prop · G103125 · 1977-12-31 00:00:00 — Kort därefter sändesytterligare fem läkare från sjukhuset till skredområdet. I närheten avskredområdet upprättades två förbandsplatser, där ett mindre antal lätt skadadetogs om hand. Vid det närbelägna för psykiskt sjuka togsett femtiotal personer om hand. Endast ett fåtal behövde vård och ingen behövdeläggas in. Försvarsområdesstabensamordnade under mililärbefälhavaren hjälpinsatserna från militära förband,hemvärn och frivilliga försvarsorganisationer. kunde 150 manfrån KA 4 ställas till förfogande. var 100150 personerkontinuerligt insatta för att tiUsammans med personal ur brandförsvaret skötaräddnings- och röjningsarbetet. till på måndagenbiträdde 50 Prop.1977/78:125 93 personerkontinuerligt polisen med bevakningsuppgifier. Totalt insattes underräddningsaktionen omkring 1 000 personer ur militära förband, hemvärn ochfrivilligorganisationer. Strålkastare, radioutrustning och annanmateriel var vid skredplatsen . rekvirerades ochutlämnades bl. a. bergborrmaskiner, spett, bultsaxar och domkrafler. Kommunensolika verk bidrog med sina resurser för atl understödja räddningsarbetet.Sålunda tog geotekniker fram del underlag som behövdes för atträddningsledningen skulle kunna bestämma om evakuering, besök och inflyttning iområdet. I regi byggdes på polisens begäran ett fem km långtbevakningsstängsel runt området och sedan också vägar lill och inomskredområdet. stängde snabbi av vattentillförseln ochavloppen i området. transporterade reservkraflsaggre-gattill platsen och fick mycket snabbt fram belysning till skredområdel.Socialförvaltningen organiserade en hjälpverksamhet i upplysningscentralen ochbostadsförmedlingen anordnade mottagning på samma ställe. Ensärskild informationsbyrå upprättades av stadskansliets informationsavdelningi samverkan med polisen. Den information som räddningsledningen ville spridatill de katastrofdrabbade kunde nå ut mycket snabbt genom bl. a. lokalradionsförsorg. Under räddningsskedet hölls presskonferenser som anordnadesav den centrala räddningsledningen. Därvid medverkade kommunstyrelsen ocholika organ som deltog i räddningsarbetet. Ibörjan av bildades en central samrådsgrupp med statsråd ochtjänstemän från berörda departement samt företrädare för ,, försäkringsgivarna och villaägarför-eningarna. Samrådsgruppenfungerar som ett forum för överläggningar i de ekonomiska och praktiska frågorsom föranleds av jordskredet. Iett svar på en fråga i förklarades, att del frånallra första stund hade varit regeringens avsikt att medverka till atl dedrabbade skulle, så långt det var möjligt, hållas ekonomiskt skadeslösa. Isamband med ett sammanträde i den centrala samrådsgruppenbildades en lokal värderings- och beredningsgrupp. Denna grupp går genomskadefallen och förtecknar ersättningsanspråken. I gmppen sker överläggningar ifrågor rörande värdering och ersättning. Den lokala gruppen består avföreträdare för staten, , försäkringsgivarna och villaägarföreningarna. 1977/78:125 94 Stabiliseringav marken och iordningställande av området Inomkommunen pågår arbete med upprättande av en ny detaljplan för skredområdet ochnärmast omkringliggande områden. Själva skredområdet kan under överskådlig tidsannolikt inte utnyttjas för bostadsändamål. Kommunens avsikt är att det skallställas i ordning som ett grönområde. Vissa vägar behöver emellertid anläggasinom området. Genomkommunens försorg genomförs geotekniska undersökningar och utredningar för atlklarlägga hur marken skall kunna stabiliseras och området ställas i ordning.Vissa stabiliseringsåtgärder har redan vidtagits eller påbörjats. Vidare har utöver vad som skedde redan i samband med räddningstjänsten vissa åtgärderför områdets iordningställande genomförts. a. har den större allmänna vägsom passerar genom skredområdet, , återställts i farbart skick. Förvärvoch försäljning av fastigheter Markeninom skredområdet torde, som har nämnts tidigare, komma att användas som ettgrönområde i anslutning till bostadsbebyggelse