prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Samarbete påutbildningsområdet omfattar stöd till två lärarhögskolor, i Sousse och iBizerte, och till tre tekniska gymnasier, i , Gabés och Menzel Bourgiba. En betydande del avdet svenska biståndet har kanaliserats tiU infra-stmkturella investeringar:utbyggnaden av avloppssystem i städerna Sfax, Gabés och Kairouan ochvattenförsörjning i KebiU och omgivande oaser i södra delen av landet samt detunisiska elverkets program för landsbygdselektrifiering. /78: 350 mUj. Budgetåret1978/79: 380 milj. kr. De svenskaåtagandena för /77 uppgick till 325 milj. kr. Den ingåendereservationen för detta budgetår uppgick till 345 milj. kr. Utbetalningama var475 milj. kr. stäUs 350 milj. kr. Hösten1977 har ett tvåårsavtal omfattande 700 milj. kr. slutits med förbudgetåren 1977/78 och 1978/79. Härtill kommer en ingående reservation om 196mUj. För /79 föreslår jag en ram på 380 milj. kr. Den allvariigasituationen i fråga om livsmedelsförsörjningen har föranlett regeringen attunder anslå sammanlagt 20 milj. kr. i extra katastrofbistånd för friupphandling av livsmedel. Inom landramen har 60 milj. kr.använts för livsmedel, varav 15 milj. kr. bundna tUl upphandling i . ingicksavtal om skogsindustriprojektet i Bai . I projektet ingår en massafabrik,ett pappersbruk, ett program för skogsplantering, avverkning och transporter,en hamn samt samhällsinvesteringar som bostäder, sjukstugor, skolor, vägar ochjärnvägar. Anläggningens kapacitet vid full produktion är beräknad till 50 000ton skriv-och tryckpapper samt omslagspapper. Större delen av produktionenkommer att användas inom skolväsendet. Skogsindustriprojektetiimebär en omfattande överföring av tekniskt kunnande. Vietnamesisk personalutbildas såväl i som utomlands. Under budgetåren 1976/77 och 1977/78beräknas ca 450 byggnads- och montagearbetare ha fått utbUdning påarbetsplatsen. Ett 40-tal utbildas vid ett pappersbmk i södra . 1977/78:100 Bilaga 6 59 hittillsUtbUdats utomlands bl. a. i . Drygt 200 svenska experter kommeratt arbeta vid projektet när antalet blir som störst. ärantalet ca 170. Det svenskabidraget till projektet beräknades vid avtalstiUfället tiU 770 milj. kr. Senastgjorda kalkyl ger en projektkostnad om 1 055 mUj. Kostnadsökningen harförorsakats av prisökningar på varor och tjänster orsakade av deninternationella inflationen, förseningar av projektet samt vissa utvidgningarav den svenska insatsen. Samma faktorer kan orsaka ytterligarekostnadsökningar. Svensktbistånd utgår också till två sjukhusprojekt. Det ena är ett barnsjukhus i . Det svenska bidraget somberäknas tiU 105 mUj. kommer sannolikt att behöva ökas ytterligare.Det andra sjukhuset ligger i ett gruvdistrikt norr om staden beräknas f. n. bli 70 milj. kr.Utbildning av vietnamesisk personal för sjukhusen har inletts. Kostnadenhärför beräknas till ca 7 milj. kr. De tre nämndainsatserna tar i anspråk huvuddelen av resurserna inom det löpandetvåårsavtalet. Resterande medel utnyttjas för importstöd. harimportstödet använts för leveranser av bl. a. stål, papper, pappersmassa,jordbruksmaskiner och fordon. Innevarande budgetår uppgår importstödet till 110milj. Av dessa har 40 milj. kr. utnyttjats för fri upphandling avlivsmedel. Resterande 70 milj. kr. beräknas utnyttjasför leveranser från främst av stål och pappersmassa samt förupphandling av konsulttjänster. Inriktningen av detfortsatta samarbetet har diskuterats med företrädare för den vietnamesiskaregeringen . Medel inom im-portstödsramen för budgetåren 1977/78och 1978/79 kan komma att utnyttjas för att finansiera förstudier för projektbl. a. avseende stålindustri och varv. Budgetåret1977/78: 80 milj. kr. /79: 95 milj. kr. De svenskaåtagandena för /77 uppgick till 62 milj. kr. medan den ingåendereservationen för samma budgetår var 32,3 milj. kr. Utbetalningarna uppgicktill 61,3 milj. kr. För innevarande budgetår utgör ramen 80 milj. kr. Däravutgår 14 milj. kr. som räntefri kredit. ekonomiutsätts