prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Utöver alternativ III tillkommer: Tätning mellan karm och båge i 100 000 småhus och 150 000 Igh i D:o i 10 96 av övriga lokaler (2 milj. D:o i 10 96 av industrins lokaler (0,2 milj, m fönsterarea) ' Avser kostnadsläget tia kvartalet 1977 exklusivemervärdeskatt. 1977/78:76 283 Energisparandeåtgärder i uppvärmningsanläggningar utgörs av bl, a. byte av oljebrännare ochpannor, trimning av pannor, ekonomisotning av pannor samt installation avvärmepump. Åtgärder som behandlar injustering och inreglering avuppvärmningssystem, dvs, där besparingen erhålls genom temperatursänkningar imm och byggnader, redovisas i särskilt avsnitt om styr- och reglersystem. Ettviktigt område för energibesparing är åtgärder i de energiproducerandeanläggningarna i byggnader, dvs. En höjning av den s. k.årsverkningsgraden för otjebrännare och pannor kan ge avsevärda energibesparingar,Värmeföriuslerna från värmeproducerande anläggningar sker bl. a. genomskorstenen och till omgivande byggnadsdelar, främst pannmm-met. För att uppnåen god energihushållning måste både skorstens- och pannrumsförlusternabegränsas. Det kräver i sin tur bl. a, trimning, skötsel och underhåll av pannanoch fordrar i sig inga större utgifter för material och utrustning,Pannmmsförlusierna kan minskas genom värmeisolering. Planverketoch panninspekiionsuiredningen anser att många oljebrännare och pannor i detbefintliga byggnadsbeståndei är av dålig kvalitet och alt energibesparingardärför kan erhållas genom byte av oljebrännare vilket är förhållandevis enkeltatt genomföra. Utbyte av pannor medför däremot stora investeringar ochbetydande monteringsarbeten. Den energibesparing som erhålls moiiverar, enligtverket och utredningen, som regel inte ett byte. Andra motiv bör således varaavgörande, exempelvis krav på driftsäkerhet eller risk för valtenläckage iäldre pannor. Det är därför svårt att beräkna en bestämd besparingskoslnad. Ävenpannornas och panninslallationernas reglerutrustning kan enligt planverket ochpanninspekUonsuiredningen vara i behov av utbyte eller översyn. De smä pannornaär mer sällan försedda med reglerutrustning och det finns därför skäl attfrån energihushållningssynpunkl installera utetemperalurstyrd molorshunt förall undvika överiemperalur i byggnaden. Denna åtgärd redovisas under avsnitt omstyr- och reglersystem, Imånga falt är det tänkbart att ansluta byggnaders uppvärmningsinstatlationertill fjärt värmesystem. Den verkliga bruttoenergiförbrukningen sänks då i mångafalt eftersom verkningsgraden är högre i de rationellt sköttafjärrvärmeanläggningarna än i de individuella panninstallationerna. Planverketoch remissinstanserna, bl. a. byggforskningsrådei. betonar emellertid alt kulvertföriusterna vidfjärrvärme ibland kan bli av betydande storiek och att dessa påverkas avinförandet av långtgående energihushållningsåtgärder i del anslutna byggnadsbeståndet.Många väl belastade kvarterscentrateroch motsvarande drivs med relativtgoda verkningsgrader. Fråganom energibesparing genom anslutning till fj ärrvärme eller utnyttjande av kraftvärme och spi II värme redovisas 1977/78:76 284 inteinom ramen för det här förestagna energisparprogrammet för åtgärder inombyggnader. En ulveckling mot energisnålare byggnader och bättre verkningsgraderi befintliga små och medelstora värmeantäggningar kommer emellertid att påverkalönsamheten och energisparmöjligheterna för fjärrvärme-, kraflvärme- ochspittvämiesystem. Omvänt inverkar tillgången på billig kraftvärme ochspillvärme på lönsamheten för genomförandet av energibesparande åtgärder inombyggnader. Dessa frågor är under utredning genom industridepariemeniei och isamband med arbeten. Fråganom anslutningar av byggnader till fjärrvärme-, kraflvärme- ellerspillvärmesystem bör lösas inom ramen för den kommunala energiplaneringen.Därvid kan även andra faktorer än sådana som berör energibesparing vägas in ibedömningen, exempelvis inverkan på luftkvalitet i den yttre