och för vägändamål. Under sådanaförhållanden har det ansetts att marken, som torde sakna intresse för denuvarande ägarna, bör ägas av kommunen. Vad som har sagts nu gäller också ifråga om de fastigheter inom skredriskområdet där husen rivs. Flertaletav de bostadsfastigheter inom skredriskområdet som är evakuerade blir, sedanerforderliga stabUiserings- och grundförstärk-ningsåtgärder har vidtagits, återanvändbara. Ett antal fastighetsägare kan emellertid komma alt motsätta sig attflytta tillbaka. De kan också inträffa att några ägare till fastigheter utanförskredriskområdet anser sig inte kunna bo i sma tidigare hus. Detta gäller i förstahand sådana bostadshus som myndighet har beslutat evakuera. En sådaninställning från de skadelidandes sida kan vara grundad på t. ex. starkapsykiska skäl. Som framgår av det följande avser kommunen förvärvafastigheterna i de fall de nuvarande ägarna inte kommer atl flytta tillbaka. Innande fastigheter som inlöses kan försäljas, måste erforderliga stabiliserings-och grundförstärkningsåtgärder samt reparationer vidtagas. Vid försäljningenbör en ersättning som väl motsvarar fastigheternas marknadsvärde före skredetkunna erhåUas. är ett attraktivt bostadsområde och tillgången på småhusär begränsad. Området är vidare mycket grundligt undersökt ur geologisksynpunkt. Omfattande åtgärder skall vidtagas för att förhindra framtida skred.Själva skredområdet kommer att ställas i ordning på ett sådant sätt att de omkringliggandebostadsområdenas attraktivitet inle minskar till följd av skredet. Ansvaretför åtgärder och kostnadsfördelning Företrädareför staten har fört förhandlingar med företrädare för dels ,dels försäkringsgivarna om bl. a. ansvaret för de Prop.1977/78:125 95 åtgärdersom behöver vidtas i skredområdet och skredriskområdet samt fördelningen avkostnaderna för dessa åigärder. Förhandlingarna har lett till att förslag tillöverenskommelser mellan staten och kommunen resp. försäkringsgivarna harupprättats. Förslagen bör fogas till regeringsprotokollet i detta ämne sombilaga 12:1 och 12: 2. Kostnadernamed anledning av Tuve-katastrofen har beräknats av kommunen och fördelas enligtförslagen på följande sätt (milj. skadat eller förlorat lösöre Merkostnader för de skade- kan komma att rivas (inkl. vissa vägar) *Kostnaderna kan f.n. ej anges. Debelopp som anges i tabellen är preliminära så vitt avser staten och kommunen.Den slutliga fördelningen mellan dessa parter skall enligt förslag till överenskommelseavse verkliga kosmader. De ersättningsbelopp som försäkringsgivarna kommer altfå betala för förstörda byggnader och skadat eller förlorat lösöre äruppskattade. Uppgift om storleken av merkostnader för de skadelidande,flyttningskostnader m. m. saknas . Övriga kostnader som enligt förslagtill överenskommelse faller på försäkringsgivarna avser fasta belopp. Dockskall en justering ske med hänsyn till de värden som kommer att fastställas förbyggnaderna (preliminärt har värdet av varje byggnad upptagits till 300 000 kr.Mervärdeskatt och prisstegringar beräknas till 5,6 milj. kr. En del av dennakostnad skall enligt förslag till överenskommelse belasta kommunen. Kommunenskostnader för räddningstjänst, vilka beräknas uppgå till 11 milj. kr., ersättsav staten i enlighet med bestämmelser i brandlagen (1974: 80) och de principerför statsbidrag som gäller vid tUlämpning av 21 § tredje stycket nämnda lag. 1977/78:125 96 Detbelopp som behövs för atl täcka statens kostnader utöver kostnaderna förräddningstjänst kan avrundas till 65 milj. kr. Hänsyn har då också tagitstill mervärdeskatt och prisstegringar samt till behov av viss marginal förosäkerhet i kostnadskalkylerna. Fastighetsägarnaoch deras famUjer har beretts tillfälliga bostäder genom bl. a. Göteborgskommun och AB . De första återflyttningarna till bostäderna inom skredriskområdelberäknas kunna ske . Kommunen har erbjudit de drabbade förturtill de grupphus, bostadsrättslägenheter och kommunala tomter för friliggandesmåhus som blir färdiga . Försäkringsgivarnasvarar gentemot de skadelidande för bl. a. skada på byggnader och lösöre samtför de nödvändiga merkostnader för kost, logi m. m. som uppstår. Det ansvar somUgger på försäkringsgivarna kan betecknas som primärt. Insatser från staten föratt försälta de skadelidande i samma ekonomiska situation som före katastrofenkan bli aktueUa endast i den mån försäkringsskydd inte föreligger. Staten harinte någon formell skyldighet att betala ersättning. Denersättning som om de skadelidande skall hållas ekonomiskt skadeslösa kommeratt falla på staten hänför sig i första hand till marken på de förstördafastigheterna inom skredområdet. Staten kan därutöver få finansiera inlösen avfastigheter utanför skredområdel. Vidare kan staten få svara för fast och lösegendom som inte täcks av försäkringsskydd. Övriga kostnader som kan uppståför staten kan preciseras först sedan den lokala gruppen har hunnit gå genomskadefallen ooh förteckna ersättningsanspråken. Ettvärderingsarbete beträffande fastigheterna har påbörjats genom länsstyrelsensförsorg. I arbetet deltar bl. a. värderingsexpertis som villa-ägarföreningenanlitar. Materialbeträffande prisnivån i öppna marknaden för fastigheter som är jämförbara meddem som är belägna inom skred- och skredriskområdena har samlats in och ställtssamman. Resultatet av detta arbele (ortsprisutredningen) har därefterredovisats och diskuterats i den lokala gruppen. F. n. pågår en värdering avvarje enskild fastighet med utgångspunkt i ortsprisutredningen. Detta arbeteberäknas vara klart under senare delen av mars. Därefter kommervärderingsmännen att inhämta varje fastighetsägares synpunkter påvärderingsresultatet. Under senare delen av april beräknas ersättningsanspråkoch värderingsresultat bli redovisade i den lokala gruppen. Länsstyrelsenkommer därefter att med eget yttrande överlämna materialet till regeringen förslutligt ställningstagande. Prop.1977/78:125 97 Naturkatastrofer av detta slaginträffar inte ofta i och det är naturligt atl göra en jämförelse med jordskredetden i vid . Detta skred ansågs vara ennaturkatastrof av för svenska förhåUanden sällsynt karaktär och med ovanligtomfattande skadeverkningar. Skredet i berörde ett omkring 400 m brettoch område. Bostadsbebyggelsen bestod av 30 egnahem och hyreshus,innehåUande tillsammans 118 lägenheter. Inom området bodde 304 personer.Katastrofen krävde ett dödsoffer och två personer skadades svårt. Skadorna vidSurtekatastrofen uppskattades i prop. 1950: 256 till omkring 5 milj. kr. Även om Surtekatastrofensåledes var en naturkatastrof med ovanligt omfattande skadeverkningar, kan detkonstateras att naturkatastrofen i har medfört väsentligt störreskadeverkningar. Skredområdet i har formen av en i toppen avskurentriangel med en bas av 600 m och en höjd av 800 m. Inom detta område låg 67bostadshus som kan betecknas som totalförstörda. Det har visat sig nödvändigtatt därutöver riva fem hus. Ytterligare tio bostadshus kan komma att behövarivas. Därutöver ligger 69 bostadshus incmi ett område där omedelbar risk förskred föreligger. Dessa hus är evakuerade och de kan åter användas förbostadsändamål först sedan åtgärder för stabilisering av marken och förstärkningav byggnadernas gmnder har vidtagits. Inom skredområdet bodde 230 personer, inomskredriskområdet ytterligare 206 personer och inom ett område som varevakuerat på grund av säkerhetsskäl 212 personer. Vid skredet i omkom 9personer. Antalet skadade var begränsat. De materiella skadoma och kostnademaför återställning av området m. m. kan uppskattas till omkring 140 milj. kr. Länsstyrelsenämnar göra en utvärdering av räddningstjänstinsatserna vid skredet. För att fåunderlag för värderingen har från de olika myndigheter, företagoch organisationer som deltag i eller på annat sätt berördes avräddningsaktionen begärt detaljerade redogörelser för deras insatser ocherfarenheter. Sedan dessa redogörelser har ställts samman och analyserats inomlänsstyrelsen, kommer en rapport att utarbetas. Jag har genom personligtbesök på katastrofplatsen kunnat bUda mig en uppfattning om skadornasomfattning. a, fortlöpande rapporter från har jagkunnat följa myndigheternas insatser. kommer att ge endetaljerad redovisning för rädd-ningstjänstinsatsema. Det kan enligt min meningredan nu konstateras att de planer som och räddningsorganen hadeatt arbeta efter visade sig vara i stort sett ändamålsenliga, att samverkanmellan de olika räddningsorganen var effektiv samt att alla enheter snabbt kompå plats och synes ha använts på rätt sätt. 7 1977/78. 