prop · G10342 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessauttalanden har av ÖEF tolkats så all beredskapsplaneringen på beklädnadsområdetbör utgå från en treårig avspärrning vid beräkning av produktionskapaciteten.För alt beräkna behovel av beredskapslagring har ÖEF utgått från en tvåårigavspärrningstid. Inomdel ekonomiska försvaret bedrivs försök med långsiktsplanering.Försöksverksamheten har utgjorts av perspeklivstudier och programplanering.Chefen för har anvisat kris-och angreppsfall alt utnyttjasi planeringen som miljöexempel för att belysa länkbara påfrestningar på delekonomiska försvaret i avspärrnings- och krigssituationer. Särskild belydelsehar av de planerande myndigheterna tillmätts ett avspärrningsfall och etlkrigsfall. Vartdera fallel, som benämns Dl resp. Al,omspänner en lid av drygtetl år. Därefier inträder en eflerkris-resp. efterkrigstid då utrikeshandel m.m. successivt återgår till normala förhållanden. En åleruppbyggnadslid efteretl krig kan ha en omfattning av något eller . programplaneringsom har genomförts för perioden /78 - 1981/82 har i enlighet medanvisningarna behovet av åtgärder för efterkris- resp, efterkrigstid endastberäknats i form av planerings- och adminislralionsålgärder. Ilotalförsvarsbeslutet log ställning till frågan omuthålligheten för försöriningsberedskapen i allmänhet (prop. 1976/77:74, FöU1976/77:13, rskr 1976/77:311). FöU framhöll atl följande i propositionenföreslagna mål ger uttryck för en lämplig inriktning av vårförsöriningsbe-redskap /78 - 1981/82, Vidplaneringsperiodens slut skall huvuddelen av del ekonomiska försvaret kunnaklara de påfrestningar på vår försörining som en ca ettårig avspärrnings- ellerkrigssituation kan medföra. De s. k. miljöbeskrivningar som har utnyttjats iprogramplanearbetel utgör goda exempel på sådana avspärrnings- ochkrigssituationer. Fortsatta säkerhetspolitiska siudier bör medföra altunderlaget i detta avseende ytlerligare förbättras. I planeringsarbetet inomdel ekonomiska försvaret skall dock inte möjligheterna av avspärrnings- ochkrigssituationer av annan längd uteslutas. Prop.1977/78:42 48 Förattklara försöriningen under fieråriga kriser och krigssituationer måsle belydandeomställningar av produktion och konsumtion genomföras. De beredskapsåtgärdersom det ekonomiska försvaret vidtar mot påfrestningar av relativt kortvaraktighet skall därför även syfta lill atl möjliggöra och underlättabetydande omställningar av samhällets försörjning på längre sikl. Riksdagenbeslöt även om försörjningsuthållighelen på skoområdet (prop. 1976/77:85,FöU 1976/77:11, rskr. 1976/77:238). Beslutet innebar alt uthålligheten påskoområdel bör beslämmas med ulgångspunkt från en avspärrningssitualion på caett år följd av en eflerkristid av ungefärden längd som har studerats iförsöken med långsiktsplanering inom del ekonomiska försvaret. Jag anförde allbeklädnadsområdel, skoförsöriningen inbegripen, bör hänföras lill den kategoriav förnödenheter, för vilka del är särskill viktigt all en viss minimistandardverkligen skall kunna säkerställas i etl krisläge. Del kan därför varamotiveral all i planeringen på detta område arbeta med en förutsättning om enlängre uthållighet än på de fiesta andra områden. Utredarenhar tolkat ställningslagande så atl kriser med en sammanlagd längdpå omkring skall ligga lill grund för planeringen. Han har därför påtekoområdel liksom på skoområdet ulgåtl från atl som normalfall studera en krissom motsvarar del förkortade avspärrningsfallel Dl som inkl. eflerkristidsträcker sig . Detla fall häri programplaneringenvisat sig i slorl dimensionera behovel av beredskapsåtgärder inom delekonomiska försvaret. Som redan har nämnis har i programplaneringen behovet avberedskapsålgärder för en eflerkristid inte beräknats annat än för ålgärderavseende planering och administration. Remissinstansernahar inget atl invända mot alt den typ av krisfall som används i del ekonomiskaförsvarets programplanering utnyttjas för alt analysera uthålligheten