miljön, lägrebränslekoslnader för ijockoljan, framtida utbyggnad av distributionsnätet ocheventuell anslulning lill kraflvärme eller spitlväm:e. 4.4.1Utbyte av oljebrännare och pannor I små och medelstora värnie-centraler Högkoldioxidhall i rökgaserna från en panna är ett tecken på att pannan har godverkningsgrad. Enligt bl, a, panninspekiionsuiredningen är emellertidkoldioxidhalten i rökgaserna i anläggningar med äldre oljebrännare ofta intehögre än 6 titt 8 96 ens efter inreglering. Det beror som regel på brister ikonstmktionen. Med moderna oljebrännare bör koldioxidhalten kunna hållas vidcirka och däröver. anser alt utbyte av oljebrännare kan ansesvälmotiverat i små och medelstora värmecentraler där koldioxidhalten trotstrimningsarbele inte överstiger 8 till 9 96. Remissyttrandena över såvälpanninspektionsulredningens betänkande som planverkets preliminära rapportredovisar genomgående en liknande uppfattning. Försmåhusen beräknar planverket energibesparingen genom utbyte av otjebrännaretitt I 300 kWh/år och lägenhet netto. Investeringsutgiften beräknar verket lill2 /lägenhet. Åtgärden bör, enligt verkets bedömning kunna genomföras i 220000 lägenheter , Del moisvarar 15 96 av småhusbeståndetoch ger en total energibesparing av /år brutto respektive 0,29 TVvh/ärnetto lill en invesleringsulgift av . Vid omräkning frånbrultoenergi till nettoenergi använder planverket faktom 0,75 motsvarandemedelverkningsgraden, I en preliminär rapport redovisar energikommissionensexpertgrupp C en maximal besparing för denna åtgärd på /år netto. Investeringsulgiftenför åtgärden bör bedömas med hänsyn till all sparprogrammet skall avse entioårsperiod. Det innebär att mänga brännare ändå måsle bytas under perioden.Del är därför rimligt all endasl se en del av utgifterna för byte av brännaresom en samhällsekonomisk utgift. Den totala investeringsulgiften för åtgärdenhar i denna promemoria därför beräknals lill Prop.1977/78:76 285 hälftenav vad planverket angivit dvs. 220 milj, kr. För flerbostadshusenberäknar planverket energibesparingen genom utbyte av oljebrännare till 700kWh/år och lägenhet netto och investeringen till i genomsnitt perlägenhet. anser att åtgärden kan vidtas i 15 96 av beståndet avflerbostadshus, dvs, i 310000 lägenheter, vilkel innebär att den lotalaenergibesparingen blir /år netto till en invesleringsulgift av 62 milj,kr, I sin preliminära rapport anger expertgrupp C enmaximal besparing av /år netto för samma åtgärd. Bedömningen i dennapromemoria överensstämmer med planverkets redovisning. Med tillämpning avresonemanget ovan rörande investeringsutgiften beräknas denna till totalt 31milj, kr. För lokaler och industrinsbyggnader slulligen beräknar planverket att energibesparingen genom utbyte avoljebrännare blir totalt /år netto och investeringen totalt 60 milj,kronor. Verket förutsätter således att oljebrännarna för dessa anläggningarnormalt håller en bättre standard än vad som är fallet inom bostadssektorn ochatt besparingsmöjligheterna därför är mer begränsade. Den beräknadeinvesteringsutgiften kan med det ovan tillämpade resonemanget sättas till 30milj. En rad reniissinstanserhar yttrat sig i frågan främsl med anledning av panninspekilonsuirednlngensförslag. Remissinstansernas åsikter går isär. Emellertid anser majoriteten avremissinstanserna alt besparingar genom åtgärden är slörre än vad planverkeiangett. Med anledning av att uppfattningarna skiljer sig mellanremissinstanserna finns det anledning att följa planverkets mer försiktigabedömning. Utbyte av pannor för attuppnå energibesparingar genom verkningsgradsförbättringar särredovisas inte avplanverkei. Åtgärden är förhållandevis dyrbar att genomföra. Medetbrukstidenför pannor är enligt encrgikomniisslonens experigrupp Cpreliminära rapport. En viss tidigareläggning av utbyte kan ske med hänsyntill energihushållningen. De i promemorian redovisade besparingarna ochinvesteringarna för utbyte av pannor bygger på skattningar i expertgruppensrapport. För småhusen