prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — a. av fonifikaiions-JÖrvaUningen,energisparkommittén, , Fastiglteisanställdas JÖrbund, SVR ochSABO. Energisparkommillénanser att besiktningsverksamheten bör ha som målsättning att omfattasamtliga byggnader. Länsslyrelsen i anser altoesiktningsverksamheten även bör omfatta småhus medan ett antal remissinstanseranser att småhusen skall undanlas från besiktningsverksamheten.Länsbostadsnämnden I ifrågasätter om det finnsnågot behov av en obligatorisk besiktning av bostadsfastigheter. Beträffandeindustrins tokatbestånd anför att del är tveksamt om helabesiklningsansvaret kan läggas på kommunerna. För större industrier bör enligtbyggnadsstyrelsen sannolikt andra vägar än besiklning väljas för attenergibesparingar skatt åstadkommas. Arbeiarskyddssiyrelsen framhåller att denföreslagna besiktningen med åtföljande krav på åtgärdande kan komma attpåverka arbetsmiljöer och beröra yrkesinspektionens verksamhet ochkompetensområde. Enligl styrelsen bör arbetarskyddsmyndigheterna ha ansvaretför normerande bestämmelser rörande t. ex, luftkvatitet och bestämmelsernastillämpning på del lokala planet, I fråga om sådana industrilokaler därprocessventilation har avgörande betydelse för luftkvalitén lorde kommunernaenligt styrelsens bedömning sakna erforderiig kompetens. Arbetarskyddsstyrelsenavstyrker mot denna bakgrund förslaget om obligalorisk besiktning såvitt gällerarbetslokaler. i anser alt en obligatoriskbesiktning, eventuellt kombinerad med åtgärdsföreläggande, kan vara meramotiverad när det gäller lokaler än när det gäller bostäder, bl, a, därför attkostnader för lokaluppvärmning m. m. är en mycket liten post i företagensdriftskalkyler. Besiktning och bedömning av åtgärdsbehov torde dock enligtnämnden i många fall vara komplicerad och en besiktning av vissa lokaler genomregionalt eller centralt organ bör därför övervägas. LänsstyrelsenI framhåller att en besiktningsverksamhet, som inledningsviskan vara frivillig, bör kunna införas utan alt avvakta den lagstiftning somkrävs för alt de andra stegen skall kunna genomföras. Kostnaderoch organisation för besiktningen Fleraremissinstanser anser att kostnaderna för den föreslagna besiktningsverksamhetenhar underskattats. Sådana synpunkter framföres av , , , Sektionen för maskinteknik vid KTH, 1977/78:76 150 KoniniunJÖrbundei,Kommunslyrelsen i och Fasligheiskonlorel och iSiockholm samt . Föreningen ,Ingenjörsveienskapsakademien, SKIF och , ochVVS-lekniska Jörenlngen.Synpunkter lämnas på tidsåtgången för enskildabesiktningar samt på den timersättning som torde behöva betalas för kompetentabesiktningsmän. Ftera remissinstanser påpekar all delar av besiktningsarbetetendast kan utföras , vilket medför att det behövs fierinspektörer för att genomföra besiktningarna inom den föreslagna tidsramen.Byggnadsslyrelsen, , , Sektionen för masklnieknik vidKTH och Kommunförbundei analyserar tidsåtgång och kostnader för besiktningarna.Samttiga finner att en besiktning av den föreslagna omfattningen kräver omkringdubbelt så stora personalinsatser etter behöver utsträcka sig över dubbett sålång tidsrymd, i län anser att det ärangeläget alt en försöksverksamhet startas för att ge undertag för enbedömning av den erforderliga tidsåtgången för besiktningar. Kommunförbundetanför att under förutsättning av aktiv insals torde intepersonalbehovet påverkas i nämnvärd utsträckning av om servicelinjen etterobligatorielinjen väljs för besiktningar. Ett flertal remissinstanser anserdock att personalbehovet för besiktningar skulle kunna reduceras väsentligt medden uppläggning av besiklningsverksamhelen som de förordat i sina respektiveyitranden, ,m, fl, framhåller att kommunerna själva bör få välja vilketorgan som inom kommunen skatt ha ansvar för en besiktningsverksamhet.Kommunförbundet tillägger att vilken organisatorisk form som väljes beror delsav kommunens egen organisation, dets av vilken inriktning verksamheten kommeratt få. Läggs tonvikten på besiktning och