prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Även minröjningen sköts huvudsakligen med civilafartyg. Av ekonomiska skäl kan speciella minjaktfartyg inte anskaffas. Fjärrstridsförbandenomfattar attackflygförband och ubåtsförband. Frågan om anskaffning av attack- och skolflygplantas upp i särskild proposition. Antalet ubåtar kommer att minska kraftigt trotsframtida leveranser av ubåt Näcken(A 14). Mot bakgrund av ubåtssystemets betydande roll i invasionsförsvaret bör även nästa ubåtsgeneration- A 17 - utvecklas och anskaffas.Det är väsentligt att möjligheterna att inom landet utveckla och tillverkaubåtar behålls. Luftförsvarsförbanden omfattar jakt-,luftvärnsrobot- och luftvärnsförband samt stridslednings- ochluftbevakningsförband. Jaktflyget genomgår f n. stora förändringar. Denmateriella kvaliteten förbättrasgenom att JA 37 () tillförs. Planeringen inriktas på åtta divisioner JA 37. Handlingsfriheten attskaffa även en nionde jaktdivision bör behållas. Luftvämsrobot 67 Hawk moderniseras. Luftvärnsrobot70 tillförs organisationen successivt. Värnpliktsutbildningen har i stort sett planeratsi enlighet med försvarsbeslut.Detta innebär grundutbildning samt repetitionsutbildning som återkommer regelbundet . Ekonomiska skäl nödvändiggör dock att repetitionsutbildningenminskas kraftigt under /79. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 5 De frivilliga försvarsorganisationerna har storbetydelse för totalförsvaret. Vid resurstilldelningen prioriteras organisationersom har till ändamål att bedrivafrivillig befälsutbildning eller rekrytera s. k. A- och B-personal för frivilligtjänstgöring inom totalförsvaret. Regeringen har överiämnat propositioneromfredsorganisationens utformning förarmén och del av marinen (prop. 1977/78:65) samt om försvarsmaktens centrala ledning m. m. 1977/78:63).Propositionerna syftar bl. a. till attbegränsa utgifterna för administration samt för freds- och förvaltningsorganisationen. gällande mål för personalreduceringar inomförsvarsmakten är satt till 3 900anställda netto . För den aktuella femårsperioden planeras enpersonalminskning om minst 2 700 anställda. Regeringen kommer vidare att överlämnaproposition om ny befälsordning. Propositionen syftar till attförbättra utbildningen till befäl. Civilförsvaretsnuvarande resurser efter mobilisering framgår av följande sammanställning. Centrala,regionala och lokala ledningsenheter 10alarmeringsledningar grupperade iluftförsvarscentraler 28 regionalaflyggrupper 52 000 skyddsrum med ca5,3 4 000 brandgmpper 215förbandsplutoner 2 700 samarit-,sjukvårds- och ambulansgrupper 4 400bevaknings- och ordningsgrupper 670verkskyddsenheter 20 undsättningskårer (ca 10000 personer) Totalt ingår ca 210 000 personer i det allmännacivilförsvaret. Omfattande ändringar i krigsorganisationen pågår f n. Prop, 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 6 De mål för planeringen som ställs upp i 1977 årsförsvarsbeslut kan enligt inte helt nås inom denekonomiska ram som har anvisats.Civilförsvarsstyrelsen planerar en något lägre verksamhet /79-1982/83 än vad som ingick i detunderiag som låg till grund försvarsbeslut. Regeringen anser dockatt det bör vara en stark strävanatt behålla den inriktning av verksamheten som förutsätts i försvarsbeslutet. Enligt riktlinjer skall utbildnings-och övningsverksamheten genomföras vid fem anläggningar. Regeringen harbeslutat att en ny anläggning skall varalokaliserad till . Frågan om att ersätta de nuvarande utbildningsanläggningarna i Katrineholmtas upp . Enligt statsmakternas beslut tillämpas nya reglerför skyddsrumsbyggandet från den 1juli 1979. Förberedelser för tillämpning av reglerna pågår. Frågor om skyddsrumsavgift och ersättning till kommunerna för planläggningsarbete avses tas upp i en senare propositiontill /78. För civilförsvarutom skyddsrum föreslås en planeringsram om totalt 1 030 milj. kr. i prisläge febmari 1977 för perioden /79-1982/83.För /79 föreslås en utgiftsram om 207,6 milj. kr. För skyddsrumsverksamheten föreslås den åriigaplaneringsramen vara165 milj. kr. För /79 föreslås en utgiftsram om 40,2 milj. kr.,eftersom de nya reglerna för skyddsrummens finansiering då ännu intetillämpas. För det ekonomiska försvaret har investeringarnamåst begränsas i förhållande till föregående års planer. 