prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — a. verkets egna fortsattastudier rörande konsekvenserna av tänkbara lekniska åtgärder såsom injustering,underhåll och förbättring av byggnadernas installationer och klimatskärm bör,enligt verket, kunna ge underiag för sådan information. Statligtstöd i form' av lån och bidrag bör, enligt verket, ulgå i ökad omfattning försådana åtgärder som med stöd av besiktningen rekommenderas eller föreläggesfastighetsägaren. Denformella grunden för att åstadkomma skyldighel attbesikligabyggnadsbeståndet ur energihushållningssynpunkt bör enligt planverketåstadkommas genom en lag om energiplanering,! princip i enlighet medförstaget i betänkandet (SOU 1976:55). 5.6Förslag tUl ändringar i byggnadslagstiftningen Destyrmedel som planverket har föreslagit innefattar också vissa ändringar ibyggnadsstadgan. 1977/78:76 86 Verketframhåller att det vid behov bör kunna ges förelägganden beträffande underhållav byggnad från energisparsynpunkt. Enligt verket bör därförunderhåttsbeslämmetserna i 50 S BS kompletteras med krav på att byggnad skattunderhållas så alt bristfällig energihushållning inte uppkommer. Verketframhåller att ett sådant krav gör det möjligt att ålägga fastighetsägare attse till att installationer och klimalskärm fungerar på ett avsett sätt ävenfrån energisparsynpunkt. påpekar att den förestagna bestämmelsen harbegränsad räckvidd efiersom installationerna och ktimatskärmen f n. intebehöver ges högre kvalitet än de hade när huset byggdes. Förombyggnadsåtgärder som enligt 75 § BS är hänförtiga till nybyggnad gälterenligt 48 a § BS att nybyggnadskravet i 44 a § BS beträffande godvärmehushållning skall tillämpas, dock endast beträffande de delar av byggnadensom berörs av ändringen och endast i den omfattning som fordras för att dessadelar skall uppfylla skäliga anspråk på god värmehushållning. Planverketfömtsätter att fortsatt utredningsarbete om energisparåtgärder kommer att geunderlag för vissa ombyggnadsbestämmelser i i anslutning till denna regel. Planverketuppger att det i fråga om de delar som inte berörs av ombyggnad och som avses i48 a § BS samt i fiåga om andra ändringsarbeten, dvs. sådana ändringsarbetensom avses i 49 § BS, inte finns någol uttryckligt krav att energisparåtgärderskatt vidtas. Verketframhåller att brister som påverkar energihushållningen bör undanröjas isamband med ändringsarbeten, eftersom det av ekonomiska skäl och med hänsyntill de boende är angeläget att olika slag av byggnadsåtgärder i befintligabostäder ulförs vid ett och samma tillfälle. Verket föreslår därförkomplettering av 48 a § BS andra stycket så att i samband med ändringsarbetensom är hänföriiga lill nybyggnad även sådana brister som avserenergihushållningen och som innebär så avsevärda olägenheter att de inteskäligen kan godtas skall undanröjas också i de delar av byggnaden som inteberörs av ändringsarbetena. Vidare föreslår verket sådan ändring av 49 § BSandra stycket att beträffande övriga ändringsarbeten inte skallkunna medge undantag från nybyggnadskraven om detta skulle medföra bristfälligenergihushållning. Omden befintliga bebyggelsen i större omfattning skall sättas i sådant skick attden uppfyller skäliga anspråk på god energihushållning, menar Prop.1977/78:76 87 planverketatt de föreslagna ändringarna av 48 a, 49 och 50 §§ BS inte är tillräckliga, iallt fall inte om denna förbättring skall uppnås inom en fastlagd tidsplan.Verket anser alt det kan finnas fog för att genom en ramföreskriftger regeringen fullmakt att bestämma att byggnader med bristfälliga egenskaperfrån energisparsynpunkt före viss tidpunkt skall förbättras i vissa preciseradeavseenden i sådan omfattning att byggnaderna uppfyller skäliga anspråk på godenergihushållning. En ny paragraf, 50 a §, med retroaktiv verkan bör enligtverket införas i BS. Den förestagna paragrafen bör ge möjlighet attrymma.sådana åtgärder som anses nödvändiga. anföremellertid också att en författningsändring av det här slaget får så storakonsekvenser att den möjligen inte kan göras som delreform i gällandebyggnadslagstiftning utan bör ingå i ett förslag till ny byggnadstag. Planverketframhåller att de föreslagna ändringama i BS fordrar tillämpningsbestämmelseri SBN på samma sätt som andra liknande kravbestämmelser i stadgan. Verketanger att man vid det fortsatta utredningsarbetet avser att närmare studeramöjlighelen att ange vissa riktvärden för den maximala specifikaenergiförbmkning som rimligen inte bör överskridas i befintlig bebyggelse avolika slag sedan förbättringsåtgärder vidtagits. 