prop · G10357 · 1977-12-31 00:00:00 — () Bedömt av utredningen * Fiske av stor betydelse för same by () Bedömt av utredningen 3b Forsbäck Projektet berör obrutet fjällområde. ProjektetFjällnäs skulle utnyttja vattnet i Tärnaån genom omfattande ingrepp. Myckethöga bevarandevärden har redovisats från alla relevanta bevarandesynpunkter.Särskilt och Forsavan, som skulle påverkas vid naturligt lågavattenstånd, är av utomordentligt stor betydelse även i ett internationelltperspektiv. Def gäller säväl från naturvårdens som fiskets och friluftslivetssynpunkt. Älvsträckan (TärnasjönTärnaån) har därför placerats i klass 4. Forsbäck förutsätter stora ingrepp även om en överledning avTärnaåns vatten utesluts. Bevarandevärdena vid Girjesån är mindre än för ,men bl. a. fritidsfisket har stor betydelse i ett område där Ullgången påfiskevatten genom tidigare vattenkraftutbyggnad är knapp. Projektet berörvidare Umbyns sameby, som enUgt lantbruksstyrelsens mening inte bör utsättasför ytterligare intrång. Eftersom en utbyggnad av Forsbäck med Tärnaåns vatteninte bör komma ifråga och en utbyggnad för endast Girjesåns vatten ger relativtliten kraftnytta har älvsträckan placerats i klass 3b. 1977/78: 57 124 Riksantikvarieämbetetanser att utredningens klassning är riktig, men framhåller att värderingen frånkulturminnesvårdssynpunkt kan komma att höjas. Sötvattenslaboratoriet påpekaratt man har ett forskningsprojekt i Biellojaur och att det finns "dubblarödingar", dvs. två olika rödingarter vid sidan av varandra, i Boksjöarna.En utbyggnad skuUe medföra ingrepp i ett öring-röding-område med riktdifferentierad och delvis ovanlig ekologi. SGU betonar angelägenheten attbevara och Tärnaån, och anser att Tärnasjön-Tärnaån-Ankadalen-Biellojaurhar så stora bevarandevärden att de helt kan avföras frånutbyggnadsdiskussionen. a. påÄnkadalens betydelse som sommar- och vinterbefesom-råde för älg. SSR anser attäven Forsbäck bör placeras i klass 4, och Umbyns sameby framhåller attprojekten berör flyttningsmöjligheter som inte kan avvaras. Man motsätter sigytterligare intrång i byns område. Storuman-Tärnakretsen av SNF framhåUer attredovisningen av Girjesåns bevarandevärden är alltför knapp. Vindelnkretsen avSNF motsätter sig ytterligare utbyggnad i . Statens vattenfallsverkframhåller att projekten kan modifieras på olika sätt med hänsyn till demotstående intressena. Forsbäck kan byggas utan Fjällnäs men med bibehållenöverledning av Tärnaån. Det kan också byggas utan Tärnaån, vilket ger mindreenergi men kraft av högt värde (stor andel vinterdagkraft). kommunanser att projekten bör ses i ett sammanhang men är inte beredd att ta definiUvstäUning. Överstjuktan,älv (SOU 1976: 28 s. 201) Energi, GWh/år (3)* O Bedömt av utredningen * Fiske av stor betydelse för sameby () Bedömt av utredningen överstjuktanligger inom obmtet fjällområde. 1977/78: 57 125 Överstjuktan skulle ge relativt liten kraftnytta med dåliglönsamhet. En utbyggnad skulle bl. a. innebära ingrepp i väglöst land i eftområde med flera viktiga vandringleder för fjällturismen och goda fiskemöjligheter.