prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Chefen för armén framhåller inledningsvis att dentekniska utvecklingen ger enangripare allt större möjligheter attvälja, dölja och ändra angreppsriktning.Angriparen bedöms kunna samla stora styrkor och angripa på stor bredd och över stort djup.Striden kan enligt arméchefen redan frånbörjan komma att föras inne i landet med flyg, robotar och luftlandsättningar. En angripares handlingsfrihet måstedärför begränsas och hans styrketillväxt försvåras genom att vi tar upp inledandeförsvarsstrid var än i landet angrepp inleds. Försvar av områden och anfall föratt återta förlorad terräng blirväsentliga inslag i striden. Dessa uppgifter kan enligt arméchefen bara lösas med markstridsförband. Arméförbandenbör därför, enligt vad chefen förarmén anför, vid krigsfara kunna utgångsgrupperas för förberett försvar av betydelsefulla områden och platserinom hela landet. De skall bl, a. med luftvärnsförband kunna skyddaområden och anläggningar som är viktiga förtotalförsvaret samt bidra till befolkningens skydd. Huvuddelen av arméförbanden skall enligtarméchefen ha sådan rörlighet attden kan kraftsamlas till aktuellariktningar för att, understödd av totalförsvareti övrigt, lösa stridsuppgifter i invasionsförsvaret i gräns- och kustområden. Delar skall härvid kunna genomföraanfall för att slå en inträngande angripare och återta förioradeområden. Chefen för armén anser att arméförbanden, om delblir nödvändigt, skall kunnafullfölja striden inne i landet och föra ett krig som är föriustbringande för angriparen. Vissa förbandskall avses för strid inom delar av vårt land som en angripare hartagit. Enligt chefen för armén måste den nuvarandekrigsorganisationens omfattning ochberedskap i stort upprätthållas för att vi tidigt och uthålligt skall kunnabjuda motstånd i varie del av landet. Detta förutsätter enligt chefensför armén mening att det militära försvaret grundas på allmän värnplikt med innebörden att alla vapenföra män skall grundutbildas och därefter ges regelbundetåterkommande repetitionsutbildningså att de enskilt och i förband efter mobilisering kan lösa sina huvuduppgifter i krig. Den allmännavärnplikten har avgörande betydelse för försvaret och för att detta skall varaförankrat i samhället. Befolkningens samlade utbildning, ledarförmågaoch yrkeskunskap bör enligt arméchefen nyttiggöras för landets försvar. Chefen för armén anför vidare altkrigsorganisationens materiella kvalitet med den resurstilldelning som kan ges måste differentieras med hänsyn tillde olika förbandstypernas skildahuvuduppgifter. Fältförband som innehåller grundrekryterade värnpliktiga omfattar dels allsidigt användbarafältförband 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 31 främstavsedda för att föra och understödja anfallsstrid, dels övriga fältförband som främst avses för att föra och understödjaföidröjnings- och avvärjningsstrid.Lokalförsvarsförband innehållande värnpliktiga som har förts över från fältförband är främst avsedda förförsvar av betydelsefulla områden och platser. Hemvärnet, som innehållerfrivilliga och uppskovsvärnpliktiga, ärfrämst avsett för kuppförsvar, ytövervakning och hemortsförsvar. De olika förbandstyperna bör enligt chefen förarmén vidareutvecklas enligtföljande riktlinjer. Ny materiel bör i första hand tillföras de allsidigt användbara fältförbanden. Deras eldkraft ochrörlighet bör fortlöpande anpassas till de krav som utvecklingen hos omväridensstridskrafter ställer. De skall iterräng som är lämplig för resp. förband kunna föra rörlig strid mot alla slags markstridskrafter och kunna lösaplanerade uppgifter eftermobilisering. Anfall skall vara dessa förbands huvudstridssätt. Om resurser kan frigöras, skall strävan vara att ökaantalet allsidigt användbara fältförband. Övriga fältförband bör vidareutvecklas förfördröjnings- och avvärjnings-uppgifter