På har såledesförstahandspriset på sill endast ökat , medanmotsvarande pris ökat på sydkusten och på ostkusten. Förstahandsprisetpå svenskfångad sill som landas i har ökat med meUan åren19701976. Ca två tredjedelar av västkustfiskets fångster av siU landas normalti . En anledning till den svaga prisutvecklingen för västkustlandad siUtorde vara att fångstsammansättningen förskjutits mot en allt större andelsmåsUl. Priserna på foderfisk på fördubbladesmellan . Även för foderfisk som av svenska fiskare landades iDanmark steg priset starkt . Det intemationeUa prisfalletpå fiskmjöl medförde att priset på foderfisk detta år sjönk tillomkring nivå. Prisutvecklingen för sill, torskfisk och foderfiskär viktig eftersom dessa tre fiskslag svarar för nio tiondelar av fångstmängdenoch två tredjedelar av fångstvärdet. På har även skaldjur, särskilt räka,stor betydelse. Priserna på skaldjur har stigit med under perioden19701976. Även skarpsill och makrUl har betydelse på västkusten.SkarpsiUpriset låg still fram och har därefter stigit med 27 %till år 1976. MakrUlpriset har t. o. m. sjunkit mellan åren 1970 och 1976.Detta kan dock bero på att andelen garnmakrill, som är av högre kvalitet, harminskal medan andelen av trål- och ringnotsmakriU har ökat. Priserna på sötvattensfisk (inkl. lax och ål) somhar stor betydelse för kustfisket på ostkusten steg med mellan åren1970 och 1976. Prisutvecklingen i konsumentledet för vissafiskvaror mäts med konsumentprisindex (KPI) för fisk. MeUan åren 1970 och 1976steg KPI för fisk , medan livsmedel i allmänhet steg underdenna period. KPI för kött steg och KPI för fläsk . steg KPI för fisk , medan KPI för kött steg och KPI för fläsk . Prop.1977/78:112 14 2.5Nuvarande mål och riktlinjer för fiskeripolitiken Enligt beslut av riksdag skall målet förfiskeripolitiken vara att genom marknads- och strukturpolitiska åtgärder skapastabUa ekonomiska förhåUanden för ett fiske, som är väl anpassat tillavsättningsmöjligheterna på den svenska marknaden och vid export. När detgäller marknadsåtgärder skall härvid förhåUandena inom landet stabiUseras delsgenom prisreglerande åtgärder, dels genom åtgärder som allmänt stimuleraravsättningen av fisk. När marknadsåtgärder utformas bör beaktas att de inteleder tUl en fångstutveckling, som står i strid med strävandena på stmkturområdet.Marknadsåtgärderna bör vidare enligt riksdagsbeslutet på kort sikt utformas såatt marknadsläget för oUka fiskslag på bästa sätt utnyttjas. Destrukturpolitiska åtgärderna bör syfta till att rationaliseringen inom svensktfiske främjas bl. a. genom att möjligheter skapas att på rimliga villkorfinansiera investeringar i fisket. Genom åtgärder på strukturområdet börfångstmöjligheterna inom svenskt fiske i största möjliga mån tas till varasamtidigt som fångstkapaciteten håUs inom de gränser som ges av möjligheternatUl en lönsam avsättning på . 1970: 61, JoU 1970: 27, rskr1970: 236.) De nuvarande formema för pris- ochmarknadsreglering på fisk fastlades genom beslut av riksdag. Sedanden handhas prisregleringsverksamheten på väst- och sydkusten aven gemensam prisregleringsförening, kallad Svensk fisk, ekonomisk förening.Medlemmar i föreningen är organisationer inom fisket samt företrädare förhandel och fiskberedningsindustri. Föreningens stadgar fastställs av statensjordbruksnämnd, som även har tUlsyn över föreningens verksamhet. Av de elvaledamöterna i föreningens styrelse utses tre av regeringen. Av dessa är enföreningens ordförande och en representant för konsumentintresset. För varjestyrelseledamot utses en personlig suppleant. Suppleanten för ordföranden ärföreningens vice ordförande. svarar Svensk fisk även förprisregleringsverksamheten på ostkusten. Prisregleringeninnebär att Svensk fisk fastställer minimipriser på viktigare fiskslag.Härigenom möjliggörs för fiskarna att få ut lägst dessa priser för den fisk somsäljs tUl konsumtion