påbeklädnadsområdel. Överbefälhavaren (), (), ÖEFoch för emellertid fram synpunkter med innebörden atlutredaren borde ha studerat fier krisfall. ÖEF framhåller atl kravel påförutseende är särskill stort då det gäller atl bestämma behov av inhemskproduklion eftersom produktionskapacitet är en ty p a v tillgång som är svårall återskapa. Enligt ÖEF bör strävan på tekoområdel vara alt huvuddelen avtillförselbehovel skall kunna tillgodoses genom inhemsk produklion i ettlångvarigt krisläge. Enligtriksdagens beslut om inriktning av säkerhetspolitiska och totalförsvaretsfortsatta utveckling skall en ca ettårig avspärrnings- eller krigssituationkunna . Möjligheten av avspärrnings- eller krigssituationer av annanlängd skall dock inte uteslutas. Jagvill för egen del framhålla atl del beslut fattade omuthålligheten i frågaom försöriningen med skor innebäratt detla område harprioriterats jämfört med fiertalet andra försöriningsområden. Utredarenföreslår nu alt övriga delar av beklädnadsområdet skall betraktas på sammasätt. ÖEF:s studier om behovet av resurser för efierkris- och efterkrigstid har Prop.1977/78:42 49 Jag anser emellertid alt ett tillräckligt underiag finns redannu för att la ställning till uthålligheten även på lekoområdet. Mot bakgrund avall utredaren redovisar behov av inhemsk produktion vid fyra olika antagandenom utrikeshandelns omfattning för en tvåårig resp. treårig krissituationanserjag att de krav som etl tillräckligt slort anlal olika krisfall ställer nuhar belysts. EnligtÖB borde fallet Dl följt av angreppsfasen i fall Al ha legat lill gnand förutredarens överväganden. Jag kan inte dela denna åsikt. Enligt riksdagensbeslut skall nämligen behovet av beredskapsåtgärder beslämmas av de krav som enavspän-nings- eller krigssituation ställer. Motbakgrund av vad jag har anfört anser jag, atl uthålligheten på tekoområdetliksom på skoområdel bör beslämmas med utgångspunkt i en avspärrningssitualionpå ca ell år följd av en eflerkristid av ungefär den längd som har studerats iförsöken med långsiktsplanering inom del ekonomiska försvaret. Utredarenframhåller atl beklädnadsvaror är varaktiga konsumtionsvaror och allförsöriningsslandard därför i princip bör uttryckas som innehav och inte somnytillförsel av plagg. Han har liksom på skoområdet ställt samman en s. k.krisgarderob. I denna ingår det anlal plagg av typen rockar, kappor, kavajer,tröjor, byxor, kjolar och klänningar som kan anses vara etl rimligtminimiinnehav för civilbefolkning i en krissituation. Även FBU ställde sammanen krisgarderob. För de lyper av plagg som både utredaren och FBU tar uppöverensstämmer krisgarderoben i stort. Ifråga om lättare plagg som skjortor, blusar, underkläder och strumpor saml närdet gäller barnens behov redovisar utredaren inget minimum för innehav utan istället ell behov av tillförsel. Del av utredaren beräknade behovel för dessalyper av kläder överstiger det av FBU beräknade. Ilikhet med fiertalet remissinstanser kan jag i slort biträda utredarensöverväganden i fråga om försöriningsslandard på tekoområdel. Den fortsattaberedskapsplaneringen på detla område kan självfallet leda till all vissamindre korrigeringar i fråga om försöriningsstandarden kan visa sig motiverade.I huvudsak bör emellertid utredarens förslag kunna ligga till grund förplaneringen. Utredarensberäkningsmetod förutsätter i fråga om sådana kläder som ingår i krisgarderobenall människor kan erhålla tilldelning av nya kläder, när innehavet av klädergenom slitage har minskal så alt minimistandarden i fråga om innehavunderskrids. Utredarenanser all den genomförda klädenkäten klart visar all den stora 4Riksdagen 1977/78. 1977/78:42 50 majoritetenav befolkningen har mycket slora tillgångar på kläder. Enligt utredaren bör detdärför i en kris vara möjligt alt upprätthålla en tillfredsställandeförsörjning med relativt låg generell tilldelning som kombineras med selektivtilldelning lill grupper med bristfälligt innehav av kläder. ÖEF,, . och är kritiska till utredarens förslag och ifrågasätter bl. a. omen selekliv tilldelning är möjlig att genomföra. ÖEF menar alt en kontroll avdet enskilda klädinnehavet lorde förutsättas vilket skulle medföra irritation.