prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — omexportkreditfinansiering, m. m.; Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokolU 1propositionen föreslås åigärder för atl ge svenska företag ökade möjligheteratt konkurrera på i huvudsak samma villkor som andra länders förelag i frågaom krediter vid export. AB föreslås få ökade möjligheteratt på Intemationellt konkurrenskraftiga vUlkor refinansiera exportkrediter.Nuvarande exportkredilstöd, som ulgår 1 form av ett extra avdrag vidinkomsttaxeringen för vissa räntekostnader vid exportkredit, föriängs ochkompletteras med ett bidrag för de företag som ej kan utnyttjaavdraget. Vidare föreslås all exportkredilnämndens verksamhet byggs ut med nyagarantiformer saml alt ramen för garantigivning vid export av särskildbetydelse för ekonomiska utveckling utökas. Närvarande:statsministem FäUdin, ordförande, och statsråden , , ,, , Anionsson, Mogård, , , , ,Mundebo, Krönmark, Burenslam , , , , Föredragande:statsråden , Mundebo och Åsling Propositionom exportkreditfinansiering, m. m. Föredragandenanmäler sina förslag till närmare riktlinjer för och utformning av åigärder ifråga om exportkreditflnansiering, m. m. Anförandena och förslagen redovisas iunderprotokollen för handels-, budget- och industridepartementen. Statsrådet hemställer all regeringen 1 en gemensam proposition föreslår riksdagenalt antaga de förslag som han och övriga föredraganden har lagt fram. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärdeller det ändamål som de har hemställt om. Regeringenföreskriver att de anföranden och förslag som redovisas i handels-, budget- ochindustridepartementens underprotokoll skall bifogas propositionen som bilagor1-3. Anmälan tiU proposition om exportkreditfinansiering, m.m.såvitt avser verksamhetsområde Efler regeringens bemyndigande tillkallade chefen förhandelsdepartementet en kommitté med högst nio ledamöter () för all undersöka huruvida åtgärder bör vidtas för all ge svenskaföretag ökade möjligheter all konkurrera på i huvudsak samma villkor som andraländers förelag i fråga om krediter vid export. Kommittén,' som antog namnetexporlkredilulredningen, fick till uppgift alt pröva om nuvarande syslem för finansieringeller stöd för finansiering kan förbättras och om behov därutöver föreliggerav atl tillskapa nya finansieringsformer. Utredningen har den 2 febmari 1978 överlämnat betänkandet(Ds H 1978:1) Exporlkreditfinanslering. 1 belänkandet framläggs förslag om ökademöjligheter för AB atl på intemationellt konkurrenskraftigavillkor refinansiera exportkrediter. Vidare föreslås atl lagen (1973:423) omavdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit upphävs ochersätts med en ny lag som innebär att nuvarande av-dragssyslem kompletteras meden bidragsmöjlighet. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivits avstyrelsen för internationell utveckling (SIDA), allmänna pensionsfondensförsta, andra och tredje fondstyrelser, bankinspektionen, ,riksrevisionsverkel (RRV), (), kommerskollegium (KK),ex-portkredilnämnden (EKN), (), statens ,fullmäktige i riksbank, fullmäktige i riksgäldskonlorel, Sverigesexportråd, Intemationella Handelskammarens Svenska Na- ' Direktören , ordförande, direktören , direktören , utredningssekreteraren , direktören , riksbanksdirektören ,ulredningssekreleraren och hovrättsrådet . Den 1 apriltillkallades direktören som ledamot. 