kontroll, tigger byggnadsnämndennärmast litl. Läggs däremot tonvikten på service och förmedling av statliga tånoch bidrag kan också förmedlingsorganet komma ifråga. Sektionen förmasklnieknik vid KTH erinrar att panninspektionsutredningen föreslog attbesiktningen av eldningsantäggningar skulle ligga under kommunerna medförslagsvis sotningsväsendet som verkstältande organ. Besiktningsarbetet skuttesålunda falla påen yrkesgrupp som regelbundet besöker anläggningarna och förvilken därför ett besiklningsarlDete är naturligt. Sektionen fortsätier med attpåpeka att moisvarande grupp för besiktning av bostäder och arbetslokaler synesvara de lokala hälsovårdsmyndigheterna. Dessa har visseriigen intebyggnadsteknisk sakkunskap men däremot erfarenhet av mätapparatur och godkunskap om inomhusklimatfrågor, vilka intimt sammanhänger med energifrågor.Länsbostadsnämnden i län anför att det ankommer påförmedlingsorganet att svara för de besiktningar som sker i samband medförmedling av lån och bidrag till energibesparande åtgärder. Förmedlingsorganenhar dessutom erfarenhet av liknande undersökningar, bl. a. i samband medupprustning av åldringsbostäder, och länsbosiadsnämnden föreslår Prop.1977/78:76 151 därföratt förmedlingsorganen på något sätt kopplas till verksamheten.Byggnadsstyrelsen, arbiarskyddsstyretsen och länsbostadsnämnden i Norrbottenslän har som tidigare redovisats påpekat att inspektion av vissa typer avarbetslokaler kräver särskild kompetens som möjligen kan påverka denorganisatoriska frågan vad gäller besiktning av sådana lokaler. Remissinstansernaär eniga om att byggnadsnämnderna inte kan klara av en besiktningsverksamhetmed sina nuvarande resurser. Kommunförbundei påpekar att kommunernas personellaresurser för sådana arbetsuppgifter redan tidigare är mycket hårt ansträngda.Länsstyrelserna i och påpekar att byggnadsnämndernaunder har ålagts en rad betydande uppgifter och att de i mångafall har alldeles för små resurser. Liknande synpunkterframföres av BFR. påpekar att den nya byggnormen förvatten- och avtoppsfrågor 1970 medförde ett behov av förstärkningar tittbyggnadsnämnderna. Dessa är ännu inte helt genomförda trots alt det ärbetydligt blygsammare än de förstärkningar som krävs förden föreslagnabesiktningsverksamheten. Mångainstanser diskuierar vilka resurser som kan tillföras besiktningsverksamhetenfrån kommunala och andra organisationer. Som lidigare redovisats föreslår fierastatliga myndigheter. och flera företrädare för störrefastighetsförvaltare att de själva skall få utföra besiktningarna inom sittfastighetsbestånd. tillstyrker att kommunen skatt kunna gefastighetsförvattningar som har resurser att genomföra besiktningarna i egenregi lillslånd härtill. BFR påpekar att utöver byggnads- ochfastighetsnämndernas personat kan också etdistributionsföre-tagens personal ochde kommunala personat medverka. NBD och samtFasligheisägareförbundel vänder sig bestämt emol att tiänsteman vidallmännyttiga bostadsföretag skall kunna få i uppdrag att utföra besiktningar ihus som ägs av enskilda fastighetsägare. De påpekar alt en sådan ordning skutteinnebära att tiänsteman vid ett bostadsföretag skulle få utföra besiktningar ikonkurrerande företag. Flerainstanser påpekar att den kompetens i hithörande frågor som finns ikonsultbranschen bör utnyttias. Denna synpunkt framföres bl, a, av bosiadssiyrelsen, BFR, i , Kommunjörbundei, kommunstyrelserna iVingåker och . Indusirigruppen för lätl byggeri, NBD och , , och . Några, bland demKommunförbundet, framhåller därvid att utnyttjande av konsultbranschenstjänster främst behövs till dess en tillräcklig kommunalorganisalion kunnat uppbyggas medan andra, däribland , anser alt konsultföretagens resurser i existerande formärden resurs som i första hand skatt utnyttjas för inspektionsverksamheten,VVS-tekniska Jörenlngen, som ställersig tveksam till ett kommunalt organ för enserviceinriklad inspektionsverksamhet, anser att det torde vara enklare attfastighetsägare direkt vänder sig till företag eller 