6Remissuttalanden rörande planverkets rapport - Energisparmöjligheter ibefintlig bebyggelse - preliminär rapport Mångaremissinstanser framhåller att promemorians preliminära karaktär gjort detsvårt för dem att yttra sig över de tekniska frågeställningarna. Ett antalremissinstanser har dock inkommit med yttranden som ingående behandlar delekniska möjligheterna att spara energi i befintlig bebyggelse och kostnadernahärför. Till dessa instanser hör byggnadsslyrelsen, statens råd förbyggnadsforskning (BFR), tekniska högskolan i (KTH), Industrigruppenför lättbyggeri, och för tillverkare avhögeffektiv isolering. Ett slort antal remissinstanser - däribland alla dekommuner som yttrat sig - anser att remisstiden varit för kort. ,som redovisar erfarenheter av energisparåtgärder i det förvaltadebyggnadsbeståndet, framhåller att deras erfarenheter inte direkt kan läggaslitl grund för slutsatser om energisparmöjligheter inom andra områden. Prop.1977/78:76 88 6.1.1 Vikten av energihushållning i befintlig bebyggelse Möjligheternaatt spara energi genom åtgärder i det befintliga byggnadsbeståndet är godaenligt vad som framhålles av bl. a. BFR, styrelsen för teknisk UtveckUng (STU),i . Industrins byggmaterialgrupp ochVVS-tekniska föreningen. Enligt energisparkommilténs mening torde storaenergibesparingar med god samhällsekonomisk lönsamhet kunna nås redan på kortsikt inom bostads-, lokal- och industriuppvärmningssek-torn. STU anför att detflnns goda möjligheler att ytterligare utveckla tekniken för energibesparing ibefintlig bebyggelse både i riktning mot effektivare energibesparing och molsänkning av kostnaderna för sparåtgärderna. BFRpåpekar att energikonsumtionen för uppvärmningsändamåt tills vidare kannedbringas genom minskning av energiförlusterna i byggnaderna, men att dessamöjligheter har en gräns. Allteftersom energihushållningsålgärder vidtagits ien allt större del av beståndet minskar de återstående besparingsmöjligheterna.Om en fortsatt minskning av energikonsumtionen i bebyggelsen ändå erfordrasefter 1985 måsle bebyggelsen på lång sikt ta de lokala energikällorna i bmk ibetydande grad. Det medför enligt BFR att lokala energikällor måste introducerassnabbt. Nästanalla remissinstanser framhåller att åtgärder för en bättre energihushållning iden befintliga bebyggelsen är angelägna. Energisparkommitténframhåller att hittillsvarande utveckling inte säkerställer måleni riksdagsbeslut angående energipolitiken. BFR redovisar attenergihushållning i befintlig bebyggelse är av central betydelse för att uppnåde uppställda sparmålen. Kraftfulla insatser på detta område är därförangelägna enligt vad som framhålles av bl. a. överstyrelsen för ekonomisktförsvar. , , ,(), , (), , Clvilingenjörsförbundei, Fastigheis-ägareförbundel,och . bör avsevärda samhällsresurser sättas in för atttillvarata den sparpolenlial som finns i energiförbmkningen föruppvärmningsändamåt. Kommunstyrelsen i Siockholm anför alt en begränsning avden tillåtna komforten i frå,ga om rumstemperatur och ventilation kan komma attvisa sig nödvändig även i bostäder. Någraremissinstanser berör översiktligt det samhällsekonomiska utrymmet förinvesteringar i energihushåttningssyfte. och pekar påandra angelägna reformområden i samhället. ,industriverket och STU framhåller att motsvarande energisparresuttat möjligenkan erhållas till lägre kosinad inom andra områden. Liksom flera andrainstanser anser de att jämförelser bör göras med utgångspunkt i kostnadema förenergibesparingar inom olika områden. anser attåtgärder som avser energiproduk- Prop.1977/78:76 89 'tionengenerellt bör prioriteras före flertalet av de åigärder på konsumtionssidansom beskrivs i rapporten. önskar vidare se åtgärder för attminska värmeförlusterna i byggnadsbeståndet studerade i en vidare analys avhela produktions-, distributions- och konsumlionssyslemet. Exempelvis måste värdetav isoleringsålgärder ses mot bakgrund av tillgången på industriellöverskottsvärme. Ftera andra remissinstanser anför liknande synpunkter. 