Älvsträckan har, i valet mellan klasserna 3b och 2, med viss tvekan placerats iden förstnämnda klassen. i anser attrekreationsvärdet underskattats och att de botaniska och zoologiska värdena ärofullständigt kända. Älvsträckan bör ligga i klass 4, en uppfattning som delasäven av med , bl. a. med hänvisning till läget i obrutet fjällområde. Storuman-Tärnakretsenav SNF anser att bevarandevärdena är dåligt belysta och menar att ennaturvårdsinventering skulle vara av stort värde. Man påpekar också att denunika kyrk- och gravplatsen vid sjön inte nämnts i utredningen. Norrlandsnaturvärn anser att Överstjuktan bör undantas från utbyggnad, Vindelnkretsen avSNF motsätter sig ytterligare utbyggnad av och Umbyns samebyframhåller att inga ytterligare intrång i byns område kan tålas. Till utredningen har redovisats effektufbyggnadsmöjligheteri Ajaure, Gardikfors, Umluspen, , Grundfors, Bålforsen, Betsele ochHall-forsen. Sammanlagt skulle dessa utbyggnader ge: Energi, GWh/år Utredarens bedömning redovisas ej särskilt. kommun tillstyrker effektutbyggnaden. 1977/78: 57 12.Öre älv (SOU 1976: 28 s. 203) (Tre utbyggnadsalternaUvär tänkbara: utbyggnad av enbart Öre älv, överledning av älv till Öre älvsom byggs uf eUer överledning av öre och älvar till älv) Energi, GWh/år Avserenbart Öre älv. Överled-ningsalternaUven skulle ge ytterligare drygt 100 GWh/år ()Bedömt av utredningen () Bedömt av utredningen 1Öre älv finns ett par mindre kraftverk, men älven är i stort sett oreglerad.Den är av mycket stort intresse bl. a. för den vetenskapliga naturvården, friloftslivetoch kulturminnesvården. Den kraffekonomiska nyttan är liten. De högabevarandevärdena i kombination med närheten till har gjort det naturligtatt placera älven i klass 4. Bedömningenbör ses i samband med den diskussion som förs beträffande älv. ,och kommuner tillstyrker klassningen, och även kornmunanser atf starka skäl talar för ett bevarande. a. att stränderna är synnerligen värdefulla vinterbeteslokalerför älg, och sötvattenslaboratoriet anser att Öre eller älv bör avsättassom referensvatten. påpekar atf en konventionell utbyggnad av Öreälvenskulle ge risk för svåra isdämningar vid . En överledning från Lögdeälvenskulle förvärra situationen. Vapstens sameby framhåller att en utbyggnad skulleinnebära förlust åv för samebyn nödvändigt vinterbete, men SSR anser att älvenfrån rennäringens synpunkt skulle kunna placeras i klass 2. Prop.1977/78: 57 127 13.Lögde älv (SOU 1976: 28 s. 207) (Älvenkan byggas ut konventionellt eller ledas över öreälven och eventuelltvidare till . Se Öre älv) Energi, GWh/år u Utredningsområde, preUminär klassning () Bedömt av utredningen () Bedömt av utredningen Lögdeälvenhar bevarandevärden i klass med öreälven, ur geovetenskaplig synvinkel ännustörre värde. För den kulturhistoriska forskningen bedöms de båda älvarna varavärdefulla komplement UU varandra. För andra intressen, främst naturvård, fiskeoch friluftsliv, kan man utgå från att en utbyggnad i den ena av de bådaälvarna medför att den andra älven ökar i värde. En utbyggnad av Lögdeälvenskulle vara betydligt förmånligare från kraftsynpunkt. bör därförkunna komma ifråga för utbyggnad före öre älv. Älvens värde i outbyggt skick ärdock även här stort i förhållande till kraftnyffan. Den har därför placerats iklass 3b. Vännäsoch kommimer tillstyrker rangordningen, medan bl. a.riksantikvarieämbetet anser nedklassning till klass 3b omotiverad.Länsstyrelsen i stryker under kulturminnesvårdens argumentoch anser atf mycket talar för ett bevarande. Sötvattenslaboratorietframhåller att öre eller älv bör avsättas som referensområde förfiskforskningen. norra sameby framhåller att en utbyggnad skulleberöra byns knappa vinterbete, men SSR anser att älven från rennäringenssynpunkt skulle kunna placeras