prop · G10332 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78: 32 1977/78: 32 om särskilda åtgärder för att främja sysselsättningenunder /78; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen redovisas de arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som regeringen anser nödvändiga för att motverka arbetslösheten /78. Åtgärderna ingår i det stabUiseringspolitiska programvars huvuddrag regeringen lade fram . Utgifterna för de extra åtgärderna på arbetsmarknadenberäknas till sammanlagt ca . utöver vad som haranvisats för /78. Av det beloppet avser 900 milj. kr.beredskapsarbeten, 450 milj. kr. arbetsmarknadsutbildning, 220 milj. kr.industribeställningar och 120 milj. kr. en förlängning till avdet tillfälliga sysselsättningsbidrag som kan utgå till vissa industriföretag.Av medlen för beredskapsarbeten avser högst 300 milj. kr. arbeten på vägar. I propositionen föreslås att utbUdningsbidragen vidarbetsmarknadsutbildning höjs med upp tUl . per dag från den 1 januari1978. Det tidsbegränsade bemyndigandet för regeringen att medge bidrag med upptill . för utbUdning i företag vid risk för permitteringföreslås förlängt till . Reglerna för detta bidrag föreslåssamtidigt ändrade så att det till . förhöjda bidraget kan utgå för upptill 480 timmars utbUdning om den är yrkesinriktad och annars som f. n. för 160timmars utbildning. För utbildning därutöver intill sammanlagt högst 960timmar utgår som f. n. bidrag med . Det bidrag som kan utgåtill företag som utbildar anställda och anställer ungdomar somersättare föreslås höjt . 1977/78: 32 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , Mundebo, Krönmark, , , . Proposition om särskilda åtgärder för att främjasysselsättningen /78 Regeringen beslöt att lägga fram ett stabUiserings-programför den svenska ekonomin. Programmets syften var att trygga sysselsättningen,dämpa prisstegringarna, minska underskotten i bytesbalansen och förstärkaindustrins konkurrenskraft. Programmet omfattade bl. a. en devalvering avkronan , en stegvis avveckling av den allmännaarbetsgivaravgiften, överläggningar med arbetsmarknadens parter och ett arbetsmarknadspolitisktprogram med syfte att trygga sysselsättningen . Jagber nu att få anmäla mina förslag till sådant arbetsmarknadspolitiskt program. har i skrivelse redovisat sinbedömning av arbetsmarknadsutsikterna och behovet av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder /78. AktueUa tendenser på arbetsmarknaden Den utdragna lågkonjunkturen har anför AMS medfört enfortsatt svag efterfrågan på arbetskraft. Tillströmningen till arbetsförmedlingenav lediga platser inom tUlverkningsområdet har under de senaste månadernadämpats ytterUgare. Detta har medfört ökade sysselsättningsproblem för främstungdomar och andra nytillträdande på arbetsmarknaden och förarbetshandikappade. redovisar många företag alltjämt brist påyrkesarbetare. De strukturella problemen har skärpts under det rådandekonjunktur- Prop.1977/78: 32 3 a. järn- och stålindustrin samt textil- och konfektionsindustrin. I dessabranscher har det skett en kraftig ökning av antalet varsel om personaUnskränkningarhittills . Även inom verkstadsindustrin har betydande nedskärningar avpersonalstyrkorna aktualiserats på flera håll. Det totala antalet varsel omuppsägningar inom industrin ligger på en hög nivå. Inte sällanrör det sig om omfattande uppsägningar i företag som har en dominerandeställning på den lokala arbetsmarknaden. Förhösten och vintern finns enhgt AMS bedömning inga påtagliga tecken på enförbättring av läget. Även om förväntningarna om en ökad orderingång inom olikadelar av industrin infrias torde det dröja innan produktion och sysselsättningpåverkas. Många företag redovisar nämUgen stora inneliggande färdigvarulageroch en betydande överkapacitet. I stället synes risken för friställningar haökat emedan företagens möjUgheter att hålla kvar arbetskraften minskar julängre konjunktursvackan dröjer sig kvar. Detta bekräftas av de senastemånadernas utveckling, vilken kännetecknats