för stora påfrestningar på grund av de låga världsmarknadspriserna påZambias viktigaste exportvara, koppar. Vidare medför fortsattasanktionspolitik mot samt stödet tUl befrielserörelserna i södraAfrika betydande uppoffringar för 1977/78:100 Bilaga 6 60 Mot denna bakgrundföreslår jag en medelsram på 95 milj. kr. för /79. harunder erhållit ca 39 milj. kr. i form av allmänt importstöd.Dessutom levererades 185 svenska godsvagnar till som en del av detbundna biståndet. Projektstödavser främst områdena landsbygdsutveckling, hälsovård, kommunikationer samtutbildning. har överenskommelse ingåtts om fortsatt stöd tilllandets kooperation. Programmet syftar bl. a. till att förbättra utbildning,underlätta kreditgivning till jordbrukare och andra medlemmar samt attförbättra marknadsföring och distribution. stödersedan år 1975 ett program för utveckling av landsbygden i Östra provinsen.Insatsen som främst avser jordbruk och småindustri har hittUls kostat 13 milj.kr. I samma område har också finansierat uppbyggnaden av enlantbruksskola som har färdigställts . För att minska Zambiasberoende av utländsk teknologi på gruvområdet har medverkat tiU attbygga upp en gruvfakultet vid . har vidare utfästett stöd på sammanlagt 57 milj. kr. tUl utbyggnad av Zambiastelekommunikationer fram tiU . Svensk personal har arbetatinom mödra-och barnavårdsprogram på landsbygden. Stöd har också lämnatstill att utbilda sjukvårds- och barnmorskelärare. Fortsatt bistånd påhälsoom-rådet planeras. Likaså planeras svenskt stöd med att upprätta en skogsfakultetvid . Brist på utbildadpersonal, främst inom tekniska yrken, utgör fortfarande ett allvarligt hinderför ekonomiska och sociala utveckling. En förhållandevis stor del avden svenska medelsramen används därför till personalbistånd. är med ca120 SID A-anställda biståndsarbetare det land som erhåller mest svenskpersonal. En koncentration av personalbiståndet tUl ett begränsat antalsektorer pågår. Östafrikanska Gemenskapen, EAC Samarbetet meUanKenya, och inom Östafrikanska Gemenskapen, EAC, har gått motfortsatt upplösning. De i EAC ingående bolagen för samarbete inom järnvägs-,flyg-, post- och telekommunikationer har upphört att fungera. Nationella bolaghar börjat ta över funktionema. Handelsförbindelserna mellan Gemenskapens medlemsländerligger i träda. Östafrikanska fortsätter dock tills vidaresin verksamhet. Sverigesbistånd till EAC, som uppgått till 15 mUj. årUgen, har gäUt stöd tUl Post- ochtelebolaget, Östafrikanska , Järnvägsbolaget samt EAC:shögkvarter i , . Av de svenska utfästelserna återstår dels endelutbetalning av krediten tUl , dels en leverans avjärnvägsvagnar tUl 1977/78:100 Bilaga 6 61 Järnvägsvagnar ochtillhörande verkstadsutrustning beräknas kosta 38 milj. kr. För att fullgöraåterstående åtaganden erfordras 15 milj. kr. under /79. Då samarbetetinom Järnvägsbolaget upphört fördelas de leveranser som förutsatts förÖstafrikanska Järnvägsbolaget mellan och . Jag har tidigareföreslagit att den svenska krediten på sammanlagt 27 milj. kr. till Post- ochtelebolaget avskrivs. Flyktingar,befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra /78: 60 milj. kr.i /79: 85 milj. kr. Det svenskastödet till flyktingar, befrielserörelser och apartheidpolitikens offer isödra väntas innevarande budgetår uppgå till ca 60 milj. kr. Såsom förutskickades i prop. 1976/77: 100 bilaga 6 användsmedel från katastrof reserven utöver den ram på 35 milj. kr. som riksdagengodkänt för ändamålet. Det är särskilt de växande flyktingström-mama frånSydrhodesia, och som föranlett ökningen. De största bidragenunder /78 går till befrielserörelserna i , ochZimbabwe. SWAPO () får 10 milj. kr. varav huvuddelen kommer att användasför att ta hand om flyktingar i och . ANC () erhåller 8milj. fördelat på organisationenscivila verksamhet huvudsakligen i de s. k. frontstaterna. I juni 1977beslöt regeringen om ett första bidrag till Patriotiska fronten på 5 milj. kr.fördelat lika mellan de i