prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — Sysselsättningsutredningenhar avlämnat delbetänkandet (SOU 1978:14) Arbete åt handikappade medförslag till en rad ytterligare åtgärder för att förbättra dearbetshandikappades möjligheter till arbete. Delbetänkandet remissbehandlas fn. Utredningen har uppmärksammat de arbetshandikappade ungdomarnas situationoch pekar bl, a, på att ca 25 000 personer i åldrarna ärförtidspensionerade. En a v de grupper ungdomar som har svårt atl få fotfästepå arbetsmarknaden är de socialt arbetshandikappade. På förslagav utredningenhar i kommun inletts en försöksverksamhet med speciella insatser fördessa ungdomar. Utredningen föreslår en utvidgning av denna försöksverksamhettill flera kommuner, Arbetsförmedlingenutgör basen för samtliga åtgärder som syftar till att främja de arbetssökandesinträde eller omställning på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har härvid ettsärskilt ansvar för dem som på grund av arbetshandikapp har svårt atl få ellerbehålla ett arbete. Arbetsförmedlingen har också att i samarbete med andramyndigheter söka upp och aktivera personer som inte har arbete eller riskeraratl ställas utanför arbetsmarknaden. En kontaktmannaverksamhet finns därför utbyggdmed olika rehabiliteringsorgan, vårdinstitutioner, socialvård,försäkringskassa osv. Arbetssökandesom på grund av fysiskt, psykiskt, intellektuellt eller socialt handikappbehöver få sin arbetsförmåga kartlagd och förbereda sig inför ett arbete kan fågenomgå arbetsprövning och arbetsträning vid kommunala ellerlandstingskomrnunala arbetsvårdsinstitut. Vid sidan avarbetsvårdsinstituten är arbetsmarknadsutbildningen den domineranderehabiliteringsformen för arbetshandikappade. För vissa handikappgrupperordnas inom arbetsmarknadsutbildningen särskilda kurser för omställning ochträning (OT-kurser), Dessa syftar till att genom kartläggande av anlag ochintressen, social träning samt studie-och yrkesorientering m, m, underiätta förkursdeltagarna atl tillvarata sina utvecklingsmöjligheter och Prop.1977/78:105 21 därigenomkompensera sitt handikapp. Kurserna skall bl, a, förbereda för vidareyrkesutbildning. Många arbetshandikappade deltar också i kurserna"Arbetsliv och utbildning" (ALU-kurser)som aren form avyrkesorientering och en fördjupning av arbetsförmedlingens insatser somförberedelse för arbetsplacering eller utbildning. Vidföretagsutbildning för arbetshandikappade erhåller arbetsgivaren ett bidrag om8 kr, . Bidraget kan ökas vid utbildning av personer medsärskilt svåra handikapp. Möjlighet finns all i särskilda fall bevilja bidragmed upp lill hela lönekostnaden, 2.10.3Sysselsättningsskapande åtgärder for svårplacerade Desenaste årens utveckling innebär att insatserna för de arbetshandikappade ialll högre grad förs över på åtgärder inom den reguljära arbetsmarknaden.Detta gäller så väl arbetsförberedandesom platsförmedlande åtgärder. Deanpassningsgrupper som är verksamma på arbetsplatserna har härvid stor betydelse.Det har också den omfattande reformeringen av den arbetsrältsligalagstiftningen. Den1 genomfördes betydande förbättringar av bidragsvillkoren förhalvskyddad sysselsättning. Till följd av den långvarigakonjunk-turavmattningen har emellertid dessa förstärkningar inte ökalsysselsättningen i väntad utsträckning. Det halvskyddade arbetet kommer dockatt spela en alll viktigare roll i en arbetsmarknadspolitik som alltmerinriktar insatserna för arbetshandikappade på åigärder förlagda vidarbetsplatserna inom den reguljära arbetsmarknaden. Om arbetsmarknaden skallkunna göras tillgänglig för fler, måste också arbele och arbetsmiljö i störreutsträckning anpassas till de arbetssökandes förutsättningar. Inte minsl harsociala och psykiska faktorer i arbetsmiljön betydelse. Sysselsättningsulredningensförslag till förbättrade sysselsättningsmöjligheter för arbetshandikappadeinriktas främst på åtgärder inom den reguljära arbetsmarknaden. Utredningenföreslår förstärkningar av arbetsförmedlingens personal med bl. a.specialistfunktioner