ÖEF betonar vidare svårigheten all handla optimalt från ransonerings- ochfördelningssynpunkl ulan all man känner del fortsatta förloppet av en kris.Enligt ÖEF bör alla personer erhålla samma tilldelning räknat iransoneringspoäng och vissa grupper som havande kvinnor, barn och vissayrkeskategorier få en extra tilldelning. Enligtmin mening är det väsentligt alt ransoneringssysiemen görs så effektiva sommöjligt. förutsätter mer eller mindre selektiva inslag i systemen.Härigenom kan kostnaderna för andra beredskapsålgärder hållas lägre. Ettransoneringssyslem på tekoområdel bör kunna konstrueras så atl en generelltilldelning kombineras med särskild tilldelning lill grupper som kan förulsesha särskill stora behov. Jag anser dock i likhet med utredarenatt den generellatilldelningen med hänsyn till de belydande garderobslillgång-arna åtminstoneunder etl första krisår bör kunna hållas relativt låg. kan få till följdalt ell anlal människor anser sig få för låg standard, Exlra tilldelning bör dåefler någon form av prövningsförfarande kunna utgå. Omfattningen av denna extratilldelning blir naturligtvis beroende av hur låg den generella tilldelningenär, FBU förutsatte i likhetmed utredaren att nytillförsel av kläder beräkningsmässigt skall ske försl dåindividernas garderobsinnehav underskrider etl visst minimum, Föratt kompenseraför svagheterna i ransoneringssyslemet gjorde FBU elt särskill tillägg som förentreårsperiod uppgick lill 15-20 96 av det ursprungligt beräknade behovet.Utredaren har inte gjort någon motsvarande korrigering. Det av utredarenberäknade tillförselbehovel för civilbefolkningen under en treårig krisöverstiger det av FBU beräknade med mer än 40 96 uttryckt som tilldelning i kgtextilvara per person. Även med hänsyn tagen till alt utredaren förutsätter altnågol tyngre väv används i kläderna ser jag mol bakgrund av vad jag här haranfört inte någol skäl lill all en ytterligare ökning bör ske avtillförselbehovet. Jagvill i detta sammanhang även nämna att regeringen givit iuppdrag åt staiensjordbruksnämnd och ÖEF alt utveckla ett syslem för regleringav förbrukningen av dagligvaror. Försvarsmaktenhar till utredaren redovisat dels behov för alt täcka befintliga brister iförrådshållningen i fråga om tekovaror dels ersättningsbe- Prop.1977/78:42 51 hovetför inneliggande beredskapsstyrkor och värnpliklsomgångar. Utredaren anser atlförsvarsmaktens avvägningar i fråga om förrådshållningens omfattning inte börfå påverka bedömningen av den inhemska produktionskapacitet som erfordras av försöriningsberedskapsskäloch har därför inte tagit hänsyn härtill i beräkningarna. ÖB och FMV anser alt enstörre lagring skulle medföra problem bl. a. från omsäitningssynpunkt och altden material- och konfektionslekniska utvecklingen inte lorde kunna följas. Jagvill för egen del framhålla följande. 1972:127 framhöll föredragandedepartementschefen all krigsmaktens förråd av beklädnadsvaror i möjligaste månborde fyllas redan i fred. hade intet alt erinra häremot. Dellaönskemål gäller enligt min mening fortfarande. Försvarsniakten bör inte räknamed all sedan en kris har inlräffat i någon siörre utsträckning kunna tatillgångar i anspråk i form av produklion och lager hos näringslivet för alttäcka brister i förrådshållningen. Däremol skall givetvis i planeringenförutsättas alt försvarsmaktens löpande förslitning av materiel i eltberedskapsläge skall ersättas. Härigenom kommer försvarsmaktens beredskapinför ett krigsfall all vidmakthållas oförändrad under en avspärrningssitualion. Försvarsmaktenförutsätter alt slitaget på uniformer m. m. i elt beredskapsläge är delsammasom i ell krig. Utredaren ställer sig tveksam lill della och har endasl räknatmed 50 96 av del redovisade behovet. ÖBoch FMV hävdar i sina yttranden över promemorian atl miljön i en beredskapssitualionmedför slorl