prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — har förtaliningsenligt en nyfullständig driftkostnadsberäkning för genomförts ochfaststälhs. skall enligt bidragskungörelsen ny driftkoslnadsberäkninggöras . anser del angeläget alt bidragsmedel ställstill förfogande för verksamheten 1978 som i princip medger atl statsbidrag tillkommunernas driftkostnader kan ulgå i den omfattning som förutsätts ibidragskungörelsen, nämligen av beräknad skälig driftkostnad. Vid omprövning av driftkostnaderna påverkas beräkningeni första hand av kostnadsutveckling och trafikökning fr. o. m. . Vidareskall beaktas ökad väghållning av väsenilig belydelse som vissa kommuner fållintill . Statsbidraget på beräknad skälig driftkostnad för år1976 är 250,8 milj. kr. uppskattar all della bidrag behöver uppräknasmed 62,7 milj. kr., dvs. omräkning års lill kostnadsnivå(11,). Den kostnadsmässiga effekten av bl.a. trafikökningen åren 1976och 1977 beräknas härvid kompenseras av den fortlöpande rationaliseringen avdriflverksamheten. Ökad väghållning av väsentlig omfattning beräknas uppgåtill 2,5 milj. kr. Exempelvis övertar från staten väghållningen inomVadstena tätort och de av staten hållna allmänna vägarna på Frösön.Här- 1977/78:100 Bilaga 9 56 utöverberäknas ytterligare överföring av slallig väghållning lill kommun bli akluell. Enligi redovisadeuppskaltningar bedömer vägverkel således att driftkostnadsberäkning kräver ell bidragsbelopp på 316,0 milj. kr.(250,8+62,7+2,5). Därtill kommer administrativa kostnader för 1,1 milj. kr.,totalt således 317,1 milj. kr. Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator Delta anslag är ett kalenderårsanslag och avserframförliggande kalenderår. Anslag begärs således för . Under anslaget redovisas bidragsgivningen tillbyggande av allmänna vägar och gator som är nödvändiga för den allmännasamfärdseln i kommuner som ärväghållare samt till byggande avtunnelbanor. Målet för programmet äratt medverka vid den utbyggnad av kommunernas trafikledssystem som erfordras för att tillgodose såväl deindividuella som kollektiva trafikbehoven. För fördelningen av bidragen fastställervägverket en fördelningsplan för femår, som förnyas . /76 fastställde vägverketfördelningsplan för . Från anslaget lämnas bidrag av kostnadför bidragsberättigade byggnadsföretag,dels till byggande av väg, dels till byggande av gata mot vilken enligt gällande stadsplan utfart ellerannan utgång från toml eller annanfastighet inte får anordnas. Dessutom ulgår bidrag lill ulfö-rande av större broarbeten etc. ellerirafikanordning som ingår i gala. Till annatbidragsberättigat gaiubyggnadsarbele utgår bidrag . Bidrag av kostnaderna för tunnelbanorsunderbyggnad kan under vissa förutsättningarockså utgå från anslaget. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel. Kommunerna och ()gjorde enbehovsinventering avseende och lade fram förslag lilllångtidsplan . De av kommunerna och SLL redovisade behoven och dedärpå grundade långtidsplanernaomfattar principiellt de trafikleder som ingår eller skall ingå i huvudtrafiksystem enligt generalplan,dispositionsplan eller trafik-ledsplan. Detta innebär all behovs- ochlångtidsplaner innefattar fjärrle-der, primärleder, viktigare sekundärledersamt tunnel- och stadsbanor. 1 kommunernas och SLL:s behovsplaner har anmältsobjekt motsvarande en sammanlagdbyggnadskostnad av ca 9500 milj. kr. Vidden granskning av ingivna behovsplaner som gjorts inom har beloppet reducerats till 6500 milj. kr. Kommunernas och SLL:s sammanlagda förslag till långlidsplan representerar en byggnadsvolym om 6730milj. Vägverkel har vid sinbedömning reducerat denna volym till4350 milj. kr. räknai i 1976 årskoslnadsnivå. Vägverkel bedömer alt det under den tioåriga lång- 1977/78:100 Bilaga 9 57 tidsplaneperiodendärmed erfordras elt totalt bidragsbelopp om 4140 milj. kr. och under den femårigafördelningsplaneperioden ell lotall bidragsbelopp om 1 875 milj. kr. Denreducering som genomfört innebär att kommunernas trafikledsplanerkommer att genomföras i