prop · G103128 · 1977-12-31 00:00:00 — En borrning till sjöss (offshore)är i regel dyrare än på land (onshore) till motsvarande djup. Ett hål somborras i kostar 10-50 milj. kr., medan ell hål i ökenterräng it. ex. kostar 8-20 milj. kr. All provborrning innebär sålunda ettavsevärt ekonomiskt risklagande. Flertalet wildcats är s.k. torra hål. Även i fall då olja eller gas påträffas i hålet krävs detytterligare borrningar för att fastställa reservoarens utbredning ochegenskaper så att fyndets ekonomiska värde kan beräknas. Utvärderingsarbetetkan vid stora fynd kräva . Den ekonomiska risken reduceras stegvis vidpositiva utfall av arbelel. Förde angivna arbelsfaserna anlitas specialiserade entreprenörer, som tillhandahållerall utrustning och personal. En prospekteringsinsatsomfattar alla åtgärder som är förenade med en wildcat-borrning. Kostnadeninnefattar anskaffning av lelningsrättigheter, geologiska och geofysiskaarbeten, provborrning saml även administrationskostnader och kostnader förinsatser som inle har lett till provborrning utan har fått avbrytas på tidigarestadium. Kostnaden för en prospekteringsinsatsvarierar kraftigt mellan olika projekt. För projekt som är aktuella för Petroswedeär den genomsnittliga kostnaden per prospekteringsinsats ca 20 milj. kr. Dettagäller totalkostnaden, dvs. Vid positivt resultattillkommer utvärderingen av fyndet. Den genomsnittliga kostnaden härför,omfattande tre provborrningar m.m., uppgår onshore till omkring 30 milj. kr.medan den offshore kan uppgå lill storleksordningen 100 milj. kr. Sedan man genom prospekteringhar konstaterat att en fyndighet är utvinningsvärd vidtar utvecklingsfasen.Denna omfattar bl. a. konstruktion, upphandling, tillverkning och installationav anläggningar och utrustning för atl borra produktionshål, föra upp oljan tillytan, skilja av främmande ämnen samt transportera oljan från fältet, vanligengenom rörled- Prop.1977/78:128 14 För oljefält offshore krävs en eller flera produklionsplaltformar.Investeringen i förhållande lill produktionskapaciteten är i regel väsentiigthögre offshore än onshore. Investeringen för ett fält i kan anges till500-1 000 milj. kr. för varie miljon ton i produktionskapacitet. Produktionen kan i regel böria så snart förstaproduktionshålet har färdigställts. Produktionen ökar snabbt för alt efter två nå en toppnivå. Därefter avtar den succesivl. Fältets livslängd ärnormalt . Kännetecknande för oljeletning är att varken sannolikhetenför atl en viss borrning skall resultera i ett fynd eller storleken av etteventuellt fynd kan anges i förväg med någon grad av säkerhet. Endast förverksamhet i slor skala, med god riskspridning, bedriven samt omfattande många olika regioner och geologiska områden blirinverkan av slumpen begränsad. Den internationella oljeindustrins verksamhet ärspridd över många länder. De projekt som leder lill framgång måste ge enavkastning som täcker kostnader inte bara för de framgångsrika projekten utanockså för projekt som har misslyckats. Oljeutvinning kan vara mycket lönsam, vilket sammanhängermed den höga risken. Den beräknade medelavkastningen för de 22 oljefält i Nordsjönför vilka investeringsbeslut har fatlats är vid oförändrad realprisnivå förråolja . Aterbetalningsliden räknat från prospekteringsstarten är fem för fynd offshore. Överskottet av produktionen efter avdrag föramorteringar, räntor, skatter och driftkostnader kan uppgå till omkring 100 kr.per ton råolja vid ett råoljepris av ca . men varierar inom vida gränser. Storleken av de totala kostnaderna för prospektering ochutvinning av olja i världen är inte känd. Uppskattningar pekar på atl kostnadernaår uppgick lill ca , varav ca hälften i Förenta staterna.Det globala behovet av insatser för atlvidmakthålla utvinningsvärda tillgångar motsvarande minsl 30 årsbehov beräknasuppgå till storleksordningen . Kostnader för prospektering fram lill att ett fyndförklaras ekonomiskt driwärt kan i regel inte lånefinansieras. Däremot kanvanligen investeringar