6.1.2Sammanfallande omdömen om planverkets rapport Olikauppfattningar redovisas beträffande rapportens beskrivning av de tekniskamöjligheterna att begränsa energianvändningen i byggnadsbeståndet.Siadsbyggnadskonioret i Siocktiolm, Föreningen konsulterande Ingenjörers Jörening (SKIF) och Svenska konsultjöreningensaml anser att rapporten ger en samlad bild av möjligheterna och en riktigangetägenhetsgradering av åtgärderna för att begränsa energianvändningen ibyggnadsbeståndet. SKIF och framhåller dock alt det ärvanskligt att bedöma om åtgärderna med hänsyn titt tillgången på kompetentarbetskraft och finansieringsmöjligheter kan utföras inom angiven lidsperiod.Provningsanstalten, fasligheiskonlorel i Siockholm och sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinslitut (SPRl) upplyser alt deav planverket föreslagna åtgärderna till stor del sammanfaller med deerfarenheter man gjort eller de åtgärdsprogram som dessa instanser utarbetat.Byggforskningsinstitutet (SI B) anför att institutet i allt väsentUgt gör sammabedömingar som planverket beträffande de tekniska åtgärderna och att man intetror att prioriteringarna mellan olika åtgärder kommer att bli väsentligtannoriunda då man har bättre information om bebyggelsens verktiga egenskaper. ,och anser att undertaget för kalkylema i planverketspreliminära rapport är så bristfälligt att några slutsatser om storieken avbesparingsmöjligheterna inte kan göras på denna grund. Konsumeniverkel,och länsslyrelsen i anser att planverkets rapportulgör ett tillräckligt underlag för beslut om den allmänna inriktningen av delfortsatta arbetet. SVR framhåller att kunskaperna om det befintligabyggnadsbeståndet visserligen är bristfälliga men att den oundvikligaprisstegringen på fossila bränslen motiverar att omfattande åtgärder snabbtvidtas. Socialsiyrelsen, I och fasligheiskonlorel iStockholm tillstyrker att arbetet för alt åsladkomma energibesparingar inom detbefintliga byggnadsbeståndet i huvudsak läggs upp på så sätl som planverketföreslagit. ,Indiisirins byggmaterialgrupp. Näringslivels byggnadsdelegalion ochNäringslivels energidelegaiion i gemensamt yttrande (NBD och ), () och ArkitektJÖrbundet i gemensamt 1977/78:76 90 ytirande.Byggnadsarbetareförbundet, , ,Fasligheisägareförbundel, seklloiien för maskinteknik vid KTH och anser alt planverkets preliminära rapport behöverkompletteras i väsentliga delar för att kunna utgöra underlag för beslut avsådan räckvidd som det här är fråga om. Härvid pekar man på att det saknas delsen nägoriunda detaljerad kunskap om byggnadsbeståndets kvalitet ienergihänseende, dels analyser av finansieringsmöjligheterna och av arbetskraftsbehovetoch möjligheterna att tillgodose detta. NBD och anför att en granskninggenom industrins kommitté för byggnadsbestämmelser vore angelägen för attytteriigare belysa tekniska och ekonomiska konsekvenser av olika förslag ochföreslår att särskilda bidrag skatt utgå för en sådan studie. 6.1.3Synpunkter på promemorian - Energi lill byggnader Överpromemorian - Energi till byggnader - som efter uppdrag frånplanverket utarbetats av har yttranden inhämtats från ettbegränsat antal remissinstanser. Ytteriigare några instanser har på egetinitiativ inkommil med synpunkter på promemorian. Remissinstanserna påpekaratt det statistiska undertaget saknas för en sådan bedömning som promemoriansyftar till. Flera instanser anser att redovisningen borde ha skett på sådantsätt att bedömningarnas osäkerhel klarare framgått. Remissinstanserna avrådergenomgående från att promemorians resultat i föreliggande skick utnyttjas sombeslutsunderiag. 