för vjssa större handikappgrupper. Utredningen föreslårockså att del halvskyddade arbetet utökas lill att avse alla arbetsgivare.Vidare föreslås atl del särskilda bidraget vid halvskyddad sysselsättning försvårt handikappade ungdomar skall gälla även psykiskt och socialt handikappadeungdomar samt ungdomar med förtidspension,För yngre förtidspensionärer föreslåsdessutom vissa andra åtgärder som skall underlätta och stimulera till arbete istället för fortsatt förtidspension. Förslaget innefattar även förbättradebidrag till arbetsgivare vid företagsutbildning och försök med bidrag tillhandledare/faddrar m, m. Några länsarbetsnämnder bör enligt utredningenförsöksvis förstärkas med tjänstemän som speciellt skall arbeta med tillämpningav lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder,Sysselsättningsulredningens förslag remissbehandlas f n. 1977/78:105 22 Insatsernaför att alla ungdomar skall garanteras utbildning, praktik och arbetefortsätter. En särskild delegation för ungdomens sysselsättningsfrågor har nuinrättats i enlighet med beslut (AU 1977/78:15, rskr 1977/ 78:51),Delegationen har lill uppgift atl diskutera åtgärder och la initiativ tilllämpliga insatser. Dess arbele skall i första hand gälla åtgärder som är ägnadeatt underlätta övergången från skola lill arbetsliv. fickarbetsmarknadsverket resurser för att tidigarelägga nyanställning av150arbetsförmedlingsaspiranter, Dessa skall frigöra erfarna förmedlare förbi,a, intensifierade insatser för ungdomar. Vidare utsträcktes tiden för ett anlalsärskilda åigärder till , Det gäller bl, a, möjligheter förungdomar atl delta i arbetsmarknadsutbildning, anordnande avdagsverksbilliga kommunala beredskapsarbeten, beredskapsarbeten i form avtillfällig praktik hos statliga myndigheter och verk saml enskildaberedskapsarbeten i företag och organisationer. Statsbidraget till sistnämndaslag av beredskapsarbeten höjdes från högst , tillhögsi. Dessutomfick - under förutsättning att utbildningsplatsersaknas i det reguljära utbildningsväsendet - tillstånd att anordna förelagsanknutna,ettåriga yrkeskurser med utbildningsbidrag lill eleverna. Under innevarandebudgetår har också inrättats planeringsråd (SSA-råd) för samarbete mellanskola, sociala myndigheter, arbetsförmedling och arbetsmarknadsparterna. Devidtagna åtgärderna har fåll stor omfattning. Sålunda sysselsattes i december1977 ca 23 400 ungdomar, som inte fyllt , i praktik- och beredskapsarbetenav olika slag, medan 20 800 deltog i arbetsmarknadsutbildning, Sysselsättningsutredningenhar, delvis med ledning av erfarenheterna från av utredningen bedrivnaförsöksverksamheter, i en skrivelse till chefen förarbetsmarknadsdepartementet, lagt fram förslag till åigärder föratt öka ungamänniskors möjligheter till arbete, utbildning eller praktik. Dessa förslag,som har remissbehandlats , berör bl. a. arbetsförmedlingensresurser och arbetssätt, behov och former för alt anordna praktik- ochberedskapsarbeten för ungdom samt vissa utbildningspolitiska åtgärder, 2.11Skolans insatser mot missbruk ;undervisning om narkotika ulgår från läroplanen - Lgr 69,1 dess allmänna deltas alkohol, narkotika och tobak upp som huvudmoment i ämnena biologi,hemkunskap, naturkunskap och samhällskunskap. Genom att frågorom alkohol,narkotika och tobak (ANT-frågor)studeras i flera olika skolämnen ger stolaneleverna förutsättningar au personligen la ställning lill Prop.1977/78:105 23 dem.Med välgrundad och utförlig motivering skall skolan klart och entydigtframhålla det positiva värdet i att man under uppväxtåren avstår från bruk avalkohol och tobak. Skolan skall vidare betona att alll bruk av narkotika, utomefter läkares ordination, innebär fara och atl varje innehav av illegalnarkotika strider mot gällande lag, I ett särskilt supplement lill läroplanen,Undervisning om alkohol, narkotika och tobak, ger närmareanvisningar för undervisningens mål och utformning, ANT-frågornages således ett betydande utrymme i undervisning. När reformen omskolans inre arbete successivt