bl. a. av en ökad arbetslöshetinom de industrianställdas arbetslöshetskassor. Byggnadsverksamhetenhar på många håll präglats av en relativt hög aktivitet . Enkraftig minskning av igångsättningen av nya objekt har emellertid ägt mm.Framförallt gäller detta bostadsbyggandet. Men även på andra områden harbyggnadsinvesteringarna sjunkit vilket hänger samman med konjunkturutveckUngoch åtstramning på kreditmarknaden. har den investeringsavgift sominfördes verkat återhållande på vissa delar av byggnadsverksamheten. Nufinns tendenser till en minskad efterfrågan på byggnadsarbetare, somarbetslösheten inom byggnadskassorna har visat tecken att öka. Om inte kraftfuUaåtgärder vidtas för att öka igångsättningen av nya projekt, speciellt inombostadssektorn, bedömer AMS att det kommer att uppståallvarliga sysselsättningsproblem inom branschen. Även andra delar avnäringslivet som är beroende av byggsektorn kommer att påverkas. AMSräknar med sysselsättningssvårigheter även inom den privata tjänstesektorn ochvaruhandeln. Däremot präglas den offentiiga tjänstesektorn alltjämt avexpansion. Bristen på utbildad personal inom vårdområdet är besvärande. Storakrav kommer att ställas på utbUdning och arbetsförmedling för att tillgodoseden arbetskraftsefterfrågan som här finns. Förarbetslöshetens utveckling spelar också utbudet av arbetskraft en väsentligroll. Detta utbud kommer sannolikt att öka något även i nuvarandekonjunkturläge. Men det finns även anledning att framhålla de stora flöden somständigt äger rum till och från arbetsmarknaden samt mellan olika sektorer. Denbetydande dynamik som trots lågkonjunkturen kännetecknar arbetsmarknaden gerfortfarande arbetsförmedlingen möj- 1977/78: 32 4 ligheteratt med platsförmedlande insatser lösa sysselsättningsproblemen för mångasökande. Desysselsättningsproblem som kan väntas under återstoden av innevarande budgetårblir i huvudsak av sådan karaktär att de bör angripas med arbetsmarknadspolitiskamedel. För att under de närmaste kvartalen kunna hindra en fortsatt väsentligökning av arbetslösheten krävs enligt AMS bedömning en förstärkt beredskap somgör det möjligt att i utbildning, beredskapsarbeten oeh andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder bereda meningsfull sysselsättning för 30 00050 000 fler personer änvid motsvarande tidpunkter . Liksom bör åtgärderna varaindividinriktade, som det finns anledning att styra insatserna motföretag, branscher och regioner som berörs av allvarliga sysselsättningsproblem.AMS vill också betona nödvändigheten av åtgärder, som främjar den geografiskaoch yrkesmässiga rörligheten hos arbetskraften. Liksomde ekonomisk-politiska åtgärderna bör även de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna i hög grad inriktas mot att stärka sysselsättningen i industrin. Debör utformas så att de blir tiU gagn för industrin även i ett längreperspektiv. Således finner styrelsen det angeläget att de åtgärder som nuvidtas får en sådan inriktning att de långsiktigt tryggar industrins behov avarbetskraft. Detär likaledes viktigt att klara växande arbetsmarknadsproblem för ungdomar ochandra nytillträdande. Även för arbetshandikappade behövs i ett dämpatkonjunkturläge ökade insatser. Förekommandearbetstillfällen måste tas till vara. Hinder för arbetskraftens rörlighetmåste så långt möjligt undanröjas. En intensifierad satsning på platsförmedlandeåtgärder är nödvändig, särskilt för ungdomar och andra nytillträdande.Arbetsförmedlingen kommer också att behöva en hög beredskap för insatser viddriftinskränkningar i företag. Föratt kunna motsvara de ökade kraven anser styrelsen detnödvändigt att ytterligare förstärka personalresurserna vid de mest utsattaförmedlingskontoren. AMS hemställer därför om medel som möjliggör en tidigareläggningav anställning av 200 arbets-förmedlingsaspiranter under innevarande budgetårtill en kostnad av 7 milj. kr. Därutöver hemställer styrelsen om regeringensmedgivande att under innevarande budgetår få överskrida den ram som anvisatsför