slitage på beklädnaden genom bl. a. realistiska övningar och tällföriäggning. Jaganser all den principen bör gälla all försvarsmakten i en avspärrningssitualionskall ersättas för förslitningen av tekovaror. I beredskapsplaneringen är del självfallelinte möjligt alt annal än uppskattningsvis bedöma omfattningen av dettaslitage. Mot denna bakgrund och med hänsyn lill all ställningstagandet i dennafråga endast har mindre belydelse för del totala behovet av inhemsk produklion,bör man i planeringen kunna utgå från de uppgifter som försvarsmakten har lämnaii detla avseende, 5.2.6Utrikeshandelns omfallning i en kris beräkningar förutsätter FBU alt någon import inte skulle förekomma i enkris. har emellertid ÖEF i planeringen räknat med en krisimportför garn och fibrer på 10 resp. 20 96 av den normala fredsimpor-len. 1de miljöexempel som ligger till grund för programplaneringen inom delekonomiska försvaret ingår förutsättningar i fråga om import. I krisfallel Dlförutsätts utrikeshandeln från ell normalläge minska snabbi och efler relativtkort tid i del närmaste upphöra. Efter drygt etl år, då slridshandlingar harupphört i , sker en gradvis återhämtning. 1977/78:42 52 anlasutrikeshandeln i huvudsak ha uppnått normal omfattning. Somredan har nämnts har i enlighet med regeringens anvisningar efterkristiden imiljöexemplen inte beaktats i programplaneringen. Förbeklädnadsområdel uppgår krisimporien i de olika perioder som fall Dl ärindelat i till 95, 85, 65 och 5 96 av den normala. Under efterkristidenförutsätts en krisimporl på 40 96 av den normala. Det vägda genomsnittet översamtliga perioder inkl. efierkrisperioden uppgår till 38 96. Utredarenhar i promemorian utgått från antaganden om krisimporten i fall Dl. Resultatredovisas för fyra alternativa genomsnittliga imporlantaganden nämligen 48, 38,28 och av den normala. Utredaren har med dessa imporlantaganden även gjortberäkningar för en tvåårig kris i vilken ingår en eflerkristid på ca elt år. Exportenav lekovaror härav utredaren förutsatts utvecklas på samma sätt som importenunderdel första krisåret. För efterkristiden har någon export inte antagits ifråga om tekovaror med undantag för sådana områden där exporten har i stortsett samma omfattning som importen. Utredarenhar vid beräkning av utrikeshandeln i elt krisläge utgått från utrikeshandelsstatistikenunder de senasie åren, I fråga om varie enskild lekovara har endasl den del avimporten resp. exporten beaktats som kan anses "intressant" dvs.utgörs av sådana kvaliteter som kanjämföras medde som i en kris kommer atlframställas inom landet. Fleraremissinstanser har invändningar mot de imporlantaganden som gjorts. ,och anser således att en krisimport på avden normala importen inte är rimlig. ÖEF menar att en import av denna storlek ialla förädlingsled får till följd all imprlens andel av behovet i fråga om vävoch garn blir mycket hög om man räknar med både den direkta och den indirektaimporten. Med indirekt import avses import av en insatsvara i efterföljandeförädlingsled. ÖEF betonar syntetfibrernas känslighet för störningar avoljetillförseln och atl importen inte kan förväntas bli densamma för samtliga försöriningsviktigaimporlprodukter på tekoområdel. Någraremissinstanser framhålleratl den numera betydande importen från avlägsetliggande länder torde bli svår att upprätthålla i en kris medan andra pekar påde svårigheter som kan uppstå när det gäller import från krigshärjade länder iEuropa. anser atl metoden all uttrycka krisimportens storlek som ell procenttalav den normala importen leder till atl en över liden ökande import medför ellminskal behov av inhemsk produklion. Eftersom den motsatta effekten enligtförbundet vore mer logisk bör importen uttryckas i fasta tal. Föregen del vill jag framföra följande. Deninternationella handeln med tekovaror är mycket omfattande. Den internationellaarbetsfördelningen har gått mycket långt på detla område. För enavspärrningssituation av lång varaktighet är det inte rimligt att förutsätta