inom landet eller för export till sådana länder därinförseln inte är centraliserad. Den fisk som inte kan säljas till fastställdaminimipriser övertas av Svensk fisk. Den övertagna fisken säljs inom landettill djurföda eUer beredning av fiskmjöl och för export till länder medcentraUserad införsel. Svensk fisk får dessutom under vissa förutsättningartill priser som understiger 1977/78:112 15 minimiprisetavsätta överskottskvantiteter även tUl andra länder än sådana som harcentraliserad införsel. Om särskilda skäl föreligger kan detta ocksåtillfälligtvis ske vid avsättning på den inhemska marknaden. För fisk somövertagits av Svensk fisk utbetalas tiU fiskaren ett garantipris. Minimiprisetskall normalt överstiga garantipriset. Föreningen har dock möjlighet attpåverka marknadsutvecklingen genom alt i vissa fall fastställa ett minimiprissom understiger garantipriset. Förutom genom minimi- och garantipriser kanprisstöd lämnas genom pristUlägg, prisutjämningsbidrag eller regionaltfraktstöd. För att förbättra lönsamheten inom fisket beslötregeringen , efter förslag av fiskerikommittén, att införasärskUda pristiUägg på svenskfångad fisk för konsumtion eller beredning inomlandet. Regeringen bemyndigade statens jordbruksnämndatt besluta om pristillägg även för fisk som exporteras. Särskilt pristiUägg utgår med belopp som i stortsett motsvarar av de minimipriser som enligt beslut avregleringsföreningen fisk gäUde . Förutom på de fiskslag somåsatts minimipris av Svensk fisk lämnas särskilt pristillägg även på räka ochlånga. Särskilda pristUlägg utgår också under /78. Denna utformningav systemet med särskilda pristillägg har varit ett provisorium i avvaktan påförslag från fiskerikommittén till mera långsiktiga lösningar. Prisregleringen har tidigare helt finansierats medmedel ur prisregleringskassan för fisk. Under budgetåren 1975/76, 1976/77 och1977/78 har prisregleringen även tUlförts budgetmedel. Tillprisregleringskassan, som förvaltas av statens jordbruksnämnd, försprisreglerings- och införselavgifler, särskilda avgifter som tas ut för torskpå ostkusten samt ränta på innestående medel och i förekommande fall vissafettvaruavgifter. Prisregleringsavgifttas ut på såväl svenskfångad saltvattensfisk som importfisk av motsvarande slag.På utgår avgift på flertalet fiskslag samt på räka. För fisk somlandas på sydkusten tas avgift ut på sill, torsk, horngädda, skrubba ochrödspätta. På ostkusten tas prisregleringsavgift ut på strömming. Dessutom tasen särskild avgift ut på torsk. I princip utgår inte avgift för fisk som säljsför annat ändamål än förbrukning till människoföda. På svenskfångad fisk äravgiften av inköpspriset lägst minimipriset och på importerad fisk 3 %av importvärdet. För saltad, sockersaltad eller kryddad siU som importeraseller bereds ombord på svensk fiskebåt är dock avgiften av värdet. Förostkustströmming tas prisregleringsavgift ut med /kg utom för sådanströmming som exporteras, för vilken avgiften utgör /kg. För torsk påostkusten uttas en särskild avgift på /kg. Även för räkor och räkproduktertas avgift ut med /kg rå räka med skal och /kg kokt räka med skal. Prop.1977/78:112 16 Förräkprodukter har avgiften avvägts med utgångspunkt i avgiften för rå räka medskal. Avgiften erläggs av förstahandsköpare resp. importörer. För viss importav fUead färsk, kyld eller fryst torsk, kolja, gråsej, vitling eller kungsfiskutgår dessutom införselavgift. Avgifterna tas ut med stöd av lagen (1974: 226)om prisreglering på fiskets område (ändrad 1974: 822). Mellan statens jordbraksnämnd och fisketsförhandlingsdelegation sker överläggningar omprisregleringsverksamheten. Härvid tas främst upp storleken av det belopp urprisregleringskassan för fisk som skall få disponeras för prisregleringen underdet följande budgetåret. , som även hör konsumentdelegationen,överlämnar därefter förslag tUl regeringen. Regeringen lägger för varjebudgetår