1 övrigt hänvisas till vad chefen för anför i bil. 14 till budgetpropositionen. Inriktningen av de olika verksamheterna inomövrigt totalförsvar står i överensstämmelsemed de grundläggande principer som lades fast försvarsbeslut. Det psykologiska förs v a re t intar en särställning på grund av försvarsviljans avgörande betydelse förvår rriotståndsförmåga. Förslag lämnas om fortsatt utbyggnad avsjukvårdsberedskapen. Utgifterna /79 för övrigt totalförsvar uppgår enligt förslagen tilltotalt ca 244 milj. kr. Prop.1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 7 Inför det försvarsbeslut som förutses harregeringen utfärdat anvisningar för genomförande avperspektivplanering inom det militära försvaret och civilförsvaret. För att ge bättre möjligheter till pariamentariskpåverkan av beslutsprocessen på ett tidigare stadium än kommer en försvarskommitté atttillkallas . Förändringarna inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten för /78framgår av följande sammanställning (milj. Försvarsdepartementet m. m. Central och högre regional ledning F. Gemensamma myndigheter och Il Statens allmänna fastigheisfond VII Fonden för förlag till statsverket ' Inkl. 1 543,4 milj. kr. för beräknade pris- ochlönehöjningar till medelprisläge för /78. 2 Inkl. 2 074 milj. kr. för beräknade pris- ochlönehöjningar till medelprisläge förbud /79. 3 Investeringsanslaget Gemensamma myndigheter m. m.:Anskaffning av anlägg ningar för försvaretsforskningsanstalt har förts över från försvarets fastighetsfond till statens allmänna fastigheisfond. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Anmälan till statsbudgeten /79 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde 1976/77:74 (bil. I s. 47) lämnade jag enutföriig redogörelse för den internationellautvecklingen och inriktningen av den svenska säkerhetspolitiken. Jag redogör idet följande för min bedömning av den internationella utvecklingen sedandess. Den politiska avspänningsprocess som i flera århar kännetecknat förhållandet mellande båda supermakterna och militärblocken har fortgått under år 1977.Fastän störningar har förekommit, finns det anledning tro att supermakterna inte vill låta tillfälliga klimatförsämringar hindraavspänningens vidareutveckling. Avspänningen förestavas av en ömsesidig önskanatt befästa samlevnaden i fred ochundvika varje utveckling som kan leda till ett för båda parter förödandekärnvapenkrig men innebär inte att ideologiska motsättningar och misstro mellan maktblocken har upphört. Inteheller innebär den att någon reduktion har skett av vare sig strategiskaeller konventionella styrkor. Den allt snabbare vapenteknologiska utvecklingen leder till att suf)ermakterna söker garantera sin säkerhet på en successivt högre rustningsnivå. Risken är att de resultat som kanuppnås vid nedrustningsförhandlingarinte hinner få verklig betydelse tillföljd av denna utveckling. Även de konventionella vapnen genomgår en snabbteknologisk utveckling. Moderniseringar av förband och vapensystem fortsätter,inte minst i , där de bådastormaktsblocken alltjämt håller stora och insatsberedda styrkor. Förhandlingarna i omstyrkereduktioner i (M (B) FR) har alltjämt inte förtsframåt. Likväl har förhandlingsläget på nedrustningssidanunder det gångna året kännetecknatsav ökade ansträngningar. Supermakternas förhandlingarom ett nytt avtal förbegränsning av de strategiska vapnen (SALT 11) bedrivs 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 9 uppenbariigenmed en stark strävan från parternas sida att nå resultat. Förhandlingarna uppges avse dels ett vidareförande avSALT 1-överenskom-melsen som skullegälla , dels etttreårsprotokoll med temporära överenskommelserpå områden vilkas slutgiltiga lösning inte kan regleras , dels frågan om