prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — Verksamheten börinriktas främst på att senast ha genomförtoch utvärderat ett försöksprogram omfattande dels hela systemet för utvinningav energi ur snabbväxande skog, dels effektivare metoder för att utnyttjaskogsavfall som energiråvara. Hittillsvarande insatser rörande energiutvinningur skogsavfall bör fortsätta. Jag har tidigare föreslagit vissa insatserrörande annat organiskt avfall vid min behandling av programmetEnergianvändning i industriella processer m. m. För annan odlad biomassa änenergiskog förutser jag nu bara inledande förstudier. Detframhävs starkt i flera remissyttranden, bl. a. från naturvetenskapligaforskningsrådet och , att en storskalig introduktion avenergiskogar kan leda tUl miljömässiga och andra problem. Det slora marlcutnyttjandetkan bl. a. komma i konflikt med naturvårdens och de areella näringarnasintressen. Negativa effekter kan uppkomma på ekosystemen till följd avomfattande skogsgödsling på våtmarker. Risker finns för angrepp av olikasvampar och skadeinsekter på för vårt landskap helt nya monokulturer. Vidarekan eventuellt uppstå luftförorenings- och yrkesskadeproblem. Insatserna inomområdet bör därför avse såväl ekonomiska och tekniska aspekter som miljö- ochhälsoeffekter. Värdering och inventering av lämpliga områden för odling avbiomassa förutsätts t. v. inrymmas inom delprogrammet. Odlingsförsökbör genomföras, först i laboratorieskala, sedan i naturlig miljö. Storuppmärksamhet bör därvid ägnas ekologiska konsekvenser av energiskogsodUng istor skala. Även ekologiska konsekvenser av storskaligt utnyttjande avskogsavfall förtjänar betydande uppmärksamhet. Jag förutsätter att ett närasamarbete i dessa frågor kan ske med bl. Redani dag finns möjligheter till förbränning av biomassa i fast form. För att vimer storskaligt och långsiktigt skall kunna utnyttja biomassa som substitut förolja behövs studier och teknikutveckling avseende olika system för skörd ochberedning samt systemstudier beträffande transporter. Av samma skäl erfordrasstudier och teknikutveckling rörande lämpliga förbrännings-, förgasnings- ochomvandlingsprocesser. Torvhar tidigare använts som bränsle i vårt energisystem. Den nuvarande torvproduktionenär dock förhållandevis blygsam och används för odUngsändamål. DFE redovisar enbedömning att de totala torvtillgångarna i landet skuUe ha ett energiinnehållmotsvarande 3 000 milj. ton olja. utvinns förenergiändamål 'i bl. a. och . NE anger att betydligteffektivare teknik kan utvecklas och tas i bruk i ett tio- till tjugoårigtperspektiv. kan enligt minuppfattning få stor betydelse för energiförsörjningen. Den utgör dels enberedskapsreserv i händelse av en krisartad nedgång av oljeimporten, dels enmöjlig inhemsk bränsleråvara bl. a. som komplement till t. ex. biomassa från odladeenergiskogar. 10 1977/78.1 saml. Prop.1977/78:110 146 Torvutvinningi stor skala kan leda till markanvändningskonflikter och få ekologiskakonsekvenser av olika slag. Det gäUer t. ex. hydrologiska effekter av utdikningav myrmarker, utsläpp av miljöfarliga ämnen i oUka led av torvhanleringen samtvissa effekter på fauna och flora av torvtäkt. Flera remissinstanser, däriblandnaturvårdsverket, har framhållit att miljöfrågorna måste ägnas storuppmärksamhet. Innanjag går in på behovet av insatser inom energiforskningsprogrammet vill jagerinra om att överstyrelsen för ekonomiskt försvar har i uppdrag att förhandlamed vissa kommuner om anordnande av eldning med frästorv i värmeverk. Detla ären åtgärd som enligt min bedömning bör få effekter redan i det närmastetidsperspektivet och som verksamt bör kunna bidra till att skapaförutsättningar för en torvindu-stri inom landet och också tiU att bevara ochutveckla den inhemska kompetensen inom området. De förslag till utvidgning avstödet till prototyper och demonstrationsanläggningar som jag harredovisat bör kunna tjäna samma syfte. Jag vill också nämna att koncession förtorvtäkt för energiändamål har meddelats för