träder i funktion, med början ,är avsikten bl, a, att det lokala föreningslivet skall fä medverka i skolan ochpå egna villkor få ta ansvar för fritidsverksamhet under och i anslutning tillskoldagen. Härigenom skapas också goda förutsättningar föratt vidgainformationen i ANT-frågorna saml alt placera in denna i sitt socialasammanhang. Föradministration och samordningav verksamheten finns inom för frågor rörande beroendeskapande medel, samt en arbetsgruppför alkohol-, narkotika- och tobaksfrågor (SANT-gruppen), Till arbetsgruppenhar knutils en referensgrupp med representanter för berörda myndigheter ochorganisationer. Dessa centrala organ arbetar med att kartlägga ungdomars ANT-bruk,att påverka läroplaner, lärarutbildning och fortbildning samt atl på andra sättpåverka förutsättningarna för skolans ANT-verksamhet, Inomlänsskolnämnderna finns f n, kontaktpersoner för ANT-frågor som fortlöpandeförses med information från SÖ, Kontaktpersonerna svarar för all informationenförs ut till skolorna. De lar initiativ till lokal försöksverksamhet ochverkar för en återkommande fortbildning av lärarna. På del lokala planetplanerar varje skola sin ANT-verksamhet, vilket innebär att uppläggningen kanvariera från skola till skola, Detla medför ett behov av information om andraskolors erfarenheter. Informationen förmedlas dels genom de pålänsskolnämnderna placerade kontaktpersonerna, dels genom att kännedom spridsom den försöksverksamhet som bedrivs av SÖ med medel ur anslaget Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendel. En del utvecklingsarbete sker även och narkotikaupplysning (CAN) och till CAN knutnaarbetsgrupper i samarbete med SÖ, Fr, o, m. harSÖ åriigen låtit genomföra undersökningar av alkohol-, narkotika-, tobaks-ochsniffningsvanor bland elever i årskurserna 6 och 9, Fr. o. m. har ävenelever i gymnasieskolans årskurs 2 deltagit. Undersökningarna har genomförts iett slumpmässigt urval av rektorsområden genom gmppenkäter till samtligaelever i berörda klasser. 1 årskurs 6 varierar antalet deltagare i de olikaundersökningarna mellan ca 5 000 och 7 500 och i årskurs 9 mellan ca 3 500 och6 000. Från gymnasieskolan medverkade undersökning ca 3 700 elever.Bortfallet har i årskurs 6 uppgått till 7 96 medan ca 15 96 varit frånvarandebland övriga elever. 1977/78:105 24 Av1976 års undersökning framgår beträffande narkotikavanor följande: 1årskurs 6 är det i samtliga undersökningar endast någon enstakaproceni som uppger alt de använt narkotika. Andelen elever i årskurs9 med narkotikaerfarenhet har sjunkit (från till7 96 bland pojkarna och från 17 96 till 6 96 bland flickorna). 1gymnasieskolans olika linjer hade mellan 6 96 och 13 96 av elevernaprövat narkotika. Majoriteten av dessa har aldrig använt annan narkotika äncannabis. Undersökningen - som bl, a, refereras i den av utredningen om narkotikamissbruketsomfattning utgivna skriften Undersökningar av narkotikavanor (Ds S 1977:8) -ger intryck av en relativt begränsad aktuell konsumtion med vissa förbättringarunder , Det finns starka samband mellan alkoholkonsumtion och rökningsaml narkotika- och sniffningserfarenhet. Förde äldsta grundskoleeleverna finns vissa samband mellan bostadsort ochnarkotikaerfarenhet. Minsta andelen elever som använt narkotika återfinns pålandsbygden, medan storstadseleverna uppvisar den största. Skolundersökningarnavisar atl ANT-frågornas behandling i skolan även kräver insatser avelevvårdande och förebyggande karaktär. Vid sidan av de traditionellaskoluppgifterna präglas skolans arbete av ökade insatser för barnens socialautveckling, 1 propositionen om skolans inre arbete m, m, (prop, 1975/76:39, UbU1975/76:30, rskr 1975/76:367) framhölls alt skolan måste ta ökad del i arbetetmed atl stödja hemmen och ungdomarna i fråga om barnens sociala omsorg ochallsidiga personliga utveckling, Detla kan bl, a, ske genom en samordning ochett fördjupat samarbete mellan de kommunala nämnder och olika ideellaorganisationer, vilka arbetar med allmänt förebyggande