prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Flera olika alternativ nämns,bl. a. departementen, humanistisk-samhäUsve-tenskapliga forskningsrådet ochforskningsrådsnämnden (FRN). Utredningen stannar för att föreslå attdelegationen knyts tUl FRN, men att den ges en viss självständig stäUning. Delegationenföreslås få 13 ledamöter. Dessa skulle representera myndigheter (2),organisationer (4), massmedieföretag (2), medieverksamma (2), forskare (2).Hämtöver skulle utses en ordförande, som representerar allmänintressena. 1977/78:100 Bilaga 12 356 Servicefunktioner m. m. För atteffektivisera forskningen krävs enligt MMFU vissa utbyggda servicefunktioner.Detta gäller bl. a. dokumentation. MMFU pekar på den beslutadeförsöksverksamheten med en nordisk dokumentationscentral förmasskommunikationsforskning, NORDICOM. Denna, som utretts i en nordiskutredning, utgörs av samarbete mehan fyra nationella dokumentationscentraler,av vUka den svenska är knuten till statsvetenskapliga institutionen viduniversitetet i . bör den svenska centralen ges en mer permanent form och ökaderesurser. Medel härför bör ges av den massmedieforskningsdelegation somutredningen föreslår. Den svenskacentralen har också i en skrivelse till regermgen begärt medelför verksamheten /79. MMFU pekar vidarepå behovet av ökad kontaktverksamhet. Åtgärder här skulle kunna vara altupprätta ett projeki- och ett forskar-register, ge ut ett nyhetsblad, anordnamindre konferenser m. m. MMFU anknyter ocksåtUl den skrivelse som utredningen avgav om ett massmediearkiv. Ettsådant arkiv, jämte därtUl knuten katalogisering eller registrering i någonform av mediemas innehåll, skulle enligt MMFU ha stor betydelse såväl förmassmedierna och massmedieforskningen som för andra organ som sysslar medmassmediefrågor. MMFU beräknar kostnaderna förförslagen (löneläge) till för de fyraseminarierna/professurerna 4X423 . forskningsanslagsmedel 3 000 000 kontakt- ochdokumentationsverksamhet m. m. Förslagen skulle alltså under delförsta året sammanlagt kosta . Yttranden har efterremiss avgivits av försvar, ,statskontoret, (), (), , universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), , , styrelsen för teknisk utveckling(STU), forskningsråds-nämnden (FRN), humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet (), radionämnden, forskarutbildningsutredningen (FUN),mass-mediekoncenlralionsutredningen. 1977/78:100 Bilaga 12 357 pressen AB, CentralorganisationenSACO/SR, Fredrika-Bremer-Förbun-det, Föreningen , i , (), , ,(), Områdesgruppen "Människan ochkommunikationsteknologui" (jubileumsfond),(), ochSvenska gemensamt (SJF/ TU) till vilket yttrandeFörenade anslutit sig , (), (), (), ,() och . Skrivelser har dessutom inkommit från kursledare iinformationsteknik (inom högskolan), NORDICOM-SVE-RIGE, () och Arbetsgruppen för kunskapsöversikten Människani informations- och kommunikationssamhället (knuten till Samarbetskommitténför långsiktsmotiverad forskning). Flertalet instanserdelar utredningens uppfattning att det finns ett välmotiverat och akut behov aven ökad massmedieforskning. Flera instanser betonar också att detta ärangeläget inte bara ur forskningens utan också ur samhällets synpunkt. I huvudsak positivatill utredningens förslag är bl. a. (), Föreningen , i , , () och (). En rad andrainstanser ansluter sig visserligen till utredningens inriktning men harsynpunkter på vissa av förslagen. Vissa instanserkommenterar utredningens generella överväganden. Så anför nämnden församhällsinformation (NSI) atl en inriktning mot forskning kring kommunikation isamhället i stället för en koncentration mot ett antal massmedier kunde hagett ett vidare perspektiv på problemen. /Tidningsutgivaref öreningen (SJF/TU) anför att MMFU intebehandlat frågan om ett samband mellan forskning och utbildning påmedieområdet. Det är enligt organisationerna nödvändigt att blivandejoumalister tidigt får en inblick i forskningsaspekter, liksom de mer änhittills bör få tillfälle atl delta i seriösa forskningsprojekt. Kursledarna iinformationsteknik anser att det är en svaghet i förslagen att endastforskarutbildningen behandlas och inte kopplingen till grundutbildningen.