och SkeUefteåkommun. Denverksamhet på torvområdet som ryms inom energiforskningsprogrammet bör varainriktad på det längre tidsperspektivet. Målet för insatserna bör vara att tafram bättre underlag för bedömning av torvens möjliga roll ienergiförsörjningen vad gäller dels vilken teknik för torvhantering ochenergiutvinning som behöver utvecklas, dels vilken total torvutvinning som ärmöjlig och lämpUg på . Jagräknar med insatser rörande bl. a. torvawattning och vidareförädling av torvtill kemiska bränslen liksom med förbränningstekniska arbeten. Vissa insatserför värdering och inventering av torvtillgångarna förutsätts t. v. också rymmasinom delprogrammet. Storuppmärksamhet bör ägnas de ekologiska konsekvenserna av storskaligt torvutnyttjande. Samarbetemed övriga torvländer bör kunna etableras i vad avser erfarenheter avanläggningar, som är i drift. Även i övrigt är det väsentligt attmöjligheterna till samarbete med andra länder, bl. a. , tas tillvara. Jag fömtsätterall insatserna inom torvområdet nära samordnas med de insatser som jag harförordat för biomassa. Skifferbestår av mineraler, som är sammanbundna av den organiska substansen kerogen.Det totala organiska energiinnehållet i de svenska skiffrarna har uppskattatsmotsvara ca 3 000 milj. ton olja. Skiffern är således en betydande potentiellenergiresurs. utvanns i oljeprodukter urskiffern i i . Haltenav organiska ämnen i svensk skiffer är emellertid låg. Prop.1977/78:110 147 ningav enbart kerogen ur skiffern kan därför enligt min bedömning inte bli aktuellinom överskådlig tid. Utvinning av den i och för sig betydande energiresurssom skifferns organiska innehåll representerar måste vara avhängig av de beslutsom fattas om mineralutvinning ur skiffer. Inom bereds f. n.en framställning från det av och bildade Aktiebolaget alunskifferutveckling() om medel i särskild ordning för viss utvecklingsverksamhet rörandemineral- och kerogenutvinning främst i i syfte att få underlag försenare beslut om eventuell utvinning i större skala. Mot denna bakgrund är jaginte beredd att nu föreslå några insatser beträffande skiffer inomenergiforskningsprogrammet. Kolutgör, globalt sett, en betydande energiresurs, som i stor utsträckning kankomma att ersätta olja. Med dagens teknik är kolulnyttjande emellertid förenatmed betydande miljöproblem. Stora forsknings- och utvecklingsinsatser görs f. n.i flera länder för att utveckla bättre och säkrare utvinnings- ochhanteringsmetoder samt bättre förbränningsmetoder. Omfattandeutvecklingsarbete pågår vidare utomlands rörande omvandling av kolet tillgasformiga eller flytande bränslen. Sverigesaknar nänmvärda koltillgångar. Om våra möjligheter att importera olja skullekomma att begränsas innan teknik och produktionskapacitet för inhemskabränslen har hunnit utvecklas i tUlräcklig utsträckning är därför kolimportett av ersättningsalternativen. Begränsningar i möjlig införandetakt sätts avbl. a. den tid och de resurser, som krävs för att bygga system för lagring ochtransport av kol samt eldningsanläggningar som kan utnyttja kol. Om en situation med bristpå olja skulle uppstå torde kol bU ett viktigtalternativ för främst fjärrvärmeanläggningar och större industrianläggningar.Jag vUl erinra om att regeringen mot bl. a. den bakgmnden har givitmig bemyndigande att tillkalla en kommitté för att skyndsamt utreda vissafrågor om omställningsbara eldningsanläggningar m. m. I utredningsuppdragetingår bl. a. att närmare belysa de tekniska och ekonomiska förutsättningarnaför att anordna värmeproducerande och fossUbaserade elproducerande anläggningarför drift med fasta bränslen under normala förhållanden. Kol utnyttjas ibetydande utsträckning som energikälla i många länder. Om kol skall utnyttjas iden svenska energiförsörjningen är det angeläget att vi kan använda en tekniksom innebär mindre påfrestningar på miljön än den nu tillgängliga tekniken.Vissa insatser rörande ny kolteknik bör därför ingå ienergiforskningsprogrammet. Målet för delprogrammet bör vara att