6.2Utgångspunkter för rapportens överväganden m. m. Mångaremissinstanser kommenterar utgångspunkterna för rapportens överväganden,lämnar synpunkter på ytterligare förulsättningar som borde ha beaklals ochkommenterar den sammanvägning som generellt eller i enstaka fall måsle görasmot andra samhällsintressen. (Vissa synpunkter av detta slag som främst gällerberäkningsteknik eller förutsättningarna för uiförande av vissa tekniskaåigärder redovisas i avsnitten 6.3-6.5.) i Malmöhuslän anför alt man för att nå ett samlat grepp om byggnadssektorns energibehovär tvungen att beakta de följder i energihänseende som sammanhänger medbebyggelsens lokalisering. För att något belysa storieksordningen av dettaproblem påpekar att pendlingsresor med bil till en arbetsplatsbelägen 4 mil från hemmet kräver en åriig drivmedelsåtgång som teoretisktmotsvarar ca 17 000 kWh, dvs. samma energimängd som genomsnittligt beräknasåtgå för uppvärmning av ett enligt de nya bestämmelserna uppfört enbostadshus. SABOframhåller behovet av att samhällsplaneringen och därmed samhältsutbyggnaden iökad utsträckning inriktas på ett energisnålt samhälle. Det finns enligt SABOstarka skäl att i detta avseende ifrågasätta en Prop.1977/78:76 91 stordel av de senaste årens bostadsproduktion med bl. a. slort inslag aveluppvärmda småhus. Det är också angeläget att se över energihushållningen ifritidshus, framhåller . anför i denna fråga alt enligttillgängliga undersökningar är energiåtgången per rumsenhel i småhus ungefärlika med eller t. o. m. något lägre än i flerfamiljshus. liksom ifrågasätter den generella tendensen liltökade ytor i såväl bostäder som lokaler och de därmed ökade byggnadsvolymer somkräver uppvärmning. ,indusiriverkel, STUm. anseratt planverkets förslag till åtgärdspaket måsteställas mot de energibesparande åtgärder som föreslås av bl. a. konsumentverketoch industriverket. Exempelvis måste isolering av fastigheterna ses motbakgrund av ett minskat underlag för från energiproduktionssynpunktfördelaktiga kraftvärmeverk eller minskat utnyttiande av industrinsöverskottsvärme. Liknande synpunkter framförs också av kommunstyrelsen iVästerås, och . framhåller vidare att manvid jämförelse mellan olika uppvärmningsformer nyttjar nettotiltförd energi,varvid hänsyn inte tas till den låga verkningsgraden vid oljebaseradproduktion av elkraft. En sådan beräkningsmetod är enligt endaslanvändbar om man förutsätteren framlida kraftig utbyggnad av elproduktionen iform av kärnkraft etter vattenkraft. SIB påpekar att rapportensförstag främst omfattar sådana tekniska åtgärder vars genomförande kankontrolleras. , provningsansialien och kooperaUvaoch allmännyiiiga bostadsförelags förhandlingsorganisation m. fl. påpekar attdriftfrågorna har väl så stor betydelse som frågor om byggnaders utformning. Flera remissinsianser larupp de brister i isotering och täthet som uppstår på grund av bristandekunskaper etter slarv vid nybyggnad såväl som vid ombyggnad. Provnlngsanstaltenpåpekar att sådana frågor i många fall avgör den slutliga funktionsduglighetenhos byggnaden och att detta gäller i speciellt hög grad för de högreisolerings- och tätningsnivåer som krävs. framhåller att dekontakter allmänheten har med verket beträffande brister i bostadsbebyggelse -f n. ca IOOOO - till inte obetydlig del avser sådana fel och brister ibyggnader som har betydelse för energiförbrukningen. Ettflertal remissinsianser ställer åtgärder för förbättring av de befintligabyggnaderna i relation till en rivning av de befintliga byggnaderna ochuppförande av en helt ny byggnad. framhåller deolika krav som ställs på upprustning av den äldre bebyggelsen frånarbelarskyddssynpunkt och att detta i kombination med behovet att förbättraenergihushållningen kan leda till att en rivning och nybyggnad visar sigändamålsenliga re. Den äldre bebyggelsen som förvaltningen ansvarar