anserexpertgruppen att utbyte av pannor kan ske i 50 000 hus och attenergibesparingen kan beräknas till /år netto. Merinvesteringen kan påunderlag av expertgruppens redovisning skattas till , inkl,mervärdeskatt per panna, vilket motsvarar totalt 250 milj, kr. Tidigareläggningav pannutbyte medför ingen tillkommande kostnad för underhåll och drift. Förflerbosladshus och lokaler redovisar expertgruppen alt utbyte kantidigareläggas för 6 000 medelstora pannor. Energibesparingen vid utbyte av 3000 pannor för flerbostadshus kan på underlag av denna redovisning beräknastill totalt /år netto och investeringsutgiften till 155 milj. kr. inkl.mervärdeskatt, dvs. , per panna. För lokaler kan påmotsvarande sätt energibesparingen beräknas till /år netto för utbyte av2 500 pannor. Investeringsutgiften blir därvid 125 milj, kr, inkl.mervärdeskatt. Slutligen kan enligt expertgruppens underlag 1977/78:76 286 energibesparingenför utbyte av pannor i industrins byggnader beräknas till /år netto ochinvesteringsutgiften till 25 milj, kr. inkl, mervärdeskatt för 500 pannbyten. 4.4.2Trimning och ekonomisotning av oljebrännare och pannor Planverketoch panninspekiionsuiredningen är eniga om att trimning och ekonomisotning avoljebrännare och pannor ger stor spareffekt lill en relativt tåg kostnad. Detråder också en allmän enighet bland remissinstanserna om att så är fallet. Allaparter som yttrat sig i frågan är emellertid också eniga om att enekonomisotning måste genomföras med täta intervaller och att effekten av den ihög grad beror på om den som sköter pannan konlinueriigt följer upp åtgärden iden normala kontrollen och tillsynen av pannan. Sparresultatet av denna ålgärdär därför i hög grad beroende av vilket intresse och vilken aktivitet som kanuppnås genom information och rådgivning. Nya och bättre redskap och metoder förskötsel och kontroll kan komma att förbättra sparresullaten. Även enklatrimningsåtgärder kan, enligt planverket och panninspektionsutredningen,medföra betydande energibesparingar. Heja den tillförda bränslemängdenpåverkas genom denna åtgärd, medan andra besparingar endasl kan påverka en vissdel av den totala förbrukningen. räknar med behov av besiktning medbl, a. rökgasanalys för medelstora anläggningar och en gångper år för viltapannor. Vid dessa undersökningar fastställs behovet avekonomisotning, utbyte av brännarmunstycke, osv. För småhusen räknarplanverket att energibesparingen genom åtgärden trimning blir /år totaltoch 3 070 kWh/år per småhus brutto. Del motsvarar netlobesparingen 2 300 kWh/åroch småhus. anser att åtgärden kan genomföras i avsmåhusbeståndet, Det motsvarar 590 000 lägenheter. Årskostnaden föråigärdenberäknar verket till totalt 118 milj. kr. Den totala netloenergibespa-ringen blir enligt verket /årnetto, I sin preliminära rapport anger expertgrupp Cbesparingen til| /år netto och årskostnaden till 85 milj. kr. Idenna promemoria redovisas planverkets värden. För flerbostadshusen anserplanverket att energibesparingen genom denna åtgärd kan beräknas till I 000kWh/år och lägenhet. Ålgärden kan enligt verket genomföras i 35 96 avbeståndet. bedömer årskostnaden lilt /år och lägenhet förtrimningsåtgärder i medelstora värmecentrater. Den tolala energibesparingenberäknar verket litl /år netto och den totala årskostnaden till 18milj, kr. expertgrupp C uppgeri sin prelirninära rapport besparingen lill /år netto vid årskostnaden20 milj. kr. Med ledning av planverkets och experlgmppens underlagberäknas i denna promemoria energibesparingen för åtgärden lill /årnetto och årskostnaden till 25 milj. kr. vid genomförande i pannor för ca 1miljon lägenheter. 