i produktion finansieras på normalt sätt överkapitalmarknaden, varvid fyndigheten kan nyttjas som säkerhet. Beträffande de allmänna förutsättningarna för oljeletning framhållsi studien följande. Det finns ca 600 potentiellt oljeförande sedimenlära bassängeri världen. Endast i en fjärdedel av dessa har omfattande prospektering ochutvinning skett. utgör ett sådant område. Sedan starten harutförts mer än 600 provborrningar till en uppskattad totalkostnad av ca 15 miljarderkr. De kända och utvinningsvärda oljetillgångarna i söder om 62:abreddgraden beräknas till omkring 3000 milj. ton, vilket ulgör av deglobala tillgångarna och motsvarar världskonsumlion. Prop.1977/78:128 15 Vissastora fynd kan alltjämt väntas särskilt pä norskt område, men i övrigt återstårsannolikt främst medelstora eller mindre, och därmed marginellt utvinningsvärda,fält att upptäcka. Utanför finns betydande potential men ingenborrning har ännu sketl. 1 deflesta länder tillkommer del staten att meddela letnings- och ulvin-ningsrätlighelerinom landets territorium. Del slora flertalet länder har valt atl låta olikainhemska och utiändska förelag i konkurrens svara för letning och utvinning.Detta gäller inte bara i länder med marknadsekonomiska system. Upplåtelseav lelningsrättigheter sker efter tre huvudmodeller, nämligen koncessionsavtal,produktionsdelningskontrakl och servicekontrakt. Koncessionsavlal var frånbörjan den helt förhärskande avtalsformen och förekommer alkjämt i t. ex. Norgeoch . Koncessionsavtalel föreskriver normalt att s.k. royaltyskall betalas på utvunnen mängd. Staten har vanligen option att ta ut royaltyni form av olja eller gas. Vidare skall en årlig arealavgift eriäggas. ärdel också regel att staten, i händelse av fynd, skall ha rätt till en vissandel av fyndet, s. k. carried interest. Denna rätt utövas vanligen genom ettstatligt oljebolag. Produktionsdelningskontraklinnebär atl företaget eller konsortiet svarar för alla kostnader i samband medletning i utbyte mot en i förväg reglerad andel av eventuell produktion somersättning för nedlagda kostnader och risktagande. Servicekontrakt är enlikartad avtalsform, dock att förelaget får kompensation för risktagandelendast genom rabatt på köpta kvantiteter olja. TiUgänglighetenav producerad olja eller gas är beroende av såväl avtalsvillkor somvärdlandets genereUa utförselpolitik. På vissa håll gäller principiellt attolja och gas skall ilandföras i producenllandet och raffineras där. Emellertidär den faktiska situationen såväl i som på andra håll f. n. en annan.Raffinaderikapacitet, flexibilitet att la emot olika kvaliteter råolja samttransport- och lagringskapacitet har avgörande inverkan på tillgängligheten ipraktiken. Om exporttillstånd inle erhålls kan olja antingen säljas tillmarknadspris eller bytas mot en motsvarande kvantitet från annat håll. Sådanaråoljebyten är vanligt förekommande. Detframhålls i studien all nu gäUande koncessionsavlal och andra avtal om letningoch utvinning har en mer officiell status och bättre folkrätlslig förankring änmånga av forna tiders avtal. Ett rimligt mått av stabilitet i avtalsförhållandenaär en förutsättning för alt nödvändiga resurser för all hitta och utveckla nyaoljetillgångar skall kunna mobiliseras. Detta ligger i både konsumentiändersoch producentländers intresse. Flera hundra företag ivärlden är engagerade i internationell prospektering och utvinning, alltifrån helintegreradeslora oljebolag till myckel små företag. Utmärkande för branschen är en hårdkonkurrens om lelningsrättigheter men också ett omfattande samarbete närsådana rättigheter väl har förvärvats. Samarbetet sker i regel i konsortier föratt sprida deltagarnas 1977/78:128 16 riskeroch medge gemensamt utnyttiande av data, erfarenheter och experter. Inom variekonsortium utses en s. k. operatör med ansvar för att genomföra projekten.Ibland beslutar sig företag eller konsortier lör att minska sin intresseandel iett projekt, vilket kan ske genom överlåtelse, s. k. farm-out, till