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) hänvisar till behovet av forskningsanknytningför journalistutbildningen. Även statskontoret menar att anknytningen tUljournalist- 1977/78:100 Bilaga 12 358 UtbUdningen bör göras starkare. Delsbör journalisters kompetens kunna utnyttjas i forskningen, dels bör enpraktiskt inriktad forskning utgöra en tänkbar fortsättning efterjournalistutbildningen. Föreningen tar ocksåupp frågan om anknytning mellan forskning och undervisning. Flerainstanser pekar särskilt på vikten av att kommunikationen mellan olikaforskningsområden förstärks så att man får ett mer översiktligt grepp ommassmedias roll, så bl. PK och (). Enligt PK ärdet av stor betydelse att man tar fasta på att verksamheten skall varatvärvetenskaplig. anför att del är väsentligt att den kommande forskningen fårsådan inriktning att avnämarna, bland dem kommunerna, får handfast, praktisknytta av arbetet. Också statskontoret trycker på behovet av kontakt mellanforskningen och avnämarna. Vad gälleravgränsning och definition av begreppet massmedieforskning anförs vissasynpunkter. Några instanser, bl. a. i , humanistisksamhällsvetenskapligaforskningsrådet () och (), anseratt utredningen försummat film- och televi-sionsmedierna. anför också attutredningens bUd av den språkvetenskapliga masskommunikationsforskningen ärofullständig, saml att det är angeläget att även rättsliga problem, medanknytning till upphovsrätt, integritetsskydd och yrkesetik, beaktas inommassmedieforskningen. Styrelsen förteknisk utveckling (STU) pekar på att utredningen inle redovisar tekniskforskning och utveckling på det kommunikationsteknologiska fältet medan UHÄaccepterar att forskning av rent teknisk och administrativ art utesluts.Områdesgruppen "Människan och kommunikationsteknologin" anser atl ibegreppet massmedier bör också all telekommunikation inrymmas. Förslaget tillmålformulering röner i allmänhet instämmande. SJF/TU anser att utredningensförslag i stort tUlgodoser de krav som organisationerna vill stödja. SFS anför som sinuppfattning alt utredningens förslag leder lill en fortsatt ensidig dominans avden åtgärdsrelevanta forskningen tUl förfång för grundforskningen ochteoriutvecklingen på området. UHÄ förordar attprincipbeslut fattas vid 1977/om genomförande av utredningensförslag fr. o. m. /80. Några instansernämner särskilda områden där enligt dem utökad forskning behövs. Statenskulturråd anför alt massmedieforskning är en väsentlig del av den forskning somär viktig för ktriturpolitiska beslut och kulturell verksamhet. Forskningkring bUden i massmedierna och fonogrammen är enligt dåligttUlgodosedd. 1977/78:100 Bilaga 12 359 Utökad forskning om pressens viUkor behövs enligtflera instanser. Allmänhetens pressombudsman anser att delta gäller densjälvsanerande verksamhet som pressen bedriver. Centralorganisationen /SRoch () finner stort behov av forskning ompressens ekonomiska problem. Vidare är enligt /SR forskning kring de nyamediernas möjligheter och effekter och etermonopolets innebörd och gränserytterst angelägen. () framför önskemål om forskning om folkrörelserna och massmedier.Nykterhetsrörelsens Landsförbund finner starka skäl för att undersöka massmediasroll för att minska drogbrukets skadeverkningar. SJF/TU understrykerdet angelägna i administrativ/ekonomisk/tekniskmassmedieforskning och kontinuerliga undersökningar av massmediernasinnehåll, läsvärde och räckvidd. Utredningens förslagtill organisation tillstyrks allmänt av bl. a. försvar, SAF, SJF/TU och (). Flera instanseransluter sig till skälen mot elt särskilt institut, bl. a. UHÄ och /SR.Några anser dock att institutstanken bör kunna tas upp senare, så bl. a. SJF/TUoch TCO, som menar att utredningen avfärdat detta alternativ alltförsummariskt. Vad gällerinrättandet av ett särskilt universitetsämne ansluter sig de instanser somkommenterar