1977/78:125 98 Vadgäller de enskilda personer som har lidit skada genom katastrofen anser jagvara angeläget att staten i den mån ersättningsskyldighet inte ankommer påförsäkringsgivarna träder in med hjälp. Härvid bör enligl min meningeftersträvas att de skadelidande skall försättas i samma ekonomiska situationsom före katastrofen. Ersättningför byggnader inom skredområdet och för de byggnader inom skredriskområdet sommåste rivas bekostas av försäkringsgivarna. Försäkringsvillkoren innefattarinte ersättning för skador på marken. Denna kommer sannolikt inte att inom överskådUgtid kunna användas för bebyggelseändamål utan endast ställas i ordning som ettgrönområde med vägar tUl kvarvarande bebyggelse. Marken som således saknar intresseför de nuvarande ägarna bör lämpligen överföras i kommunens ägo. Ersättningen tUlmarkägarna bör bekostas av staten. Bostadsfastigheternainom skredriskområdet är evakuerade till dess erforderliga stabiliserings- och grundförstärkningsåtgärderhar vidtagits. Enligt uppgift vill i en del fall fastighetsägare, innehavare avbostadsrättsradhus och deras familjer av främst psykiska skäl inte flyttatillbaka tUl sina tidigare hem sedan dessa åter blivit beboeliga. Sammaförhållande råder i några fall utanför skredriskområdet men inom det områdesom var evakuerat. Jag anser att dessa fastighetsägare och bo-stadsrällshavarebör kunna få sina fastigheter och bostadsrätter inlösta så att de så snabbt sommöjligt kan skaffa nya bostäder. När det gäller fastigheter utanförskredriskområdet bör detta dock ifrågakomma endast när särskilt starka skälföreligger. Frågan får prövas i varje särskilt fall. Sedan fastigheterna harlösts in bör de försäljas. Fastighetsägarna kanersättas antingen i den formen att de erhåller nya likvärdiga fastigheter urden kommunala småhuskön i utbyte mot de gamla fastighetema eller att de fårersättning efter avdrag för vad försäkringsgivarna har att ge ut förfastigheternas marknadsvärde beräknat som om skredet inte hade inträffat ochenligt de principer som tiUämpas vid expropriation. Båda alternativen harstuderats. Kommunen har emeUertid enligt förslaget till överenskommelse medstaten ställt som villkor att fastighetsägarna ersätts på annat sätt än genomatt kommunen tillhandahåller bytesfastigheter. För detta har kommunen anförtett flertal skäl, bl. a. att bytesmetoden medför stora praktiska svårigheteroch kräver att ett planlagt område med lämpligt läge finns tiUgängligt föromedelbar bebyggelse samt att det inte finns något sådant område. Jag kanansluta mig till kommunens ståndpunkt och anser det angeläget att man tillämparen metod som är praktisk och smidig och som kan ge de skadelidandefastighetsägarna besked inom rimlig tid om vilken ersättning de skall få.Ersättningen bör därför bestämmas efter vanliga expropriationsrättsligaprinciper och värderingstidpunkten faststäUas till , dåfastighetsägarna med nuvarande planering kan beräknas komma att få sinersättning. Prop.1977/78:125 99 Såsomframgår av förslaget till överenskommelse meUan staten och harkommunen åtagit sig att svara för i princip alla praktiska åtgärder medanledning av skredet. Det gäller -bl. a. åtgärder för stabilisering av marken,grundförstärkning av byggnader, anläggande av vägar och iordningställande avområdet. Vidare skall kommunen ha hand om förvärv, förvaltning och försäljningav fasligheter. Statens intressen skall enligt förslaget lill överenskommelsetillgodoses genom