fronten ingående rörelserna och . Bidragetavsåg / 77. För innevarande budgetår har regeringen beslutatanslå 10 milj. kr. har vidare erhållit8 milj. kr. för omhändertagande av zimbabwiska flyktingar. bidrarsedan flera år till olika internationella utbildningsprogram för människorfrån , och . Under /78 beräknasdenna verksamhet dra en kostnad på 15 mUj. De största bidragen går tillInternational (lUEF) och (). Bidrag utgår också till FN:s utbildningsprogram för södra (UNETPSA) och tiU i . Under innevarande budgetårhar vidare ett bidrag på drygt 1 milj. kr. utbetalats till LO/TCO för fackligautbildningsinsatser i södra . För övrigverksamhet till förmån för apartheidpolitikens offer har 7 milj. kr. avsatts.Största delen härav kanaliseras genom International Defence and ()och avser rättshjälp åt poUtiska fångar och försörjningsbidrag till fängsladesfamiljer. Liknande verksamhet stöds genom bidrag till FN:s fond förapartheidpolitikens offer (UNTF) och kyrkliga organisationer. 1Innefattar 25 milj. kr. från katastrof reserven. 1977/78:100 Bilaga 6 62 Under det senasteåret har 10 000-tals flyktingar från , och söktsig till angränsande fria stater. Den tilltagande flyktingströmmen utsätter demottagande ländema för stora ekonomiska påfrestningar. Såsom redovisats iavsnitten om och har gett extra bistånd tiU dessastater för att underlätta för dem att ta hand om flyktingar. FN:sflyktingkommissarie () har beräknat ett medelsbehov på drygt 70 milj. kr.under år 1977 och första delen av för flyktinginsatser i de s. k. frontstaternasamt och . Ett svenskt bidrag på 7 milj. kr. har lämnats tilldetta program. Härutöver har gett UNHCR 2 milj. kr. Internationella röda korset har i samråd med UNHCR ocksåutarbetat ett flyktingprogram för södra . har bidragit med 1,5milj. Som jag har anfört bör höja sina bidragtill UNHCR bl. a. för att öka denna organisations förmåga att möta uppkommandebiståndsbehov i södra . Det finns anledning att räkna med ettfortsatt behov av extra medel för att underlätta frontstaternas aUtmer bettmgandeuppgift att ge asyl och försörjning åt flyktingar. Under det gångnaåret har en intensifierad befrielsekamp och utvidgad opposition mot de vitaminoritetsregimerna i , och mötts med tilltagandeförtryck av den afrikanska befolkningsmajoriteten. pågår försök attförhandlingsvägen åstadkomma majoritetsstyre i och . Det kantänkas att dessa förhandlingar blir framgångsrika och för båda eller något avområdena resulterar i självständighet under afrikanskledning. I ett sådant läge kommer ett omfattande behov av bistånd att uppstå.Sverige bör redan nu vara berett att bidraga tUl kartläggning av personal- ochandra biståndsbehov som kan uppstå i samband med övergången tUlmajoritetsstyre. Det finns också anledning räkna med ökade behov förutbildningsprogram av olika slag för att möta kommande efterfrågan påyrkeserfarenhet och annat kunnande bland afrikaner. Jag räknar ocksåmed ett ökat medelsbehov i för rättshjälp åt fängslade och humanitärtstöd tiU bannlysta och på annat sätt politiskt förföljda människor och derasfamiljer. Biståndet tillSWAPO, ANC och organisationerna inom Patriotiska fronten har huvudsakligenavsett försörjning och omhändertagande av flyktingar. Behovet av denna typ avinsatser kan väntas växa. finner jag det emellertid angeläget attrörelserna får stöd även för verksamhet av mera långsiktig karaktär. ger merhumanitärt bistånd än något annat land till befrielserörelser ochapartheidpolitikens offer i södra . Det återstår att se i vad mån till stöd för och folk i samt konferensen iLagos mot apartheid får 1977/78:100 Bilaga 6 53 för effekt på biståndsflödet tUl södraAfrika. Jag finner det angeläget att i FN och på annat sätt söker förmåandra givarländer att öka biståndet tiU södra frigörelse. /79beräknar jag ett medelsbehov på 85 milj. kr. för stöd till flyktingar,befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra . Ramen ger ocksåutrymme åt vissa insatser som om och blir självständiga