1977/78:155 4 lionalkommitté*.Svenska Kommunförbundei, , *.Tjänstemännens centralorganisation (), Centralorganisationen /SR,i (LO), ()*,, , , - med instämmande från ,, AB , *. *, , . *,Hantverks- och Induslriorganlsation*, *,och . Parallelltmed utredningens arbete har inom exportkreditnämnden (EKN) genomförts enöversyn av garantiverksamheten. I skrivelse har föreslagitsvissa reformer vilka syftar lill alt göra del sven.skaexportkredilgarantisystemet mer likställt med garanlisystemen i övrigaindustriländer. I skrivelsen behandlas läckning av risker i samband medställande av säkerheter, s. k. "bonds". Man föreslår all nämnden gesbemyndigande att meddela garanti mot otillbörligt utnyttjande av säkerhetersom ställts för fullföljande av anbud, s. k. "bid bonds", samt altett särskUt belopp anvisas för läckande av föriuster som uppkommer p. g. a.olillböriigt utnyttjande av säkerheter. Vidare föreslås all EKN erhållermöjlighet all anpassa riskbeskrivnlngama i de allmänna villkoren förexporlkre-dltgaranti till motsvarande bestämmelser i . En sådanändring skulle främst avse dels införandet av en generalklausul, som innebärall nuvarande läckning av s. k. politiska risker vidgas ulan närmare preciseringav vilka föriuslbringande händelser som kan komma 1 fråga, dels läckning avförlust till följd av s. k. naturhändelser. EKN hemställer slutligen ombemyndigande atl medge upp lill läckning av icke-kommersiella risker vidbank-llll-bank krediter. Skrivelsenhar remissbehandlats och yttranden har inkommit från bankinspektionen, RRV,KK, fullmäktige i riksbank, riksgäldsfull-mäkllge, exportråd,, *, SAF*, , Svenska bankföreningenmed instämmande av , , AB SvenskExportkredit, *, *, , mekanförbund.Svenska företagares riksförbund* , hantverks- ochindustriorganisalion*, *. * och /SR, *Dessa organisationer har avgivit gemensamt remissvar vilket fortsättningsviskommer alt refereras till som m.fl. organisationer.Även och exportråd har förklarat sigansluta sig till delta remissvar. Prop.1977/78:155 5 Såsomframhållits i proposition (1977/78:135) om riktiinjer för intemationeUtutvecklingssamarbete m. m. har efterfrågan på exportkreditgarantier vid exportav särskild betydelse för ekonomiska utveckling ökat starkt undersenare tid. För all möta efterfrågan på sådana garantier har EKN i skrivelseden hemställt om en höjning av maximibeloppet för statensbetalningsansvar i form av garanti för exportkredit från nuvarande 35 000 till40000 milj. kr. Av detla belopp avses 11 000 milj. kr. reserveras förgarantigivning på särskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse föru-ländernas ekonomiska utveckling. Efterremiss har yttrande över skrivelsen angivits av SIDA, fullmäktige i Sverigesriksbank och riksgäldsfullmäktige. Utredningenkonstaterar inledningsvis atl exportkrediter har kommit alt få en växandebetydelse i den intemationella handeln och därmed för konkurrensen mellanexportländer. Detlagäller framför alll vid export till utvecklingsländer och slalshandelsländer.Med tiden har denna export kommit atl avse alll större affärer - ofta i form avstora s. k. paketleveranser eller färdiga anläggningar - för vilka en allt meromfattande kreditgivning kommit i fråga. Även för export av konsulttjänster,som tidigare normall inle har krävt krediter, fömtsatts 1 dagslägel atlsäljaren 1 vissa fall lämnar kredit. har också kraven påkrediter i samband med exporlleveranser till 1-länder vuxit starkare. Verkningarnaav oljekrisen har bl.a. haft väsentlig betydelse i detla sammanhang. Sedan år1974 ackumuleras slora bytesbalansunderskott hos som grupp ochmånga av de icke oljeproducerande . Dessutom harstalshandelsländerna - av andra orsaker - haft slora belalningsbalansunderskotlunder samma lidsperiod. Som ett led i många u- och statshandelsländers strävanall bl. a. minska belalningsbalansun-derskotlen har därför slorainvesteringsprojekt syftande till atl minska importberoendet men också allstärka exporlkapacileten givils hög prioritet. Storaköparkategorier har fåll alll sämre möjligheter all klara finansieringen avsin impori, varigenom deras behov av krediter har ökat. Under de senasie årenhar konkurrensen mellan leverantörerna skärpts bl.a. som en följd av en allmäntsvag eflerfrågeutveckling på hemmamarknadema. I kombination med köparnas kravpå bättre krediter har detta resulterat i en starkt ökad kreditgivning videxport av främst investeringsvaror. Detförefaller således uppenbart, menar utredningen, att utvecklingen f. n.kännetecknas av