1977/78:76 152 besiklningsförrällaresom kan kombinera en besiktning med förslag litl ett i både tekniskt ochekonomiskt avseende definierat åtgärdsprogram. Föreningen framhåller att det isådant fall kan bli aktuellt att införa någon form av branschmässig auktorisationför besiklningsförrällare och meddela att denna fråga kommer att tas upp litldiskussion inom branschorganisationerna. Industrigruppen för lätt byggerianser att en auktorisation för lämpliga konsulter kan bli erforderlig. BFRupplyser att den konsultverksamhet som i bedrivs genom statens försorgför närvarande består av ca. 100 personer i huvudsak från konsultföretag somutbildats genom statens medverkan och därigenom erhållit en"indirekt" meritering. Det har i inte ansetts att"etiska hinder" föreligger för att besiktningsmännen även sedermerautarbetar förslag till åtgärder på konsultbas. BFR erinrar om attpanninspektionsutredningen förordade boskillnad mellan dem som genomförbesiktningar och dem som planerar och utför åtgärderna men finner för egen delatt det, med hänsyn till personalbrislen, inte finns skäl att underuppbyggnadsskedet kräva en sådan klar boskillnad. Fastighetsanställdas förbundoch och anser all konsulter inte bör användas för besiktningsarbetet.SAR och framhåller därvid att arbetet måste bedrivas underlång tid och med uppfötjningsansvar och att det därför bör utföras av kommunensegen personat. Somnärmare redovisas i avsnitt 6,7 anser många remissinstanser att brist påutbildad personat torde bli en faktor som begränsar verksamheterna under deförsta åren och all omfattande utbildningsinsatser mot denna bakgrunderfordras. Rapportensförslag att besiktningar som initieras av myndigheter bör vara avgiftsfria medankostnaden för besiktningar i de falt de begärs av faslighels-ägaren bör täckasmed avgift-er, får stöd av bl.a. bostadsstyrdsen. Kommunstyrelsen i Västeråsanser dock att kostnaderna för av fastighetsägarna begärda inventeringarhuvudsakligen bör täckas genom statligt stöd och endast en mindre avgift ut av fastighetsägaren. NBD och , som förordar ett helt frivilligtbesiktningssystem, befarar att besiklningskostnadema kan verka hindrande fören ökning av energisparinsatserna, och anser därför alt det finns skäl attöverväga att samhället står för slörre delen av kostnaden. , somframhåller att de sämsta delarna av byggnadsbeståndet till slor det bebos avbetalningssvaga grupper, befarar alt många av dessa byggnader - bl. a. pålandsbygden - inte skall komma all omfattas av de inspektioner kommunerna påeget initiativ verkställer. Ägarna lill dessa fasligheter skulle av dennaanledning bli tvungna att betala en avgift för att få den besiktning utförd somligger till grund för statliga lån och bidrag för åigärder i energibesparandesyfte. anser därför att besiktning bör vara kostnadsfri för denenskilde. erinrar om den internationellt vedertagna principenför finansiering av miljöskyddsåtgärder som innebär att förorenaren skallbetala för att förhindra miljöförstöring och för att ersätta redan uppkommenskada. Prop.1977/78:76 153 attkostnadema för besiktningen på liknande sätt kan fördelas efter förbrukning avenergi, genom en avgift eller genom en högre energiskatt. m.fl. anser att en sådan besiktning som utgör ett led i upprättande av ansökan omstatliga lån och bidrag bör betalas av fastighetsägaren och ingå i det godkändalåneundertaget. Länsslyrelsen i anför att med hänsyn till deekonomiska vinsterna för husägare och hyresgäster av åtgärder för bättreenergihushållning bör besiktningar och övriga åtgärder titt stora delar kunnabekostas av andra än stat och kommun. Ettflertal instanser anser att kommunernas kostnad för besiktningsverksamhetenbör täckas genom statsbidrag. Bland de instanser som framför denna synpunkt ärsocialsiyrelsen, energisparkommillén, länsslyrelsen i ,, Kommunjörbundei, komniunsiyrelserna i Siockholm, Vingåkeroch samt . WS-industrins inJörmaUonsrådframhåller i denna fråga "Vi anser inte att kostnaderna fören ev.obligatorisk besiktning sker