kanvisa sig möjliga. Det kan naturligtvis tänkas att dessa insatser blir av sådanomfattning att katastrofmedel måste utnyttjas. Stödtill befrielserörelser, flyktingar och apartheid-politikens offer i södraAfrika budgetåren 1975/761977/78\ (milj. m. m. * Flyktinghjälp i södra redovisas ocksåunder rubrikerna , Mozambiqueoch södra i tabellen över katastrofinsatser under avsnittet Katastrofbistånd. »Innefattar visst stöd tiU FRELIMO och MPLA. Beredningen för studiestöd ochhumanitärt bistånd till afrikanska flyktingar och nationella befrielserörelser Regeringentillkallade en beredning för studiestöd till afrikansk flyktingungdom, den s. k.flyktingberedningen. Är 1969 vidgades denna berednings mandat, tUl attomfatta även humanitärt bistånd tUl nationella befrielserörelser.Flyktingberedningen har i uppdrag att lämna förslag tUl regeringen omfördelning av medel för flyktingar och befrielserörelser i södra . harbiståndsmedel utnyttjats för humanitära insatser för människor i Latinamerika.Vårt bistånd till flyktingar och andra utsatta grupper i har nusådan omfattning att jag finner det motiverat med samma beredningsförfarandeför denna verksamhet som för det humanitära biståndet till södra . Meständamålsenligt i detta läge är att vidga flyktingberedningens mandat till attomfatta humanitärt bistånd i aUmänhet. Jag avser föreslå regeringen detta. nya beredningen, som skall ha parlamentariskt inslag, kommer att ingå 1977/78:100 Bilaga 6 64 personer med erfarenhet avhumanitär verksamhet främst i södra och . Humanitärtbistånd /78: 18 milj. kr. /79: 21milj. Utbetalningarnaunder /77 uppgick tiU 14,7 milj. kr. För innevarande budgetårhar 18 milj. kr. En växande delav det humanitära stödet har tagits i anspråk för att möjliggöra för politisktförföljda och deras anhöriga att överleva och stanna kvar i eller i närheten avsina hemländer. Medel har t. ex. använts tiU juridiskt och materieUt stöd åtpolitiska fångar och deras familjer samt sysselsättningsstöd och stipendiertill politiska flyktingar. De viktigaste kanalema för det humanitära stödet ärLutherhjälpen, Frikyrkan hjälper, och . administrerar ettstipendieprogram för flyktingar från , De förhållanden sområder i många länder i tyder på ett ökat behov av humanitärt stödtill flyktingar och andra av politiskt förtryck drabbade grupper under denärmaste åren. För bistånd tillflyktingar och andra utsatta grupper i föreslår jag en medelsrampå 21 milj. kr. för /79. De nordiskaländerna har /78 träffat överenskommelse med om engemensam nordisk biståndsinsats inom jordbrukssektor. Insatsen somär den hittills största gemensamma nordiska biståndssatsningen löper över entreårsperiod och beräknas kosta över 200 milj. kr. Ansvaret för attadministrera insatsen har tilldelats SIDA. De tidigare inledda gemensammanordiska biståndsprojekten i och rörande kooperation,jordbruksutbildning och administrativ utbildning fortsätter. andel avkostnadema för de nordiska biståndsinsatserna uppgår tUl ochfaUer inom respektive mottagarlands biståndsram. De totala kostnaderna förprojekten i och uppgick till ca 18 milj. kr. Häravsvarade för ca 8,4 milj. kr. Den samnordiska insatsen i Mozambiquebelastar /78 den svenska biståndsramen med 12 milj. kr. Biståndsprojektoch program som finansieras gemensamt av de nordiska länderna bereds ochbehandlas av styrelsen för nordiska biståndsprojekt, i vilken företrädare förriksdagen ingår. inrättades en nordiskämbetsmannakommitté för bistånds- 1977/78:100 Bilaga 6 65 frågor inom , som behandlar biståndspolitiska frågor av såvälbilateral som multUateral art, är UD och SIDA företrädda. Efter enrekommendation från har ämbetsmannakommittén tillsatt enutredning om det nuvarande nordiska biståndssamarbetet och dess framtidainriktning. Utredningens betänkande beräknas föreligga . Under budgetåret1976/77 fattades beslut om katastrofinsatser till ett värde av 146,3 milj. kr.,varav 131,3 milj. kr. från anslaget C 2. BUateralt utvecklingssamarbete och 