fram proposition tiU angående prisregleringen. Stöd tUl fisket lämnas också i form av gränsskydd,i första hand genom kvantitativa regleringar. Vidare utgår tullar ochinförselavgifter på vissa produkter. Ett begränsat system med importminimiprisergäller för frysta fiskfUéer. Importen av fisk skaU enligt gäUande gmnder förimportregleringen begränsas i den omfattning som behövs för att upprätthåUaprisregleringen på fisk. Möjligheterna att reglera importen begränsas dock avSveriges handelspolitiska åtaganden inom ramen för bl. a. det allmänna tull-och handelsavtalet () samt avtalen med EFTA och EG. Vid tillämpningen av importregleringen medgerjordbruksnämnden import utan licens av bl. a. beredda fiskvaror. Den kvantitativa regleringen tUlämpas genom olikaformer av importlicenser. Importlicens förekommer på fiskvamområdet i tväformer, nämligen individuell licens och generell Ucens. Den individueUa Ucensenger möjlighet tiU en noggrann övervakning av importutvecklingen och iimebäratt importen kan kvantitativt regleras. Behovsprövning av importanspråken skerf. n. för av importen av oberedd fisk. Varor som omfattas avbehovsprövningen är bl. a. färsk sUl och strömming (hel, styckad eller filéad),fryst sill och strömming samt färsk torsk (hel eUer styckad). Dessutom tUlämpasindividueU licens i övervakningssyfte utan kvantitativ begränsning f. n. fördrygt av importen av fiskvaror hänförliga till kapitel 03 i tuUtaxan. För flertalet övriga fiskvaror hänförliga tUlkapitel 03 i tuUtaxan tillämpas generell importUcens. som tagits upp påsädan licens får tUls vidare föras in på samma viUkor som de licensfriavamslagen under fömtsättning att flsken har inköpts i fast räkning och att deninte inköpts direkt från fiskebåt, dvs. De varor som omfattasav genereU licens uppgår tUI av importen av fiskvaror Prop.1977/78:112 17 hänförligatill kapitel 03. Dessa varor kan i princip med kort varsel återföras tillindividuell Ucens för övervakning av importutvecklingen eller för en faktiskkvantitativ reglering. Vid import från EFTA och EG av fisk ochfiskprodukter hänföriiga till kapitel 03 i tulltaxan utgår tuU endast påostron, viss sockersaltad fisk och sockersaltad fiskrom. Införselavgift utgårpå färska filéer av torsk, kolja, gråsej och vitiing. Avgiften är /kg vidimport från EFTA-länder, främst , och /kg vid import från . På frysta filéer av torsk, kolja, gråsej, vitlingoch kungsfisk utgår införselavgift med /kg. Avgift utgår dock inte vidimport från EG eller EFTA. Vid import från övriga länder utgår tull på ostronoch viss sockersaltad fisk och fiskrom samt vidare på vissa fiskkonserver o.d. och beredda eller konserverade kraft- och blötdjur (hänförliga till tuUtaxenr16.04 och 16.05). Införselavgift utgår på färska och frysta filéer av torsk,kolja, gråsej, vitling och kungsfisk. Avgiften är /kg. Importenfrån utvecklingsländerna är i huvudsak tullfri. Minimipriser vid import gäUer fr. o. m. förfrysta filéer av torsk och kolja. Vid import av ifrågavarande varor gällerlicenstvång för att möjliggöra kontroll av att minimipriserna inteunderslcrids. Importpriserna för frysta filéer av torsk och kolja har stigitkraftigt . Minimipriserna har dock inte ändrats därefter. Dettaförhållande har medfört att importminimiprisema inte innebär något reelltskydd mot lågprisimport. 