lönekostnader och personalutbildning med . Underandra kvartalet deltog i genomsnitt ca 100 000 personer iarbetsmarknadsutbildning, varav mer än hälften i företagsutbildning av permitteringshotadpersonal. AMS bedömer att behovet av arbetsmark- Prop.1977/78: 32 5 nadsutbildningkommer att vara mycket stort även under de närmaste kvartalen. Förnärvarande deltar ca 22 000 elever i utbUdning i AMU-kurser, vUket innebär en 80-procentigbeläggning. Det anses praktiskt möjligt att ta in ytterUgare ca 3 000 elever iutbildning vid AMU-center. Genom förhyrning av tillfäUiga utbildningslokalertorde ca 3 000 utbildningsplatser kunna tillskapas. Vidare torde köp avutbildningskapacitet hos företag eller andra utbildningsanordnare kunna ge ca 2000 platser. Slutligen beräknas ca 4 000 utbildningsplatser kunna beredasgenom s. k. saxad utbildning vid AMU-center. Ungdomars möjligheter attgå in på vakanta platser i AMU-kurser kommer troligen att bli mindre underhösten och vintern i takt med att kapaciteten där tas i anspråk för vuxna. Detär därför angeläget att söka andra möjligheter att erbjuda en för ungdomarnalämplig yrkesutbildning. AMS finner förutsättningarna för detta goda. Ledig utbUdnings-kapaeitetkan nämligen förväntas vara tillgänglig inom ett relativt stort antal företag iskilda branscher. Fördelen med sådan utbildning är att den sker i reel]arbetsmiljö i företagen. Inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen börkursstyrelsen i varje län kunna upphandla förslagsvis 1-åriga yrkesutbildningarav olika företag. Kursplanerna bör fastställas av i närasamarbete med berörda parter och AMS. TUlsyn av utbildningen bör ägnas särskilduppmärksamhet och ske genom försorg och under medverkan avde fackliga parterna. Arbetsmarknadsutbildning i denna form bör kunnamöjliggöra utbUdning av i genomsnitt ea 4 000 arbetslösa ungdomar . Regeringen har den 3februari 1977 bemyndigat AMS att intill utgången av beviljautbildningsbidrag till ungdomar som inte är berättigade tillkontant arbetsmarknadsstöd eller uppfyller övriga bidragsvillkor enligtarbetsmarknadskungörelsen. Bemyndigandet gäller för ungdomar som antas tiU vakantaplatser i AMU-center, genomgår kursen Arbetsliv och utbUdning (ALU-kurs) ellergår i kurs inom gymnasieskolan. UtbUdningsbidraget har i samtiigadessa fall normalt samma nivå som studiehjälpen, dvs. Därjämteutgår särskild engångspremie om . efter avslutad utbildning.Arbetslösa ungdomar som har varit arbetslösa minst en månad men i övrigtuppfyller villkoren för kontant arbetsmarknadsstöd kan få utbUdningsbidrag på65 kr./dag. Under /77var det endast ca 1 100 ungdomar som började AMU-kurser med förstnämnda bidragpå /mån. Orsaken är framförallt de aOtför låga bidragen. AMS hemställerdärför att det nuvarande UtbUdningsbidraget om /mån. jämte därtillknutna ersätts med utbildningsbidrag om /dag för alla ungdomarsom fram till påbörjar AMU-kurser, kurser i företag, eller kortarekurser i gymnasieskolan. Samma regler bör dessutom gälla vid en- 1977/78: 32 6 oeh tvåterminers introduktionskurser som anordnas förinvandrarungdomar. Stöd till utbildning av permhteringshotad personal iföretag utgår med /tim. För utbildningdämtöver dock högst utgår stöd med /tim. Dessabidragsbelopp gäller enligt bemyndigandet till utgången av . Underförsta gäller bidragsbeloppen . Höjningen av stödet till /tim. i början av år 1977ledde till en markant ökning av arbetsmarknadsutbildning i företag. Underförsta halvåret fattade arbetsmarknadsverket beslut om stöd tillutbildning av ca 100 000 anställda. Den utbildning som stötts har haft ettmångskiftande innehåll. Förutom egentlig yrkesutbildning har den inrymt bl. a.medbestämmandefrågor, arbetarskydd, miljöfrågor och arbetslivskunskap. AMS hari sina anvisningar framhållit att även sådana ämnen kan stödjas med "25-kronan".Emellertid vill AMS nu föreslå att egentiig yrkesutbildning i fortsättningenfår en viss prioritering. Det är viktigt att nu skapa fömtsättningar förindustrin att mera långsiktigt trygga behovet av