15milj. från anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram.Utbetalningarna har uppgått till 129,4 milj. kr. Fr. o. m. innevarandebudgetår är medlen för katastrofbistånd samladeunder anslaget BUateralt utvecklingssamarbete. De uppgår till 172,6 milj.kr. Katastrofmedlen är iförsta hand avsedda för hjälp åt mäimiskor i som drabbas avnaturkatastrofer, krig eller jämförbara konflikter. Medlen kan också användasför extra bistånd till länder som erhåller svensk utveckUngshjälp och vilkasförsörjning och utveckUng hotas av oförutsedda händelser. Katastrofhjälpensutformning och kanalisering får avgöras från fall tUl fall. Såväl bidrag direkttill det drabbade landets regering som bistånd genom FN-organ eller särskildaorganisationer kan förekomma. Svenska insatser efter en katastrofombesörjes ofta bäst av enskilda organisationer, t. ex. Röda Korset, som harmöjlighet till snabba aktioner. FN:skatastrofhjälpskontor, UNDRO, spelar en viktig roll som sam-ordnare avinternationella insatser i samband med katastrofer. Även kontorets verksamhet ifråga om katastrofberedskap är väsentiig. har under det gångnabudgetåret liksom föregående budgetår lämnat extra bidrag till UNDRO :sverksamhet. I likhet med SIDAanser jag att ansträngningar att bygga upp egna organisationer förkatastrofberedskap och förebyggande åtgärder förtjänar svenskt stöd. FörutomUNDRO har i fått svenskt bidrag tiUsådan verksamhet. Genom enomorganisation inom den militära svenska FN-beredskaps-styrkan har enspecialenhet upprättats för hjälpverksamhet i samband med naturkatastrofer ochliknande händelser. SIDA har lämnat ett engångsbidrag för anskaffning avmaterial och förnödenheter tUl enheten. Beredning avkatastrofärenden sker i katastrofgmppen inom som bestårav företrädare för departementet, SIDA och 5 1977/78.1 samL Nr 100. 1977/78:100 Bilaga 6 66 SIDA har etthuvudansvar när det gäller beredning av ärenden och verkställande av beslut. Ar 1975 erhöll dentidigare portugisiska ögmppen självständighet. Vid sidanav de särskilda påfrestningar som landet utsattes för i samband medavkoloniseringen drabbades ögruppen av kraftigt försämrade priser pålandets enda exportprodukt, kakao. Sverigebeslöt under /77 lämna ett katastrofbistånd på 1 milj.kr. för en insats inom landets hälsovård med tonvikt på mödra-och barnavård.Ett fortsatt bistånd till denna verksamhet kommer att ges under innevarandebudgetår. Medel härför hämtas från anslagsposten Katastrofer m. m. Under de senasteåren har utgifterna för katastrofändamål betydligt understigit de belopp somberäknats. Mot bakgrund av denna erfarenhet och med tanke på förväntadereservationer på anslaget finner jag det möjligt att minska katastrofreserven iförhåUande till tidigare budgetår och därmed öka den andel av anslaget somutnyttjas för långsiktigt utvecklingssamarbete med enskilda länder. / 79 beräknar jag 70,9 milj. kr. för Katastrofer m. m. Frikyrkan Hjälper för fordon m. m. Röda Korset för transport av livsmedel till Flyktinghjälp m. m. Röda Korset för utrustning Transportmedel för katastrofändamål/UNDP ' Inkluderar ej leveranser från detkatastroflager av livsmedel, främst vete, som bekostas med medel av anslaget Cl. Bidrag till internationellabiståndsprogram. 1977/78:100 Bilaga 6 67 UNHCR för flyktinghjälp Bistånd efter översvämning UNDRO för transportmedel. frakt m. m. Pingstmissionensu-landshjälp för återupp byggnad av skola 1,0 Pingstmissionensu-landshjälp för uppköp av RödaKorset för humanitärt hjälparbete 1,5 FrikyrkanHjälper för katastroflager 0,3 Föruppköp av räddningsbåtmotorer 5,0 RäddaBarnen för uppköp av livsmedel 6,0 RödaKorset för hjälparbete efter cyklon 1,0 BaptisternasSociala Mission för hjälparbete Lutherhjälpenför uppköp av livsmedel 0,5 Föruppköp av livsmedel 5,0 5,0 RäddaBarnen för filtar m. m. RödaKorset för med, utrustning 3,0 FrikyrkanHjälper för flyktinghjälp 2,9 FN:sfond för humanitär hjälp till 2,0 RödaKorset för tält, kläder, fordon till Föruppköp av livsmedel 