för harofta slora ytor och stora totalvolymer i förhållande till vad som erfordras förverksamheten och förvaltningen framhåller alt energiförbmkningen i dessa aldrigkan nedbringas titt den nivå som kan erhållas i en ny byggnad där 1977/78:76 92 kravenpå energihushållning beaktas redan vid planlösningen. framhåller altom fasaderna i en äldre bebyggelse i samband med tilläggsisolering ges en nyutformning kan motivet alt bibehålla bebyggelsen förändras eller helt bortfaUa.Sektionen Jor maskinteknik och institutionen byggnadsteknik yid KTH anserdock att den nya bebyggelsen normalt flr så myckel högre ytstandard och därmedstörre byggnadsvolym som skall uppvärmas att man uppnår små eller ibland ingabesparingar genom allernativet rivning och nybyggnad. Byggnadsslyrelsen,, och m. fl. påpekar allenergiåtgången för materiattill-verkning, transport och byggnadsarbete börövervägas när del gäller byggnadstekniska åtgärder. Enligt BFR åtgårväsentligt mindre energi vid ombyggnad än vid nybyggnad. Riksantikvarieämbetetpåpekar att del såväl från kulturhistoriska synpunkter som frånenergihushåltningssynpunkter är angelägel att stimulera att befinttigaylmalerial såsom ytlerpanel återanvändes i stället för alt de ersattes med nyamaterial. vidLunds universitet saknar en analys av de beskrivna förbättringsåtgärdernasadditiva effekter. Fakulteten kan ej utesluta möjligheten av att gränsnyttanav extra förbättringsåtgärder är avtagande. Om så är fallel vore en analys avden tUltagande marginatinvesteringen per inbesparad kilowattimme önskvärd.Sektionen för maskinteknik vid KTH anser att man bör beakta de förändringar,såväl förbättringar som försämringar, av byggnadens egenskaper som sker medtiden. Det saknas en finansieringsanalys och en analys av tillgången påkvalificerad arbetskraft för de åigärder som kan bli aktuella. SPRl påpekar atti rapporten redovisas vilka investeringskostnader och vilka energibesparingarsom erhålles med olika åtgärder men inte deras påverkan på den totalaårskostnaden. saknar en analys av vilka studiesystem som är tänkbara ochvilka effektema av dessa kan bli. Industrigruppen för tält byggeri. Industrins byggmaterialgrupp,SPRl och m. fl. påpekar svårighetema att bedöma detframtida energipriset och den betydelse som denna osäkerhet har för bedömningenav olika åtgärders lämplighet. SPRl, som inser att det är svårt alt lämnarekommendation om lämpligt katkylpris, påpekar att det å andra sidan äromöjligt för den enskilde fastighetsägaren att göra sådana bedömningar. SPRlanser därför att ett lämpligt kalkylpris för sådana bedömningar bör redovisasfrån statens sida. Sektionenför maskinteknik vid KTH framhkWer att det i rapporten inle finns någrabedömningar av möjligheterna alt tillämpa ny känd men ej använd teknik,exempelvis nya fönsterkonstruktioner. Flera remissinstanseranser att rekommendationer om lämpliga åigärder kan ges en regional variation.Länsstyrelsen IMalmöhus län framhålleratt det i del sydsvenska kustområdetsältan är låg yttertemperatur men däremot ofla blåsigt. Frågor rörandebyggnadernas täthet och ventilation llr därvid särskild betydelse. De växlandevindförhållandena försvårar möjligheterna alt hålla mindrepannanläggningar optimalt injusterade. Prop.1977/78:76 93 Fleraremissinstanser tar upp hygieniska aspekter av energibesparande åtgärder i detbefintliga byggnadsbeståndei. anför att det f n. torde finnasmöjlighet till sänkning av inomhuslemperaturen utan risk för några hygieniskaölägenheter med tanke på den relativt höga inomhuslemperaturen i många avlandets bostäder. Ätt fl bostäderna mera täta och bätlre isolerade innebärenligt styrelsen en klar förbättring av inomhusktimatet. Inomhuslemperaturenblir jämnare och problemet med kalla golv blir mindre. Liknande synpunkterframförs även av . Industrins byggmaterialgrupp och framhåller även värdel av den förbältring av ljudisoleringensom i många fatt kommeratt bli en effekt av åtgärder för energihushållning.Ftera instanser är emellertid rädda för all en begränsning