bedriva sådanforsknings- och utvecklingsverksamhet som behövs för att förbättra förutsättningamaför att ta i 1977/78:110 148 anspråkkol som ett handlingsalternativ för den framtida svenska energiförsörjningen. Sverigedeltar i samarbetet på kolområdet inom lEA. Detta bör tillföra oss värdefullkunskap om förbättringar i existerande kolteknik och om utveckling aveffektivare och miljövänligare teknik på kolområdet. Delprogrammetbör kunna inrymma begränsade insatser för utveckling av för svenskaförhållanden anpassade kolprocesser. Samverkan bör ske med berörda statligaorgan och med förelag och kommuner, som visar intresse av att pröva kolteknik. Fleraremissinstanser har framhållit de miljöproblem som är förknippade medkolförbränning. expertgrupp för säkerhet och miljö harlagt ned ett betydande arbete på att närmare klarlägga miljöeffekterna avkolanvändning. Energi- och miljökommittén (Jo 1976: 02) har i betänkandet (SOU1977: 67) Energi, Hälsa, Miljö redovisat ett omfattande underlag rörandemiljöverkningarna vid användning av vattenkraft, fossila energiråvaror ochkärnkraft. Mot denna bakgrund och i enlighet med vad jag har förordatom energiforskningsprogrammets uppgifter i vad avser hälso- och miljöeffekterav energiteknik, hänför jag till delprogrammet endast insatser rörandemiljöeffekter av ny kolleknik. Dennu rullande icke spårbundna fordonsparken i vårt land är helt beroende avimporterad olja eller importerade oljeprodukter. Det är därför enligt minuppfattning nödvändigt att vi kan skapa förutsättningar för att på lång siktanvända alternativa drivmedel inom transportsektorn. Delprogrammetbör omfatta forskning och utveckling rörande produktion och distribution avsyntetiska drivmedel ur inhemska råvaror. När det gäller behovet avmotoranpassning och motorutveckling för användning av syntetiska drivmedelvill jag hänvisa till vad jag anförde under programmet Energianvändning förtransporter. Jaghar erfarit att de energiförsörjningsalternativ som ligger till grund slutliga avvägningar innebär en icke obetydlig tillförsel baserad till en början på importerade energiråvaror av syntetiska drivmedel tiUtransportsektorn redan omkring . För egen del anser jag det vara avstort energipolitiskt intresse att vi vidtar åtgärder för att på långsikt minska transportsektorns beroende av oljeimporten. Ävenpå kort sikt bör det enligt min uppfattning vara möjligt att vidta åtgärderför atl vi för vissa ändamål skall kunna utnyttjasyntetiska drivmedel, inledningsvis baserade på importerade energiråvaror. Tillgrund för sådana åtgärder bör kunna läggas de resultat rörande främstanvändning av metanol i befintliga motortyper, som har framkommit av denverksamhet som har bedrivit under åren 19751978.Enligt min uppfattning bör det 1977/78:110 149 varamöjligt att successivt etablera marknader för syntetiska drivmedel inom vissaavgränsade områden. Jagförutser att syntetiska drivmedel inledningsvis måste produceras med i huvudsakkänd teknik. Jag räknar med att insatser härför knappast kommer att erfordrasinom energiforskningsprogrammet. Föratt vi skall kunna nå det energipolitiska målet om ökad försörjningstrygghetmåste energianvändningen inom transportsektorn på i storutsträckning baseras på inhemska råvaror, i första hand biomassa och torv. Deinsatser jag har föreslagit under delprogrammet Inhemska bränslen avseendeskörd, hantering och omvandling av inhemska energiråvaror bildar en grundhärför. Transportsektoms extrema oljeberoende motiverar hämtöver forsknings-och utvecklingsinsatser specialinriktade på produlction och distribution avsyntetiska drivmedel. Målet för förevarande delprogram bör vara att stödjasådan forskning och utveckling som behövs som underlag för beslut omproduktion av syntetiska drivmedel baserade på inhemska råvaror. Insatsernabör först avse jämförande systemanalyser över alternativa inhemska råvaror,produktionsmetoder, drivmedel samt distributions-och användningssätt. När ennärmare inriktning av den framtida drivmedelsstrategin