2.5.4Stöd till investeringar m. m. FiskerUån utgår för inköp avfiskefartyg eller redskap för yrkesmässigt fiske samt maskinell eller tekniskutrustning eller säkerhetsutrustning till sådant fartyg. Lån kan vidare utgåför inköp av mindre båt eUer andra hjälpmedel för transport av fisk, för uppförandeav mindre anläggning där fiskets produkter skaU tUlgodogöras eller förädlassamt för fiskodling. Fiskerilånutgår med högst . eller, om särskilda skäl föreligger, 300 000 kr.Har fiskerilån beviljats enligt äldre bestämmelser får nytt fiskerilån intebevUjas tiU högre belopp än att summan av lånen inte överstiger 300 000 kr.Innan fiskerUån beviljas skall investeringskalkyl ha upprättats, om inte denåsyftade åtgärdens lönsamhet utretts på annat satt eller är uppenbar. FiskerUånär amorteringsfritt under högst från lyftningsdagen och skaU därefteråterbetalas , högst . Lånet är även räntefritt under två årfrån lyftnuigsdagen. Därefter utgår ränta för obetald del avlånet. Förfiskerilån skaU ställas betryggande säkerhet. Kan den som söker län inte ställasådan säkerhet, får lån ändå beviljas, om det med hänsyn 2 1977/78.1 saml Nr 112 1977/78:112 Ig tiUlåntagarens eUer företagets förhållanden bedöms kuiuia ske utan oskälig risk. Statiig garanti för lån i banker ochandra kreditinrättningar som tas i samband med investeringar i fisket kanlämnas för förvärv av fiskefartyg eUer åtgärd som är ägnad att effektiviseraoch förbilliga driften av fiskefartyg eller varaktigt förbättra de tekniskaanordningarna på sådant fartyg. Garanti kan också lämnas för annan åtgärd sombehövs för att fisket skaU kunna bedrivas effektivt eUer för att fångsten skallkunna tas om hand på ett rationellt sätt. Slutligen kan garanti lämnas för låntUl utgifter som är nödvändiga för alt sätta i gång fiske i samband med förvärvav fiskefartyg eller annan mera omfattande investering (driftslån). Statiig garanti kan lämnas också för lån i bankeroch andra kreditinrättningar för konsolidering av fiskeföretags ekonomiskaförhållanden. Lånegarantierna ersätter en tidigare form av statligakonsolideringslån och utgår i samband med konsolidering av fiskeföretag förlångfristigt lån som skaU ersätta kortfristigt lån, för lån som behövs fördriftsändamål samt som ersättning för borgensförbindelse. Lånegaranti lämnas inte för lån som kan erhåUas sombottenlån i kreditinrättning eller för åtgärd som bedöms kunna bli genomförd påskäliga villkor utan sådant stöd. Amorteringstiden för lån för vilket garantibeviljas får inte överstiga den beräknade ekonomiska livslängden för denåtgärd som lånet avser. För lån till ny motor eller annan utrustning medrelativt kort varaktighetstid eller för driftslån får amorteringstiden inteöverstiga från lyftningsdagen. For lån tUl andra ändamål gäller enlängsta amorteringstid av från lyftningsdagen. Ränta utgår frånlyftningsdagen. För garantilån skall ställas betryggande säkerhet. Kan sådansäkerhet inte stäUas får garanti ändå beviljas om det med hänsyn tilllåntagarens eller företagets förhållanden kan ske utan oskälig risk. Bidrag till säkerhetsutrustning. Statsbidrag utgårför anskaffning av livräddningsflotte, ekolod och brandskyddsutrustning samtradar och radiotelefon till fiskefartyg. För hvräddningsflotte, ekolod ochbrand-skyddsutrustning utgår bidrag av den godkända anskaffnings- ochinstallationskostnaden för sådan utrustning som svarar mot gällande minimikravför ifrågavarande fiskefartyg. Bidrag utgår i motsvarande mån även tillfiskefartyg för vilket särskilda minimikrav i fråga om sådan utrustning integäller, om fartyget används i ett rationellt bedrivet yrkesmässigt fiske ochutrustningen behövs från säkerhetssynpunkt med hänsyn tiU fartygets storlekoch fångstplatser. Bidrag till radar och radiotelefon utgår med 80 %av den del av anskaffnings- och instaUationskostnaden som uppgår tUl högst , av den del av kostnaden som överstiger . och av den del av kostnaden som överstiger . Prop.1977/78:112 19 Stöd vid fångstbegränsningar. Till besättning på fiskefartygsom drabbas av fångstbegränsningar kan ersättning lämnas enligt samma reglersom gäller vid arbetslöshet. som har haft fiskefartygstillaliggande på grund av fångstbegränsningar kan stöd lämnas i form av bidragoch lån. Fångstbegränsningsbidrag utgår om fiske somtidigare bedrivits är tiUåtet på grund av att fisket i vissthavsområde eUer efter vissa arter i sådant område har förbjudits eller omSverige helt har utnyttjat kvot som har tUldelats landet genom