av den ofrivilligaventilationen skall medföra risker från hygienisk synpunkt. Sådana synpunkterframförs bl. a. av , konsumenn'erket och arbetarskyddsstyretsensamt kommunstyrelsen I . och kommunstyrelsen iVästerås påpekar också att riskerna med byggnads- och inredningsmaterial somavger hälsovådliga gaser ökar med minskande ventilation. Konsumentverketpåpekar att en på flera håll iakttagen och lidigare oförklariig nedsvärtning ivissa bostäder tycks ha sin bakgrund i bl. a. otillfredsställande ventilation. Fortijikationsförvalinlngen,och tar upp de riskersom är förenade med alltför långt driven sparsamhet inom belysningsområdet ochframhåller alt sådana åtgärder också har en arbetsmiljöaspekt.Fastighetsanställdas förbund påpekar att deras medlemmar f n. ofta harotillräcklig arbetsbetysning och att det inom detta område gälter atthöja och inte sänka belysningsstyrkan. Dearbelarskyddsfrågor som är förknippade med energibesparande åtgärder tas upp avbl. De påpekaralt ändringsarbeten i äldre pannor och rörinstallationer ofla innebär arbetenmed asbestbaserade isoleringsmalerial. Vidare framhålles att de yrkeshygieniskaeffekterna av mineralull är ofullständigt kända och bör klarläggas innan manpåbörjar ett landsomfattande arbete med sådana material. Enrad remissinstanser uppehåller sig vid de olika bieffekter som kan förväntas isamband med omfatiande program för tilläggsisolering av fasader. Fråganbehandlas såväl från teknisk och estetisk som från kulturhistorisk synpunkt.Industrins byggmaterialgrupp pekar på en ökad livslängd för byggnaden ochSwedisol på lägre underhållskostnader. Flera remissinstanser framhåller dockalt vissa av de förestagna teknikerna för tilläggsisoleringar är ofullständigtkända och att de kan leda till fuktskador eller frostskador på fasader. Riskerför fuktskador påpekas av bl. a. och tekniska Jäkulleten yid Lundsuniversitet, medan seklionenför arkitektur vid KTH pekar på risker förputsskador och anser att tilläggsisolering av äldre putsade byggnader bör anståtills dess att resul.tat framkommer från pågående forskning vid bl. a. tekniskafakulteten vid Lunds univeristel. Prop.1977/78:76 94 KTHanser att praktiskt användbara titläggsisoleringsmeloder för putsade fasaderbör finnas lillgängliga . Kommunstyrelsen I Örnsköldsvikframhåller att fastighetsägarna inte bör tillrådas ulföra fasadisolering medmetoder som är ofullständigt kända och föreslår därför att erforderligaforskningsprojekt avvaktas innan mer omfattande åtgärder vidtas. ,, i . Institutionen for byggnadsteknik vid KTH,kommunstyrelsen i , fndusirigruppen för lätl byggeri,Ingenjörsvetenskapsakadeinlen, och , Svenska Jörenlngenför byggnadsvård och tar upp frågan om de estetiska effekterna avutvändiga fasadisoleringar. Kommunstyrelsen i anför alt ej önskvärdamiljömässiga effekter kan uppkomma vid utvändig titläggsisolering av fasaderdå fasadmaterialet ofta blir plåt eller andra skivmaterial. En förvandling avbebyggelsegmpper, som är miljömässigt väl hophållna genom enhetligafasadmaterial, exempelvis tegel eller puts, lill plåtbyggnader är ickeönskvärd. Flera remissinsianser framhåller all även 1900-talels byggnadsmiljöerhar kulturvärden som bör vårdas. i och för byggnadsvård anser att byggnadsnämnderna bör uppmanas att ägnadenna fråga särskild uppmärksamhet. Svenska föreningen för byggnadsvård anseratt statsmakterna bör ge sådana riktlinjer för tillämpning av 38 S BS att byggnadsnämndernautifrån en mer allmän miljösyn kan inskrida mot olämplig utformning av fasader.Fastighetsägareförbundet anser däremot att utvändig tilläggsisotering avfasader i den äldre bebyggelsen ofta försvåras etter omöjliggörs på gmnd avbyggnadsnämndernas speciella krav avseende utformningen. Byggnadsnämndernaborde därför enligt förbundet åläggas inta en mindre restriktiv inställning.NBD och anser att på grund av den äldre bebyggelsens varierandebeskaffenhet borde ett belydligt mera flexibelt åtgärdsprogram vara att föredraför den äldre bebyggelsen. Liknande synpunkter framförs av bl.