vilka principer som skall gälla förfortsatt förhandling om senare avtal. Det är ännu ovisst närförhandlingarna kan komma att slutföras. Ifrågan om ett fullständigt förbud mot kärnvapenprov (CTB) - som har utgjort ett av prioritetsärendena pådagordningen för nedrustningskonferenseni - har trepartsförhandlingar förts mellan , och . Enhuvudpunkt för oenighet har varitSovjetunionens krav på att fredliga kärnexplosioner skall undantas från ett förbud. Sedan nu förefaller hafrångått detta krav, har förhoppningarna ökat om att en trepartsuppgörelse ochdärefter en bredare internationellöverenskommelse skall kunna uppnås . Både formen för och varaktigheten av enöverenskommelse är dock alltjämt öppna frågor på vilkas slutliga lösningett avtal beror. Ett varaktigt fullständigt provslopp skulle kunnautgöra etl effektivt första steg påvägen till kärnvapennedrusining. Detskulle utgöra ett viktigtled i ansträngningarna alt förhindra spridning av kärnvapen till nya stater. På den internationella scenen tilldrar sigMellersta Östern och södra alltjämtstörsta uppmärksamheten som krisområden, där det finns risk för väpnadkonflikt. På pågår redan en sådan konflikt. BeträffandeMellersta Östern enades supermakterna om att denfömlskickade borde kallas samman före årets utgång. Konferensen har emellertid ännu intekommit till stånd, främst tillföljd av parternas oenighet om formerna förpalestinsk representation. Vad densenaste utvecklingen av relationer med och arabstaterna kommeratt innebära på är svårt att förutse. Debrittisk-amerikanska försöken att uppnå en förhandlingslösning i har ännu inte lett till resultat. 1 , där illegala ockupation består, återståralltjämt att skapaförutsättningar för fria val under FN:skontroll. 1 har förekommit oroligheter och långtgående repressionsåtgärder från regeringenssida. fattadeunder hösten tvingande beslut om vapenembargo mot . Detta är första gången som FN har kunnat enas omsanktioner mot en medlemsstat. Vad gäller inleddes i Belgraddet första uppföljningsmötet till den avslutadekonferensen om säkerhet och samarbete i (ESK). Mötets uppgifter är dels att konstatera hur bestämmelserna i konferensens slutdokument hittillshar omsatts i prakti- 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 10 ken,dels att enas om eventuella ytteriigare åtgärder för att fullfölja dessabestämmelser och förbättra säkerheten och samarbetet i samt attvidareutveckla avspänningen, dels att besluta om lämpliga former, tid och plats för ett nytt uppföljningsmöte efterBelgrad samt att överväga möjlighetenav en ny konferens. har medverkat i förslag till mötet som bl. a. syftar till att ge de deltagande staterna större utbyte av de s. k. förtroende-skapandeåtgärderna på det militära området. Situationen iNorden präglas av lugn och stabilitet. Den militära uppbyggnad som har skett på har väcktuppmärksamhet också i vårt land. Styrkeuppbyggnaden anses utgöra ett viktigt led i ambitioner attupprätthålla den strategiska balansenmellan supermakterna. Oavsett hur uppbyggnaden tolkas är det uppenbart att denär en del av hela Nordkalottkomplexet, vilket inrymmer intressemotsättningar som kan ge upphov till konflikter. En fast och konsekvent svensk utrikes- och försvarspolitikspelar en viktig roll för att vidmakthålla stabiliteten i det nordiskaområdet. Utvecklingen ger inteanledning att ändra den bedömning avden internationella situationen som jag redovisade i prop. 1976/77:74.Inriktningen av säkerhets- och försvarspolitik enligt 1977 årsförsvarsbeslut bör alltjämt gälla. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen bereder tillfälle att yttra sig över vad jag har anfört omsäkerhets- och försvarspolitiken. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet jj 2 Det militära försvaret 2.1 Planerings- och ekonomisystemet Till att börja med vill jag lämna en kort redogörelse för försvarets planerings- och ekonomisystem vad gäller detmilitära försvaret. Vid redogörelsenanger jag också var i propositionen som systemets olika delar tas upp. Grundtanken i försvarets planerings- ochekonomisystem är att särskild viktskall läggas vid att ange de långsiktiga målen för försvaret, så att de kan tjäna som vägledning vid planering ochgenomförande av verksamheten inom försvarsmakten. Planeringen inom det militära försvaret ärinriktad på att underhålla och utvecklaett visst antal förband i krigsorganisationen. Vid genomförandet av denplanerade verksamheten skall eftersträvas att decentralisera och delegera olika beslut så långt ned i organisationen sommöjligt. 1 försvarets planerings- och ekonomisystem indelasverksamheten vid myndigheterna i tre huvudfunktioner, nämligen en operativfunktion, en programfunktion och enproduktionsfunktion. Den operativa funktionen svarar för det operativa krigs förbe red elsearbetet. Funktionen utövasav överbefälhavaren och militärbefälhavarna. Programfunktionen svarar för attformulera mål för programmen, fördela resurser och kontrollera att målen uppfylls. Under regeringen utövas denna funktionfrämst av överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna. Produktionsfunktionen svarar för att de mål som anges av programfunktionen uppfylls istörsta möjliga utsträckning och pådet sätt som är mest rationellt. Produktionsansvariga myndigheter är huvudsakligen försvarsgrenscheferna när det gällerutbildning, försvarets materielverki fråga om utveckling och anskaffning av materiel, i fråga om forskning ochfortifikationsförvaltningen när det gälleranskaffning och underhåll av mark och anläggningar. Utöver de nämnda huvudfunktionerna finnsspecialist- eller fackfunktioner förverksamhet som berör flera program eller produktionsområden och som kräver särskild kompetens. Förfackfunktionerna svarar särskilda fackmyndigheter. I planerings- och ekonomisystemet läggs särskildvikt vid krigsförbanden. Dessa förssamman i delprogram. Pansarbrigader, ubåtsförband och jaktförband är exempel på sådana. Delprogrammenläggs samman efter två modeller. Denena ger avvägningsprogram och den andra organisatoriska huvudprogram. Avvägningsprogrammen är avsedda att utnyttjasfrämst i den långsiktiga planeringen.Jag vill understryka alt indelningeni och benämningen på avvägningsprogrammen är föränderiig och måste anpassas medhänsyn till behoven i studie- ochplaneringsverksamheten. Indelningen i organisatoriska huvudprogram återspeglar ansvarsförhållandena ifredsorganisationen. Överbefälhavaren beskriver i programplan för det militära försvaret Prop.1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 12 försvarsmaktenskrigsorganisatoriska utveckling enligt avvägningsprogrammen. Cheferna förarmén, marinen och flygvapnet beskriver i sina programplaner utvecklingen inomde försvarsgrensinriktade organisatoriska huvudprogrammen. Följandefigur visar hur delprogrammen f n. förs samman till avvägningsprogram ochorganisatoriska huvudprogram. (s. 62) (s. 63) (s. 64) (s, 64) (s. 65) Gemensamma myndigheter och funktioner Delpro- _ gram [J (s. 90) (s. 109) (s. 127) Central och högre regional ledning (s. 143) Gemensamma myndigheter och funktioner (s. 175) Prop.1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Verksamheteninom det militära försvaret indelas efter: sin karaktär i delproduktionsområden. Dessa förs samman till huvudproduktionsområden och avvägningsområden enligt följande figur. Allmän ledning och förbandsverksamhet Utbildningtilloch av fast anställd personalm. Centralt vidtaget ma-terielunderhåll m. m. Centralt vidtagen materielanskaffning m. m. Anskaffning av befästningarm. I Omsättning och tillförsel Anskaffning av kaserner m. m. Iståndsättningav befästningar och kaserner m. m. 1977/78:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet Indelningen i avvägningsområden används i denlångsiktiga planeringen och indelningen i huvudproduktionsområden i den löpandeverksamheten. Anslagen till de treförsvarsgrensinriktade huvudprogrammen avgränsas efter indelningen ihuvudprogram och huvudproduktionsområden. Anslagen inom de två övrigahuvudprogrammen knyter i stort an till indelningen i delprogram och