delta i allmänhel till utredningens bedömning. SFS anser dock atlmålet bör vara att inom en definierad tidrymd inrätta massmedieforskning somämne. Även kursledarna i informationsteknik anser att ett särskilt ämne börinrättas . anser att frågan börhållas öppen. (),forskarutbildningsutredningen (FUN) och /SR menar attforskningsorganisationen inom högskolan bör bedömas mot bakgrund av FUN:sförslag om ledning och planering av forskning och forskamtbildning inomhögskolan. /SR framhåUer att såväl överorganisation som dubbleringar avforskningens administration bör undvikas. Några instanser,bl. a. , understryker alt förslagen om tvärvetenskapliga seminarier och enmassmedieforskningsdelegalion hör samman och bör genomföras . Flertalet instansertillstyrker förslaget om tvärvetenskapliga seminarier med en professur knutentill vart och ett. Någrainstanser önskar dock att fler seminarier och professurer inrättas, fem eller,i anknytning till indelningen i högskoleregioner, sex, så bl. a. FöreningenSvenska Masskommunikationsforskare, Områdesgruppen "Människan ochkommunikationsteknologin" och kursledarna i in- 1977/78:100 Bilaga 12 360 UHÄ menar att denvidare utbyggnaden av antalet professurer bör prövas i det reguljärabudgetarbetet. Vad gäller den lokala organisationen med tvärvetenskapligaseminarier och massmedieforskningsnämnder bör den prövas av de lokalahögskolemyndigheterna. Deforskningsprogram som utredningen föreslår tillstyrks av flera instanser. ochHSFR anser alt de bör övervägas ytterligare. Olika alternativa förslag tillprogram eller preciseringar framförs av bl. a. ,Fredrika-Bremer-Förbundet, Föreningen ochNORDICOM-SVERIGE. SFS menar att de föreslagna programmen leder tiU enöverbetoning av projekt med informationssociologisk/teknologisk inriktning.Sveriges Radio AB () saknar en närmare motivering av valet av program. UHÄ anser attförslag till program bör utarbetas i vanlig ordning av berördahögskolemyndigheter. FUN anför att enligt dess förslag en detaljerad benämningav enstaka tjänster blir av underordnat intresse, medan mål och riktlinjer förforskningen ges på annat sätt. Vad gällerlokaliseringen förordar UHÄ universiteten i , , och Umeå.Andra instanser, bl. a , anför att institutioner som redan harresurser och tradition för denna forskning bör ges möjlighet att vidareutvecklasin verksamhet. Konsumentverketanser alt förslaget om massmedieforskningsnämnder är mindre lyckat. Dettvärvetenskapliga samarbete som eftersträvas bör komma till stånd på frivilligväg. Förslaget om enmassmedieforskningsdelegation tillstyrks av en rad av instanserna. Däremotavstyrks förslaget av statskontoret, UHÄ, , , ,och . Av dessa finner bl.a. statskontoret, STU, och att delegationensuppgifter bör kunna läggas på FRN. UHÄ anser att medeltillskottet ochuppgifterna bör läggas på . FRN anser att ökade resurser tillmassmedieforskning bör ske inom ramen för allmänt ökade resurser tiU FRN och,främst, . Flera av de nämnda instanserna betonar att det bör ankomma påFRN resp. atl bestämma i vilka former frågorna skall beredas, t. ex. genomen särskild expert- eller referensgrupp. Detaljsynpunkter pådelegationens sammansättning framförs av bl. a. (), . Flerainstanser, bl. Föreningen och SR,betonar att forskarnas representation i delegationen bör vara starkare än vadutredningen föreslår. Flertalet instanser anser att detkrävs ökade resurser för massmedie- 1977/78:100 Bilaga 12 361 forskningen.Några, bl. a. försvar, kulturrådetoch SR, stryker under utredningens uttalande att de medel som anvisas tUl massmedieforskningsdelegationenskall ses som ett komplement till nu befintliga resurser förmassmedieforskning. Flera instanser, bl. a. /SR, SJF/TU, SR och TCO, anseratt utredningens förslag om forskningsanslag är låga. /SR och SCFanser att utredningen inte tillräckligt har analyserat massmedieforskningenskostnader och behov framöver. Statskontoret anföratt den föreslagna organisationen främsl bör finansieras genom omdispositionerav tUl högskolorna givna medel. a. /SR,SFS, och