bedöms möjlig börutvecklingsinsatser genomföras med sikte på lämplig teknik. Vad gäUer teknikför framställning av syntetiska flytande drivmedel ur bl. a. biomassa och torvhänför jag till förevarande delprogram de senare omvandlingsleden, främst frånsyntesgas tUl färdiga drivmedel. Insatserna bör i viss utsträckning omfattaäven distributionsledet. Utvecklingsinsatser rörande de tidigare omvandlingsledenhar jag i huvudsak fört till det behandlade delprogrammet Inhemskabränslen. Ettflertal typer av kärnkraftreaktorer finns f. n. i drift i ett antal länder.Den reaktortyp som dominerar marknaden är lätlvattenreaktorn. Sex lättvattenreaktorerär f. n. tagna i drift i . Till delprogrammet hänförjag lättvattenreaktorers säkerhet, upparbetning av utbränt bränsle ochhantering av aktivt avfall, anrikning av kärnbränsle samt värmereaktorer. Vadbeträffar andra reaktorsystem än lättvattenreaktorer återkommer jag underdelprogrammet Avancerad energiteknik. I avvaktan på ställningstagande till deförslag som kommer att läggas fram av vill jag vad gällerdelprogrammet Lättvattenreaktorer nu beräkna medel endast för budgetåret1978/79. Medel för budgetåren 1979/80 och 1980/81 får senare tas i anspråk avde medel som jag nu har beräknat som t. v. ofördelad reserv. De nuvarande elproducerandelättvattenreaktorsystemen är i sina grunddrag färdigutvecklade och kommersiellttillgängliga utom när det gäller vissa delar av bränslecykeln. Jag ansluter migtill DFE:s prin- 11 1977/78.1 saml. 1977/78:110 150 cipiellauppfattning att det statliga energiforskningsprogrammel inte bör innehållautvecklingsinsatser för elproducerande lättvattenreaktorer. TUlsynsmyndigheterna,nämUgen och , ansvararför den forskning som krävs som stöd för deras uppgifter i fråga omkärnkraftens säkerhetsfrågor och miljöpåverkan. Under innevarande treårsperiodhar därutöver en omfattande verksamhet rörande lättvattenreaktorers säkerhet ingåtti energiforskningsprogrammet. Detta har bidragit till att öka kunskapen om desäkerhetsproblem som är förknippade med utnyttjande av kärnenergin. Jag bedömerde insatser som har utförts som betydelsefuHa. Viss säkerhetsforskning utövervad som erfordras för tillsynsmyndigheternas arbele bör därför alltjämt ingå ienergiforskningsprogrammet. Målet för denna verksamhet bör vara att bedrivasådan forskning som kan leda till effektivare säkerhetssystem för nuvarande ochframtida kärnkraftutnyttjande. Ifråga om upparbetning och hantering av radioaktivt avfall samt anrikning harjag beräknat vissa medel för kompetensuppehållande verksamhet i avvaktan påförslag om mera permanent statlig organisation för kämbränsleområdet. Underinnevarande treårsperiod har, delvis med stöd från energiforskningsprogrammet,bedrivits ett svensk-finskt samarbete rörande värmeproducerande lättvattenreaktorer.AB Atomenergi har överlämnat en sammanfattande lägesrapport,som ger vid handen goda utvecklingsmöjligheter för denna reaktortyp. Denskulle, under förutsättning att erforderliga säkerhetskrav kan uppfyllas, bl.a. kunna bidra till att minska vårt oljeberoende. I avvaktan påställningstagande lill de förslag som kommer att läggas fram av energikommissionenfinner jag inte anledning att inom ramen för energi-forskningsprogrammetföreslå insatser utöver den nu i huvudsak avslutade studien. Tilldelprogrammet hänför jag dels distribution och lagring av het-eller varmvattenför uppvärnmingsändamål, dels utnyttjande av geotermisk energi. Hetvattenär ett viktigt medel för distribution av värme för främst uppvärmning avbostäder och andra lokaler. F. n. är ca 40 000 småhus och 870 000 lägenheter iflerfamiljshus anslutna till fjärrvärme. Härtill kommer lokaler för industri,handel m. fl. ändamål motsvarande ca 440 000 lägenheter. Prognoser pekar på enfortsatt snabb utbyggnad av fjärrvärme. Detta är av betydelse såväl frånenergiförsörjningssynpunkt som från t. ex. luftvårdssynpunkt. Spillvärmefrån processindustrier och värme från kraftvärmeverk distribueras också medhetvatten. Mot bakgrund härav