i klass 2. anser attälven bör ha värdet 4 från rekreaUonssynpunkt, och bl. a. , SACO7SR och fritidsfis- 1977/78: 57 koresriksförbund anser att den bör ligga i klass 4 i den slutliga rangordningen. anser att redovisningen av de motstående intressena delvis äröverdriven, särskilt när det gäller skadebedömningarna. Man anser att älveninte bör undantas från utbyggnad och framhåUer att utbyggnadsmöjligheternaomfattar även 90 m fallhöjd uppströms och årsregleringsmagasinpå 25 Mm» i myrområdena kring . Totalt blir energiproduktionen då 260 GWh/år.En utbyggnad skulle dessutom vara till fördel för industrins vattenförsörjning. älv (SOU1976: 28 s. 210) Effekt, , GWh/år Kraftvärdering 50 270 4 3 3 3 3 3u (1) (2) 13 ()Bedömt av utredningen ()Bedömt av utredningen Gideälvenhar värderats högt från flera olika bevarandesynpunkter men utan någonutpräglad topp värdering. Älven är påverkad av några mindre kraftverk ochregleringar. En fortsatt utbyggnad skulle ge ett relativt stortenergitillskott med god lönsamhet. älv är därför en av de skogsälvar som iförsta hand skulle kunna komma ifråga för utbyggnad och har placerats i klass2. Vid bedömningen av utbyggnad bör emeUertid också hänsyn tas UU debeslut som kan komma att fattas beträffande och Nätraån. Skogsvårdsstyrelseni Bn anser att bör komma ifråga för utbyggnad före ,och älvar. i anser att åtminstonesträckan ovanför bör Prop.1977/78: 57 129 liggai klass 3b, bl. a. med hänsyn till dess goda tillgänglighet för friluftsliveti ett tätbefolkat och starkt industrialiserat kustområde. I avvaktan på ensamlad energipolitisk bedömning bör älven inte byggas ut. En liknandeståndpunkt omfattas av majoriteten i , som framhåller attett bevarande förutsätter utbyggnad av kärnkraften. Om kärnkraften skallersättas måste älven i sin helhet byggas uf. Reservanter i kommunen anser redan nu kan fatta beslut om utbyggnad i de delar av älven där skadorna blirbegränsade i förhåUande tiU nyttan. frUidsfiskares riksjörbundframhåller att fisket kan förbättras i älven, som iir den enda av betydelse ien region med stora industrier. Man anser att älven bör ligga i klass 4 ibevaranderangordningen och att nedklassningen i den sluUiga rangordningen äromotiverad. anser atf älven bör Ugga i klass 3 b och undantasfrän utbyggnad. anser att älven bör ligga i klass 4såväl i rekrea-Uons- och bevarandevärderingarna som i den sluUigarangordningen. Även SACO7SR talar för klass 4. En lokal krets av SNF motsättersig reglering av Skinnmuddselet, norra sameby framhåller att enutbyggnad berör byns knappa vinterbete och Västemorrlands läns jaktvårdsföreningframhåller bl. a. att ytterligare reglering av och skullehota nuvarande rina sjöfågelbiotoper, förutom att en utbyggnad skulle ge starkpåverkan på djuriivel även på vissa andra sträckor. 15.Moälven (SOU 1976: 28 s. 214) Energi, GWh/år () Bedömt av utt Moälvenhar värderats högt från bevarandesynpunkt, särskilt från fiskets ochfriluftslivets håll, vilket bl. a. beror på närheten till . Moälvensbetydelse i detta sammanhang skulle ytteriigare komma att öka vid en utbyggnadav eller Nätraån. Bevarandevärdena i kombination med svag kraftnyttagör att älven placerats i klass 3b. 9 1977/78. 1977/78: 57 Länsstyrelseni anser att , i avvaktan på ett samlat energipolitisktställningstagande, inte bör byggas ut. En liknande ståndpunkt intas avÖrnsköldsviks kommun, som anser att det blir nödvändigt att bygga ut Moälvennedom om kärnkraften skall ersättas. anser attMoälven bör ligga i klass 4 i bevaranderangordningen, medan SSR anser atf älvenkan placeras i klass 2 i den slutliga rangordningen. 