1977/78:76 287 Förlokaler och industrins byggnader beräknar/7/a«v/-Ae/ energibesparingengenom trimningsåtgärder i värmecentraler till /år netto och fömtsätteratt åtgärden vidtas i 60 96 av beståndet. Kostnaden för trimningsåtgärder idetta lokatbestånd kan med ledning av verkets uppgifter beräknas lilt 30 milj.kr, . experigrupp C beräknar i sin preliminärarapport besparingen till /år netto och kostnaden till 22 milj. kr. Panninspekiionsuiredningenredovisar energibesparingar och kostnader för denna åtgärd som överensslämmerrelativt väl med planverkets bedömningar. Deremissinstanser som behandlar frågan med anledning av planverkels preliminärarapport anger likaså uppgifter som kan tolkas som överensstäm mande medplanverkets. Ftera av remissinstansema framhåller emellertid behovet avinformations- och utbildningsinsatser om den redovisade besparingen skallkunna uppnås till angiven kostnad. Planverkelsbedömning i denna fråga tigger till grund för de fortsatta kalkylerna. Man kansåledes räkna med en total besparing av /år netto till en kostnad av173 milj. kr. 4.4.3Pannornas och otjebrännarnas reglerutrustning Somtidigare nämnts anser planverkei att energibesparingar kan uppnås genom attutetemperaturstyrd molorshunt installeras för värmepannor i småhus. Det finnsäven en mindre andel fierbostadshus som behöver utrustas med sådan molorshunt.Remissinstanserna delar verkets uppfattning. Denna åtgärd redovisas underavsnitt 4,6 Styr-och reglersystem. Enannan från energihushållningssynpunkl lämplig åtgärd är, enligt planverket,installation av rökgastermomeleri pannor så alt rökgastemperaturen lätt kankontrolleras. Rökgastemperaturen från en värmepanna utgör ett niått på gradenav solavtagringar på pannans värmey-lor. Redan små solskikt kan medföra enväsenilig minskning av rökgasernas värmeavgivning och därmed höjning av gasenstemperatur. Installation av en rökgastermometer innebär således en möjligheltill all direkt avläsa graden av solavtagringar i värmepannor. Direkt kontrollav rökgastemperaturen är en enkel och bra metod för att kontrollera omekonomisotning bör genomföras. Investeringsutgiften är måttlig och enligtplanverket i storleksordningen 60 till . beroende på pannstoriek.Energibesparing och investering redovisas i denna promemoria under åtgärdentrimning och ekonomisotning. De remissinstanser som tar upp frågan, bl. a. statensbrandnämnd, är eniga med verket. Införandetav a u tomat isk t rökgasspjäll j små pch medelstora pannor medför allgenomslrömningsföriusterna kan minskas. Planverkei beräknar j slutrapportensbilaga 3 att de uppgår till ungefär 5-10 96 av den lotala oljeförbrukningen.Åtgärden är emellertid förhållandevis 1977/78:76 288 dyrbar.Verket bedömer utgiften för åtgärden i småhuspannor till . Oftablir viss ombyggnad nödvändig. Verket anser därför att åtgärden inte bör kommaifråga i småhus. /ö>/)««rfer stöder denna bedömning.Besparingskostnaden blir mycket hög i små anläggningar, cirka t kr/ kWh, Fleraremissinstanser, bl. a. byggforskningsrådei och Mekanjörbundet, bedömeremellertid att åtgärden är av iniresse från energihushållningssynpunkt för demedelstora värmecentraterna, I anläggningar med två eller flera pannor kanenligt planverkeis rapport, bilaga 3 de årliga genomströmnings-förlusternauppskattas lill cirka 5 96 av den totala oljeförbrukningen. Förlusterna kandock ej helt elimineras genom införande av rökgasspjäll. Planverketsredovisning kan tolkas så att energibesparingen beräknas till 2 96 av denlotala oljeförbrukningen, vilket enligt verket motsvarar i genomsnitt 300kWh/år, lägenhet netto. Investeringsulgiften bedömer planverket till 150 kr.per lägenhet och drift- och underhållskostnaden kan beräknas lill , per åroch lägenhet, 1 en värmecentral för 500 lägenheter spar man som exempel ungefär150 MWh/år netto till en invesleringsulgift av . Emellertid anserplanverket all förutsättningarna för lönsamhet varierar kraftigt för skildavärmecentraler och alt åigärdens värde från energihushållningssynpunkl alllidskall bedömas från fall lill fall. Åtgärdenbedöms i denna promemoria kunna genomföras i 10 96 av flerbostadshusen, dvs.för ungefär 200 000 lägenheter, och energibesparingen beräknas bli totalt 0,06TWh/år netto, investeringsulgiften 30 milj. kr, och driftkostnaden 0,6 milj.kr, . Bedömningen bygger på en skattning av pannanläggningarnas sloriekefler uppgifter