ell utbud från alll fler leverantörer och en efterfrågan frånstora köparkategorier med begränsade möjligheter atl på egen hand klarafinansieringen. Del framstår också som sannolikt, all förhåUandena i 1977/78:155 6 deltaavseende knappast kommer att förändras i någon större utsträckning under denärmaste åren. Utredningennoterar atl har exportkreditgivningen från deindustrialiserade ländema ökat 1 snabbare takt än exporten av investeringsvarorfrån samma länder. De långfristiga exportkrediterna, dvs. krediter med enlöplid , utgör en mycket stor del av lämnade exportkrediter. De långakreditema har också konstaterats väga tyngre i de skandinaviska ländemasexporlkreditglvning än genomsnittligt för OECD-ländema. De statiiga stödåtgärdernaför exportkreditfinansiering i är koncentrerade lill kreditermed en löptid på minsl . Stödåtgärderna avser i regel export avinvesteringsvaror och enlreprenadarbelen samt ofta även tjänster. 1 någraländer underlättas dessutom finansieringen av kortare krediter genom diskonteringsmöjligheterhos landets centralbank lill räntor under gängse marknadsränta. Denhårdnande kredilkonkurrensen på exportmarknaderna under 1970-talel har främsttagit sig ullryck i utsträckta kreditlider. Den genomsnittliga räntenivån hardock också pressals ner något. Mot denna bakgrund har man från regeringshåll iolika intemationella sammanhang strävat efler att begränsa det långtgåendeutnyttjandet av exportkrediter för atl därigenom söka motverka dess snedvridandeeffekter på den intemationella handeln. Eflernågra års förhandlingar kunde de stora industriländerna enas omgemensamma riktlinjer för exportkreditkonkurrensen, den s. k.consensus-överenskommelsen. Vid slutet av hade samtliga OECD-länderutom och anslutit sig till överenskommelsen, varsriktlinjer gäller förskottets andel, räntesatsens höjd och kredittidens längd.Överenskommelsen betraktas allmänt som ett första steg i riktning mot enbegränsning av exportkreditkonkurrensen. Utredningen konstaterar dock attmånga köpare kommit alt betrakta de angivna minlmiränlesalserna somnormgivande. a. erhålla ett kvantitativt underlag för bedömningen av olika åtgärderhar utredningen genom en enkät samlat in uppgifter från ett antal störreexportföretag med särskild erfarenhet av exportkredilgivning. I enlighet medutredningsdirektiven har man särskilt försökt belysa omfattningen av denmedel- och långfristiga kreditgivningen. De huvudområden som behandlats ärföretagens exportkredilgivning, utestående kredilslock,refinansieringsallernaliv samt valuta- och ränleproblem. De bearbetadeenkätformulären omfattar 37 förelagsgrupper, med totalt cirka 230000 an- 1977/78:155 7 Dessa företag svarade för av den svenska exportvolymen detlaår och utgör merparten av de förelag som ansökt om exportkredilstöd.Enkätresultaten är 1 vissa avseenden otillräckliga men ger en god indikation påomfattningen av den framtida kreditgivningen. Utredningen har även hafttillgång till den kartläggning av de svenska kreditinstitutens finansiering avexportkrediter som genomfördes av under hösten 1977.Enkäten omfattade samtiiga svenska affärsbanker utom ochFöreningsbankeraas Bank samt även och AB SvenskExportkredit. Krediter med en löplid understigande och fartygskredileringår ej i undersökningen. Avmaterialet framgår alt många svenska exportföretag fömtser en kraftig ökningav exportkreditgivningen . Härvidberäknas alt krediter med löplid successivt kommer alt öka sinandel av den totala kreditgivningen. Vidare framgår alt ökningstakten förexportkreditgivningen lill u- och slalshandelsländer beräknas bli större än förexportkreditgivningen lill i-länder. Vid utgången av beräknas ca 80-90%av andelen krediter med en löptid över ell år avse export lill u- ochslalshandelsländer. Somorsak lill den ökade exportkreditgivningen har man från enkälföre-lagens sidabl. pekat på faktorer som krav på förlängda kredittider och kreditgivningför produkter för vilka krediter