16.Nätraån (SOU 1976: 28 s. 216) Energi, GWh/år u Utredningsområde, preliminär klassning () Bedömt av utredningen () Bedömt av utredningen Nätraånhar ännu lägre kraftnytta än men också påtagligt lägre bevarandevärden.Några konkreta utbyggnadsplaner finns dock inte redovisade. Vid bedömning av Nätraånsutbyggnad bör hänsyn fas även fill de beslut som kan komma att fattasbeträffande utbyggnad av och . Älven har placerats i klass 2. Länsstyrelseni anser att Nätraån, i avvaktan på ett samlat energipoliUsktställningstagande, inte bör byggas ut. En liknande ståndpunkt intas avÖrnsköldsviks kommun, som anser att ett bevarande av Nätraån fömtsätterutbyggnad av kärnkraft. anser att ån bör ligga i klass4 såväl i rekreations- och bevarandevärderingarna som i den sluUigarangordningen. 1977/78: 57 17.Vapstälven (SOU 1976: 28 s. 218) (4)' Energi, GWh/år () Bedömt av utredningen *Fiske av stor betydelse för same- ()Bedömt av utredningen Vapstälvenhar värderats mycket högt från bevarandesynpunkt, särskilt beträffande denvetenskapliga naturvården, fisket och rennäringen. Den rinner delvis i kontaktmed mellanriksvägen ("") meUan och Hattfjelldal,vilket också ger älven ett naturligt samband med övre Vojmån. Detta samband gerytterligare tyngd åt båda älvarnas starka bevarandevärden. hardärför, trots ganska stor kraftnytta, i valet mellan klasserna 4 och 3b medviss tvekan placerats i klass 4. Storumanskommun tillstyrker utbyggnad, men kommun, liksom bl. a. Norrlandsnaturvärn, understryker bevarandevärdet och motsätter sig utbyggnad. Sötvattenslaboratorietframhåller att området i många avseenden lämpar sig för utvidgad fiskerivefenskapligaktivitet. Saxån, (SOU 1976: 28, s. 225) Energi,GWh/år 20 Enbart regleringsvinsternedströms Ytterligare 5 GWh/år om Ransaren-Fatmomakke byggs 1977/78: 57 132 u Utredningsområde, preliminär klassning (3)* 0 Bedömt av utredningen * Fiske av stor betydelse för sameby 0 Bedömt av utredningen Liggerinom obrutet fjällområde. Enöverledning av en del av Saxåns vatten till Ransarån skulle vara ett mycketlönsamt projekt men ge relativt litet energitillskotf. Det skulle innebära småingrepp men i viss grad dock beröra två skyddsvärda vattendrag, ett väglöstområde av värde för fjällturismen och rensköfselområdef för södrasameby. Förutsättningen för placering i klass 1 är därför attutbyggnaden kan genomföras med de marginella ingrepp som redovisats och attrenhjordarnas flyttning inte allvarligt försvåras. Viss tvekan har rått ivalet mellan klasserna 2 och 1. Kammarkollegietanser att det pågående vattenmålet visar att företaget är mer kontroversielltoch av mer ingripande beskaffenhet än utredningen visar. De villkor somutredaren anger kan inte uppfyllas. Särskilt med hänsyn till renskötseln börSaxån placeras i klass 3b. Kraftnyttan är för liten för att motivera en nedklassning.Lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnden i , liksom SSR ochVilhelmina södra sameby, anser att Saxån från rennäringssynpunkt har värde 4.Projektet berör centrum i samebyns barmarksbetesområde, som tidigare drabbatsav en rad intrång. bedömer projektet icke tUlåUigt ochifrågasätter om rennäringen getts vederbörlig tyngd vid sammanvägningen. Ävenlänsstyrelsen i och kommun anser att mycket talar föratt Saxåns bevarandevärde