väsentligt långsammare takt än vad kommunerna bedömer som nödvändigt. En delcenlmmomgripande leder och slörre ombyggnader och omfarisleder måsteskjutas framåt i tiden. Regeringensdirektiv för den femåriga fördelningsplanen anger ett bidragsbelopp för på 345 milj. kr. somsedan skall förbli nominelltoförändral under de efterföljande fyra åren. För all planera i faslkostnadsnivå har vägverkel antagit en prisförändring och räknatner anslagsbeloppet med detta procenttal fram t. o. m. . därefter fram t. o. m. harverket räknat med reellt oförändrat anslag. Vägverkethar gjort upp en långlidsplan grundad på detta antagande. Det reellt beräknadetotalbeloppet uppgår under fördelningsplaneperiodentill ca 1 575 milj. kr. och underlångtidsplaneperioden 3000 milj. kr. Trotsde reduceringar som tidigare gjort bland kommunernas långtidsplaneobjekt finns således en betydandedifferens mellan vägverketsbedömning av bidragsbeloppet och de medel som beräknats enligt regeringens direktiv. Skillnaden är 4140-3000=1 140milj. Objekten i långtidsplanenär prioriterade enligt en inom verket gjord angelägenhetsbedömning. Av det totala beloppet faller 27,påSlorstockholmsområdet inkl SLL, 10,på och 5,påMalmö. Förår 1978 har anvisats ett bidragsbelopp av 343,5 milj. kr. exkl. administrationskostnader på 6,5 milj. kr. I gällandefördelningsplan beräknas av bidragsbeloppetca 295 milj. kr. bli utnyttjade för pågående objeki, varför ca 50 milj.kr. kan disponeras för nystarter. År1978 beräknas ca 55 milj. kr. saknas i bidragsmedel för att täcka de kostnadsökningar , sominte kunde förutses vid upprättandet av fördelningsplanen. ProgramnivåA för , som ingår i verkets all. I, medför ett bidragsbelopp om 558 milj. kr. Denna nivå ligger 213milj. över vad som anges i den pågmndval av regeringens direktiv upprättade fördelningsplanen. Nivå A möjliggöralt fördelningsplanens intentioner t. o. m. kan fullföljas samtatl vissa objekt kan genomföras i snabbare takl. I nivå B, som ingår i verkets alt. 11, uppgårbidragsbeloppet till 493 milj. kr. Denna nivå ligger 148 milj. kr. över vad somanges i den på grundval av regeringensdirektiv upprättade fördelningsplanen. Genom denna satsning kommer i stort settfördelningsplanens intentioner t. o. m. att kunna fullföljas. Nivå C, som ingår i verkets alt. III,uppgår till 438,2 milj. kr., varav -liksom i övriga programnivåer - 7,2 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 9 58 givningen.Bidragsbeloppet ligger ca 86 milj. kr. över vad som anges i den på grundval av regeringens direktiv upprättadefördelningsplanen. Denna nivå innebärall den i fördelningsplanen angivna byggnadsvolymen för kan uppnås.Programnivån resulterar dock i en betydande eftersläpning i bidragsgivningen i förhållande lill detbidragsbehov som bedömer rimligt. Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. Anslaget är ett kalenderårsanslag, därbidragsdelen avser del löpande kalenderåret.Anslagsframställningen avser således beträffande bidragsdelen och beträffande adminislrationsdelenår 1979. Från anslaget utgårstatsbidrag till del enskildavägnätets driftkoslnader. Bidragsgivningen baserar sig på vart femte åråterkommande driftkostnadsberäkningarsom utförs av . Dessa beräkningar sker med utgångspunkt från avvägverket framräknade standardvärden och av väghållama lämnade uppgifter. Denberäknade lotala driftkostnaden omfattar såväl barmarksunderhåll somvinterväghållning och jämkas med hänsyn lill förändringar i detallmänna kostnadslet. Från anslaget ulgår även bidrag tilliståndsättningsarbeten som anses nödvändiga från framkomlighels- ochirafiksäkerhetssynpunkt. Bidrag lämnas i månav tillgång på medel i normalfallet och om synnerliga skäl föreliggermed av beräknad bidragsgrundande kostnad. Bidrag kan även ulgå till anskaffning av redskap för vägunderhållet samt lill kostnader för viss passbåtstrafik m. m. Uppföljningenav all statsbidragsvägarna hålls i ett tillfredsställande skick sker genom årlig besiktning av vägarna. Isamband med denna besiktningförekommer även i stor