barn- ochungdomsverksamhet, I en del pågående projekt inom ANT-området har delta synsättslagit genom, 1 bl, a, Boriänge, och bedrivs projekt ividgat samarbete mellan skola, föreningsliv och fritids- och kulturnämnder.Syftet med dessa projekt är aU utveckla och pröva former för lokal samverkansom berikar ungdomars fritid och som härigenom är ett led i den förebyggandeverksamheten mot alkohol-, narkotika- och tobaksbruk, 1propositionen om nytt statsbidrag till m, m, (prop, 1977/ 78:85)framhåller föredragande statsrådet atl omsorgerna om elevernas psykiska hälsa ställeralll större krav på skolans elevvårdande verksamhet. Mot bakgrund av denbetydelse som den psykiska hälsovården har i dagens skola aviseras en utredningsom syftar lill klara riktlinjer för verksamheten. Grundsynen är att elevvårdenbör utgöra en integrerad del av samhällets samlade insatser för barn ochungdom, där de förebyggande åtgärderna måste ses i relation till samhälletsövriga insatser. Delta fömtsätter ett nära samarbete mellan de samhälleligaorgan som är engagerade i sådant arbete. Utvecklingsarbetetpå ANT-området fordrar också aktiv medverkan av elever och föräldrar. Mångaskolor ger elever särskild utbildning för att de sedan skall kunna verka somopinionsbildare och bidra till att levandegöra Prop.1977/78:105 25 Även på andra sätt deltar elever aktivt i planering ochgenomförandet av ANT-program, och Skola har tillsammans medCAN utarbetat ett material om alkohol och narkotika, som används vidsammankomster med föräldrar. På många håll har man bildat lag bestående avskolpersonal, föräldrar och elever som arbetat för en intensifiering av denförebyggande verksamheten mot alkohol- och narkotikabruk. Enviktig förutsättning för en effektiv verksamhet med ANT-frågor är att lärarnahar en god utbildning och fortlöpande stimuleras till insatser, 1 propositionenom den framtida alkoholpolitiken (prop, 1976/77:108) betonas detta starkt. Detbör även nämnas alt frågor som rör lärarutbildningens mål, struktur ochinnehåll f n, ulreds av lärarutbildningsutredning (U 1974:04), och attdel således hör till denna utrednings arbetsuppgifter att inordna frågan omalkohol och narkotika i grundutbildningen av lärare. Enligtriksdagens beslut disponerar universitets- och högskoleämbetet , förfortbildning av lärare. Planer finns för utbildning av en kontaktman på varjeutbildningsenhet. har vidare anvisat . under fem årför utbildning av lag om tre personer från varje rektorsområde som skall arbetamed alkohol- och narkotikafrågor i . Utbildningen,som planlagts avforlbildningsavdelningen i , har påbörjats under /78. Väsentligainsatser inom ANT-området görs vid folkhögskolorna. Sålunda bedriver Forsafolkhögskola i samarbete med Hassela-kollekiivel en verksamhet försocialt avvikande ungdomar. Deltagarna rekryteras via Mariapolikliniken iStockholm och beslår av narkotikaskadade ungdomar. De tillbringar första året iHassela-kollektivel och andra året som en sammanhållen grupp i ell särskilt husi folkhögskolans närhet. Därefter bor de tillsammans med övriga elever iskolans internat. F. n. antas till ca 12ungdomarårligen. Läsåret1976/77 hade skolan 13 sådana elever. De goda erfarenheterna från dennaverksamhet har lett till atl skolan inlett en utbildning av ledare förrehabiliteringskollektiv. 2.12Samhällets informationsåtgärder mot missbruk Statligamedel för information om narkotika och alkohol fördelas i huvudsak av stålensungdomsråd. Härtill kommer information genom nämnd förhälsoupplysning (h-nämnden), skolan och olika andra samhällsorgan i samarbetemed folkrörelser. Av betydelse är även den verksamhet som bedrivs av CAN ochandra organisationer. /73ställdes första gången medel till statens ungdomsråds förfogande för upplysningbland ungdom i alkohol- och narkotikafrägor (prop, 1972:61. SkU 1972:130, rskr1972:24), Anslag beviljades med 5 milj, kr, för verksamhet under två år.Budgetåren 1974/75-1977/78 har ytteriigare 13 Prop.1977/78:105 26 milj,kr, anvisats för delta ändamål. har i samråd med h-nämndenfördelat huvuddelen av medlen till ett 50-lal organisationer för praktiskverksamhet på lokal nivå. Organisationernas verksamhet präglas enligt rådetsuppfattning av en vilja all pröva nya vägar för all göra arbetet meningsfullt. Genombeslut vid 1976/har fr, o, m, den 1 januari1978 ansvaret på central myndighetsnivå för samhällets alkoholpolitik (prop,1976/77:108, SkU 1976/77:40, rskr 1976/77:231). Ansvaret innefattarsamhällsinformation i dessa frågor. 