är högre än utredningen bedömt. ochkommun har avstyrkt projektet i . , med Vilhelminakretsen och Storuman-Tärna-kretsen,Svenska fjällklubben, naturvärn och sportfiskeklubb talarockså emot en utbyggnad. Förutom till rennäringen hänvisar man också fillområdets värde för fiske och rekreation, läget i obrutet fjällområde och riskenför problem med avloppsvattnet från Stekenjokkgruvan. Man anser att skadorna underskattatsav utredningen. Prop.1977/78: 57 133 Ransaren-Fatmomakke,(SOU 1976: 28 s. 226) Energi, GWh/år Den kulturhistoriska miljön vid Fatmomakke kyrkstad förutsätts bli opåverkad av företaget (2)* () Bedömt av utredningen * Fiske av stor betydelse för same- () Bedömt av utredningen Enutbyggnad i den redan starkt regleringspåverkade Ransarån mellan Ransaren ochKultsjön skulle skada måtUiga bevarandevärden. En mycket bestämd förutsättningför placeringen i klass 1 är dock att anläggningarna utformas så att denkulturhistoriskt utomordenttigt värdefulla miljön vid Fatmomakke inte påverkasmenligt. Länsstyrelseni understryker kravet på att miljön vid kyrkstaden infepåverkas men ifrågasätter om detta är möjligt. kommun avstyrkerutbyggnad i avvaktan på en noggrann konsekvensbedömning och väcker frågan omen alternativ utformning med tunnel till och minimifappning i Ransarån.Vilhelmina sportfiskeklubb motsätter sig klassningen och anser att projektetmåste övervägas mer noggrant. anser attälvsträckan bör ligga i klass 3. naturvärn och Vilhelminakretsen av SNFmotsätter sig utbyggnad. 1977/78: 57 Marsånmed , (SOU 1976: 28 s. 227) (Fatsjökan byggas antingen för enbart Marsåns vatten eller för en överledning från ,vilket är ett alternativ UU utbyggnad av nedre Vojmån) Effekt, , GWh/år Kraftvärdering 3 2 23 2 2u Rennäring Jordbruk Skogsbruk Bevarandevärdering SlutUg rangordning 50avser överledningsaltemativ 200 avser överledningsaltemativ Konventionellutbyggnad Vid överledningsalternafivet ()Bedömt av utredningen ()Bedömt av utredningen Defrån bevarandesynpunkf värdefullaste delarna av Marsån torde ligga ovanförFatsjön. Sjön och sträckan ner till har måttliga bevarandevärden.Skadorna vid en utbyggnad blir dock relativt stora genom torrläggning av enlång älvsträcka och, särskilt vid en utbyggnad för enbart Marsåns vatten, kraftigdämning av . Enöverledning av vatten från skulle ge betydligt mer energi och bättrelönsamhet. Överledningen måste ses i sammanhang med nedre Vojmån, som medungefär samma energiutbytc skulle kunna byggas ut konvenUonellf. Om enöverledning förknippas med villkor om en tiUräckligt hög minimivattenföring i Vojmånbör detta alternativ kunna vara att föredra med hänsyn fritidsfisket i Vojmån.Med hänsyn tiU de relativt stora ingreppen vid båda utbyggnadsalternativen harMarsån inkl. trots de måttliga bevarandevärdena placerats i klass 2.Beträffande Fatsjö utan överledning har dock viss tvekan rått meUan klasserna2 och I, Vilhelminakommun, sportfiskeklubb och naturvärn kan godtaalternativet med överledning från , om det kopplas med krav på en minimifappningpä minst 10 mVs genom Vojmsjö-dammen. medVilhelmina norra sameby framhåller dock att byns betesområden och flyttningsvägarskulle påverkas mycket negativt, varför med Marsån bör ligga i klass4. Även Vilhelminakretsen av SNF motsätter sig utbyggnad, med hänvisning bl. Prop.1977/78: 57 135 tillfriluftslivet, fisket, rennäringen och det förordnande enligt 19 § Naturvårdslagen(NVL) som finns vid den berörda