har under inne- Prop.1977/78:110 151 varandetreårsperiod gjorts vissa forsknings- och utvecklingsinsatser inomenergiforskningsprogrammet under rubriken . Dessutom harvissa insatser gjorts rörande förutsättningarna för att utnyttja geotermiskenergi främst för uppvärmningsändamål. DFEföreslår för den kommande treårsperioden forsknings- och utvecklingsinsatsersom rör distribution och lagring av hetvatten inom dels programmetEnergiproduktion, dels programmet Energianvändning för bebyggelse. Inomprogrammet Energiproduktion föreslår DFE ett särskUt delprogram, FjärrspiUvärme,innefattande dels fördjupade inventeringar av spUlvärmetiUgångar ochmöjligheter att avsätta spUlvärme för lokaluppvärmning, dels studier ochpraktiska försök avseende långdlstansöverföring av hetvatten, värmeuttag frånkondenskraftverk och central dygns- och säsonglagring. Inom programmetEnergianvändning för bebyggelse, delprogrammet Effektivare energianvändning,föreslår DFE som jag har nämnt stöd till systemstudier, komponentutvecklingoch försök rörande dels ledningar och teknik för ledningsläggning inom delokala delarna av fjärrvärmesystemen, dels lokal energilagring i samband medfjärrvärme. Vad gäller geotermisk energi föreslår DFE inom ett särskiltdelprogram vissa studier samt utvärdering av resultat från provpumpning ibefintliga borrhål. Ifråga om distribution och lagring av vatten för uppvärmningsändamål vill jaginnan jag går in på behovet av forskning och utvecklingsarbete erinra om vissabetydelsefulla förhållanden. har gjort omfattandeinventeringar av energisparmöj-ligheter genom utnyttjande av industriellspillvärme för fjärrvärmeändamål. Statliga bidrag har lämnats tillspillvärmesamarbete mellan industrier och kommuner i ett antal fall. Vissaproblem inom området är av den arten alt de inte kan elimineras genom tekniskforskning och utveckling. Detfinns av olika anledningar skäl att räkna med att kommunerna vid sin planeringi ökad utsträckning kommer att beakta energisparmöjlig-heter genom fjärrvärmeulbyggnad.Omfattande studier och utvecklingsarbete rörande ledningsteknik m. m. bedrivsav bl. a. kraftindustri och utrustningstillverkare. Tillgångenpå spillvärme från industriella processer kan väntas komma att minska i taktmed att energibesparande åtgärder genomförs. Genom höjda krav på värmeisoleringreduceras successivt behovet av värmetillförsel till bostäder och andralokaler. Motdenna bakgrund bedömer jag att behovet av insatser inom energiforskningsprogrammetavseende distribution och lagring av het- och varmvatten successivt harminskat. De insatser som är motiverade inom energiforskningsprogrammet har jagi huvudsak sammanfört i detta delprogram. Målet för insatserna bör vara att tafram underlag rörande möjligheterna alt med ny teknik för distribution ochlagring av vatten Prop.1977/78:110 152 uppnåväsentliga energibesparingar vid främst uppvärmning av bebyggelse. Jagbedömer att främst följande insatser är aktuella inom delprogrammet. Vissakompletterande studier bör göras i anslutning till industriverkets reguljärabedömningar av spillvärmetillgångar och avsättningsmöjligheter härför. Jag villi sammanhanget också erinra om risken för konflikter mellan t. ex. regler omallmänförklaring av fjärrvärmeanläggningar och ekonomiska bidrag tillfjärrvärmeanslutning å ena sidan och skärpta krav på värmeisolering av nyabyggnader å den andra. a. sådana förhållanden bör uppmärksammas vidbedömningen av den framtida utveckUngen inom området. Studierbör vidare göras rörande bl. a. optimering under skilda förutsättningar avolika system för produktion, distribution, lagring och utnyttjande avhelvatten för uppvärmning av bebyggelse. Särskilt bör därvid uppmärksammasproblem i samband med värmeuttag från kondenskraftverk samt möjligheter till storskaligdygns- och säsonglagring för att utjämna tidsmässiga skUlnader mellanproduktion och utnyttjande av spillvärme. Delprogrammetbör också rymma insatser rörande teknik för storskalig värmelagring medvatten. Jag vill erinra