omfattning konsultationer. råd och anvisningar om väghållningen. Denna rådgivning, som utgör en del av administrationen, har storbetydelse för ett rationellt vägunderhålloch bidrar lill attunderhållskostnaderna kan hållas på en rimlig nivå. Vägverkel har gjort en behovs- ochstandardinventering för att konkretisera behovet av såväl drift- som byggnadsåtgärderpå det enskilda slatsbidragsvägnälel. Statsbidrag till drift av enskilda vägar utgick lill en väglängd av . Enligt standardinventeringen uppgår den totala våglängden av enskilda vägar vartill statsbidrag hittillsinte utgått men som anses vara berättigadelill bidrag lill . Delta motsvarar ett årligt tillskottav väg. I likhet med lidigare år hemställer attbidragsdelen av driftanslagel läggs om lill att avse framförliggande kalenderår. För bidrag avseende år 1979kräver detta en engångsuppräkning i likhet med vad som vägverkel hemställt i fråga om anslaget Bidrag till drift av kommunala vägar och gator. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 59 1 fråga om utfallet för budgetåret 1911PS - som - anger all för fortsatt driftbidrag till de vägarsom redan uppbär bidrag har erfordrats 118,5 milj. kr. Bidrag lillislåndsällningsarbeten på äldre vägar har lämnals med 1,6 milj. kr. Ulförandeav dessa islåndsäll-ningsarbelen har bedömls nödvändiga för all iryggairafikens framkomlig-het och säkerhet på berörda vägar. Under budgelårel1977/78 har uppkommit en balans av ansökningar som förklarats vilande i bristpå medel. Denna balans omfattar sammanlagl 88 ansökningar, vilka erfordrarårligt driftbidrag om 1,2 milj. kr. och islåndsätlningsbidrag om 1.0 milj. kr. Inför bidragsgivningen . dvs. anslageibudgelårel 1978/79, har lillkommil 518 ansökningar om årligt driflbidrag, vilkalar i anspråk dels uppskallal ca 2,6 milj. kr. i årligt bidrag, dels sammanlagtca 6,0 milj. kr. Vägverkels äskande för har liksom övrigadriftanslag begränsats till en programnivå. Bidragsbeloppet är beräknat lillloiali 186 milj. kr. och kostnadema för administration till 11 milj. kr., dvs.sammanlagt 197 milj. kr. med följande fördelning. 1 000-lal kr. Administration 11 000 Åriigt driftbidrag lill barmarks- ochvinlerväghållning till vägar som uppbär bidrag 138800 Särskilt bidrag lillförnyelse av beläggningar lOOOO Äriigl driftbidrag ochislåndsätlningsbidrag avseende ansök ningar som vilar av brist på medel 2 200 Årligt driftbidrag avseende nya ansökningar 2 600 Iståndsäuningsbidrag avseende nya ansökningar 6000 Bidrag lill iståndsättningsarbeten lill vägar som uppbär driftbidrag 24 300 Bidrag till redskapsanskaffning 2 000 Bidrag till särskilda kommunikationsändamål 100 Avtolalbeloppet utgör ca 14,9 milj. kr. pris- och löneomräkning. Denna programnivå ger möjlighet all vidmaklhålla detbefintliga statsbidragsberättigade vägnälel så att kapitalförstöring inte skeroch för att trygga framkomligheten. Nivån ger också möjlighet att lämna åriigtdriftbidrag lill nya stalsbidragsberättigade vägar. 2.7.Bidrag till byggande av enskilda vägar anslag är ett kalenderåranslag och avserframförliggande kalenderår. Anslag begärs således för . Under anslaget redovisas bidragsgivningen lill byggandeav enskilda vägar. Bidrag lämnas till byggande av enskild väg av väseniligbelydelse för en bygds befolkning. Bidrag kan även lämnas till byggande avenskild väg som utgör tillfartsväg till naturområde för rekreation ochfriluftsliv eller av annat skäl är av betydelse för fritidsändamål. Bidragutgår i mån av tillgång 1977/78:100 Bilaga9 60 påmedel i normalfallet av den beräknade bidragsgrundande kostnaden. har ell anslag av 24,4 milj. kr., exkl.administrationskostnader om 5,6 milj. kr. Anslaget beräknas fördelasmed drygl 12 milj. kr. lill fortsättnings- och slutbidrag för tidigarepåbörjade byggnadsobjekt och med 12,4 milj. kr. till objekt som avses påbörjasunder . För bidragsgivning harmedelsbehovet angivits i tre programnivåer. begär enligt programnivåA, som ingår i verkels alternativ 1, ell bidragsbelopp om 83,5 milj. kr. Meddenna årliga bidragsnivå