1 syfte att skapa goda kontakter mellanstyrelsen och samhällslivet har . Nämnden har bl. a. till uppgift att fördela medel som ställs lillsocialstyrelsens disposition för information om alkohol och andramissbmksmedel. För tiden den 1 januari-den 30 juni 1978 disponerarsocialstyrelsen 2,5 milj, kr, fördetta ändamål, 1 årets budgetproposition(prop, 1977/78:100 bil, 3) beräknas för nästa budgetår sammanlagt 9 milj, kr,för statens ungdomsråds och upplysning och information ialkoholfrågan och andra missbruksfrågor. Övernionde huvudtiteln utgår vidare statliga medel för ungdomsrådetsförvaltningskostnader och dess utrednings- och informationsverksamhet. Härtillkommerstatsbidragtillungdomsorganisalionernascenlrala och lokala verksamhetsaml organisationsstöd till vissa nykterheisorganisationer m, fl.Organisationernas allmänna verksamhet har stor betydelse för bl. a. informationeni missbruksfrågor och för den förebyggande ungdomsverksamheten. För nästabudgetår beräknas för denna verksamhet bidrag med sammanlagt drygt 133 milj.kr. 1977/78:100 bil. CANintar en central roll i upplysnings- och informationsarbetet på alkohol- ochnarkolikaområdet. CAN har fält ett alltmer breddat organisa-tionsunderiag ochstöds nu av ett 40-tal organisationer från samhällslivels olika områden. Genomnära kontakt med den forskning som bedrivs på narkotikaområdet kanförbundetförmedla kunskaper och bl. a, medverka vid framställning avinformationsmaterial, CAN ger service i alkohol- och narkotikafrågor åtskolväsendet, annan utbildning och lill folkrörelserna. Informationoch upplysning i drogfrågor ingår på många sätt i skolverksamheten. De s, k,ANT-frågornas utrymme i undervisningen, de särskilda kontaktpersonerna vidlänsskolnämnderna m, fl, verksamheter har redovisats närmare i föregåendeavsnitt. Regeringenssamarbelsorgan för bekämpande av narkotikamissbruk (SBN) utgav skriftenFakta om narkotika och narkomani. Till faklaskriften utarbetades en studieplan.År 1971 utgavs ett supplement som kompletterade faktaskriften med en utförligpresentation av den psykologiska och sociala bakgrunden till narkotikamissbruk. SedanSBN:s faklaskrift utgavs har tillkommit nya kunskaper inom narkolikaområdet ochmissbruksbilden har förändrats. På initiativ av brottsförebyggande rådelsnarkolikagrupp har utarbetats en ny 1977/78:105 27 faktaskriftFakta om narkotika och narkotikamissbruk. Den riktar sig i första hand tillmyndigheter, utbildningsenheter,studieförbund och organisationer. Den kanutgöra underlag i narkotikafrågan för läromedelsproducenter, massmedia ochandra utbildare eller informatörer. Även lill den nya faklaskriften har enstudiehandledning utarbetats. Den ulgör främsten vägledande information till huvudmännen för social- och sjukvård och lillpersonal inom narkomanvården, Forskninginom alkohol- och narkolikaområdet bedrivs främst vid särskildaforskningsinstitutioner, vid universitet och högskolor, vid undervisningssjukhusoch inom vissa statliga myndigheter. Huvudmännen för vården av missbrukarebedriver visst forsknings- och utvecklingsarbete i anslutning till sinabehandlingsinslitutioner och övriga behandlingsformer. Medel för forskningförmedlas av statliga forskningsråd, vissa statliga myndigheter, olika fonderoch av huvudmännen för vården. Frånstatens medicinska forskningsråd ulgår betydande belopp för forskningkring beroendeframkallande medel. /77 beviljades närmare 1 milj,kr, för olika forskningsprojekt inom narkolikaområdet. Merparten av medlenavsåg projekt för grundforskning och kliniska studier på del farmakologiskaområdet. Bland