ett samrådsförfarande mellan kommunen och länsstyrelsen.Finansieringen av kommunens förvärv av det område som skall ställas i ordningtill ett grönområde avses ske genom statsbidrag. För kommunens förvärv av de fastighetersom åter skall säljas ställer, enligl förslag till överenskommelse, staten etträntefritt lån till kommunens förfogande. Lånet skall återbetalas i denomfattning och den takt som kommunen säljer fastigheterna. En slutligavräkning skall äga rum mellan staten och kommunen sedan förvärv ochförsäljning av fastigheterna har avslutats, vilket beräknas ske före utgångenav . Jaganser denna uppläggning ändamålsenlig. Kommunen har resurser och erfarenheterav de ifrågavarande uppgifterna. Om staten skulle sköta dessa uppgifter, skulledet krävas en särskild organisation för ändamålet. Av förslagen tiUöverenskommelser mellan staten och kommunen resp. försäkringsgivarna framgårfördelningen mellan staten, kommunen och försäkringsgivarna av kostnaderavseende åtgärder för grundförstärkningar, stabilisering av marken,iordningställande av området m. m. Grundförstärkningskostnader skall enligtförslag till överenskommelse belasta försäkringsgivarna i den mån de är atthänföra till byggnader som omfattas av försäkringsskydd, vilket inte är falletmed bl. a. bostadsrättsradhus. Stabiliseringskostnaderna skall fördelas mellanförsäkringsgivarna och staten. Försäkringsgivarna skall då svara förstabiliseringskostnader som kan betecknas som åtgärder för att förhindraytterligare skredskador på byggnader med försäkringsskydd. Staten svararsåledes för dels kostnaderna för grundförstärknings- och stabiliseringsåtgärdersom avser byggnader som inte omfattas av försäkringsskydd, dels den del avstabiliseringskostnaderna som avser mark. Försäkringsgivarna skall enligtförslaget inte belastas med högre kostnad än som motsvarar värdet av debyggnader som säkras genom åtgärderna inom en viss del av skredkanten. Ifördelningen mellan staten och kommunen är huvudprincipen att kostnader föriordningställande delas lika, medan staten ensam svarar för övriga kostnader.Jag anser att fördelningen meUan staten, kommunen och försäkringsgivarna ärrimlig. Därvid beaktar jag bl. a. att kommunen åtager sig ansvaret för detpraktiska genomförandet av åtgärderna och inte avser atl begära ersättning avstaten för administrativa kostnader eller för den mark som tillhörde kommunenoch som skadades genom skredet. Detär nu för tidigt att närmare ange vilka ytterligare ersättnings- Prop.1977/78:125 lOo beloppsom kan komma att bU aktueUa för att de skadelidande skall försättas i sammaekonomiska situation som före katastrofen. Jag anser det dock lämpUgt attavsätta ett visst belopp för sådana ersättningar. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de föreslagna överenskommelserna mellan staten och dels kommunen, delsförsäkringsgivarna. [1]E 1. Ersättningar m. m. i samband med naturkatastrofen i . Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1977/78. Med hänvisning till vadjag har anfört i det föregående hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Ersättningar m. m. i samband med naturkatastrofen i på tilläggsbudgetIII tiU statsbudgeten för /78 anvisa ett reservationsanslag av65 . [2]26. Lån för inlösen av fastigheter i samband med naturkatastrofen i . Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1977/78. Medhänvisning tUl vad jag har anfört i det föregående hemställer jag attregeringen föreslår atttill Lån för inlösen av fastigheter i samband med naturkatastrofen i påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 anvisa ettinvesteringsanslag av . Prop.1977/78:125 101 Bilaga12: 1 Förslag till överenskommelse Samhälletsåtgärder inom skred- och skredriskområdet i samt fördehiingen mellanstaten och av kostnaderna för åtgärderna Deåtaganden från statens sida som anges i det följande gäller endast iförhållande till . De avser således inte att redovisa statensinställning i fråga om kostnadsfördelningen mellan staten, å ena