yrkesutbildad personal. Underinnevarande lågkonjunktur upplever många industriföretag svårigheter attrekrytera yrkesutbildad arbetskraft. Dessa svårigheter kommer att accentuerasytterligare i ett förbättrat konjunkturläge. AMS föreslår att stödet till utbildning av permitteringshotadpersonal fastställs tiO /tim. föryrkesinriktad utbildning under sammanlagt högst per person. Förutbildning i allmänna ämnen bör nu gällande bidrag behållas, dvs. /tim.under de första 160 timmarna och därefter /tim. upp till totalt högst 960timmar. Kostnaderna för de föreslagna ökningarna av utbildningskapacitetenvid AMU-kurser med 16 000 platser beräknas för budgetåret uppgå till 175 milj.kr. Härtill kommer kostnaderna för en förlängd tillämpning av 25-kronan, vUkakan beräknas tUl 285 milj. kr. I beredskapsarbeten sysselsattes iår i genomsnitt ca 33 000 personer, vUket var något 1 OOO-tal fler än ett årtidigare. Ungefär hälften var ungdomar , av vilka 9 000 återfanns ikommunala beredskapsarbeten och 3 000 vardera i statiiga praktikarbeten resp.enskilda beredskapsarbeten. har särskilda insatser gjorts för attanordna beredskapsarbeten för ungdom. Dessa åtgärder har slagit väl ut. Enligten uppföljning hade ungefär hälften av de ungdomar som slutadeberedskapsarbete anställning på den öppna marknaden tre månadersenare. Särskilt hög var denna andel när det gäller de enskildaberedskapsarbetena. Genom beslut av regeringen har AMS bemyndigats att intillden dels anordna arbetsmarknadsutbildning i kombination 1977/78: 32 7 med beredskapsarbete inom den primär- ochlandstingskommunala sektorn, dels anordna tillfälliga praktikplatser hosstatliga myndigheter och verk, dels betala 75 o/o statsbidrag till kommunalaberedskapsarbeten för i första hand ungdomar och andra nytillträdandeinom naturvård, landskapsvård samt tjänste- och vårdsektorerna, om den sammanlagdadagsverkskostnaden uppgår till högst . eller i undantagsfall till högst350 kr., dels anordna enskilda beredskapsarbeten för ungdomar under 20 årenligt särskilda föreskrifter som meddelats i regeringens beslut den 11 mars1976. AMS hemställer att regeringens bemyndiganden med vissa idet följande berörda förändringar förlängs . De dagsverksbilliga kommunala beredskapsarbetena bör intesärskilt inriktas på ungdomar utan stå öppna även för andra arbetslösa. Därmedskulle också öppnas möjligheter för sysselsättning av arbetshandikappade.Nuvarande begränsning till vissa typer av arbeten bör också tas bort. Kostnadsgränsernaför de dagsverksbilliga kommunala beredskapsarbetena bör höjas till 350 kr.eller i undantagsfall till . Till övriga kommunala beredskapsarbeten utgår f. n.statsbidrag motsvarande av kostnaderna. I vissa kommuner tillämpas enhögre bidragsprocent. Med hänsyn tiU dels den förväntade utvecklingen på arbetsmarknaden inte minst inom byggnads- och anläggningssektorn och dels det begränsadeekonomiska utrymmet i kommunerna hemställer styrelsen, att statsbidrag tillkommunala beredskapsarbeten generellt skall utgå under resten /78. AMS förfogar över 1 500 milj. kr. för beredskapsarbetenunder innevarande budgetår (inkl. reserverade medel). Föregående budgetår upparbetadesca 1 700 milj. kr., vilket gav något mer än 6 miljoner sysselsättningsdagar.De för innevarande budgetår disponibla medlen beräknas medge omkring . Under tiden november 1976juni 1977 sysselsattes igenomsnitt 31 000 personer i beredskaps arbeten. Med den utveckling påarbetsmarknaden som kan förutses bör sysselsättningsnivån innevarande budgetår höjas till genomsnittligt närmare 40 000 personer.Det innebär, att man vissa månader kan ligga inte oväsentiigt över detta tal. För att kunna uppnå denna sysselsättningseffekt hemställerstyrelsen om ytterligare 900 milj. kr. Fördelningen börvara Uka på allmänna resp. särskilda beredskapsarbeten. 100 milj. kr. av beloppetbör få användas för mindre omläggnings- och förbättringsarbeten på statligavägar för äldre lokalt bunden arbetskraft i områden med otillräcklig tillgångpå andra objekt. Särskilda .sysselsättningsbidrag till industriföretag Regeringen beslutade om ett särskiltsysselsättningsbidrag av lönekostnaderna för övertalig personal iföretag med dominerande ställning på den lokala arbetsmarknaden. 