5,0 15,0 1977/78:100 Bilaga 6 68 1976/77 december-77 Röda Korset för tält, filtar till jordbävnings- offer 1,0 RäddaBarnen, mödra- och barnavård 1,0 för politiska fångar 1,0 Rödakorskommitténför mediciner till krigs-drabbade från Ogaden Röda Korset föradministration Röda Korset förberedskapsplaner Röda Korset för mindre hjälpaktioner UNDRO föradministration UNDRO för tekniskt bistånd ArménsFN-beredskapsstyrka för utrustning till katastrofhjälpsenhetBeredskapslager för katastrofkost övriga insatser ENSKILDAORGANISATIONER /78: 70 milj. kr. /79: 90 milj.kr. De sammanlagdabidragen från biståndsanslagen till svenska enskUda organisationers verksamhetuppgick under /77 till ca 92 milj. kr. Därav avsåg 42 milj. kr.katastrofinsatser, stöd till offren för rasförtryck och kolonialism i södraAfrika, humanitära insatser i Latinamerikasamt informationsverksamhet i . Återstoden, 50 mUj. kr., lämnadessom bidrag till organisationernas utvecklingsbistånd. För innevarande budgetåruppgår motsvarande belopp till 70 milj. kr. har därtill förutsattatt regeringen vid behov kan ta i anspråk ytterligare medel för att tillgodosesynnerligen angelägna och välmotiverade ansökningar. För budgetåret1978/79 beräknar jag i likhet med SIDA:s förslag 90 milj. kr. för de enskildaorganisationernas biståndsverksamhet. Planeringen bör ta sikte på en fortsattökning av stödet till de fackliga organisationernas och den kooperativa rörelsens utvecklingsarbete. 1977/78:100 Bilaga 6 69 ökade medelsramen bör geutrymme för ett förstärkt stöd till missionssamfundens biståndsverksamhet. Budgetåret.1977/78: 185 milj. kr. /79: 195 milj. kr. Under rubrikenSärskilda program samlas ämnesinriktad verksamhet, bredare samarbete,biträdande experter samt projektförberedelser och resultatvärdering. Budgetåret1976/77 användes 93,6 milj. kr. för dessa ändamål. Medelsramen innevarandebudgetår är 185 milj. kr. För /79 beräknar jag 195 milj. kr.för ändamålet och förutser att av SIDA föreslagen verksamhet för attskapa sysselsättning i södra bekostas med medel ur andra anslagsposter. Ämnesinriktad verksamhet avser ämnesområden sombedöms vara av särskild betydelse för u-ländemas utveckling och där deinternationella insatserna ansesotillräckliga. Verksamheten genomförs i samarbete med ,enskilda internationella organisationer samt institutioner, organisationer ochföretag i . Den avser globala och regionala projekt för metod- ochstrategiutveckling samt olika former av utbildningsverksamhet. SIDA:smedelsberäkning för den ämnesinriktade verksamheten framgår av nedanståendetabell. Utgifter 1976/77 Jag noterarSIDA:s fortsatta satsning på befolkningsfrågor och familjeplanering, lantbrukoch livsmedelsförsörjning, undervisning samt åtgärder för att förbättrau-landskvinnans situation. DärtiU planeras en ökning av verksamhet i fråga om sysselsättningsfrämjande åtgärder. 1977/78:100 Bilaga 6 70 facklig utbildning, kulturfrågor,kooperation, industriell teknik, handelsfrämjande åtgärder ochvattenförsörjning. Under mbrikenArbetslivsinriktad verksamhet har SIDA beräknat ett betydande belopp förprojekt i grannländer som skulle ge alternativ sysselsättning tillarbete i de sydafrikanska gruvorna för arbetare från dessa länder. I förstahand anser jag att insatser av detta slag bör finansieras inom de vidgade ramarsom föreslagits för de berörda länderna. DärtiU finns möjligheten att ta ianspråk katastrofmedel för angelägna insatser som inte ryms inom landramarna.Mot denna bakgrund beräknar jag inga medel för detta ändamål under anslagspostenSärskilda program. I prop.1976/77: 100 bilaga 6 framhöll jag att det i vissa fall kan visa sig angelägetatt företa begränsade biståndsfinansierade insatser utanför ramen för detlångsiktiga utvecklingssamarbetet. Tanken var att sådana insatser skuUe kunnautgöra ett inslag i ett bredare samarbete både med länder med vilka Sverigefortfarande har ett visst långsiktigt utveckUngssamarbete och utanför kretsenav biståndsmottagande länder.