tillstyrker utredningensförslag till förstärkning av massmedieforskningens servicefunktioner. SFSpekar även på universitetsbibliotekens roll. Även SAF tUlstyrker förslagen iprincip men viU inte ta stäUning till konkreta detaljer. SR trycker särskilt påbehovet alt sprida forskningsresultat utanför forskarkretsen. a. mot bakgrund av sin verksamhet exempel på hur servicefunktioner kanutformas. SCB ochTidningsstatistik AB påminner om sina möjligheter att bidra i detta hänseende. Vad gäUerNORDICOM-SVERIGE anser /SR och SCF att verksamheten bör byggas ut utöverren dokumentation till atl omfatta även vidgad kontaktverksamhet m. m. SJF/TUtillstyrker helhjärtat förslaget att permanenta och förstärka NORDICOM. ÄvenSR anser att det är angelägel att ge NORDICOM en organiserad form. Arkiveringsfrågornatas särskilt upp av en rad instanser, som betonar arkivfrågans vikt förforskningen. Några instanser menar att utredningens tidigare idé om ettmassmediearkiv bör genomföras. Delta gäller bl. a. SJF/TU, LRAB, TCO ochNORDICOM-SVERIGE. Föreningen anser att möjligheterna att upprätta ett dataarkivför masskommunikation bör utredas närmare. och SRbedömer å andra sidan att man snarare bör genomföra dataarkiveringskommitténsförslag om en bildupptagningar resp. tidningsfilmningskommitténs förslag om filmningoch arkivering av dagspress. UHÄ understryker att frågan om ett arkiv för ljudoch bUd bör lösas. a.riksarkivet, UHÄ och SJF/TU nämner även pressarkiv och dess roll. SverigesRadios avdelning för publik- och programforskning (PUB) Några instanser taräven upp PUB och dess ställning. SR anser att en 1977/78:100 Bilaga 12 362 omfattande program- ochpublikforskning måste ingå i företagels ansvar för programverksamheten, ochatt företaget måste ha fullt oberoende vad gäller omfattningen ochinriktningen av forskningen. Det är enligt SR en självklar ambition att PUB:sarbete skall ha en vetenskapligt hög nivå. delarutredningens mening att det inte finns någon anledning att föreslåförändringar i PUB:s verksamhet. UHÄ ansluter sig till vad radioutredningenanfört att SR förutsätts anpassa sin verksamhet till en situation med ökadsamhällelig satsning på massmedieforskning och i större utsträckning uppträdersom beställare medan de egna insatserna huvudsakligen inriktas påundersöknings- och utvecklingsarbete. LRAB menar att detär en risk med nuvarande organisation där forskning om lokalradions framväxthuvudsakligen sker inom PUB och man därmed inte får klart belyst den totalamassmediebUden. Statskontoret anföratt PUB bör fmnas kvar som en avdelning inom SR helt inriktad på atl ta framinternt beslutsunderlag för . SR bör i långt större utsträckning äni dag fungera som beställare. Detta innebär enligt statskontoret att PUB:sresurser kan minskas i väsentiig omfattning. /SR anför attnär man accepterar oförändrad ställnmg för PUB är det klart att den samladeforsknmgen utanför PUB har små möjligheter att skänka balans åt den svenskamassmedieforskningens inriktning. Landsförbundifrågasätter det principiellt riktiga i att PUB är en del av monopolföretagetSR. Min anmälan avdetta avsnitt sker efter samråd med statsrådet . Ett samhällesförmåga att utvecklas och förnyas beror bl. a. av dess vilja att skapaförutsättningar för en livaktig forskning. En utbildning inom vUken finns enberedskap att ompröva innehåU och att möta ständigt nya behov från samhäUets skUdadelar är en annan mäktig sam-hällsförändrande kraft. De nya kunskaperforskningen alstrar utgör en del av grunden för arbetet med all förnyautbildningens innehåll. banar de också väg för utvecklingen avnäringslivet och samhällets övriga verksamheter. Detta leder i sin tur tillkrav på förändrat innehåU i befintiiga utbildningar och önskemål om nyautbUdningar. Samspelet mellanforsknmg och utbildning är av grundläggande betydelse. Det sker genom mångaskUda, invecklade processer. En sådan process kan spänna över en lång följd avår, från det att forskningen 1977/78:100 Bilaga 12 363 alstrat ny kunskap till dess dennafått utrymme