1977/78: 32 8 En förutsättning för sysselsättningsbidrag är attmeddelade varsel om uppsägningar eller permitteringar återkallas och att denövertaliga arbetsstyrkan sysselsätts med uppgifter som ligger utanför denordinarie produktionen. Sysselsättningsbidrag utgår företrädesvis tiU störreföretag inom järn- och stålindustrin samt verkstadsindustrin. Textil- ochkonfektionsindustrin samt varvsindustrin är undantagna. har AMSbeslutat om sysselsättningsbidrag till ett 20-tal företag för en övertaligarbetsstyrka om ca 5 000 personer. Företagenhar under lågkonjunkturen visat en betydande vilja och förmåga attbehålla sin personal. Det finns nu tecken på att uthålligheten börjat svikta.En subvention tiU sysselsättningen kan otvivelaktigt diskuteras frånprincipiella synpunkter, särskilt om den har direkt samband med löpandeproduktion. Hänsyn måste dock tas tiU de enskilda arbetstagarna ochsvårigheterna att i nuvarande läge finna alternativ sysselsättning efter verkställduppsägning. AMS fiimer det därför angeläget att under resten av budgetåret1977/78 gå vidare med någon form av sysselsättningsstöd tUl vissaindustriföretag. Om företagen reducerar sin personal alltför mycket, kommerdetta att medföra problem i en uppåtgående konjunktur. Tillämpningsområdetför det nuvarande sysselsättningsbidraget är alltför snävt. En svaghet ärvidare att bidraget är begränsat till uppgifter som ligger helt vid sidan avproduktionen. Det skulle i många faU te sig rimligare att med hjälp av stödetvidmakthålla den egentliga produktionen. Mot detta kan å andra sidan anförasbetänkligheter med hänsyn till den effekt som en subvention kan få påkonkurrensläget företagen emellan. AMSföreslår att nuvarande regler för sysselsättningsbidrag upphör vid ingången avår 1978. Styrelsen förutsätter emellertid att övergångsbestämmelser utformassom gör en smidig avveckling möjlig. För det fortsatta stödet föreslår AMSföljande regler. Företaget bör ha varslat om uppsägning och varseltiden hagått ut. Antalet berörda anställda bör vara sådant att uppsägningensverkställande skulle väsentligt försämra sysselsättningsläget på den lokalaarbetsmarknaden. Man bör inte fordra att sysselsättningen är förlagd utanförden ordinarie produktionen. Stödet bör utgå med 50 "/o av den totalalönekostnaden för den personal för vilken anställningen eljest enligt varslet skuUeha upphört. Med hänsyn till de invändningar som kan göras mot en lönesubventiontill löpande produktion anser styrelsen, att stödet skaU återbetalas närförutsättningar härför föreligger. Styrelsen räknar med att förutsättningarnaoch for merna för det här föreslagna stödet blir föremål för närmare utredning. Arbetsgivarrepresentanternai AMS har reserverat sig mot styrelsens förslag på denna punkt. Enligtreservanterna bör det nuvarande sysselsättningsbidraget upphöra att gälla vidutgången av och det föreslagna nya sysselsättningsstödet bör enligtderas mening ej införas. Reservanterna tillstyrker emellertid föreslagnaövergångsarrangemang för företag som uppbär sysselsättningsbidrag. Prop.1977/78: 32 9 Sedani maj kan länsarbetsnärrtnderna bevilja särskilt sysselsättningsbidragunder till företag inom textil- och konfektionsindustrin.Bidrag utgår då med /tim. för varje anställd som fyllt , dock medhögst av de totala lönekostnaderna i företaget. HittUls har drygt 300företag beviljats detta bidrag. På grund av de stora svårigheterna inom dennabransch hemställer AMS om en förlängning av bemyndigandet intUl den 30 juni1978. Medelsbehovet för detta bedömer styrelsen tUl 150 milj. kr. Företagen börinte kunna uppbära det tidigare föreslagna sysselsättningsstödet ochdet särskUda bidraget till teko-industrin. Föratt stödja sysselsättningen i framförallt verkstads- och tekoindustrierna ärdet viktigt att möjligheterna tillvaratas att påskynda och