i remissvaren och i utredningar inom områdei saml på vissaremissinstansers åsikl i frågan. För lokaler och induslrinsbyggnader bör man i överensstämmelse med planverket kunna beräknaenergibesparingen till totalt /år netto och investeringsulgiften till150 milj, kr. Rökgasspjäll föreslås i de följande beräkningarna infört iungefar av lokalbeståndet . Remissinstanserna anseratt åtgärden blir lönsam i de större anläggningarna men all spareffeklen måste bedömasfrån fall lill fall, 1 slorl överensstämmer deras åsikter med planverkelsuppfaltning om åtgärdens tillämpning i lokaler och industi-ins byggnader, Imånga byggnader kommer titläggsisotering och andra omfatiande åtgärder att bliförhållandevis dyra, exempelvis i sådana byggnader som renoverats utanatt energisparande åigärder genomförts, t dessa byggnader böremellertid värmepumpar kunna får stor betydelse. Om en befintlig värmeanläggningkan klara toppbelastningar finns särskilt gynnsamma fömtsättningarför installation av värmepump. Besparingskostnaden bör därvid beräknas frånfall lill falt med hänsyn tagen till erforderliga alternativa åigärder,exempelvis byte av värmepanna. 1977/78:76 289 pumpentar uppvärmningsenergi från omgivningen, främst uteluften. Även ytiordvärmeanvänds som värmekälla. Man använder härigenom en mindre det högvärdig elenergiför att framställa en större del värmeenergi ur den mycket lågvärdiga energin iuteluflen och metoden representerar således ett effektivt sätt att användaelenergi. Värmepumpar som upptar energi ur uteluflen Hr en med utetemperaturensjunkande s, k. värmefaktor. Under ute börjar förångaren, som är den värmeupptagandekomponenten, att utsättas för påfrysning och måste periodiskt avfrostas. Avdessa skäl bmkar man koppla in titlsalsvärme vid utetemperaturer lägre än 5°C.I de södra och sydvästra delarna av landet är förhållandena således mergynnsamma för värmepumpen. Man kan även framhålla, ilikhet med flertalet remissinstansersom berört frågan, att en fortsattproduktutveckling och ökning av tiltverkningsvotymen av värmepumpar kommer attleda till lägre investeringsutgifter för värmepumpanläggningar. Redan i på marknaden värmepumpar som kostar . installerade i vissabefinttiga äldre småhus. bedömer investeringsulgiften titt 25 000 krper anläggning men menar att det teoretiskt är möjligt att installera värmepumpi 700 000 småhus. har emellertid inte gjort någon bedömning av i hurmånga småhus som åtgärden kan bli lönsam. De remissinstanser som behandlatfrågan anser att värmepumpen av kostnadsskäl inte kan komma lill användningannat än i ett begränsat antal småhus. Det är också oklart vad värmepumpenkräver av skötsel och tillsyn för att fungera väl. Behovet av tillgång titt godservice kan därför också bli en begränsande faktor i utbyggnaden. Medhänsyn till vad som anförls om bl. a. kostnadsutvecklingen bedöms i dennapromemoria att det kan vara realistiskt att installera värmepump i cirka 30 000småhus under . De motsvarar cirka 2 96 av hela beståndet. Bedömningen avantalet möjliga installationer är emellertid osäker. Den genomsnittligaenergibesparingen beräknas i denna promemoria till IOOOO kWh/år och småhusnetto. För dessa hus kan den genomsnittliga investeringsulgiften beräknas tillcirka /lägenhet och kostnaden för underhåll och drift till cirka 500kr./år och lägenhet. Brukningstiden beräknas till . I sin preliminärarapport anger experigrupp C investeringen för småvärmepumpsinstatlationer till . Man bör bl. a. enligt institutionenför byggnadsteknik vid KTH kunna räkna med en fortsatt utveckling av utnyttjandetav värmepumpar. Frågan om erforderlig tillsatsenergi vid låga utetemperaturermåste dock lösas på ett samhällsekonomiskt tillfredsställande sätt. Även fråganom ökad effektbelaslning på elnätet genom värmepumpens drivenergi, som oftastär el, måste utredas. 19 1977/78. 