Prop.1977/78:42 53 annalän all en viss import skall kunna upprätthållas. I likhet med fieraremissinstanser anserjag dock alt antaganden om utrikeshandelns omfattning ien framlida, länkbar krissituation självfallet måste innehålla ett mått avosäkerhet. Enligt min uppfattning har utredaren beaktat detta genom all utföraberäkningar för fiera olika imporlantaganden. Tillsammans läcker dessa olikaalternativ kriser av myckel olika karaktär. Jag vill i sammanhanget påpeka atlutredaren i beräkningarna endasl räknat med den del av den fredslida importensom kan anses vara av värde i en kris. Detla innebär att krisimporlens andel avden totala fredsimporlen är lägre än vad de angivna procenttalen ger intryck av Jagdelar ÖEF:s uppfattning atl det ställs stora krav på förutseende vid bedömningav den produktionsnivå som erfordras från försörjningsberedskapssynpunkieftersom del är svårt atl i siörre utsträckning återuppta nedlagdindustriproduktion. Mol denna bakgrund har jag här vall all ulgå från enkrisimport som genomsnittligt motsvarar del intervall som utgörs av utredarenstvå lägre krisimporlanlaganden, dvs. 18-28 96 av den normala fredsimporlen. Behovelav särskild försiktighet när det gäller all bedöma behovel av inhemsk produklioni en krissituation kommer därmed atl tillgodoses på två olika sätt. För del försiabör, som jag redan har anföri, målel för uthålligheten sältas högre på beklädnadsområdelän på fiertalet övriga försöriningsområden. För det andra har jag således valtall utgå från en krisimport som är lägre än vad som har anlagils när del gällerövriga områden. Utredarenhar i likhet med FBU bedömt all de kommersiella lagren i näringslivet kanminskas i en krissituation. Detta blir möjligt främst genom att sortimentet kanskäras ned i väsenllig utsträckning. Utredarenhar inhämtat uppgifier om lagrens omfattning i detaljhandel, partihandel ochindustri. Han har antagit att 50 96 av dess lagertillgångar bör kunna betraktassom en tillgång i beräkningarna. FBU räknar med en möjlig lagerminskning hospartihandeln , detaljhandeln med 50 96 och industrin . Remissinstansernahar i huvudsak inga invändningar mol utredarens överväganden i denna fråga.Även jag kan i stort biträda utredarens bedömningar. 5.2.8 Bejinlligproduktionskapacitet i fråga om lekovaror 1promemorian redovisas den produktion av konfektion (inkl. trikå), väv och garnsom bedöms vara möjlig all uppnå med nu tillgänglig produktionskapacitet.Bedömningen har grundats på uppgifter hos ÖEF om maskinbe-ståndels storiekvåren 1977. Hänsyn har också tagits lill maskiner som av 1977/78:42 54 olikaskäl inte ständigt används. Utredarenförutsätter i likhet med FBU atl skiftgången kan ökas i elt krisläge. Medan FBUantog all produktionen generelll kan drivas upp till treskiftsdrift underloppet av en treårig kris gör utredaren en försiktigare bedömning. Treskiftsdriflförutsätts således kunna uppnås endasl i fråga om trikåvarulillverkning, vävning(egentlig väv) och spinning av bomullsgarn. Driften i de modernastebomullsspinnerierna anlas kunna komma upp i fyrskifl. framhåller atl på de orler där tekoindustrin är koncentrerad ärförvärvsintensiteten bland kvinnor myckel hög. Möjligheterna att ökaskiftgången är därför begränsade enligt förbundet. Övriga remissinstanser haringa invändningar mol utredarens överväganden beträffande möjlig skiflgångsutveckling.Däremot hävdar fiera remissinstanser att de uppgifter som utredaren i bilagatill promemorian redovisar över antal anslällda i lekoindustrin äraktuella. Andra remissinstanser pekar på den produktions-och sysselsältningsnedgångsomkan förväntas . Enligt Textilrådel-konfektionsinduslriföreningentyder således imporlökningen av kläder under försia på alt produktionsvolymeninom konfektionsinduslrin kommer alt minska med 15 - 17 96, Organisationenhävdar att utredarens malerial är alllför inaktuellt för att ligga till grundför överväganden om behov och tillgångar av lekovaror i en kris. ÖEF framhållerall sysselsättningen i konfektionsinduslrin lorde minska