inom utbildning eller har kommit att tillämpas i industri ellerinom någon annan samhällelig verksamhet. Kunskapen om sambandens kompliceradenatur och om utvecklingskedjornas längd styrker enUgt min meningnödvändighe-len av att sträva efter en betydande rörlighet inom forsknings- ochutbUdningsverksamheterna samt att undvika att låsa fast dem i ensidigasatsningar. Det är från denna utgångspttnkt jag nu går över tiU att behandlahögskola och forskning i dagens situation och atl föra fram förslag för dessaverksamheter för nästa budgetår. Den aktuellasamhäUsutvecklingen visar en spUttrad bUd. Utvecklingen inom den offentiigasektorn präglas av en strävan att genom decentralisering vidga medborgarnasmöjligheter att medverka i beslut som rör deras arbets- och livsbetingelser.Omsorgen om barn, ungdomar och äldre byggs ut och nya metoder och former förden prövas. Förbättrad arbetsmiljö och vård av yttre mUjö samt hushållning mednaturresurser skjuts fram som riktpunkter för utveckling och planering inom demest skiftande områden. Det kvahtativt högstående kulturutbudet förstärkssamtidigt som masskulturen vinner terräng. Stora industrigrenar såsom gruv-och järnindustrin, stålindustrin, varvsindustrin och trä- och massaindustrinbrottas med svårlösta strukturproblem. Svårigheterna inom dessa industrigrenarhar fått tilltron till den svenska industrins förmåga att konkurrera påinternationella marknader att svikta. Inom andra delar av näringslivet ärutvecklingen mer positiv. Så är t. ex. fallet inom merparten avverkstadsindustrin, den kemisk-tekniska industrin och den elektrotekniskaindustrin. Från alla de verksamheter jag här har nämnt reses krav på meraforskning och mera utbildning. Tilltron till forskningens och utbUdningensmöjligheter att verksamt bidra till att lösa samhällsproblem och skapaförutsättningar för en såväl materiellt som kulturellt rikare tillvaro äralltjämt stark. Jag omfattar också själv denna tilltro och den präglar deåtgärder jag i det följande förordar. Förslagen i delföljande grundas på uppfattningen att forskning och högskoleutbildning bör varanära. knutna till varandra. Både för forskningsverksamheten och för dengrundläggande utbUdningen riktas förslagen mot områden där brist på nyakunskaper eUer lämpligt utbildad personal utgör hinder församhällsutvecklingen. Jag vill än en gång stryka under att satsning påforskning och högskoleutbildning till sin natur måste vara långsiktig. Del ärendast undantagsvis som den kan ge omedelbara resultat. Bristsituationer i nuetkan därför delvis förklaras av svårigheter fem tUl att förutseutvecklingen eller av att de satsningar som då gjordes kan ha varitotUlräckliga och för ensidiga. Försammanhangets skull redovisar jag i det följande åtskilliga frågor i vilka detankommer på regeringen att besluta. Jag tar först upp forskningsfrågorna tillbehandling. 1977/78:100 Bilaga 12 364 Det är enUgt minmening nödvändigt att på nytt bygga ut resurserna för den grundläggandeforskning som bedrivs inom högskoleorganisationen. Detta gäller både de fastaresurserna inom denna och de resurser som forskningsråden anslår för olikaforskningsprojekt. Mot bakgrund av den bild som jag i korthet har skisserat avutvecklingen inom några av våra viktigaste industrigrenar anser jag attsärskild vikt bör läggas på att förstärka den naturvetenskapliga och tekniskagrundforskningen. näringsliv kommer alltjämt att i betydande utsträckningvara beroende av våra naturtUlgångar såsom skog och malm. Industrins väg tiUåtervunnen internationell konkurrenskraft går bl. a. över en höjd produktivitetoch nya produkter med en högre grad av förädling än . Inom vissaindustrigrenar t. ex. den kemisk-tekniska och den elektrotekniska, framför alltsåvitt avser processtyrning, tUlhör de ledande nationerna. Även pådessa områden är en fortsatt utveckling nödvändig för att vi skall behålla vårställning. De medel jag i det följande förordar skall anslås för denaturvetenskapliga och tekniska fakulteterna samt för naturvetenskapligaforskningsrådet