utomståendepart. Letningsrättighelerkan erhållas antingen direkt från myndigheter eller från annan innehavare, iregel med myndigheternas godkännande. I vissa länder, bl. a. ochStorbritannien, utlyses från tid till annan ansökningsronder omfattande ett anlalområden, s. k. block. Efter förhandlingar sker tilldelning av blocken, varvid bl.a.sökandens tekniska resurser och åtaganden att genomföra arbetsprogram beaktas. BeträffandePelroswedes verksamhet framhålls i studien följande. Bolagets allmänna strategihar varit atl delta i projekt där den dubbla målsättningen ökad försörjningslrygghet- dvs. maximal dispositionsrätt till produktion - och affärsmässighet - dvs.god förväntad avkastning i händelse av fynd - har kunnat tillgodoses. Underuppbyggnadsperioden har bolagets intressenter önskat alltyngdpunkten för bolagets verksamhet skall ligga i och angränsandeområden. Sedan bolaget bildades har emellertid konkurrensen, särskilt i Norgeoch , varit hård och antalet utbjudna block litet, varförmöjligheterna att här förvärva nya koncessioner har varit starkt begränsade.Därför har även andra områden kommit i fråga, främst och . Pelroswedesåtaganden i dessa områden var inledningsvis relativt omfattande men har efterhand trappats ned genom alt andelar i berörda koncessioner har överlåtits tillandra bolag. Pelroswedespolicy i fråga om områdesval har alltså varit atl prioritera verksamheten tillNord sjöområdet men atl vara öppen för möjligheter även i andraområden. Vidare har ett aktivt tekniskt samarbete med andra bolageftersträvats. Val av samarbetspartners har ägnats särskUd uppmärksamhet. Blandbolagets tidigare och nuvarande partners återfinns ett flertal slora oljebolag,vissa statligt finansierade företag samt mindre bolag med intemationellerfarenhet. 1studien framhålls att Petroswede har fått ett positivt mottagande i oljebranschenfrån såväl myndigheter som bolag. Ägarstrukturen med internationellt kändasvenska statliga, kooperativa och enskilda företag har utgjort en klartillgång. I studien betecknas en kraftsamling av svenska intressen utåt sombetydelsefull och intern samordning av knappa resurser som en självklarnödvändighet. Genom samarbetet inom Petroswede har bolagels intressenter kunnatdelta i granskningen av en stor mängd utländska projekt. Delta har enligtstudien sannolikt lett till fler engagemang än vad intressenterna var för sighade kunnat uppnå med rimliga insatser. Istudien lämnas vissa uppgifter om del statliga engagemanget inom oljeförsörjningsindustrini vissa länder. Formen för statsengagemang i prospekterings- ochutvinningsverksamhet är relativt likartad i , Prop.1977/78:128 17 I dessa tre länder bedrivs verksamheten inom bolag som ägs helteller delvis av staten. Verksamheten finansieras dock på olika sätt. Detspanska Hispanoil och det tyska Deminex har en långsiktig kvantitativmålsättning för verksamheten. Japansenergisitualion liknar i flera avseenden . Oljans andel av primärenergiförsöriningenutgör . För att skapa en tryggare oljeförsörining har japanskaregeringen vidtagit åtgärder för atl stimulera etablerande av japanskproduktion utomlands med mål att denna väg svara för av importen. Prospekteringoch utvinning bedrivs av japanska företag med finansiellt slöd av det statligaJapan (). Japanska företag är engageradei ett sjuttiotal projekt utanför , av vUka elva har lett till kommersiellproduktion. Projekten är fördelade geografiskt över ett stort antal länder iflera världsdelar. ,, och satsningar på intemationell prospekteringär av olika omfattning. satsar i genomsnitt ca 1 000 milj. kr. ,medan motsvarande tal för Västlyskaland är ca 400 milj. kr., för ca 200milj. och för ca 20 milj. kr. I relation lill befolkning och importav olja leder på en nivå som är dubbelt så hög som ochJapans, medan den svenska satsningen även med dessa mått ligger klart lägst. Istudien presenteras avslutningsvis två räkneexempel för ett svensktprospekleringsprogram.Dessa exempel bygger på antaganden som