med hjälp av skattemedel. Detta döljer ineffektivitet.Om 'varan' (dvs, besiktningen) är av ekonomiskt intresse för kunden så tordedenne gärna betala för att kunna skära ner sina värmekostnader. Om 'varan'däremoi inte är intressant för kunden är ell obligatorium förkastligt såvidadel inte kan påvisas, att landets inlressen gynnas trots att åtgärden ärpraktiskt taget likgiltig för den enskilde," Attden kommunala planeringen av åtgärder för energihushållning bör samordnas medandra kommunala planeringsverksamheter betonas av många remissinstanser.Riksantikvarieämbetet betonar kopplingen till den kommunala planeringen för denbyggda miljön i stort. Som redovisats i avsnitt 6.6.2 anser flera instanser attbesiktningsverksamheten bör knytas till de kommunala saneringsprogrammen ellerbostadsbyggnadsprogrammen. Indusirigruppenför läll byggeri, SKIF och samt stöderförstaget att besiktningen bör utföras efter en malt etter checklista medregler och anvisningar för besiktningens utförande, SVR framhåller attinledningsvis torde grova rutiner - okulärbesiklningar - räcka som grund förbeslut om förbättringar och all erfarenheter från den första tidensbesiktningar snabbt bör kunna bidra titt förbättrade besiktningsmetoder,Byggnadsslyrelsen redovisar sina erfarenheter från de besiktningar styrelsenutfört i det statliga fastighetsbeståndet för att få underiag för åtgärder förbättre energihushållning, och lämnar mot denna bakgrund förstag tillförbättringar av det i rapporten föreslagna tiltvägagångssättet,Fasligheiskonlorel i Siockholm anser att det skulle innebära en relativtbegränsad extra insats att i samband med besiktningen för åtgärder förenergihushållning också utföra en besiklning för handikappanpassning av.fastigheterna och för ombyggnad av soprummen. Somframgår av redovisning i avsnitt 6.6.2 anser ett stort antal inslanser att Prop.1977/78:76 154 besiktningarnabör grundas på-eller ersättas av- något slags energide-k lära tioner. Besiktningenbörenligt rapporten resultera i ett protokoll i vilket anges fastighetensstatus från energisynpunkt och vilka åtgärder som bör utföras. En sådanutformning av besiktningarna tiltstyrks av bl, a. bosiadssiy relsen, som anserall besiktningarna bör resultera i förslag om de åtgärder som för varje enskildbyggnad är fördelaktigast med hänsyn till energihushållning ochfastighetsekonomi på lång sikt. Energisparkommillén anser att de åtgärder somföreslås fastighetsägaren i samband med besiktningen bör prioriteras i sådanordning att investeringen i förhållande litl energibesparingen klart framgår.Kommittén fortsätter att på så vis kan man tänka sig att åläggafastighetsägare att vidta de minst kostnadskrävande åtgärderna.Länsbostadsnämnden i anser alt besiktningarna bör följas upp medtidsangivna åtgärdsplaner och alt att information om kostnad bör ges både tittfastighetsägare och till de boende, Fasligheisägareförbundel framhåller attbedömningen av vilka åtgärder som skall ulföras i varje enskild faslighet innefattarsvåra överväganden. Den matt för bedömning av lämpliga åtgärder som redovisas irapporien kommenteras av SIB, som framhåller att den betydelse som tillmäts ienskilda bedömningspunkter sammanhänger med det medel som väljs. Läggstyngdpunkten på tvångsåtgärder blir kontrotler-barheten viktig, läggstyngdpunkten på ekonomiska incitament blir kostnad/ besparingseffekt viktig ochläggs tyngdpunkten på solidariteten blir "realism" och bedömningenhärav viktig, Energisparkommillén och länsbosiadsnämnden i länmenar att själva besiktningen och den "direktinformation"fastighetsägarna därvid får har väl sä stor betydelse för att stimulera tillenergihushåttningsåtgärder som olika former av protokoll sammanställda med stödav besiktningen. Kommunstyrelseni anser inle att förslag till åtgärdsbedömning bör upprättas avbesiktningsman. Kommunstyrelsen anser att det, liksom vid andraverksamhetsområden, ankommer på fastighetsägaren att föreslå åigärder somkommunala myndigheler därefier har att pröva. Flera instanser