tidigareläggastatliga och kommunala upphandlingar. Styrelsen anhåller därför om fömyatbemyndigande att i sarnråd med statiiga myndigheter och kommuner finansiera tidigareläggningarav industribeställningar. En allmän riktpunkt bör vara att beställningarna kanutläggas före utgången av oeh levereras . Styrelsenbedömer en beställningssumma om 500 milj. kr. som realistisk, varav ca 300milj. för statliga och ca 200 milj. kr. för kommunala beställningar.Statsbidraget till kommunala upphandlingar bör utgå avbeställningssumman. AMS medelsbehov uppgår till 340 milj. kr. Underrådande konjunkturavmattning ute i världen har vi i lyckats håUaarbetslösheten på en jämförelsevis låg nivå och noterat en ständig ökning iantalet sysselsatta. Detta har varit möjUgt genom arbets-marknadspoUtiskainsatser som beslutats under bred poUtisk enighet. Svårigheterna påarbetsmarknaden för d(2m som är nytillträdande, framför allt ungdomar, haremellertid blivit allt påtagUgare i takt med att nyrekryteringsbehovet inomdelar av vårt näringsliv har minskat. Denna utveckling har under senare tidlett till ökade svårigheter också för den etablerade arbetskraften i den månden drabbats av driftinskränkningar och nedläggningar och de berörda tvingatssöka nya arbeten. Arbetslösheten bland medlemmar i arbetslöshetskassor har iår varit högre än och arbetskraftsundersökningarna visar föråldersgruppen något högre arbetslöshetstal under de senastemånaderna jämfört med . Det ökade antalet varsel omdriftinskränkningar oeh nedläggningar liksom de sjunkande talen för nyanmäldalediga platser tyder på att situationen på arbetsmarknaden kan komma attkraftigt försämras om inte särskilda motåtgärdervidtas. Länsarbetsnämndernas framlagda prognoser för vinterhalvåretpekar i samma riktning. Prop.1977/78: 32 10 Atttrygga sysselsättningen är ett gmndläggande mål för regeringens ekonomiskastabiliseringsprogram; Arbetslösheten måste bekämpas med kraft. Jag anser detnödvändigt att vidta arbetsmarknadspolitiska åtgärderutöver vad som har beräknats i statsbudgeten i sådan omfattning attytterligare minst 30 000 personer kan få arbete eller utbildning. Mina förslaghar två inriktningar. Fördet första måste vi nu fullfölja och förstärka de olika åtgärder som syftar tillatt ge arbete eller utbildning åt ungdomar och andra nytillträdande påarbetsmarknaden. Dessa gmpper drabbas nämligen i särskilt hög grad när företagi konjunktursvackan begränsar sina nyanställningar. Likaså måste vi fortsättaansträngningarna att öka jämställdheten mellan kvinnor och män i arbetslivet. Fördet andra är det i nuvarande konjunkturläge viktigt att stödja sysselsättningeni industrin. Om industrisysselsättningen tillåts minska avsevärt i enlågkonjunktur finns stor risk för att det senare uppstår rekryteringssvårigheteroch flaskhalsproblem i ekonomin. Arbetsmarknadspolitiken måste därför utformasmed tanke på industrins personalbehov på lång sikt. Åtgärder som syftar tillatt upprätthålla sysselsättningen i industrin bör såvitt möjligt utformas såatt de underlättar rörligheten på arbetsmarknaden. Regeringenhar beslutat om en rad åtgärder med syfte att stödja främstde nytillträdande på arbetsmarknaden. Sålunda har utgiftsramen förarbetsmarknadsverkets lönekostnader m. m. under innevarande budgetår ökats meddrygt fem milj. kr. AMS skall använda medelsförstärkningen för att anställa 150förmedlingsaspiranter ca än planerat. Syftet är atterfarna förmedlare skall kunna frigöras för de särskilda förmedlingsinsatsersom är påkallade . Regeringen har vidare förlängt en rad tillfälligainsatser för främst ungdomar fram tiU . För det första erbjudsungdom utbildning vid AMU-kurser med utbildningsbidrag påsärskilda villkor. AMS får vidare ge utbildningsbidrag på samma villkor tillungdomar som börjar gymnasieskolekurser . Regeringen hardessutom på förslag av AMS medgett att styrelsen får ordna ettåriga yrkeskurseri företag och betala utbildningsbidrag till eleverna i den mån motsvarandeutbildningsplatser saknas i det reguljära utbildningsväsendet.