prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — och anger att kommande treårsprogram kommer attkräva ökade personella resurser för delegationens del. Anslagsframställningaravseende anslaget Gmndläggande forskning för energiområdet har ingivits avnaturvetenskapliga forskningsrådet, STU, AB Atomenergi samt forskningsenheten iSludsvik enligt följande sammanställrung. 1977/78 1978/79 3 729 000 7 500 000 STU 1185 000 2 500 000 ABAtomenergi 1215 000 3 800 000 Forskningsenheteni Studsvik 900 000 6129 000 14 700 000 2.4Remissyttranden över förslaget tUl treårsprogram DFE:sbetänkande har mottagits positivt av det övervägande flertalet remissinstanser.Lovord över DFE:s och programorganens arbete uttrycks i många () finner att det framlagda betänkandet,förutom alt det fyller sin uppgift i forskningsplaneringen, ger värdefullöverblick över forskningen och utvecklingen inom energiområdet.Naturvetenskapliga forskningsrådet () uttrycker tillfredsställelse över denrealistiska analys av forsknings- och utvecklingsproblematiken inomenergiområdet som redovisas. Motsvarande uppfattning framförs av bl. a. ,, , BFR och STU. () konstaterar att det material DFE har tagit fram ären mycket värdefull beskrivning av de förhållanden som påverkar vårenergiförsörjning och finner det uppmunt- 1977/78:110 56 randeatl det har rått stor enighet inom DFE om hur forskningen skall inriktas iframtiden. De reservationer och särskilda yttranden som finns representerarenUgt TCO bara en Uten del av det föreslagna forskningsprogrammet. finner betänkandet jämte dess innehållsrika bUagorutomordentiigt ambitiöst och välskrivet. Föreningen anser vidare attbetänkandet lämnar tung saklig redovisning av fakta, utveclcUngstrender ochprognoser inom det välcUga energiområdet. DFE:s och programorganens arbetelovordas vidare av bl. a. , /SR och ABAtomenergi. 2.4.2Utgångspunkter för DFE:s förslag Remissinstansernaansluter sig genomgående tUl DFE:s utgångspunkter för energiförsörjningen iframtiden och instämmer i de av DFE angivna målen för huvudprogrammet.Arbetsmarknadsstyrelsen tillstyrker DFE:s förslag med hänvisning till att detfrån syssdsättnings-mässiga och regionalpolitiska synpunkter ar betydelsefulltatt energitUl-gången säkras och att priset på energi inte höjs så att landetskonkurrensförmåga allvarligt försämras, överstyrelsen för ekonomiskt försvaranför att den satsning på energiforskning som föreslås är värdefuU från bådeförsörjnings- och beredskapssynpunkt. understrykersärskilt DFE:s påpekande att med en 70-procentig andel olja ienergiförsörjningen är mera utsatt än flertalet industrUän-der. Centraladriftledningen framhåUer att mycket dessutom talar för att de svårigheter DFEförutser beträffande oljeförsörjningen kommer att inträffa tidigare än manhittUls i allmänhet har antagit. FOAbiträder DFE:s syn på inhemska, förnyelsebara energikäUor och framhåller att enallsidighet i forsknings- och utvecklingsverksamheten, som gör det möjligt atti framtiden välja mellan olika vägar, är nödvändig med hänsyn till osäkerhetenom bl. a. den internationella utvecklingen. Lantbrukarnas riksförbundunderstryker mot bakgrund av det osäkra framtidsperspektivet inom energiområdetDFE:s krav på spridning av energitillförseln tiU flera oUka källor och delarDFE:s uppfattning om behovet att minska oljeberoende. Energisparkommitténframhåller att även om konsumtionsutvecklingen kan hållas inom ramen för de målsom har uppställts energipolitiska beslut så skapar osäkerhet omdet framtida energiförsörjningsläget ett behov av att ytterUgare nedbringaenergikonsumtionstillväxten och utveckla nya eUer alternativa former förenergitillförsel. StatsföretagAB framhåller angelägenheten av att energiförsörjningen tryggas även på kortsikt och understryker att försörjningsförstär-kande åtgärder avseende olja ochförberedande åtgärder avseende kol bör vidtas parallellt med de meralångsiktigt inriktade insatser som givits försteg i delegationens betänkande.Liknande synpunkter framförs av . 