kan del nuvarande 12000 km långavägnätet med dålig standard beträffande bredd, linjeföring och bärighel förbältraslill godtagbar standard. Nivån medger ej åtgärder för att förbättra vägar ellervägdelar med genomsnittlig standard. Vägar med dålig standard som skall nyintaskan förbättras till godtagbar standard. Viss satsning kan också göras påtätorts- och fritidsvägar. De broar som inte tillåter 10 tons axellryck och därtung trafik bör kunna framföras, åtgärdas. Programnivå B, ingår i verksamhetsalternativ II, innebärett bidragsbelopp om 59 milj. kr. Med denna programnivå kan det nuvarande ca12000 km långa vägnätet med dålig standard förbättras lill genomsnittligstandard beträffande bredd, linjeföring och bärighet under en tioårsperiod.Satsningen på lätortsvägar och fritidsvägar begränsas lill enstaka objekt. Endasten mindre del av de bidragsberättigade vägama kan erhålla byggnadsbidrag föratt förbältras innan de intas i statsbidragsvägnätet. De mest angelägnabroarna som ej tillåter 10 tons axellryck och där lung trafik bör kunnaframföras, åtgärdas. Bidragsbeloppet i nivå C utgör 39,3 milj. kr. ochinnebär ålgärder enligt programnivå B dock , istället . Administrationskostnaderna tas i samtliga alternativupp med 6,3 milj. kr. anslag är elt kalenderåranslag och avserframförliggande kalenderår. Anslagsframställningen avser således . Programmet för anslaget, som för innevarande budgetåruppgår till 16,0 milj. kr., inrymmer tjänster till utomstående och kostnader isamband med beredskapsarbeten. Den förstnämnda poslen avser den taxe- ochavgiftsbelagda verksamheten, huvudsakligen byggande och drift på entreprenadav vägar åt kommuner och enskilda väghållare. Den principiella målsättningen för taxe- ochavgiftssättning är full kostnadstäckning. Härmed avses täckning av såvälbokförings- som kalkylmässiga kostnader. Verksamheten beräknas av vägverketunder vara självbärande med en omslutning av ca 100 milj.kr. Postenberedskapsarbeten avser kostnader för dels de beredskapsarbe- 1977/78:100 Bilaga 9 61 tensom genomför för AMS' räkning dels projektering och marklösen för de beredskapsarbeten på vägar som AMSgenomför i egen regi. Mot bakgmnd avverkels målsättning och med hänsyn tillomfattningen av egna resurser samtefter samråd med AMS planerar vägverkel en årlig omslutning avberedskapsarbeten motsvarande en ersättning från AMS med ca 200 milj. kr. kostnadsnivå för perioden 1978- 1983.Härtill kommer särredovisadeadministrationskostnader för den interna planeringen som inte ersätts av AMS. begär vägverkel 17,8 milj.kr. för dessa kostnader, vilket motsvarar ett i reala termer oförändralbelopp jämfört med . Remissyttrande övervägverkets, och affärsverkens an slagsframställningar AMS har, liksom i sina yttranden över tidigare årsanslagsframställningar, framhållitbetydelsen av att planeringen inom resp. verk fortlöpande bedrivs på sådantsätt att investeringarna snabbt kan anpassas efter konjunktur- ocharbetsmarknadsläge. Det är angeläget att det inom verken finns en snabbt aktualiserbar projektreserv. Iövrigt har anslagsframställningarna inte föranlett några synpunkterfrån AMS' sida. De riktlinjer för vägplaneringen som gällt t. o.m. antogs av år1972 efter förslag i prop. 1972:1 (bil. beslul innebar bl.a. att planeringsmetodik skullevidareutvecklas och utvidgas för att ge bättre underiag för prioritering avolika vägåtgärder. Därvid skulle på ett bättre .sätt vägas in olikasamhällsekonomiska effekter. För all ienlighet med statsmakternas ställningstaganden dra upp de närmare, merakonkreta riktlinjerna för detta utrednings- och utvecklingsarbete tillsattes kommittén för den långsiktigavägplaneringen (KLV), som redovisade sina ställningstaganden i betänkandet (SOU1975:85 och 86) Vägplanering.Vägplaneringen har även behandlats av decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01) i remissyttrande överKLV-betänkandet genom rapporten (Ds K 1976:6) Ökat regionalt och lokaltinflytande i vägplaneringen samt i betänkandet (Ds Kn 1977:2) Samordnadregional vägplanering. 