med underår 1977. Jagvill för egen del framhålla atl det under della år har skell en kraftigminskning av produklion och antal sysselsatta inom konfektionsindustrin.Enligt min mening avser den av utredaren redovisade kapaciteten i fråga om konfeklioneringlägel . Föregen del kan jag i stort biträda utredarens bedömningar om möjligheterna all ien krissituation öka skiftgången i tillverkningen, Mol bakgrund av den allmäntändrade inriktning av produktionen som torde bli nödvändig då utrikeshandelnefter hand minskar kraftigt bör det vara möjligt för tekoindustrin alt erhållaarbetskraft i sådan utsträckning att skiftgången kan öka. Regeringenuppdrog ål siatens industriverk (SIND) att göra enframtidsbedömning av utvecklingen inom konfektionsinduslrin (inkl. irikåplagglillverkningen).SIND:s rapport överlämnades lill chefen för industridepartementet den 18oktober 1977. Enligt rapporten bedöms produktionen av plagg minskavolymmässigt med ca 37 96 mellan och perioden - 1982 med nedgångeni slor utsträckning koncentrerad till innevarande år och de närmaste åren.Produktionsminskningen väntas bli ca 46 96 för plagg av väv, medantillverkningen av trikåplagg bedöms komma att minska med . Hittillsredovisade uppgifter för utvecklingen inom tekoindustrin 1977/78:42 55 1977och framlagda bedömningar av den framtida utvecklingen lyder på en betydandeminskning av sysselsättningen och produktionen under såväl som ,Detla lorde medföra alt även produktionskapaciteten inom branschen kommer attgå ned genom all maskiner kasseras eller försäljs utomlands. Jag anser all delär angelägel atl utvecklingen i fråga om tekoindustrins produktionskapacitet kontinueriigtkan följas av statsmakterna. Jag avser därför föreslå alt ÖEF får i uppdrag atli samverkan med SIND rapportera om utvecklingen belräffande tekoindustrinsproduktionskapacitet. Jag återkommer lill della i del följande. 5.2.9Jämförelse mellan behov av produkiionskapacilet och befintlig produk-ilonskapacitel Utredarenredovisar behovel av inhemsk produktion i frågaom konfektion (inkl. trikå), vävoch garn under två resp. tre krisår för fyra olika antaganden om krisimporl.För ireårsfallei har även beräknats behov av produklion vid en fullständigavspärrning. Vissaberäkningar har även gjorts beträffande behov av inhemsk fiberpro-dukiion ochtillverkning av arbetshandskar. Utredaren har vidberäkning av produktionsbehovet av olika tekovaror utgått från tillförselbehovelav kläder och andra färdigvaror på tekoområdel. Sedan hänsyn tagits tillkrisimport, krisexport och möjlig minskning av de kommersiella lagren inäringslivet har ett produktionsbehov av konfektion (inkl, trikå)beräknats.Tillförsel-och produktionsbehov av insatsvaror,dvs. i försia hand väv och garn,har därefter uppskattats genom beräkningar via produktstrukturer. Hänsyn lillutrikeshandel och lagernedskärning hariagils i varie förädlingsled. Resultatenav utredarens beräkningar redovisas i del följande för resp, varuområde. Flera remissinstanser anseratt de resultat som utredaren kommil fram till är för optimistiska. Man anfördärvid bl.a. de argument som redan har redovisais i del föregående om krisimportensstorlek. och anser att lillförselbehoven harunderskattats och menar atl uiredningen är förteoretisk och inaktuell föratt kunna uigöra underiag för överväganden i deltasammanhang. anför liknande synpunkler. Texiilrådei - konfektionsindustriföreningenmenar all utredaren har varit för optimistisk i sina överväganden om vårt försöriningslägei en krissituation, ÖEF,, Textilrådet-konfeklionsindustriförening-en, LO,och anser att det från försörjningsberedskapssynpunkiär angeläget alt ålgärder genast vidtas medan däremot SIND anser att del f n.inte föreligger behov av långl gående ingrepp av försörjningsberedskapsskäl. 1977/78:42 56 Föregen del vill jag framhålla att utredaren vid beräkningarna avseendetekoområdet har använt i princip samma metod som användes i promemorian (Ds H1976:7) Skor i krislid då del gällde försörjningsberedskapen på skoområdet.