bör enligt min mening bl. a. komma sådana vetenskapsområdentill del som kan leda till resultat av betydelse för utvecklingen av deindustrigrenar, som jag har nämnt. Jag tänker bl. a. på geovetenskaper ochmaterialvetenskaper av skilda slag såsom metallurgi, pwlymervetenskap samtträ- och cellulosateknik. Kraven på ökaderesurser för naturvetenskaplig och teknisk grundforskning och förbättradutbildning inom dessa områden är starka. Dessa krav får emellertid inteskymma undan det förhållandet att en förnyad teknisk industriell utvecklingmåste ske inom ramen för en balanserad samhällsutveckling. Målen för denna äratt bygga upp regionala och lokala miljöer med en väl differentieradarbetsmarknad, mångskiftande kulturella aktiviteter, goda sociala förhållandenoch ett samhälle i ekologisk balans, vilket bl. a. innebär en genomtänkt vårdav yttre miljö och hushållning med energi och andra naturresurser. För att nådessa mål fordras ett förbättrat utnyttjande av redan vunna forskningsresultatoch insatser för att vidga kunskaperna också inom en rad andra vetenskapsfältvid sidan av de naturvetenskapliga och tekniska. Erfarenheterna från 1950- och1960-lalen visar atl en stark satsning på naturvetenskap och teknik visserligenledde till en kraftig utveckling av industrin men att den också hade negativaföljder. Bland dem kan nämnas nedbrytningen av gamla sociala mönster som följdav befolkningsomflyttningarna, miljöförstöringen och ensidig automatiseringoch rationalisering av arbetsmoment. Ur detta växte också fram en i vissastycken närmast antiintellektuell kritik mot den tekniska utvecklingen somockså drabbade naturvetenskapUg och teknisk forskning. De forskningspolitiskaslutsatser som kan dras av dessa erfarenheter är enligt min mening i korthetföljande. 1977/78:100 Bilaga 12 365 En kraftigsatsning på naturvetenskapUg och teknisk grundforskning är nödvändig för enförnyelse av näringsUvet. Näringslivets utveckling måste dock anpassas till deövriga målen för samhällsförändringarna. Det är därför nödvändigt att samtidigtöka resurserna för andra forskningsområden. Vi behöver kunskaper också om deeffekter en fortsatt industrieU utvecklingfår för övriga delar av samhällsutvecklingen. Därigenom kan det blimöjligt att forma förutsättningarna för att förena en teknologiskt avanceradindustri med ett samhälle som erbjuder goda levnadsbetingelser. Jag vill i dettasammanhang också beröra ett par andra effekter av stora satsningar påbegränsade forskningsområden. Även om har skickliga forskare inom mångavetenskapsområden så är antalet starkt begränsat inom vart och ett av områdena.En snabb uppbyggnad av resurserna inom ett eller ett par vetenskapsområdenleder därför lätt till att resurserna i ett första skede inle alltid i sinhelhet används till kvalitativt högtstående forskning. Ett annat resulat kanbli att begåvade forskare från angränsande områden med mindreresurser söker sig över tUl den forskning där resurserna är bättre. Därigenomkan på någon sikt uppstå en utarmning av forskningen inom områden där vi ocksåbehöver nya kunskaper för att samhällsutvecklingen i sin helhet skall ge ettgott resultat. I själva verkel är det en del av grundforskningens natur att detinte med säkerhet går atl ange på vilket vetenskapligt fält de nya banbrytandekunskaperna snabbast växer fram. Även detta talar enUgt min mening för attökade satsningar på forskning måste omfatta vitt skilda forskningsområden.Detta utesluter inte möjligheten att lägga större tyngd vid vissa områden. De förstärkningarav den fasta forskningsorganisationen som jag i det följande förordar underanslagen tiU fakulteterna skall ses i det angivna sammanhanget. Trots deknappa resurserna för jag här fram förslag om nya professurer ilitteratursociologi, rättsvetenskap, socialt arbete, reumatologi,ekotoxikologi, anläggningsmetodik och industriell ergonomi. Jag räknarockså medel för två nya tjänster som biträdande professor i installationsteknikrespektive installations- och klimatiseringslära. Tjänsterna tUlförs bl.