1977/78:110 57 Vissaremissinstanser anser att även andra målsättningar än de rent energipolitiskabör få inverka på inriktningen av energiforsknings-programmet. anför att samhäUsutvecklingen även i fortsättningen i första handbör styras av de vidare målsättningar som bl. a. kommer till uttryck i närings-och bostadspolitiken och betonar att det är dessa målsättningar som börbestämma energipolitiken och inte tvärtom. FOA framhåller att det varken ärmöjligt eller meningsfyllt att skilja forskning och utveckling med syfte attfrämja industriell konkurrenskraft från forskning och utveckling som har somfrämsta syfte att bidrar till att trygga vår energiförsörjning.Landsorganisationen i (LO) anser att statsmakterna bör behandlademonstrationsprojekt med förtur i rådande lågkonjunktur, då outnyttjadkapacitet ofta förekommer i industriföretagen, och framhåller att denenergipolitiska forskningen måste sättas in i ett sysselsättnings- ochnäringspolitiskt sammanhang. påpekar att många av dealternativa energikällor som synes stå inför sitt genombrott utmärkt välpassar för tillverkning i mindre företag och att ett brett upplagttUlverk-ningsprogram inom området skulle skapa åtskiUiga arbetstillfällen. anser det nödvändigt att de statliga institutionernabedriver ett utvecklingsarbete inriktat pä de små och medelstora företagen. 2.4.3Huvudprogrammets avgränsning mot annan verksamhet Fleraav remissinstanserna, däribland , ,och tar uppfrågan om miljöeffekter av olika teknik för energitUl-försel ochenergihushållning och tiUstyrker DFE:s förslag att medel som anslås förenergiforskning även används för forskning som syftar tiU ökat kunnande omhälso- och miljöeffekter. framhåller att utvecklingsarbetethela tiden måste ske med noggrant beaktande av den totala effekten på miljön,så att inte framtagen ny teknik etc. i praktiken blir oacceptabel på grund avuppkommande miljöeffekter. anser att ansvaret för forskning rörande konstruktions- ochprocessaspekter som påverkar sannolikheten för olyckor med påtagliga effekterför arbetsmiljö och omgivning, emission av skadliga ämnen osv. bör Ugga på detprogramorgan som ansvarar för stöd till produktutvecklingen i fråga.Naturvårdsverket framhåller behovet av samverkan mellan verket och deprogramansvariga organen när det gäller frågor där har ettmyndighetsansvar. Verket föreslår att samarbetsformer skapas som gör detmöjligt för verket att medverka vid detalj planermg och fullföljande avforskningen inom främst NE;s, men även STU:s, TFD:s och . SambandetmeUan energiforskningen och den forskningsverksamhet som ligger utanförhuvudprogrammet berörs av Prop.1977/78:110 58 nadsforskning,som framhåller att många centrala frågeställningar i energipolitiken tordekunna beskrivas och förklaras genom forskningsinsatser vid sidan av den medenergiforskningsmedel bekostade verksamheten. Institutet framhåller mot denbakgrunden att det är en betydelsefull uppgift att skapa kontakter ochinformationskanaler mellan sådan forskning och energipoUtiska organ. Somexempel nämner institutet forskning om planering, om lokalaarbetsmarknader, om samhälleliga styrmedel, om levnadsnivå och omfördelningsfrågor. påpekar att det inom olika program bedrivs aktiviteter av allmäntenergipolitiskt intresse, för vilka i vissa faU andra myndigheter än detprogramansvariga organet har ett direkt handläggningsansvar. Verket föreslåratt resurstilldelningen tUl berörda myndigheter ses över. Som exempel nämnsstudier av organisatoriska förändringar samt inventeringar av oUka slag avnaturresurser. anser att stora lokalhållare som stat,kommuner och landsting borde kunna medverka i försöksverksamheten inomprogrammet Energianvändning för bebyggelse och föreslår att andrafinansieringsformer härför övervägs än de som redovisas i DFE:s förslag. Industriverkettar vidare upp frågan om samordningen mellan forskningsprogrammet ochindustriverkets stöd tUl prototyper och demonstrationsanläggningar inomindustrisektorn, samfärdselsektorn och för energiproduktion. Verket anser attden av DFE gjorda