har ansetts rimliga, och de syftar tillatt illustrera sambandet mellan insatser och resultat vid prospektering. Det framhåUsdock i studien att förvärv av andelar i redan utvärderade fynd kan ge snabbareresultat. Varieprospekteringsinsats beräknas kräva , vilket innebär att medelsram föråtaganden bör finnas tillgänglig före borrning. Förbrukning av medelberäknas i huvudsak ske det tredje året, dvs. som borrning äger rum.Kostnaden för varie hel insats () beräknas vara 20 milj. kr. Ulvärderingsfasen antasbörja efter fynd och vara . För varje tjugotalprovborrningar antas behov av en fullständig utvärdering, kostnadsberäknad tUl100 milj. kr., saml en utvärdering som får avbrytas då man kan konstatera alt driwärtfynd ej föreligger, kostnadsberäknad tUl 50 milj. kr. Förbrukning sker medlika belopp utvärdering beräknas pågå. Den förväntade mängdenkommersiellt utvinningsbar olja per provborrning som tillfaller prospektörenuppgår enligt exemplen tiU 1,3 milj. ton. Detta svarar mot t.ex. en sannolikhetav 1:20 all hitta 27 milj. ton. Produktionen från ett oljefält karakteriserasav en uppbyggnadsfas, som antas vara . Därefter följer ett skede medkonstant produktion, som antas vara , under vilken av reservenproduceras . Från och med det sjätte året böriar produktionen avta med10% . Totalt antas produktionen pågå . 1977/78:128 18 Investeringsbehovetför produktionsanläggningar och utrustning för ett fält om 27 milj. ton antasuppgå till totalt ca 1 500 milj. kr. Igrund fa Het väljs ett program vars mål är att kunna åstadkomma en varaktigproduktion av 5 milj. ton . Produktionen skall åstadkommas primärt medhjälp av prospektering. Härför krävs en insats av ca 75 milj. kr. Meden genomsnittlig intresseandel av i varje projekt innebär detta deltagandei 15 borrningar enligt följande: Antalborrningar (intresseandel) 5 10 15 15 15 15 15 15 15 120 Prospekteringskostnader(milj.kr.) 25 50 75 75 75 75 75 75 75 600 Underförutsättning atl programmet inleds väntas produktionen komma igång år1983 och växa gradvis till 5 milj. lon . Nivån3 milj. ton uppnås vid 1990-lalets börian. Intäkterkan i grandfallet påräknas . Driftsöverskotlet, dvs. intäkterefter skatter och driftskostnader, beräknas öka från 12 milj. kr. till900 milj. kr. Kostnaderna för prospektering och utvärdering beräknasöka från 25 milj. kr. till 100 milj. kr. Investeringarna kan beräknas komma igång , då 18 milj. kr. behövs.De ökar sedan till 270 milj. kr. Medlånefinansiering av investeringarna beräknas det årliga underskottet av helaverksamheten till maximalt ca 100 milj. kr. Årliga överskott uppkommerredan från år 1987. De ackumulerade underskotten ger upphov till ett maximaltkapitalbehov av 600 milj. kr. De ackumulerade överskollen uppgår till ca 600 milj. kr., varför medel tUlfördaverksamheten kan beräknas vara till fullo återbetaldaår 1992. Istudien anges även ett fall med snabbare produktionsutbyggnad. Enligt dettaalternativ skulle volymen 5 milj. årslön kunna uppnås redan vid 1990-taletsbörjan. Detta beräknas kunna ske med ett prospekteringsprogram som byggs uppsuccessivt till en kostnadsnivå av 150 milj. kr. och därefter minskartill den på lång sikt erforderliga nivån 75 milj. kr. Kapitalbehovetför detta alternativ ökar i förhållande tUl grundfallel med ca 300 milj. kr.för prospektering saml ca 100 milj. kr. för utvärdering, varigenom det totalakapitalbehovet ökar från 600 till ca 1000 milj. kr. I studien framhålls att enframförhållning av är önskvärd för att ge kontinuitet i anskaffning avkoncessioner och genomförande av förarbeten. Delta innebär att medelsramar börbeslutas i förväg. Bindande definitiva beslut om förbrakning kandärefter las succesivl . Beslul om medel för utvärderingkräver inte motsvarande framförhållning och blir aktuellt först vid fynd. Prop.1977/78:128 19 Deangivna exemplen belyser främst kvantiletsmål, dvs. försörjnings-målsättning.Ett lika angeläget mål förutsätts vara god lönsamhet, som indirekt leder tillbilligast möjliga olja. Lönsamheten kan delvis styras genom valet av projekt.