sträckan av Marsån. Bullerforsen,(SOU 1976: 28 s. 229) Energi, GWh/år () Bedömt av utredningen () Bedömt av utredningen Områdetär torrt och utan naturUg växtlighet. Fisket är svårt skadat av tidigareregleringar. En utbyggnad bedöms inte orsaka ytterUgare skador av allvarligtslag på några motstående intressen. Bullerforsen har därför placerats i klass 1. Vilhelminakommun tillstyrker utbyggnad. Även sportfiskeklubb tillstyrker påvillkor att man bygger en fisktrappa mellan och . Graningeverkenanger i en senare inlaga att Bullerforsen skulle kunna ge en effekt på 9 MW ochen energiproduktion på ca 35 GWh/år. , (SOU 1976: 28 s. 229) (Omfattar projekten , och ) Energi, GWh/år ()Bedömt av utredningen ()Bedömt av utredningen 1977/78: 57 136 övreVojmån hör fill outbyggda källflöden. Älvsträckan är av stortintresse för den vetenskapliga naturvården, främst geovetenskapligt. Många avde mest intressanta enskilda objekten skulle dock behålla en stor del av sittvärde även efter utbyggnad. Däremot måste man räkna med totalskada i fråga omfisket, som är av mycket hög kvalitet och ger älvsträckan en unik ställning iVästerbotten. Även för friluftslivet har älvsträckan stor betydelse, med enredan utbyggd turistservice. Värdet är i hög grad knutet till den outbyggdaälven. Riksantikvarieämbetetanser att det är troligt att ytterligare inventeringar skulle ge resultat som moUverarhögsta klass från bevarandesynpunkt. Skadorna bedöms bli mycket allvarliga.Framför allt projektet skulle vidare innebära svåra intrång irenskötseln i norra sameby. De höga bevarandevärdena förstärks genomälvsträckans samband med genom "". Detta ikombination med en relativt låg kraftnytta har gjort att älvsträckan placeratsi klass 4 i den slutliga rangordningen. Vilhelminakommun avstyrker bestämt utbyggnad. a. och norra samebyuttrycker Ullfredsställelse med utredarens klassning. Sötvattenslaboratorietpåpekar att man har ett forskningsprojekt i Fättjaur och att det fiskerivefenskapligavärdet hos älven ovanför Fättjaur inte framgår av utredningen. NedreVojmån, (SOU 1976: 28 s. 231) (Omfattar projekten , Vojmå,Bäsksele och . Utbyggnad utesluts om vatten leds över fillMarsån-Fatsjön.) Varav 30 MW i Vojmå Energi, GWh/år Varav 135 GWh/år i Vojmå Vojmsjö, Bäsksele och (3) (2) () Bedömt av utredningen () Bedömt av utredningen Skogsbmk Bevarandevärdering SlutUg rangordning 1977/78: 57 137 Nedre Vojmån är redan starkt påverkad av Vojmsjönsreglering. Fallhöjden kan utnyttjas anUngen genom en överledning från Vojmsjönfill eller genom konvenfioneU utbyggnad. Strömfiskef i Vojmån, somtrots reglering har betydelse som fritidsfiske, skulle försvinna viden konventionell utbyggnad. Om överledningsalterna-Uvet förknippas med villkorom en tUlräcklig minimivattenföring i Vojmån bör detta alternativ kunna vara atfföredraga från fiskesynpunkt. Fisket i nedre Vojmån bör tillmätas storbetydelse, särskilt om Volgsjö-fors i övre skulle komma att byggasut. Vidare bör flytf-ningssvårigheterna för norra samebyuppmärksammas. Älvsträckan har i valet mellan klasserna 2 och 1 med visstvekan placerats i den förstnämnda klassen. kommun, sportfiskeklubb ochNorrlands natur-värn anser att en överledning av vatten till Marsånär att föredra framför en konventionell utbyggnad av nedre Vojmån, om den förknippasmed en minimifappning på minst 10 m'''/s genom framhåller att överledning är det enda acceptablaalternativet (kraftverk bör dock kunna byggas