gränsdragningen mellan forskningsprogrammet ochdemonstrationsstödet är oklar när det gäller andra delar av programmet änindustrisektorn. föreslår att formerna for slöd till prototyperoch demonstrationsanläggningar utvecklas vidare och påpekar att en risk med enoklar gränsdragning är att onödigt stort slöd tUl bärkraftiga projekt elleronödigt långvarigt stöd till icke hållbara projekt lämnas. LO betonar attindustriutvecklingsstödet bör planeras på ett systematiskt sätt och integrerasmed nuvarande projektstöd i industriverkets regi. Sambandet mellan forskningsprogranunetoch provningsverksamhet berörs närmare av statens provningsanstalt.Provningsanstalten konstaterar att dessa aspekter inte har behandlats explidti DFE:s betänkande. Provningsanslallen föreslår att den såsom centralförvaltningsmyndighet för officiell provning och kontroll får medverka iplaneringen av större utvecklingsprogram Uksom i genomförandet av verksamheteninom de områden där de eftersträvade resultaten kan vänlas bli föremål för reglerfrån olika myndigheter. noteraratt DFE visserligen berör u-ländemas behov av forskning och utveckling föreffektivare energiproduktion och energianvändning men att delegationen inteföreslår att medel avsätts för ändamålet. Bolaget föreslår att medel anslåsför forskning även inom detta speciella område och hänvisar därvid tillSveriges uttalade intresse för hjälp till samt, dessa länders behov avteknologi ut- Prop.1977/78:110 59 ifrån,vilket för del kan omsättas i export av för lämplig teknologi. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (SMHl) påpekar att meteorologisk,hydrologisk och oceanografisk information på flera sätt har betydelse förplanering och drift av energiproduktionsanläggningar och energisystem.Institutet finner det anmärkningsvärt att DFE i så liten utsträckning behandlarfrågor om förhåUanden i vatten och i luft, vilka i många faU bestämmerproduktionsförutsättningar, energibehov och mUjöpåverkan. Institutet föreslåratt DFE:s programförslag kompletteras i detta avseende. 2.4.4Resurser för forskning och utveckling Mångaremissinstanser ifrågasätter om befintUga och tiUkommande resurser personellaoch materiella är tillräckliga för att genomföra det av DFE förordadeprogrammet, som innebär en kraftig ökningstakt. Tvivel rörande tUlgången påresurser uttrycks bl. a. av (), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), , statens planverk, statensindustriverk och Näringslivets energidelegation. EnligtRRV:s mening bör DFE i det fortsatta utredningsarbetet ytterligare belysa ivilken utsträckning bristen på personella resurser kan anses utgöra ettenergipolitiskt problem genom att t. ex. inskränka handlingsfriheten när detgäller att utveckla och införa ny tekiuk. Om så befinns vara fallet, bör DFEoch resp. programansvarigi organ också beakta hur medelsfördelningen mellan ochinom programmen skall kunna underlätta rekryteringen av forskare och teknikertiU de områden där bristen upplevs som mest besvärande. anseratt en successiv resursuppbyggnad bör ske i stället för stegvisa ökningar avdet slag som har gjorts och föreslås av DFE. Endast om klara motiv finns fören mycket intensiv satsning motiv som gör ett betydande risktagande rimligt anser industriverket att en så snabb ökning av stödet tiU energiforskningen ärpåkallad. Något sådant motiv har enligt industriverket inte redovisats. framhåller den avgörande betydelsen av förstärkta resurservid de forskningsutförande institutionerna i första hand inom högskoleväsendet.Det gäller särskUt behov av långsiktig uppbyggnad av personell kompetens ochmateriella resurser av det slag som diskuteras inom programmet Energirelateradgrundforskning. UHÄ anser det vara helt nödvändigt att statsmaktema om debeslutar att genomföra det föreslagna energiforskningsprögrammet också tar deekonomiska konsekvenserna vad gäller forskaratbildning inom energiområdet. Detär likaså enligt UHÄ:s bedömning en självklarhet att berörda högskoleinstitutionermåste få förstärkning genom inrättande