huvudprodukiionsområden.Anslagsindelningen framgår av följande figur. Anslag B (s. 90) Anslag B 2 (s. 97) Anslag B 3 (s. 101) och III 1 (s. 278) Anslag B 4 (s. 105) Anslag C1 (s. 109) Anslag C2 (s. 116) Anslag C 3 (s. 120) och III 2 (s. 293) Anslag C 4 (s. 123) Anslag D (s. 127) Anslag D2 (s. 135) Anslag D 3 (s. 138) och III 3 (s. 300) Anslag D 4 (s. 142) Centraloch högre regional ledning Anslag E 1-E6 (s. 143-169) Anslag E 7 (s. 169) Anslag E 8 (s. 171) och III 4 (s. 311) Anslag E 7 (s. 169) Gemensamma myndigheter och funktioner (s. 175-202) 1 (s. 210-271) F3(s. F6(s. F 23 (s.272) II 5 (s. 275) III 5(s. 317) IX1 (s. 323) F2(s. F5(s. F 13 (s Denindelning i fack som f n. tillämpas i planerings- och ekonomisystemet framgårav följande sammanställning där också de olika fackmyndigheterna anges. Upplysningsverksamhet Hälso- och sjukvård Förrådsverksamhet Prop.1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Försvarets civilförvaltning Försvarets rationaliserings institut 22 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 16 2.2 Verksamheten under det senast förflutna budgetåret (1976/77) Myndigheterna har enligt utfärdade anvisningarlämnat in årsredovisningar avseendeproduktionen under /77. Årsredovisningarna behandlar de i regleringsbrevet angivnauppdragen m. m. De tas därför upp ochpresenteras under resp. anslag. Jag finner det emellertid angeläget att ocksålämna en sammanfattande redogörelse för hur uppgifterna har genomförts och hur tilldelade resurser har använtssamt i förekommande fall orsakerna till stömingar i verksamheten. Redogörelsen grundas ihuvudsak på produktionsmyndigheternas årsredovisningar och det underlag som överbefälhavarenhar lämnat. Jag lämnar också en sammanfattning av läget inomhuvudprogrammen Arméförband, Marinförbandoch Flygvapenförband som det har beskrivits i resp. programplan förperioden /79-1982/83. Vissa fackmyndigheter har vidare lämnatårsredovisningar avseende sina fack.Jag redovisar en sammanfattning av verksamheten inom facken förrådsverksamhet, förplägnad, materielunderhåll,hälso- och sjukvård samt rationaliseringsverksamhet. Jag sammanfattarslutligen erfarenheterna av den revisionsverksamhet som har bedrivits inom detmilitära försvaret under /77. 1976/77 var det sista budgetåret i den period somomfattades av försvarsbeslut. En ogynnsam prisutveckling i föreningmed ökade lönekostnader samt krav pååterbetalning av de överskridanden som gjordes under /76har medfört förändringar i den av myndigheterna planerade verksamheten. Så långt möjligt har dock åtgärder som minskar handlingsfriheten eller krigsorganisationenseffekt undvikits. Verksamheten inom huvudproduktionsområdet Ledningoch förbandsverksamhet har i huvudsak följt fastställda planer. Omorganisationen pålägre regional och lokal nivå (OLLl) har i allt väsentligt genomförts inom armén och marinen. Inom flygvapnet har verksamhetsåret i stor utsträckning präglats avövergången till ny flottiljorganisation. Chefen för flygvapnet avser alt ställasamman erfarenheterna av den nya organisationen med början under våren 1978.Uppföljningen av inomarmén och marinen har resulterat i smärre organisationsförändringar.Organisationen anses dock i stort sett lämplig. Antalet anställda inom försvarsmakten var i mars1977 ca 48 000, vilket motsvarar ca46 000 helårsanställda. Personalstyrkan har minskats med närmare 800 anställda under /77.Detta innebär att personalminskningen i stort sett följer uppgjordaplaner. Utbildningen till och vidareutbildningen av anställd personal hari stort sett genomförts planenligt och med ett i huvudsak gott resultat. I likhet med föregående år finnsemellertid vissa brister i fråga om truppföring och trupputbildning. Dettaberor främst på otillräcklig tillgång på övningstrupp. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 17 Inom armén minskar fortfarande antalet elever somgenomgår regements-olTicersutbildning.Antalet ulexaminei-ade från kommer att bli det lägsta på 15år. Elevantalet har minskat vid plutonsofficerskurserna. Kompaniofficersutbildningen har genomförts med ihuvudsak oförändrad volym jämförtmed föregående budgetår. Rekryteringen till kadettskolorna är fortfarandeotillräcklig, även om en viss ökning har skett. Rekryteringen till reservofficersutbildningen är fortfarande för låg.Regeringen har beslutat om obligatoriskkompanibefälsutbildning för värnpliktiga fr. o. m. /79. Inom marinen har utbildningen tillfast anställt befäl i huvudsak genomförts i planerad omfattning utom vadgäller kompaniofficerare vid kustartilleriet.Rekryteringen har begränsats av ekonomiska skäl. För att förbättra rekryteringen till plutons- och kompaniofficers- samt mariningenjörsutbildningen harregeringen medgett att särskilda åtgärder får vidtas. Dessa väntas geresultat fr. o. m. /78. Inom flygvapnet har flygförbudet för flygplan 37och låg tillgänglighet för flygplanenorsakat brister i måluppfyllelsen vad avser flygutbildningen, främst på flygplan 37 men även på flygplan 35.Bastjänstutbildningen av fast anställdpersonal har fått stå tillbaka för produktionen av flyg- och striltid. Rekryteringen av fast anställd personal till flygvapnet har i stort sett varit tillfredsställande och behovet av elever harkunnat tillgodoses utom i fråga omflygtekniker och plutonsofficerare för stril- och sambandstjänst. Rekrytering och uttagning till den återupptagna utbildningen av reservofficerarepå flyglinjen har genomförts isamverkan med representanter för flygbolagen . Icke planerade avgångar och otillräckligrekrytering har skapat problem inom alla försvarsgrenar. Trots detta redovisarförsvarsgrenschefema i stort sett godtagbara utbildningsresultat. De pekar emellertidpå att detta i en hel del fall har kunnat uppnås bara genom betydandearbetsinsatser av enskilda, bl. a. genom ett stort uttag av övertid. Under budgetåret har g r u n d u t b i 1 d a t sca 44 000 vämpliktiga som har tillförtskrigsorganisationen. Avgångarna har minskat. Arbetet med att minska avgångarna fortsätter.Försvarsgrenscheferna redovisargodtagbara utbildningsresultat för förbandens huvuduppgifter. Utbildning iandrahandsbefattningar, reservmetoder m. m. ryms inte inom utbildningstiden. Vidare redovisas brister i frågaom fält- och sjövana. Repetitionsutbildningenhar delvis begränsats för att minska kostnaderna. Krigsförbandsövningar har genomförtsmed ca 90 000 värnpliktiga.Motsvarande antal under /76 var ca 104 000. Ett system fördifferentierad och avkortad utbildning har tillämpats för vissa förband.Repetitionsutbildningen har genomförts med i huvudsak bra resultat. Huvuddelen av förbanden har godkänts.Vissa uppgiftsminskningar 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 18 hardock varit nödvändiga för att anpassa verksamheten till tillgängliga resurser. Detta har i vissa fallmedfört att förband har en begränsad krigsanvändbarhet eftermobilisering. Inom armén har viss repetitionsutbildning måstplaneras om under budgetåret.Åtgärderna har omfattat inställda krigsförbandsövningar för ca 14 500 värnpliktiga, inställda särskilda övningarför 6 600 värnpliktiga och förkortning av tiden för krigsförbandsövning. Frivilligorganisationernahar under budgetåret fött en ökad anslutning. Verksamheteninom huvudproduktionsområdet Materielanskaffninghar i huvudsak följt uppgjorda planer. Tillarmén har planenligt levereratstidigare beställda infanterikanonvagnar och terrängbilar. Av övrig levererad materiel kan nämnas radiostationer,stridsvagnsminor och auto-matkarbiner.Tyngdpunkten i renoveringsverksamheten har lagts på stridsfordon ochluftvärnsmateriel. Till marinen har levererats de två sista enheterna av tidigare beställda tolv torpedbåtarav typ Spica T 131, ett antal transportbåtarför kustartilleriet samt vapenmateriel för pågående fartygsbyggen och kustartilleribatierier. Installationav tunga kustartilleribatterier av typERSTA har fortsatt. Generalöversynerna av vissa stridsfartyg har begränsats av ekonomiska skäl. För flygvapnetsvidkommande har anskaffningsprogrammetför de olika versionerna av flygplan 37 i stort sett kunnat följas.