inle har krävts. Delta gäller bl.a.vid export till . Övriga anspråk från köparen utgöres av krav påfast ränta, specificerade kreditkrav redan vid offerttlUfäl-lel, val avfaklureringsvaluta etc. Exportkreditermed löptider över ell år motsvarande ca . beräknas komma atllämnas . Av denna kreditgivning bedöms ca 44%eller . komma alt avse via bank förmedlade krediter direkt lillköparen eller dennes bank. Andelen försålda exporlfordringar beräknas till ca 4miljarder kr. Resterande andel, , (), avexportkreditgivningen avser krediter som enkätförelagen planerar attfinansiera i bank eller i egen regi. Itakt med en växande exportkredilvolym ökar företagens refinansiering ochdärmed också skuldsättningsgraden 1 förelagen. För atl bl. a. motverka enförsämrad soliditet och slora kreditriskengagemang strävar många förelag efteratl avlasta balansräkningama från dessa kundfordringar med åtföljande skulderi form av refinansleringslån. alltmer utnyttjade metoder härförär att sälja delar av kundfordringsstocken eller atl genom bank förmedla låndirekt till den utiändske köparen (s.k. bank-till-köpare kredit) eller dennesbank (bank-liU-bank kredit). Härigenom får exportföretagen kontant betalningvid leveranstidpunkten. Många av de undersökta enkätförelagen har angett atl deöverhuvudtagel inte avser att själva lämna medel- och långfristigaexportkrediter ulan enbart tänker möta finansieringskraven genom förmedling avbanklån direkt lill köparen eller dennes bank. Prop.1977/78:155 g Av utredningens enkätundersökning framgår vidare all denövervägande andelen förelag har redovisat större exportberoende räntekostnaderän ränteintäkter. Enkätmaterialet möjliggör inle en relevant mätning av den samladeräntedifferensen. Som jämförelse kan dock i sammanhanget nämnas atl enligl densärskilda analysen av nuvarande ränleslöd som har genomförts framgår alt dengenomsnittliga refinansieringsräntan har stigit under desenaste fyra åren, från till 11,, Även skillnadenmellan refinanslerings- och exportkre-dilräntan har ökat ochuppgick i genomsnitt . Utredningen har vid sin genomgång av de svenskaexportföretagens möjligheter all refinansiera exportkrediter i och iutiandet funnit att i första hand refinansleringen av krediter med löplider påminsl , medför betydande problem. De svårigheter som härvid ofta uppstårför exportörerna kan sammanfattningsvis beskrivas enligl följande. Vanligen kräver köparen fast exportkreditränta, särskilt isådana fall där en exportkredit med lång löplid skall lämnas. Urkonkurrenssynpunkt är det viktigt all exportören kan erbjuda fast ränta redan vidofferllillfället. För all undvika de svåröverskådliga ränterisker som skulleuppslå om exportkrediten lämnades lill fast ränta och refinansleringen å andrasidan antingen måste ske lill rörlig ränta eller lill en fast ränta, som inlevar känd vid offerlens lämnande, är del därför angelägel all säljaren kankalkylera med refinansiering till en känd fast ränta vid offertlidpunklen. Utredningen har kunnat konstalera all möjligheterna ärbegränsade för svenska exportföretag att lill en rimlig kostnad erhållaförhandsbesked om refinansiering till fast ränta redan vid offertlillfällel.Detla gäller främst vid refinansiering i utländsk valuta. I dessa fall tvingasexportören att ta på sig svårbedömbara ränte- och kursrisker underliden mellan offert- och leveranstidpunkten. Del är inte ovanligt alt dennaperiod kan uppgå lill vid stora projekt. I praktiken saknas ävenmöjligheter att på utländska kredit- och kapitalmarknader finansiera en enskildaffär, om kraven på förhandsbesked och/eller på vid offertlidpunklenfast ränta skall kunna uppfyllas. De betalningsvillkor som kan komma ifråga vid en vissaffär, oberoende av om det rör sig om export eller ej, är beroende av denkonkurrenssituation som råder. På många exportmarknader har konkurrensenhårdnat betydligt . Exportkrediter har därvid kommit att bliallt viktigare och de kreditvillkor som kan erbjudas