Även om man styr efter förväntade värden vid val av projekt kommer de faktiskaekonomiska utfallen av enskilda projekt att variera inom vida gränser bl. a.som en följd av slumpfaktorn. Med tillräcklig uthållighet och skicklighet bördockslumpen neutraliseras och uppställda lönsamhetskriterier med tiden uppnås. Istudien framhålls förvärv av andelar i utvärderade oljefynd, "olja imarken", som ett realistiskt alternativ eller snarare komplement-till prospektering.Från försörjningssynpunkt är sådana förvärv en tryggare men dyrare väg. Frånkostnads- och lönsamhelssynpunkl torde prospektering med egen risktagning ilängden ulfalla gynnsammare än om den primära letningsrisken har burits avandra. Enligtstudien utgör en kombination av renodlad prospektering och köp av fyndandelarunder exploateringsfasen den sannolikt bästa vägen att uppnå ett visstkvantitativt produktionsmål. När ett sådant långsiktigt mål har definierats bördärför varie aktuellt projekt av båda kategorierna analyseras och bedömas medbeaktande av såväl del uppställda kvantitativa målet som gällande kvalitativamål, dvs. ökad försöriningstrygghet och god lönsamhet. Iexemplen har använts en beräknad framförhållning av . Det framhållsi studien att en avsevärt bättre stadga i planering av framför allt personalresurseroch organisation kan nås ju längre framförhållningsperio-den är. Önskvärt ärdärför att kunna planera inom en totalram som täcker en period av ellermer framåt. Med tUlräckligt långsiktig planering och omfattning avprospekteringen ökar del sannolika råoljeutfallet som del relativaekonomiska risktagandel och tiden fram lill fynd och disponibel utvinning kanbringas ned. Pelroswedesskrivelse och studie har fått ell positivt motiagande från samtligaremissinstanser. Ettantal remissinstanser diskuterar frågan om de fö r s ö r j n i n g s p o I i-liskamotiven för en ökad svensk prospekteringsinsats. (11976:05) hänvisar till de studier över den globala tillgången och efterfråganpå olja som har publicerats på senare lid. Enligt dessa studier kan dagensöverkapacitet på produktionssidan komma att förbytas i underkapacitet föremitten av 1980-talel. En sådan utveckling skulle medföra stigande reala priserpå olja och risk för störningar i oljetillförseln. Enligt kommissionenframstår det bl. a. därför som angeläget att landets oljeberoende kan minskas.Även om kraftfuUa åtgärder härför sätts in nu kommer oljeberoendet under restenav seklet atl kvarstå främst inom 1977/78:128 20 transportsektornoch den petrokemiska industrin. Det är därför enligt kommissionen viktigt altskilda slag av åtgärder vidtas för alt tillförsäkra landet en tryggadoljeförsörjning . En sådan åtgärd är prospekteringsinsatser utanförlandets gränser, varigenom tillgång tUl råolja kan erhållas. IVApåpekar att det f. n. saknas teknik och föralsättningar i landet för ett utbyteav olja mot alternativa energislag eller som basråvaror för den petrokemiskaindustrin. Sannolikt kommer att vara långsiktigt beroende av olja somdrivmedel och som basråvara. Det är således lika viktigt att tillgodose detsvenska oljebehovet som atl spara energi. Mot denna bakgrund bör enligl IVAalla möjligheter all långsiktigt förse den svenska marknaden med lämpligaoljekvaliteter tiUvaratas. Det kan gäUa prospektering på svenskt, utiändskteller intemationellt territorium eller ekonomisk satsning, med eller ulandirekt deltagande i utländska projekt. Liknande synpunkter framförs av KF. ÖEFframhåller att båda huvudvägarna för atl dämpa det svenska oljeberoendet -dvs. att förbättra energihushållningen öch att ersätta olja med andraenergibärare - är myckel kostnadskrävande och ställer stora anspråk på statligfinansiering eUer finansieringshjälp. Det är mot denna bakgrund som frågan omett starkt vidgat och intensifierat svenskt deltagande i internationell oljeprospekteringbör ses. ÖEF godtar i och för sig de försörjningspoliliska argument för utlandsprospekteringsom har anförts av