av bestämda tjänster för nyainriktningar inom forskning och forskamtbUd- 1977/78:110 60 ningsamt uppbyggnad av nödvändiga basresurser för verksamheten. Även BFR betonaratt en expansion av sektorforskningen inom energiområdet förutsätter attbasresurser i form av lokaler, laboratorier, biträdespersonal m. m. byggs upp.Rådet framhåller att avsevärda tidsförskjutningar i ett forskningsprogramsgenomförande kan uppstå om basresurserna inte byggs ut. En nödvändigförutsättning för genomförande av energiforsicningsprogrammet är därför att UHÄoch högskolorna analyserar situationen och snabbt vidtar åtgärder för att byggaut basresurserna. Rådet påpekar att en expansion av den omfattnuig som DFEföreslår innebär betydande risker för att annan viktig forskning t. ex. inomarbetsmiljöområdet kan bli underförsörjd med kompetent forskningspersonal. för byggnadsforskning talar det mesta för att det kommer rådastor brist på kvalificerade forskare inom energiområdet under tireårsperioden1978/791980/81. Institutet befarar därför att den av DFE föreslagna ökningenav forskningen och utvecklingen inom energiområdet kommer att medförateoretiskt och empiriskt dåligt underbyggda resultat som okritiskt tUlämpas. Statensprovningsanstalt framhåUer att resursbehovet för provning, mätning och kontrollbör penetreras spedeUt. Provningsanstalten betonar att den i sin organisationhar resurser som bör vara en god bas att bygga vidare på och som kan utnyttjasi många delar av de program som föreslås i betänkandet. Resursema utgörs avkompetent personal, utrustning, lokaler etc. De resurser och den erfarenhet somprovningsanstalten har inom energianvändningsområdet avser i första hand bebyggelse.Resursema bör emellertid kimna utnyttjas även i fråga om industriellaprocesser. Provningsanstalten påpekar att dess resurser särskilt väl lämparsig för uppgifter i utvärderingsfasen för energisystem och deras olikakomponenter. SMHlbetonar att institutet förfogar över betydande tekniska och personellaresurser för utvidgade studier inom energiområdet. Institutet anser detangeläget att dess resurser utnyttjas och att uppbyggnad av liknande kompetensvid andra institutioner undviks. 2.4.5Programförslagets inriktning och avvägning, programperiodens längd m.m. Flertaletremissinstanser tiUstyrker DFE:s förslag om en höjning av ambitionsnivån förforskning, utveckling och demonstration inom energiområdet. FOA anger t. ex.att ett expanderande program är fullt rimligt med hänsyn till attenergiförsörjningen så sent och snabbt har blivit ett påträngande problem.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar anser att flera huvudlinjer ienergiforskningsprogrammet leder tUI en eftersttä-vansvärd förbättring avförsörjningstryggheten i fred som förutsättningar skapas för en ökadberedskap under krisförhållanden. Prop.1977/78:110 61 ringslivetsenergidelegation understryker att de föreslagna insatsema inte fär urholkasgenom att automatiska kostnadsgUdningar lämnas obeaktade när de slutgUtigaanslagsbeloppen fastställs och föreslår att alla anslagsbelopp automatisktindexregleras. och Näringslivets energidelegation anser att det är angeläget attresurserna inte sprids på ett så stort antal områden att effektiva insatserförsvåras. Några remissinstanser, bl. a. UHÄ och statens institut förbyggnadsforskning, framhåller att en utvärdering av det pågåendeenergiforskningsprogrammet skulle ha varit en god hjälp vid bedömning avmöjlighetema att förverkliga det nu föreslagna programmet. UHÄ anser detangeläget att en ambitiös utvärdering sker av åtminstone det föreslagna nyatreårsprogrammet. anser att programmet i högre grad än vad DFE harföreslagit borde prioritera sådana energislag och åtgärder som kan ge väsentiignyttoeffekt . anser attstörre insatser måste göras för att sprida kunskaper om befintlig teknik förbl. a. utnyttjande av nya energikällor. Delvis motsatt uppfattning framförs avFOA, som anser det väsentligt att man inte genom överbetoning av åtgärder somger effekter på kort sikt avhänder sig