1977/78:10 har regeringen redovisat vissaställningstaganden i fråga om denframtida vägplaneringen m. m. Propositionen behandlades av 1977/riksmötei (/78:10, rskr 1977/78:95). godtog regeringens förslag vad avserförändringama i vägplaneringssystemet,inrättande av beredningsgrupper på länsnivå och ny organisation av . Vadgäller regeringens förslag rörandeinriktningen av väginvesteringarna uttalade trafikutskotlel atl man Prop.1977/78:100 Bilaga 9 62 intevar beredd atl ta siällning till investeringsmedlens fördelning på skildavägkategorier m. m. i avvaktan på atl förslag lill.etl långsiktigt vägpolitiskiprogram m. m. föreläggs . gav som sin mening regeringentill känna vad utskottet anfört. Genom de nu antagna förslagen om den långsiktigavägplaneringen har förutsättningar skapats för en bättre samordning mellanvägplaneringen och övrig samhällsplanering. 1 propositionen har understrukitsviklen av att man i planeringen tar tillräcklig hänsyn till del ömsesidigaberoendet såväl mellan vägtrafiken och övriga trafiksektorer som mellanvägtrafiken och andra samhällssektorer. Den allmänna strävan lilldecentralisering av beslutsfattandet i samhällel har genom förslagen kunnatkonkretiseras så att ökade befogenheter inom vägplaneringen lagts på regionalaorgan. 1fråga om de olika planeringsstadierna innebär de nya riktlinjema förvägplaneringen bl.a. alt den nuvarande behovsinventeringen ersätts med enperspektivplanering. Införandet av en perspektivplanering bör kunna medföra enförbättring av den långsikliga vägplaneringen. Konsekvensbeskrivningar av denframlida iransporlförsörjningen, som grundas på anlaganden om skildainriklningar och medelsutrymmen för väghållningen bör göra det möjligt att föraen mer aktiv diskussion av väghållningens mål och medel. En utvidgadkonsekvensbeskrivning som perspektivplaneringen innefattar torde geförutsättningar för en bättre koordinering mellan vägplaneringen, denregionala trafikplaneringen, länsplaneringen och den fysiskasamhällsplaneringen. Genom att de nuvarande fem- resp. tioårigainvesteringsplanerna sammanslås till ett tioårigt plandokument kommer vidareen behövlig förenkling av vägplaneringen att ske. En förenkling av vägplaneringenhar från flera häll påtalats som angelägen för att öka intresset förplaneringen och få en mera aktiv medverkan ifrån berörda intressenter,sammanslutningar och lokala organ. Länsstyrelserna får bemyndigande att fastställa de nyaflerårsplanerna för byggande av länsvägar, dvs. för det vägnät som betjänarföreträdesvis de regionala och lokala transporluppgifterna. Delta får ansesvara ett viktigt steg i den eftersträvade decentraliseringen avvägplaneringen. En särskild planeringsavdelning inrättas vidare vidvägverkets centralförvaltning. Därigenom skapas förutsättningar för en bättresamordning av planeringen mellan statsvägarna och de statskommunala vägarna.Omorganisationen beräknas, tillsammans med andra åtgärder som har initieratsgenom organisationsöversyn, medföra en effektivisering av arbetetinom . 1977/78:10 påtalas också del nödvändiga i atlman har realistiska anlaganden till grund för sin planering. Vägplaner somupprättas enbart efler vad som från olika håll bedöms som angeläget ellerönskvärt främjar inte länens utveckling om det saknas resurser för attförverkliga planerna. Behovet av att göra realistiska bedömningar om detframtida resursulrym- 1977/78:100 Bilaga 9 63 mettorde i nuvarande ekonomiska läge vara viktigare än någonsin för atl vi på eltrikligt sätt skall kunna använda de resurser som står lill buds. I fråga om den framtida inriktningen avväginvesteringama anges i propositionenatt huvuddelen av väginvesteringarna har och även hittillsunder avsett riksvägarna. Inom ramen för tilldelade resurser börenligt propositionen en höjning av standarden hos de mindre och medelstoravägarna ske bl. a. för att underiätta såväl jord- och skogsbrukets som övriga näringslivets transporter.Satsningar bör göras för atl ytterligareutöka det belagda vägnätet. Motorvägbyggandet bör däremoi bli begränssat framöver och avse endast mindrekompletteringar och sammanbindningar av det nuvarande nätet. 