4.4.5Inkoppling av mindre värmesystem på annan större ej hell utnyttjadvärmecentral. Åtgärdenkan leda till en verkningsgradsförbättring av enligt planverkelsrapportbilaga 3. Hänsyn har då tagits titt förväntad ökning i verkningsgraden ide mindre centralerna och titt kulvertföriuster. Investeringsutgiften angeslitl totalt . per sparad kWh/år. Åtgärden kan vara av intresse medhänsyn till energihushållningen men lönsamheten torde visa stora variationerfrån fall titt falt. Energibesparingen inom lokaler och industrins byggnaderbedöms i denna promemoria lilt /år netto. Motsvarande investeringsutgiftbedöms titt 500 milj. kr. anger en möjlig besparing av /årnetto men särredovisar inte motsvarande investeringsutgift. milj, kr./år Utbyte av oljebrännare i av flerbostadshusen (310 000 Igh) D,o för lokaler D:o för induslrins byggnader Trimning och ekonomisotning av pannanläggningar i av fler- bostadshusen (1 milj, Igh) D:o för lokaler (260 milj, m bygg- D:o för induslrins byggnader (140 milj, m3) Uiöveralternativ I lillkommer: Trimning och ekonomisotning av pannanläggningar för 40 96 av småhusbeståndet (590 000 Igh) Installation av automatiskt rökgas- spjäll för 10 96 av flerbostads- husen (200 000 Igh) D:o för lokaler (85 milj, m) D:o för industrins byggnader (45 milj, m3) Besp,, _ neiio ' fwh/år Investering' miljarder kr. Underhåll 0. drift' milj, kr,/år Besp, kostnad' öre/ kWh Utöver alternativ 11 tillkommer: Utbyte av oljebrännare i pannanläggningar i av småhusen (220 000 Igh) Utöver alternativ III tillkommer: Installation av värmepump i småhus (30 000 Igh) 0,30 0,54 11 Inkopplingav värmesystem pä större ej helt utnyttjad värmecentral, lokaler D:o industrins byggnader Utbyte av värmepannor i 50 000 småhus D:o i flerbostadshus (3 000 pannori D:o i lokaler(2 500 pannor) D:o i industrins byggnader (500 SUMMA ALTERNATIV IV 5,40 1,91 181 ' Avser kostnadsläget kvartalet 1977 exklusivemervärdeskatt. Den verkliga energiförbrukningen för uppvärmning avventilationsluft inom bostads- och lokalsektorn är inte tillräckligt känd. Ävenvad gäller det enskilda huset är osäkerheten belydande vid beräkningar avförbrukningen för den ofrivilliga och den fläktstyrda ventilationen. Det är t.ex. dåligt känl hur luftläckagel varierar vid olika vindtryck och utetemperaturmed de skilda lyper av ventitationssystem som förekommer. Kunskaper om hur fönstervädringinverkar på den totala ventilationen i bostäder saknas också. De åtgärder som är lämpliga för att minskauppvärmningsbehovet för ventilationsluft inom bostads- och lokalsektorn kansammanfattas i tre punkter: 1977/78:76 292 Inreglering av luftflöden iventilationssystem så att avsedda luftmängder tillförs byggnadens olika delaroch rum och så att ventilationen minskas till en nivå moisvarandenybyggnadskraven. Driftiidsstyrning avventilationen och justering av styr- och reglerutrust-ningen så attventilationen endast fungerar då människor vistas ilokalerna. Möjligheter till forcering av luftflödet. Värmeåtervinning ur den användaventilationstuften (frånluften). Inregleringav ventilationssystemen i frånlufts- och till/frånluftsventile-rade husförsvåras enligt planverkei av att det ofta saknas möjligheter att på ett enkellsäll mäta och inreglera luftflödena. I många äldre installationer försvårasinjusteringen genom att kanalsystemel är otalt etter igensatt. Vid minskning avventilationen titt en nivå enligt byggnormen måste i bostäder komplettering skemed spiskåpor. Den maximalt möjliga besparingen genom inreglering och minskningav luftflöden beräknar planverket till /år netto för bostäder och lill1,/år netto för lokaler och industrins byggnader. bedömningför bostäder motsvarar en minskning av luftflödet med ungefär 0,1 oms per timmei (ca 675 000 Igh) av de frånlufts- och tUt/fråntuftsventilerade flerbostadshusensom har en återstående bmkningstid längre än (ca 900 000 Igh). Verketsbedömning för tokalsektorn motsvarar en minskning av flödet med ca 0,1 oms pertimme i det till/fråntuftsvenliterade beståndet (207 milj. m byggnadsvolym).Den totala byggnadsvolymens fördelning på skilda ventilationssystem framgär avavsnitt om värmeåtervinning (avsnitt 4.5,5).