är i många fall avgörandeför om affären skall kunna genomföras eller inte. För atl kunna överhuvudtagetanvända exportkrediter som konkurrensmedel krävs all svenska företag kanrefinansiera dessa på konkurrenskraftiga villkor. En exportkredit måste helstkunna refinansieras under hela sin löplid, vilken varierar från fall till fall.Möjligheten alt ställa kundfordran som säkerhet för lån liksomvalutasitualionen och exportörens möjlighet alt skydda sig mot kursrisker 1977/78:155 9 Av uiredningens enkät framgår att två tredjedelarav de undersökta företagens export faktureras i svenska kronor. Generellt kansägas atl en exportör tenderar atl kräva kontant betalning i sin egen eller ivad som på marknaden betraktas som en stark valuta medan importören föredrarkredit i sin egen eller i en svag valuta. De slutliga betalningsvillkorenavgörs av respektive parts förhandlingsstyrka. Utredningenskiljer mellan två typer av exportkrediter s. k. löpande varukrediler ochspecifika exportkrediter. Den första typen avser vanligen råvaror, halvfabrikatoch konsumtionsvaror och exportörens kreditåtagande överstiger i allmänhetinle räknat från offertlidpunklen. Specifika exportkrediter å andrasidan har i regel en löptid och förekommer i regel för varormed lång tillverkningstid l.ex. Tiden mellan kredilkontrakletsIngående och leveranstidpunkten uppgår ofta till varför totalakredittiden ibland kan bli myckel lång. Detla gäller särskilt s. k.paketieveranser och stora konsult- eller enlreprenadarbelen. Till specifikaexportkrediter räknas utöver leverantörskredit, de tidigare nämndabank-llll-bank kreditema och bank-lill-köpare krediter. Samtligadessa former av krediter kan både lämnas och refinansieras i antingen svenskakronor eller utiändsk valuta. Refinansiering 1 utländsk valuta sker lill fasteller röriig ränta på lokal utländsk kapitalmarknad eller på deninternalionella marknaden (euromarknaden eller eurovalutamark-naden). Vidrefinansiering av specifika exportkrediter möter exportören bl.a. följandeproblem: a. Saknasbindande löfte om refinansleringsmöjlighel och kreditvillkor när exportören gör sin offerlkalkyl blir kalkylen myckel osäker, vilket ska par svåra problem för förelag med begränsade finansiella resurser och vid exportprojekl med lång till verkningstid. b. Eftersomköparen 1 regel kräver kredit till fast ränta uppstår svårighet för exportören atl kalkylera eventuella framtida ränledifferenser om ex portkrediten endasl kan refinansieras lill rörlig ränta eller tiU fast ränta först vid oflFerttillfället. c. Påmånga utländska kapitalmarknader saknas möjlighet atl refinan siera krediter med längre löptid om kravet på fast ränta och/eller förhands besked skall vara uppfyUt. d. Mångaköparländer kräver kredh i exportörens valuta, varför svensk exportör då föredrar alt refinansiera sig i svenska kronor. e. projekt med lång tillverkningstid stäUs slora krav på säkerhe ter från exportören för alt möjliggöra finansiering av verksamheten innan exportintäkterna inflyter. Närrefinansiering av exportkrediter sker hos inhemska banker eller kreditinstitutgäller marknadsmässiga villkor och upplåningen får konkurrera om utrymmet påkredllmarknaden med andra upplåningsbehov. Svenska banker och kreditinstitutlar i vissa utsträckning upp lån på de internatio- 1977/78:155 10 nellakredltmarknadema för all refinansiera långivningen. Vissa större svenskaförelag har även möjlighet alt i eget namn låna upp medel utomlands. Genomvalutalagstiflningen begränsas bankernas refinansiering av exportkrediter såatt refinansiering som regel éj får ske i av kredit med en löptidöversiigande och ell belopp på 100 milj. kr. Ej heller fårkredit för utländska varor refinansieras i om den utiändska delenöverstiger av totala krediten och beloppet är I milj. kr. Internationellupplåning på de nationella utländska kapitalmarknaderna sker främst i form avobligationslån eller bankkrediter. De största marknaderna för