om att jag tidigare, inom programmet Energianvändningför bebyggelse, har förordat insatser rörande värmelagring i samband medsolvärmeutnyttjande. Vadgäller geotermisk energi kan den på mycket lång sikt möjligen få betydelse somvärmekälla för bebyggelseuppvärmning. Flera av remissinstanserna, häribiandSvenska kraftverksföreningen. Centrala driftledningen ochIngenjörsvetenskapsakademien, ställer sig dock skeptiska till värdet avinsatser inom området. Jagräknar med insatser främst för att klargöra om förutsättningarna förutnyttjande av geotermisk energi är tillräckligt goda för att motivera fortsattverksamhet inom energiforskningsprogrammet. Iförsta hand förutser jag därvid ett fullföljande av påbörjade prov-pumpningar ivissa befintliga borrhål samt viss bevakning av den internationeUautvecklingen inom området. Delprogrammetomfattar insatser rörande främst större nätanslutna vindkraftaggregat. DFEbedömer att stora vindkraftaggregat, som kopplas in på elnätet, kan ge ettrelativt stort bidrag till elproduktionen . n. en studie- och försöksfas som bl. a. innefattar ett tvåbladigt, horisontalaxlatförsöksaggregat med ca 50 kW effekt, vilket har tagits i drift . DFEföreslår att vindenergiprogrammet fortsätts med fullskaligaförsöksanläggningar. DFE anger alt målet bör vara att mot mitten av 1980-taletha underlag för att ta stäUning till en eventuell utbyggnad av vindkraften somen del av vår elförsörjning. Vidremissbehandlingen har stora insatser inom området genomgående tillstyrkts.Vissa remissinstanser, däribland Svenska kraftverksför- Prop.1977/78:110 153 eningenoch Centrala driftledningen, har dock anfört att det av DFE förordadeprogrammet innebär en aUtför snabb utvecklingstakt med risk för felsatsningar. Föregen del anser jag atl vindkraften är en förnyelsebar energikälla som harmöjlighet att förhåUandevis snart och tUl rimliga kostnader ge bidrag till vårelförsörjning. Jag förordar en betydande ökning av forsknings- ochutvecklingsinsatserna i förhållande till den nuvarande nivån. Måletför delprogrammet bör vara att möjligt och senast vid mitten av1980-talet ge erforderligt underlag avseende kostnader och övrigaförutsättningar för beslut rörande utnyttjande av vindkraften för elproduktion.Den utvecklingslinje som närmast är av intresse i sammanhanget är större, fåbladigaaggregat. Detär angeläget att den satsning som jag här föreslår koncentreras till denverksamhet som är nödvändig för att nå det angivna målet. Grundläggandesystemstudier, kartläggning av vindförhållanden etc. har genomförts under denhittillsvarande programfasen. börverksamheten imiktas främst på uppförande och utvärdering av minst två fullskaleaggregatsamt därutöver om möjligt på förberedelser för ytterligare ett aggregat.Möjligheterna till konkurrens mellan intresserade företag bör tillvaratas föratt bl. a. få ett allsidigt tekniskt och ekonomiskt underlag rörande oUkakonstruktioners egenskaper. Det är vidare enligt min uppfattning angeläget altmöjligheterna till internationellt samarbete inom området tas till vara. Beräkningenav medelsbehovet för förevarande delprogram är med nödvändighet osäker. Förstvid en senare tidpunkt kan avgöras om ytterligare medel erfordras. Jag villhänvisa till vad jag har anfört om särskilda medel för störreförsöksanläggningar inom energiforskningsprogrammet. Jagförutser inom delprogrammet också visst behov av bl. a. olika studier rörandelokalisering, samverkan med det befintiiga kraftsystemet, miljöeffekter etc. NE har under innevarandetreårsperiod genomfört vissa studier rörande mindre, icke nätanslutna system.Jag har tidigare anfört att begränsade insatser avseende sådana system, medhänsyn tUl kopplingen tiU lokala energiförsörjningsbetingelser, bör kunnarymmas inom ramen för programmet Energianvändning för bebyggelse,delprogrammet Solvärmesystem och energilagring m. m. Inom förevarandedelprogram bör emellertid även fortsättningsvis kunna rymmas vissa insatserrörande systemtekniska aspekter på införandet av sådana system.