handUngsmöjligheter som kan komma attspela en viktig roll även om de ligger långt fram i tiden. ,AB Atomenergi och Centrala driftledningen anser att forskningsområden somtidigt kan bidra tUl att minska landets oljeberoende allmänt bör prioriteras.Jernkontoret tUlstyrker i stort den föreslagna omfattningen av programmet menifrågasätter fördelningen mellan industriella processer och bebyggelse, bl. a.med hänsyn tUl att energibesparingen per insatt krona är avsevärt högre iindustrin än i byggnadsbranschen. Även Atomenergi framför vissa övergripandesynpunkter på medelsfördelningen, vilka väsentiigen innebär att insatserna påEnergiproduktion borde minskas tiU förmån för Industriella processer ochAllmänna energisystemstudier. anser att det ärväsentligt att stora insatser görs för utveckUng av teknik för mindre, lokalasystem i syfte att öka säkerheten, minska överföringsförlusterna och bättreutnyttja lokala energitillgångar. anser att programmet borde innehålla systematiskteknikvärdering av olika nya teknologier och system inom energiområdet.Arbetsmarknadsstyrelsen anser att ökad prioritet bör ges åt forskning sombelyser sysselsättningsaspekter på olika energisystem. Statens utvecklingsfondbetonar att de ekonomiska förutsättningarna för att en teknik skall tas ipraktiskt bruk samt de eventuella behoven av restriktioner ochstimulansåtgärder måste analyseras innan beslut fattas om investeringar iforskning och utveclding. Flera remissinstansertUlstyrker DFE:s förslag att programorganen ges viss flexibilitet i form av engenereU möjlighet att inom vissa gränser 1977/78:110 62 omfördelaanslag mellan olika delprogram. och tillstyrker att programorganen ges omfördelningsmöjligheterintiU av ramen för varje delprogram. föreslår attstörre utrymme ges för projektinitiativ från enskilda forskare. finner DFE:s förslag att utrymme skall lämnas för uppslagsom kommer fram senare mycket positivt, bl. a. för uppfinnaresom kan få sina förslag bedömda och erhålla stöd för deras genomförande. Näringslivetsenergidelegation, statens planverk och vill öka flexibilitetenoch föreslår att programorganen ges väsentligt större omfördelningsmöjligheterän vad DFE förordat. föreslår vidare, liksom , att programorganen blott tilldelas medel upp till en viss del avden avsedda anslagsramen och att resten av de anslagna medlen tillförs engemensam fond, med hjälp av vilken statsmakterna skall kunna tillföraytterligare medel till områden som man längre fram anser sig böra prioritera. Få invändningar har restsmot DFE:s förslag att också det nya energiforskningsprogrammet bör vara tteårigt.BI. a. FOA, NFR, , energisparkommittén ochIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) tillstyrker med olika motiveringar att DFE:sförslag läggs tiU grund för planeringen av energiforskningen undertreårsperioden /791980/ 81. framhåller vikten av attsäkra kontinuiteten i det nu pågående forskningsprogrammet och skapaföralsättningar för snabbast möjliga beslut om utnyttjande av ny energiteknik.Kommissionen anser därför att regeringen bör lägga fram förslag om ett nytttreårigt energiforskningsprogram utan avvaktan på kommissionens slutligaunderlagsmaterial. Motsatt uppfattning framförs av bl. a. RRV, statensindustriverk, Näringslivets energidelegation och Centrala driftledningen, somföreslår att statsmaktema nu fattar beslut endast för /79 föratt kunna besluta om ett treårsprogram för energiforslcning först när ställninghar tagits tUl den framtida energipolitiken. anser att tidhärigenom också skulle vinnas att belysa konsekvenserna av ett kraftigt ökatenergiforskningsprogram med avseende på bindningar för än den nuaktuella treårsperioden. Önskemål om bindningar pålängre sikt förs också fram i vissa remissyttranden. anföratt det kan ställa sig svårt att bygga upp nya eller kraftigt utvidgabefintiiga organisationer, om inga garantier eller utfästelser lämnas förtiden efter treårsperioden /79 1980/81. Motsvarande synpunkter framförsäven av , och . framhåller att sådana projekt som