ut); nedre Vojmån harfortfarande, trots regleringsskador, eft stort bestånd av harr och storlaxöring samt sik, abborre och gädda. Utredningens klassning av älvsträckanbedöms som för låg. påpekar att en överledning till Fatsjö skulle minskanuvarande isdämningar, medan en konventionell utbyggnad skuUe undanröja demhelt. SGU har inga allvarliga invändningar mot en utbyggnad, medan Vilhelminanorra sameby framhåller att såväl betesområden som flyttningsvägar skullepåverkas mycket negativt. De redan nu utomordentligt svåra flytfningsförhållandenainnebär att en utbyggnad av nedre Vojmån skulle skära av samebyn från nedanföriiggandevinterbetesmarker. Samebyn anser att alvsträckan med hänsyn tiU rennäringen börplaceras i klass 4 i den slutliga rangordningen. , (SOU 1976: 28, s. 232) (Omfattar projekten ,StenkuUa och ) Energi, GWh/år Volgsjöfors20, StenkuUa 55 Volgsjöfors 80, Stenkulla 230 1977/78: 57 138 0 Bedömt av utredningen 0 Bedömt av utredningen är den längsta outbyggda älvsträckan i Angermanälvenshuvudgren. Den är påverkad av regleringar uppströms men har bl. a. genom sinstorlek kvar mycket av den orörda älvens egenskaper. Den översta anläggningen, Volgsjöfors, skulle utnyttjafallhöjden i en fors som har stor betydelse för fritidsfiskare främstfrån det näraliggande men också för en viss fisketurism. Eneventuell utbyggnad av Volgsjöfors bör kombineras med sådana åtgärder i nedre Vojmånatt ett tillfredsställande fiske kan skapas och upprätthållas där. De bådaövriga anläggningarna. Stenkulla och Asele, skulle beröra relativt storabevarandevärden från främst den vetenskapliga naturvårdens och fiskefssynpunkt. Den stora kraftnytta som en fullständig avtrappning av älven skulleinnebära har dock gjort att älvsträckan placerats i klass 2. naturvärn anser att utbyggnad inte bör ske, med tanke påvad bygden redan förlorat. Även en regional krets av Svenska naturskyddsföreningenavstyrker utbyggnad. anser att bevarandevärdet bör vara 4, med3b som slutlig klass. Volgsjöfors bör i alla händelser undantas. Länsstyrelseni anser def motiverat att höja Volgsjöfors till 3b.Vilhelmina kommun avstyrker bestämt utbyggnad av Volgsjöfors. anser att Volgsjöfors ej bör kopplas till de båda övrigaprojekten; bedömt för sig har Volgsjöfors större bevarandevärde än kraftnytta.Man hänvisar till en stark lokal opinion mot utbyggnad. VattenfaU understrykeratt en utbyggnad av alla tre projekten är bättre än en utbyggnad utan Volgsjöfors,bl. a. för atf korttidsregleringen skulle ge betydligt större effekter påStenkullas dämnings-område än i . kommun framhåller att en utbyggnadförutsätter att bygden kompenseras på annat sätt. SSR anser att älvsträckanmed hänsyn till rennäringen bör rangordnas i klass 4. norra samebyframhåller att Stenkulla berör en knutpunkt i byns flyttningsleder och dämmeröver det enda naturliga återsamlingsområdet, medan södra samebypåpekar att projektet innebär att byns naturliga och nödvändigaflyttningsled till vinterbetet skärs av. åberopar i en senare inlaga en utredning avVattenfalls fiskesakkunniga enligt vilken Volgsjöfors spelar en relativtblygsam roU för sportfisket i kommun, och att goda möjligheter finnsatt ordna kompensationsfiskevatten. Prop.1977/78: 57 139 ,(SOU 1976: 28 s. 234) (ILångseleån har inga projekt presenterats, i projektet Varav Hocksjö 25 MW Energi, GWh/år Varav Hocksjö 80 GWh/år u I övrigt utredningsområde, preli minär klassning () Bedömt av utredningen