sidan, ochannan intressent än kommunen, å andra sidan. Detantecknas att den centrala samrådsgruppen vid sammanträde den 22 december 1977kommit fram till i huvudsak följande. De drabbade skall inte behövaförsättas i en sämre ekonomisk situation än före katastrofen. Staten är beredd att övertafastigheter inom den gräns som har dragits kring skred- och skredriskområdet(se särskild karta upprättad av iGöteborgs kommun). Frågan om Övertagande avfastigheter utanför nyssnämnda gräns skall prövas i varje särskilt fall. I förhållande till deskadelidande har försäkringsbolagen ett primärt ansvar. Avgränsningen mellanstatens och bolagens ansvar får klarläggas genom överläggningar mellan statenoch bolagen. En lokal värderings- och beredningsgmppskall tillsättas. Denna lokala grupp skall gå igenom skadefallen och antecknaersättningsanspråken. 1 gruppen skall överläggningar kunna ske i principfrågorrörande värdering och ersättning. I fråga om återstäUande avskredområdet bör överläggningar äga rum mellan staten och kommunen. atlkommunens kostnader för räddningstjänst ersätts av staten i enlighet meduttryckliga bestämmelser i brandlagen och de principer för statsbidrag somgäller vid tillämpning av 21 § tredje stycket nämnda lag och attkommunen har beslutat att de bostadsinnehavare som har förlorat sina hem vid Tuve-rasetskall ges förtur till de grupphus, bostadsrättslägenheter och kommunala tomterför friliggande småhus som produceras ooh 1979. 1§ Kommunen åtager sig följande. Kommunen genomför förvärv avmark i skredområdet och blir ägare tUl den. Kommunen förvärvar iförekommande fall även fastigheter inom skredriskområdet, iordningställer och förvaharfastigheterna samt försäljer dem. Kommunen förvärvrr defastigheter utanför skredriskområdet, vilka staten efter prövning i varjesärskilt fall funnit böra övertagas. Dessa fastigheter iordningställs,förvaltas och försäljs av kommunen. 8 1977/78. 1977/78:125 102 Kommunen låter utföra grundförstärknings- och stabiliseringsåtgärder ochanlägger gator, ledningar o. s. v. inom skred- och skredriskområdet samtiordningställer området och, i erforderlig omfattning, mark i anslutning tUlområdet. Kommunen gör inte anspråk på ersättning av staten för de skador somhar tillfogals kommunens fastigheter genom skredet. Kommunenhar inga anspråk på staten för kostnader för administration av de åtgärder somanges under 14 ovan. Som administrationskostnad räknas inteadministrationspålägg för arbeten som kommunens affärsdrivande verk utför ellerlåter utföra och som är direkt hänförliga till resp. arbetsprojekt. Statenåtager sig att genom statsbidrag svara för kommunens kostnader för markförvärvinom skredområdet. Förkommunens förvärv av fastigheter inom och i förekommande fall utanförskredriskområdet ställer staten ett räntefritt lån eller lånegarantier därstaten svarar för räntekostnaden till förfogande. Lånet återbetalas i denomfattning och i den takt som kommunen försäljer fastigheterna. Statenoch kommunen skall verka för att de åtgärder som avses i 1 § första stycket 1och 2 genomförs i sådan tid att ett slutligt avräkningsförfarande kan ske föreutgången av . Avräkningsförfärandet skall avse all mark och allafastigheter som kommunen förvärvat resp. förvärvat och försålt enligt 1 §första stycket 13. Statenförbinder sig att gentemot kommunen svara för kostnaderna för allastabiliseringsåtgärder och däri ingående vägbyggnadsarbeten inom skred- ochskredriskområdet, inklusive geotekniska undersökningar, utredningar ochprogramhandlingar (av kommunen uppskattade kostnader: 21,6 milj, kr, vidbevarandet av 78 hus och 19,4 milj. kr. vid bevarandet av 69 hus), ombyggnadenav (av kommunen uppskattad kostnad: 1,4 milj. rivningoch undanskaffande av byggnader inom skredriskområdet (av kommunen uppskattadekostnader: 3 milj. kr. vid bevarandet av 78 hus och 7,5 milj. kr. vidbevarandet av 69 hus), gmndförslärkningar och reparationer av byggnader m. m.inom skredriskområdet (av kommunen uppskattade kostnader: 7,1 milj. kr.