visar sig inte varautvecklingsbara måste kunna avvecklas i former som tillgodoser trygghetskravhos berörd personal. , och m. fl. Prop.1977/78:110 63 missinstanserdelar DFE:s uppfattning att den aUmänna principen för inriktningen avenergiforskningsprogrammet bör vara att det avvägs så att det förstärker andraländers och organisationers insatser. Det framhålls dock att DFE:s betänkandeger mycket begränsade möjligheter att bedöma om förslagen kompletterarrespektive vidareutvecklar forskningen och forskningsresultaten i andraländer. föreslår att möjligheterna att infoga några avforskningsprojekten inom ramen för nordiskt samarbete undersöks. 2.4.6Energianvändtting i industriella processer m. m. Deremissinstanser som har yttrat sig över DFE:s förslag rörande programmet, bl.a. energisparkommittén, Näringslivets energidelegation. Svensk industriföreningoch , instämmer i stort i DFE:s förslag tiU mål och inriktning förprogrammet. DFEhar i sitt förslag förordat en lägre anslagsnivå än STU, med motivering attföretagen i huvudsak själva svarar för utveckling och införande av nyaenergieffektivare metoder m. m. Många remissinstanser ställer sig docktvivlande tUl industrins förmåga att i tider av lågkonjunktur bidra tUl såvälden egna energihushållningen som tiU framtagning av ny energirelaterad teknikför marknaden. Fleraremissinstanser, häribiand STU, Näringslivets energidelegation, , , /SR, LO och ABAtomenergi, förordar en höjning av medelstilldelningen för detta program tillåtminstone DFEts högre nivå. Energisparkommitténföreslår att industriverkets gällande bidragsstöd ses över och att andrastödformer införs, t. ex. lån enbart tillgängliga för energibesparandeåtgärder. TCO anser att bidrag är fel metod för att uppnå bättreenergihushållning och förordar i stället att normer successivt införs (liksomi miljölagstiftningen) för energianvändningen vid industriella processer. skall kunna skaffa sig kunskap om lämpliga normer förordar TCOatt ett par ställs till förfogande för sådan forskning. ÄvenSTU anser att det är viktigt att studera samhäUets styrmedel, t. ex. skatter,investeringsbidrag och normer, och att dessa styrmedel samordnas medenergiforskningsprogrammet. Näringslivetsenergidelegation, IVA öch AB Atomenergi framhåller i sina remissytttandenbetydelsen av delprogrammet Allmänna studier. DFE:s förslag tUlmedelstUldelning betecknas som rimligt. IVAanser att den osäkerhet som råder beträffande elförsörjning och utbyggnad avelproduktionen i motiverar att en högre anslags- 1977/78:110 64 nivåän den DFE föreslår väljs för insatserna inom pappers- och massaindustrin.Även Näringslivets energidelegation och LO förordar DFE:s högre nivå fördelprogrammet. Näringslivetsenergidelegation framhåller att delprogrammet förutom awattning av papper böromfatta även awattning av massa, där förutsättningarna är mycket stora attåstadkomma påtagliga resultat. bör insatsema koncentreras på mekaniskawattning, eftersom ytkemiska metoder torde begränsas av ekonomiska ochmiljömässiga restriktioner. Delegationen bedömer det vidare som mycketangeläget att skapa resurser för att med nya idéer och ny teknik utvecklapappersmaskiner med hög produktivitet vid måtttig kapitalkostnad. Kraven på högsystemslutning och effektiv energibesparande awattning måste särskUt beaktas.Anläggningskostnaden för en ändamålsenlig försöksmaskin beräknas uppgå tilldrygt 30 milj. kr. Staten och pappersbranschen bör gemensamt finansiera denna. IVAunderstryker vikten av att stöd går tUl förbättringar av existerandeutrustning och processutformning, vilken innebär stor energiåtgång och storaförluster i form av spillvärme. Både från miljö- och energisynpunkt kaninsatser här få stor betydelse. IVA förordar därför större satsning påenergiåtervinning i olika processteg samt vidareutveckling av kontinuerUgastålprocesser. IVA liksom LO ansluter sig till den av DFE förordadeanslagsnivån. Jernkontoretbetonar att forskningen bör inriktas på såväl spillvärmeutnyttjande somminskning av primärenergiåtgängen.