1 framtiden måslemiljöaspeklerna med bl.a. trafikbuller i ökad grad uppmärksammas. En ökad andel av investeringarna måste därförsättas in bl.a. på utpräglatolycksbelastade vägsträckor. De vägar där väsentliga trafikinskränkningar skeri tjällossningstid måste ges en ökad uppmärksamhet. Det förekommer sålunda fortfarande vägar där inskränkningarna även kan drabba persontrafiken varvid det finnsrisk för isolering av samhällen och byar. har som nämnts inte tagit ställning till den i propositionen angivna inriktningen av väginvesteringarna iavvaktan på att ett förslag till långsiktigtvägpolitiskt program m. m. föreläggs . Utformningen av ettsådant program är beroende av vissa övriga trafikpolitiska ställningstaganden, bl.a. rörande den väsentliga frågan om kostnadsansvaret.Frågorna kommer att redovisas i en sammanhållen trafikpolitisk proposition. Underår 1978 kommer flerårs- och fördelningsplanema för vägbyggandet attrevideras. Regeringen kommer därför alt - i likhet med vad som skett vid tidigare revideringar lämnalänsstyrelsema och direktivför upprättande av dessa planer. För att möjliggöra det tidsmässigt relativt omfattande samråds- och remissförfarandesom krävs innan planerna kan fastställas måste regeringen lämna ochlänsstyrelserna direktiv . Sedan de mera långsiktiga trafikpolitiskaställningstagandena skett får dessaligga till grund för en revideringav planerna. Dessa kan, som jag anfördei prop. 1977/78:10, revideras mellan de normala revideringstillfällena vartfemte år. Den pågående cykeltrafikutredningen (K 1976: 04),som har till uppgift att se över stalsbidragsbestämmelserna för gatu-och vägbyggandet så att kommunerna stimuleras att anordna sammanhängandecykelvägnät inom sina tätortsområden, beräknas avge sitt betänkande underförsta . Jaggår nu över lill frågan om väganslagen för /79. Iföregående års budgetproposition beräknades på driftbudgeten väganslagen till sammanlagl 3449,9 milj. kr. för budgetåret1977/78. 1977/78:100 Bilaga9 64 budgetenberäknades investeringsanslaget Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m.m.till 107,4 milj. kr. På tilläggsbudget 1 för /78 har beräknatsca 3.3 milj. kr. under anslaget Bidrag till byggande av enskilda vägar.Tilläggsanslaget avser läcka kostnader för bl. a. reparation av skador på vägaroch broar vid översvämningarna . På till-läggsbudget Il förbudgelårel 1977/78 beräknas 12,4 milj. kr. på anslaget Byggande av statligavägar för vissa sysselsättningsskapande brobyggnadsarbeten vid vägverkel. Byggandet av mellanriksvägen KirunaNarvik harpåbörjats . 1976/77:100 anmäldes att arbetsplan förvägen fastställts men all beslutet inte vunnit laga kraft. Detta skedde genomregeringens beslut då de besvär som anförts över vägverketsfastställelse-beslut avvisades. I beslut uppdrog regeringen ålarbelsmark-nadsslyrelsen all förskollera medel från tolfte huvudtitelns anslagB 3. Sysselsättningsskapande åtgärder för att kunna starta vägprojektet.Regeringen kommer senare all lägga fram förslag om projektels slutligafinansiering. Jag förordar även för näsla verksamhetsår en särskildsatsning på driftanslagen och tillstyrker en höjning av dessa med ca 355 milj.kr. För anslaget Drift av slalliga vägar förordar jag en höjning med 255 milj.kr. jämfört med det av beslutade anslaget för innevarande budgelår.Anslaget kommer därmed upp i en nivå av 2045 milj. kr. Även för bidragsanslagentill drift av kommunala vägar och gator saml drift av enskilda vägar skerväsentliga uppräkningar. Dessa anslag höjs med resp. . När delgäller byggandeanslagen innebär milt förslag en höjning med 35 milj. kr. föranslaget Byggande av statliga vägar och en oförändrad nivå för anslagen Bidragtill byggande av kommunala vägar och galor saml Bidrag till byggande avenskilda vägar. Medde föreslagna ökningarna uppgår driflanslagen sammanlagl lill 2533,5 milj. kr.och byggandeanslagen lill sammanlagl1 280 milj. kr. Med hänsyn bl.