projekten kan nämnas experimentella och kliniska studier avopiatnarkomani, studier av beroendeskapande preparat och analys av tolerans ochabstinensmekanismer. Därutöver har forskningsbidrag utgått tillsocialmedicinska projekt och vissa prognosslu-dier. Genomden till knutna delegationen för social forskning har underde medel beviljats lill flera olika forskningsprojekt pånarkotikaområdet. Bidrag har även utgått från allmänna arvsfonden. Blandprojekten kan nämnas utvärdering av verksamheten vid Hind-byhemmet,efterundersökning av vissa patienter som vårdats på narkomanvårdskliniken vidLångbro sjukhus, efleruppföljning av f d, patienter vid Rätansgården,utvärdering av frivillig behandling av narkotikamissbrukare vid vissabehandlingskollektiv samt undersökningar om hur man bryter en narkomankarriär. har under de senasie åren lämnat forskningsbidrag till ett tiotalforskningsprojekt med anknytning till narkotika. Flera av projekten berörnarkotikabrottslighet och annan brottslighet. Frekvensundersökningaroch andra undersökningar som belyser narkotikamissbrukets omfattning ochutveckling har redovisats i avsnitt 2,8, Våren1973 publicerade en rapport över aktuell narkotikaforskning.Rapporten innehåller uppgifter om undersökare, forskningsinstitution,projektels syfte, metod m, m. Styrelsen framhåller att s, k, utbild- Prop.1977/78:1105 28 ningsforskning,inklusive "trebetygsuppsatser" och liknande arbeten, svarade för enslor del av antalet projekt. Om man undantar frekvensundersökningarna ochvissa miljöstudier utgjorde antalet undersökningar av behandlingsresultat denstörsta andelen, drygl en tredjedel av alla projekt. Beträffande denIvångsmässiga vården (intagning enligl LSPV respektive barnavårdslagen) finnsinte någon utvärdering redovisad. Samarbetetpå narkolikaområdet mellan de nordiska länderna har bl,a, inneburit atl nordiska forskningssymposier har anordnats. Del senasie höllsi och log upp forsknings- och ulvärderingsproblemaliken vidbehandling av narkotikamissbrukare i institution. Den1 inrättades Nordiska samarbelsorganet för drogforskning genombeslut i , Samarbelsorganet bedriver sin verksamhet underen försöksperiod t, o, m, utgången av , Ledningsgruppenstartade sitt arbete , För atl få en totalbild avnarkotikasitualionen i landet och behovet av olika insatser mot missbruket harledningsgruppen arrangerat regionala överläggningar i varje län. Som en följdav överläggningarna bildades regionala arbetsgrupper i 15 län. Arbetesgruppernahar mer ingående belyst läget i varje region och kommit med förslag tillledningsgruppen om olika åtgärder. Påcentral nivå bildades ett I O-tal arbetsgrupper med uppgift att närmare studeraoch föreslå åtgärder inom olika delar av narkolikaområdet. Vidare genomfördesunder inledningen av ledningsgruppens arbele fem kontakt-möten (hearings) medrepresentanter för vissa personalgrupper, forskare och ideella organisationer. Ledningsgruppensförslag lill åtgärder uttrycks i ett niopunktsprogram. Kostnaderna förförslagen belöper sig lill totalt ca 32 milj, kr, av statliga medel, följande anges kortfattat den huvudsakliga inriktningen av ledningsgruppensöverväganden och förslag. Dessa refereras mer ingående i avsnitt 4,Ledningsgruppen rapport (DsS 1978:2) Åtgärder mot narkotikamissbruk.Redovisning från regeringens ledningsgrupp för narkotikafrågor, är intagen sombilaga. Ledningsgruppenbetonar de förebyggande åtgärdernas betydelse. Ett viktigt led i kampen motmissbruk är insatserna mot ungdomsarbetslösheten, Organisalionslivets betydelseframhålls, liksom skolans möjligheter all på ett tidigt stadium ge stöd tillungdomar som har problem. Gruppen anser att en utbyggnad av vårdresurserna f n,aren av de mest angelägna åtgärderna mot narkotikamissbruket. Den lägger därföri sina förslag huvudvikten vid en förstärkning av vårdresurserna, kvantitativtoch kvalitativt. 1977/78:105 29 internationelltsamarbete och av forskning framhävs. Särskilda åigärder föresläs för all kommatill rätta med missbruket inom kriminalvårdens anstalter.