Petroswede. Inom den totala ekonomiska ram som kan avsällasför energipoUtiska ändamål bör dock de angivna båda huvudvägarna ges en högprioritet därför att de kan avsätta resultat redan i ett kortare tidsperspektivoch stärka vår beredskap inför kriser av skUda slag. Det bhr enligt ÖEF:smening en ekonomisk avvägningsfråga vad som inom den givna ramen kan ochrimligen bör avsättas för intensifierad svensk verksamhet på detinternationella oljeområdel. Äv försörjningsirygghetsskäl anser ÖEF att de ekonomiskaresurser som vid en sådan avvägning reserveras för detta ändamål bör utnyttjasfrämst för förvärv av delrätter i belagda oljefynd och prospektering inom vårtnärområde. Någraremissinstanser tar upp frågan om näringspolitiska effekter av svensktdeltagande i oljeprospektering. STU anser del önskvärt attsvenska företag och specialister inom verksamhetsområdet bereds möjlighet attförvärva operationellt kunnande. Utveckling av svensk industriell beredskap föraktiv medverkan vid exploatering av svenska oljerättigheter som kan komma tUlstånd genom Pelroswedes verksamhet är enligl STU ett angelägelsamhällsintresse. IVA anför som exempel på möjliga fördelar av en svensksatsning dels teknisk kunskap till fördel för olje- och minerallelning påsvenskt territorium, dels s. k. spin-off i form av ökat svenskt deltagande iden omfattande tekniska och kommersiella marknaden kring intemationell oljeletningoch produktion. 1977/78:128 21 Enligt ger deltagande i prospekteringfördjupad kunskap om oljebranschen och impulser lill nya produkter eller tiänster,som svenska företag kan tillhandahålla för denna internationellt sell mycketstora industrigren. Enligt bolagets erfarenhet är det värdefullt att engagerasig i flera delar av oljeverksamheten, så att dessa verksamhetsgrenar därigenomkan ömsesidigt stödja och ge impulser till varandra. Det är därför angelägetatt företag från flera närliggande industribranscher ges stimulans atl delta ioch få erfarenhet av oljeprospektering och därmed förenad verksamhet. SalénEnergy påpekar vidare att f. n. endast ett litet antal svenskar har direktakunskaper på detla område. En förutsättning för en vidgad verksamhet är därför atlden svenska kompetensen på området successivt kan både breddas och fördjupas. Isynnerhet i det inledande prospekteringsskedet är del enligt bolaget absolutavgörande för framgång att ha tillgång till bästa tillgängliga kompetens. Några remissinstanser har, i anslutning till räkneexempleni Pelroswedes studie, berört frågan om omfattningen av ett prospekte-ringsprogra.M. Det framstår för som angeläget att ettmera omfattande svenskt prospekteringsprogram än f. n. kommer till stånd i bl.a. den norska delen av . Omfattningen av ett sådant program måste dock enliglkommissionen bli beroende av vilka åigärder som i övrigt kan komma att vidtaspå oljeområdel för att trygga vår oljeförsörining, l.ex. bilaterala avtal med oljeexporterandestater och köp av andelar i existerande oljefyndigheter. Kommissionen ansersig inte nu kunna bedöma huravida ett program enligt något av de angivnaexemplen är tillfyllest. Oberoende av ell nytt prospekteringsprogramsomfattning är del dock viktigt alt programmet ges en inriktning och utformningsom möjliggör ett uthålligt prospekteringsarbete. Härför krävs enligtkommissionen långsiktig ekonomisk och programmässig planering. framhåller alt satsning inom pro-spekteringsområdethar varit obetydlig internationellt sett, räknat både per capita och iförhållande lill konsumtionsnivån. Insatserna måste bedömas otillräckliga intebara från oljeförsöriningssynpunkt utan även med hänsyn till riskspridning ochfyndsannolikhet i själva oljeletningsarbetet. Enligt industriverkets bedömningär en ökad satsning på svenskt dellagande i den internalionella oljeletningennödvändig för att söka uppnå en större självförsöriningsnivå och ettminskat beroende. Industriverketvill inte enbart på grundval av de angivna beräkningarna förorda något bestämtbelopp för prospekteringsinsatserna.