påpekar altbesiktningar redan från början bör utföras så att den kan utgöra underiag förförmedlingsorganets lånebehandling. Fasligheiskonloreli Siocktiolm påpekar att en besiklning som är utförd på så sätt visseriigen krävernågol men att den totala kostnaden ändå blir väsentligt mindre än omförmedlingsorganet skulle behöva göra en egen besiktning innan bidrag och lånkan titldelas fastighetsägaren. Svenska föreningen för byggnadsvård anför attvid handläggningen av låneärenden och tillhörande byggnadslovsfrågor börsystemet med förhandsförfrågningar vidareutvecklas i avsikt att ge vägledning igod tid åt tånesökanden. framhåller att rutiner och rapportsystem bör utformas påså sätt att det bidrar till en erfarenhetsåterfönng. iSiockholm an.ser att det är av vikt alt resultaten av besiktningarna ges snabboffentlighet. Prop.1977/78:76 155 Synpunkterpå behovet av förbättrat kunskapsunderlag i vissa avseenden liksom förslag omförsöksverksamhet m. m. refereras i avsnitt 6.7. 6.6.5Drift, underhåU och upprustning Enrad remissinstanser framhåller att åtgärdsprogrammen inledningsvis bör inriktaspå enkla åtgärder som injustering och inreglering av befintliga värmesystem,utbyte av oljebrännare, installation av automatiska reglerutrustningar samttätning av fönster och dörrar. Denna uppfattning redovisas bl. a. avbyggnadsstyrelsen, , industriverket, IMalmöhus län, länsbosladsnämn-derna I Göieborg och län samt Värmlandslän, , och flera kommuner, , och Arkitekiförbundei, Svenska föreningen för byggnadsvård,och . Flera instanser anger ett lönsamhetskriteriumsom skäl för detta ställningstagande och anger att kraftigare ingrepp såsomtiltäggsisolering av fasader och utbyte av fönster bör anstå titt dess åtgärdersom berör dessa byggnadsdelar av andra skäl är aktuella. Andra inslanser angeratt sådana ingrepp i byggnaderna ej bör vidtas i större omfattning förränbättre kunskap erhålUts om effekterna av olika typerav åtgärder. Mångainstanser förordaren försöksverksamhet med sådan inriktning. Ftera instansernämner också skötsetanvisningar och utbildning av driftpersonal som viktigametoder att snabbt nå en förbättrad energihushållning i bebyggelsen. för byggnadsvård fäster uppmärksamheten på faran av att i och försig positiva åtgärder för energibesparing genom urskiljningslöst genomfördtitläggsisotering av husfasader kan medföra den mest omvälvande förändringenav byggnadsmiljöer som skett i historisk tid. Vinsterna av sådana genomgripandeåtgärder i den äldre bebyggelsen i form av besparingseffekter skutte ändock blibegränsade eftersom planverkets rapport enligt föreningen tydligt visar att destörsta energisparvinsterna oftast står att vinna genom förbättrat underhåll,sakkunnigare drift, ändamåtsenligare instattalioneroch enkla byggnadsåtgärder.Dessutom visar rapporten att den äldre bebyggelsen, uppförd före andravärldskriget, svarar för en relativt liten det av nuvarande energiåtgång.Föreningen anser mot denna bakgrund att det bör vara möjligt att visaåterhållsamhet med sådana totalrenoveringar och fasadtittäggsisoteringar somkan befaras ha sociala, miljömässiga eller kulturhistoriska biverkningar. Industriverketanför att kommunerna utöver frågorn av vat av uppvärmningssystem inledningsvisbör inrikta sitt arbete på frågor om samarbete med angränsande kommuner och medindustrier. Swedisol anför att förbättrade driftsrutiner, liksom injusteringoch inregleringsålgärder m, m. får anses som åtgärder med kort varaktighet ochsom därmed kräver återkommande kontroll, Swedisol förordar besparingsåtgärdermed lång varaktighet främst dä tUtäggsisoleringaroch fönsterbyten.Byggnadsstyrelsen redovisaren detal- Prop.1977/78:76 156 jeradlista över sådana åtgärder som mol bakgrund av de inventarier som utförts ibyggnadsstyrelsens fastigheter har visat sig ge de bästabesparingseffekterna. för byggnadsvård framhåller att det bör utgöra ellviltkor för statligt stöd till mera omfattande åtgärder alt enkla och mindrekostsamma injusterings- och tälningsåtgärder har