intemationellöverenskommelse. Slutligen kan bidrag utgå om från fartyget har fångats heladen kvantitet som kan ha tUldelats det av ochstyrelsen har funnit att fartyget inte kan få ytterUgare tilldelning. Fångstbegränsningsbidrag utgår med följande beloppper stillestånds-dag. ståndsdag i kr. Fångstbegränsningslån kan lämnas fiskeföretag somhar fått likviditetssvårigheter på grund av fångstbegränsning. Lånet får uppgåtiU högst . och utgår ur prisregleringskassan för fisk. Sådant stöd kan bevUjas som ettengångsbidrag till fiskare som önskar övergå till annan yrkesverksamhet. Somvillkor för stöd gäller att sökanden föreomställningen stadigvarande har varit sysselsatt inom fisket och härav erhållithuvuddelen av sin inkomst . Omställningsstöd beviljasinte sökande som lämnat fisket före viss tidpunkt och inte heller sökande somdet år han lämnat fisket fyller minst . Stödet lämnas endast omomställningen medför behov av särskilt stöd. Omställningsstöd utgår med ettbelopp som motsvarar sökandens genomsnittliga nettoinkomst av fisket under desenaste tre åren, dock med högst . En särskild stödform föråteranskaffning av fiskredskap, som skadats eller förlorats vid fiske, är delån som utgår från statens fiskredskapslånefond. Fiskredskapslån utgår medhögst av redskapens värde vid skadetillfället, dock högst . Stöd till av sättnings främjande åtgärder. Stöd tiUåtgärder som främjar avsättningen av fisk kan lämnas i form avfiskberedningslån samt statlig lånegaranti. Fiskberedningslånutgår för sådan åtgärd inom fiskets berednings- och Prop.1977/78:112 20 konservindustrivilken väsentligt underlättar avsättningen av fisk eller förbättrar fiskarnasmöjligheter att köpa förnödenheter. Lånet är amorteringsfritt under högst ochskall återbetalas från lyflningsdagen. Ränta utgår om åretfrån lyftningsdagen. Räntefrihet fär dock medges under två är eller om särskildaskäl föreligger från lyftningsdagen. Regeringen har möjlighet att medge befrielse frånåterbetalningsskyldighet av fiskberedningslån med högst av lånebeloppet.Förutsättningen för att sådan befrielse skall kunna ges är att åtgärden vartiUlån beviljats är av avgörande betydelse för fortsatt fiske inom visst områdeoch inte kan väntas bli genomförd utan befrielse. Lånegaranti kan lämnas för åtgärd som är avsedd atthöja effektiviteten inom berednings- och konservindustrin på fiskets område,om åtgärden kan antas medföra förbättrade avsättningsmöjligheter för svensktfiske. Lånegaranti får om särskilda skäl föreligger ävenlämnas för lån till rörelsemedel. Mot bakgrund av de förändringar som under desenaste åren har skett på fiskets område har fiskerikommittén inledningsvissökt bedöma det svenska fiskets framtida förutsättningar. TiUgången på fisk och avkastningen i de fiskevattensom beräknas komma att stå tUl det svenska fiskets förfogande har påkommitténs uppdrag kartlagts av . Förde områden som beräknats komma att ingå i den svenska fiskezonen har såledesden långsiktiga biologiska avkastningen av fisk uppskattats. Svenska fiskarekommer också att få fiska i och zoner i . Avtalenom fiskerättigheter i löper till utgången av och förlängsdärefter med i sänder om ingen uppsägning sker. Föratt kunna bedöma hur stor del av den biologiska avkastningen som kan stå tillförvärvsfiskets förfogande har fångsterna i det icke förvärvsmässiga fisketuppskattats. I förutsättningarna för undersökningen har ingått attfiskbestånden skaU utnyttjas så rationeUt att högsta möjliga varaktigaavkastning kan erhåUas. Sverigesöverenskommelse med EG innebär att fångster i EG-zon i Nordsjönungefärligen skall motsvara värdet av fångster i en svensk zon iSkagerrak, och minskat med värdet av fångster i eneventuell framtida EG-zon i de tre sistnämnda havsområdena. Prop.1977/78:112 21 I den norska zonen i kommer fångsterna attbestämmas med hänsyn till faktorer som beståndens situation och omfattningen avdet tidigare svenska fisket