utländskaobligationsemissioner finns i , och FörbundsrepublikenTyskland, Mera begränsade marknader förekommer bl.a. i och Japan.Emissioner sker vanligen i landets valuta varefter medlen förs ur landet,eventuellt kan de växlas in mot annan valuta. Möjligheten förutländska låntagare att utnyttja de nationella marknaderna för sinfinansiering begränsas av valulareglering och andra restriktioner i respektiveland. Denintemationella penning- och kapitalmarknaden, omfattas inte av några nationellaregleringar. Lånlagarna på denna marknad är spridda över hela världen medanlångivarna är koncentrerade lill vissa finansiella centra, främst , Påeuromarknaden förekommer kort-, medel- och långfristig utlåning till såvälfast som rörlig ränta. är dock den vanligaste löptiden förexportkredilrefinansiering. Refinansieringslånel förlängs sedan varje halvårunder exportkreditens livstid. Räntesatsen för ett sådant lån bestäms vid varje6-månadersperiods början. Svenska affärsbanker har i stor utsträckningfinansierat exportkrediter genom alt la upp sådana 6-månaderslån påeuromarknaden. Lånen kan tas upp i skiftande valutor men räntekostnaden kan ejöverblickas i laget och banken löper en riskatt ej kunna finna nödvändigt kapital när ett lån skall förnyas. Marknaden förlån till fast ränta är avsevärt mindre än för rörlig ränta och sådana lån harsällan en löptid översiigande . Svenskabanker är enligl valutaregleringen förhindrade all direkt lämna kortfristigalån i utländsk valuta lill svenska förelag. Genom utländska dot-lerbanker ochvia av svenska banker delägda banker i utlandet, s. k. konsortiebanker, hardock denna typ av långivning i viss mån kunnat arrangeras av svenska banker. Destörre svenska exportföretagen har även viss möjlighet att utnyttja utländskabanker för refinansiering av sina exportkrediter. För del slora flertaletsvenska förelag kräver dock den utländska banken atl svensk bank medverkar somförmedlare eller garant. 1977/78:155 II 2.5Nuvarande system för refinansiering av exportkrediter Undersenare år har olika statliga åigärder vidtagits för atl förbättra exportörernasfinansieringsmöjligheter. Inom EKN har reglema för garantigivning fortlöpandesetts över och nya former av garantier har införts i syfte all anpassaverksamheten till den Internationella utvecklingen påex-portkreditgarantiområdet. Ramen för EKN:s garantigivning har successivtökats och det av fastställda maximibeloppet för statens betalningsansvaruppgår f.n. till 35000 milj. kr. Vid slut uppgick EKN:s totalaengagemang till knappt 32000 milj. kr., varav drygl 12000 milj. kr. avseendeförbindelser och resterande i det närmaste 20000 milj. kr. i form avutfästelser. Inom EKN har under del bedrivits ell omfattandeutredningsarbete avseende nya garanliregler, varför utredningen nöjt sig medalt redovisa EKN:s garantiverksamhet utan alt gå närmare in på någonutvärdering av denna. År1962 liUskapades AB (), som ägs till hälfien av statenoch lill hälfien av ett antal affärsbanker, SEK har lill uppgift atl genomkreditgivning medverka vid finansiering av svensk export. Enligl uppgifiuppgick SEK:s utestående exportkrediter vid slutet av lill 3 571 milj.kr., varav upptogs av refinansiering av varvskrediter,Refinansiering i svenska kronor kan ske hos SEK som lämnar förhandsbesked omfinansiering till fast ränta mot särskild löftesprovision (f n. 0,p.a.)fr.o.m. Bindande förhandsbesked om fast ränta kan inteerhållas vid offertlidpunklen. Provision ulgår t. o. m. tidpunkten förutbetalning. SEK:s ullåningsränla är f n. för lån som har avtalats efterden . För finansiering i svenska kronor hos SEK krävs vanligenatl fakturering också sker i svenska kronor. Finansiering i utländsk valutahos SEK kan i princip ske på marknadsmässiga villkor. Medel-och långfristiga exportkrediter lämnas också av Invesleringsbank AB.Denna exportkredilgivning är i hög grad koncentrerad till stora projekt därbanken ibland bildar konsortier med andra kreditinstitut.