utförts. Länsbostadsnämndeni anför att erfarenheterna av lån- ochbidragsgivning enligt energisparkungöretsen är, att de relativt enklaåtgärderna har minskat medan en klar ökning konstaterats för mera omfattandeåtgärder där energibidrag kombinerats med bostadslån och ombyggnad.Länsbostadsnämnden i och län anför att i allt störreutsträckning kombineras energibesparande åtgärder med sedvanligaombyggnadsarbeten av slandardhöjande natur, bl. a. tilläggsisoleringar, varigenomen mera varaktig spareffekt erhålles. i Norrboitens länredovisar att lån och/etter bidrag utgåit för energibesparande åtgärder i 18 96av länets lägenheter, i flertalet fall för pannbyten etter anslutning tillfjärrvärme. En rad instanser yttrarsig också i frågan om vilka delar av byggnadsbeståndet som inledningsvis börprioriteras. Ftera instanser, bland dem , , SKIF och Konsultjöreningen och ,förordar att tokatbeståndet inklusive industrins lokaler ägnats särskilduppmärksamhet, då bristerna från energihushållningssynpunkl anlas vara störsti denna del av bebyggelsen. och energisparkommillén anser detangelägel att jämsides med bostadssektorn ägna uppmärksamhet åt tokatbeståndet.Energisparkommittén förordar att lokaler med hög speciflk energiförbrukningsärskilt uppmärksammas. Inom bostadssektorn förordar energisparkommillén ochlänsslyrelsen i att sådana äldre bosläder som beräknas harelativt lång återstående användningstid ges förtur. Länsstyrdsen förordar vidare att flerbostadshus ges förtur framförenfamiljshus. Enrad instanser påpekar den från energihushållningssynpunkl vitala betydelsen aven kompetent drift och en daglig tillsyn av byggnaders klimatanläggningar.Denna aspekt framhålles bl- a, av , institutionen förbyggnadsteknik vid KTH, , HSB:s riksjörbund,Ingenjörsveienskapsakademien, NBD och , ,kooperativa och allmännyttiga bostadsföretags förhandlingsorganisation(KAB) och . En förbättrad drift och skötset av anläggningarnaärenligt insUtutionen för byggnadsieknik vid KTH en förutsättning för attinvesteringar i energibesparande syfte skall kunna utnyttjas titt fullo. Prop.1977/78:76 157 , och Mekanförbundei pekar på debrister som föreligger beträffande drift- och skötsetinstruktioner förolika anläggningstyper. Det anges som ett grundkrav att leverantörer avuppvärmningsutrustning tillhandahåller erforderiiga instmktioner avfattade påsvenska. framhåller vidare att sådanadriftsinstruktioner som tillkommit under förbundels medverkanbehöver översyn och anpassning med hänsyn lill energisparmålen. och framhåller att utbildningenav driftpersonal är helt oiillfredsslällande och måste upprustas. Underiag fören sådan utbildning finns i utredning "drift 73"och erforderiiga utbildningsinsatser bör därför kunna påbörjas med detsnaraste. Remissinstansernassynpunkter på i rapporten föreslagna lämpliga tekniska åtgärder redovisas iavsnitt 6.4, Synpunkter på åtgärdernas bieffekter inom andra samhällssektorerm. m., redovisas i huvudsak i avsnitt 6.2 Här redovisas ytteriigare ett antalsynpunkter som framförts på upprustningsåtgärderna. och anser att man vid nyinstallationoch vid mera ornfattande ombyggnader av vattenburna värmesystem bör tillse attdessa utformas så att de medger användning av altemativa energikällor, såsomolja, inhemska bränslen, värmepumpar eller solvärme. Fleraremissinstanser påpekar att en invändig tilläggsisotering av en ytterväggminskar byggnadens invändiga lokalyta vilket får effekter bl. a, i samband medhyressätiningen. Remissinstansernas synpunkter på hur denna fråga bör behandlasi katkytsammanhang har redovisats i avsnitt 6.5,2,1. Insiiiutionenförbyggnadsteknik vid KTH anför att när det gäller energibesparingar ochinomhusklimat måste både byggnadsdelarna och instaltatio-nerna samverka tittett optimalt termiskt system. Detta kräver enligt institutionen mer än tidigareen noggrann planering i intimt samarbete mellan byggnads- ochinstallationstekniker. Industrigruppen för lätt byggeri påpekar behovet avbättre information om byggnadsmaterials hantering och användande.