i området. Mot bakgrund av bl. a. fiskbeståndenssituation är det enligt kommittén inte sannolikt att någon väsentlig ökning avfångsterna kommer att medges . I har endast inrättat ekonomiskzon. TiU följd av en överenskommelse mellan , och från år1966 hävdar inte sin exklusiva fiskerätt gentemot och iSkagerrak. Fiskerätten i hela är härigenom säkrad . Inomramen överenskommelse kan de tre länderna avtala omfångstbegränsningar. I tillämpas gemensam svensk-danskfiskejurisdiktion. Med hänsyn till angivna förhållanden och till attbeståndsutvecklingen särskilt i är beroende av vilka åtgärdersom vidtas i bör man enligt kommittén inte under de närmaste årenräkna med ett större uttag än det nuvarande. Regleringen av fisket efter siUoch foderfisk, som framför allt har begränsat danskt fiske efter foderfisk, börpå sikt väsentiigt öka de möjliga fångsterna i konsumtionsfisket. I de vatten som kommer att omfattas av denutvidgade svenska fiskezonen främst i kommer att få ökadefångslmöjlig-heter, men också ett ökat ansvar för vården av fiskbestånden.Kommittén framhåUer att självfallet också måste tillåta att andraländer får fortsätta sitt fiske i den svenska zonen, i den mån inte kanutnyttja hela det möjUga fångstuttaget. Kustfisketsavkastning är i hög grad beroende av fångstuttagen i havsfisket.Fiskeristyrelsen har uppskattat att de nuvarande fångsterna av andra arter änsiU, skarpsill och torsk i kustfisket uppgår tiU ca , varav ca 7 000ton i yrkesmässigt fiske och ca i icke yrkesmässigt fiske. Underföratsättning av oförändrat uttag i havsfisket räknar med attuttagen i kustfisket kan ökas med . Förutsättningarnaför dessa bedömningar är oförändrat fiskemönster och oförändrade insatser ifråga om utsättning av odlade eller omplanterade fiskungar. Genom attfiskemönstret ändras så att t. ex. fiske efter img icke lekmogen fisk imöjUgaste ro.ån undviks, kan avkastningen av ett fiskbestånd i många fall ökas. Kommitténframhåller att flera viktiga fiskbestånd f. n. är hårt beskattade.Fångstbegränsningar har införts eller Övervägs för att förhindra överfiskningeUer för att återställa avkastningen hos redan överfiskade fiskbestånd. Om deåtgärder som vidtagits för att återställa överbeskal-tade fiskbestånd gerresultat, kan emellertid enligt kommitténs bedömning fångstmöjligheterna i ,och på längre Prop.1977/78:112 22 siktkomma att öka. Tillsammans med de ökade fångstmöjligheterna i somskapas genom fiskegränsutvidgningen, kan det därför enligt kommittén finnasutrymme för en viss ökning av det svenska fiskets omfattning. Kommittén betonar emeUertid starkt att en ökning avfiskets omfattning bör tiUåtas endast om den kan ske inom ramen för en lönsamoch stabU avsättning av fångsterna. Avsättningsmöjligheterna för det svenska fisketsfångster påverkas enligt kommittén av bl. a. följande faktorer. Fiskets inriktning på oUkafiskslag. Fiskens förädlingsgrad när dennår konsumenten. Konsumentpriserna på fisk iförhåUande till priserna på andra livsmedel. har konsumtionen av färskfisk per person minskat med . Därvid har sillkonsumtionenminskat med och konsumtionen av färsk torskfisk med per år.Konsumtionen av färsk sill och färsk torskfisk utgörs tiU avsvenskfångad vara. Med nuvarande utvecklingstendenser skulle konsumtionen avfärsk sill och färsk torskfisk minska med ca resp. fram tiUår 1985. För annan färsk fisk än ovan nämnda fiskslag ärimporten i allmänhet stor i förhåUande tiU den svenskfångade kvantiteten. DettagäUer t. ex. flatfisk och laxflsk. För dessa fiskslag bör en ökning avavsättningen av svenskfångad fisk vara möjlig under förutsättning att detsvenska fisket kan konkurrera med importen i fråga om pris och kvalitet. Frystfiléad fisk består främst av olika torskfiskar. Importen svarar för avden svenska försörjningen. Konsumtionen av frysta filéer ökade starkt under1950- och 1960-talen. har konsumtionsökningen inte varit likastark som .