i invasionsförsvaretskraftsamlingsriktningar. De skall tillsammans med lokalförsvarsförbanden ge operativ chef handlingsfrihet med de allsidigtanvändbara fältförbanden. Anfallskall kunna genomföras inom ramen för denförberedda fördröjnings- och avvärjningsstriden. Vissa av förbanden skall organiseras i första hand för strid ochunderrättelsetjänst inom områden som har tagits av en angripare. Lokalförsvarsförbandenbör vidareutvecklas för försvar av betydelsefulla områden och platser. Kraven på kvalitet hospersonal och materiel bör till betydandedel tillgodoses genom överföring från fältförbanden och omskolning vid repetitionsutbildning. Förband som äravsedda för försvar av gränsövergångar,hamnar och flygfält samt förband för skydd av mobilisering skall prioriteras ifråga om mobiliseringsberedskap, repetitionsutbildning och övriga förberedelser, Lokalförsvarsförbandenskall - om så behövs efter tillförselav transportmedel - kunna grupperas om inom och mellan operationsområden. Hemvärnet utgörs av lokalt och på frivillig vägrekryterad personal. Organisationenskall under beredskap och krig kunna tillföras uppskovsvärnpliktiga. Hemvärnet bör vidareutvecklas försina uppgifter i kuppförsvaret, ytövervakningen och hemortsförsvaret i övrigt,Materielbehoven bör till betydandedel tillgodoses genom överföring från övriga förband. Allmänt sett prioriterar arméchefen förband medstrid som huvuduppgift och inom dessa eldkraft i form av pansarvärn, luftvärnoch artilleri. Vidare skall en hög strategisk och operativ röriighetsäkerställas för de allsidigt användbarafaltförbanden. Ökad vikt skall också läggas vid åtgärder som syftar till att skydda förbanden mot en angriparesbekämpning. Denmilitärtekniska utvecklingen gynnar enligt arméchefen i flera avse- 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 32 Tillräckliga resurser måste därför avdelas för att krigsorganisationen skall kunna tillföras främstpansar- och luftvärnsrobotar, andra precisionsstyrda vapen samt s. k.televapen. Mot bakgrund av det studieunderiag som redovisatshar arméchefen angett sin grundsynpå utvecklingen av markstridsförbandens taktik, pansarvärn och luftvärn samt lednings- och stödfunktioner.Hans syn på de olika funktionernasutveckling redovisas i det följande i anslutning till redovisningen av delprogrammensinriktning. Chefenför armén redovisar i programplanen kostnadsutvecklingen inom armén under försvarsbeslutsperioden1972/73-1976/77. Trots långtgående rationaliseringaroch uppgiftsminskningar har ledning och förbandsverksamhet tagit i anspråk en allt större andel av arméns budget. Tillämpat prisregleringssystem har inte helt kompenserat förökade kostnader för löner, värnpliktsförmåner,hyror och underhåll. Denna utveckling har lett till fortlöpande minskningar av materielanskaffningen.Arméchefen bedömer att tillräckligarationaliseringsåtgärder för att vända utvecklingen inte har kunnatplaneras in. Den ekonomiska ramen bör därför enligt chefen för armén prövas med hänsyn tillkostnadsutvecklingen. Chefen för arménanser att ramen bör justeras redan fr. o. m. /79 om försvarsbeslutets intentioner beträffandekrigsorganisationens utveckling skall kunna uppfyllas. Arméchefen förutsätter i övrigt att kraftfullaåtgärder även fortsättningsvis kommeratt vidtas för att minska kostnaderna för drift av fredsorganisationen. De förändringar i fredsorganisationen somriksdagen har beslutat avses i huvudsakgenomföras . Chefen för armén föreslår dock att beslutet att omlokalisera arméns radar- ochluftvämsmekanikerskola till Östersundomprövas. Skolan har ändamålsenliga lokaler i . En omlokalisering till skulle kräva byggnadsåtgärder till stora kostnader. Chefen för armén förutsätter attrationaliseringsverksamheten fortsätter inom olika fredsfunktioner. Hanberäknar att den civila personalen skall minskas med 600 anställda underperioden. Chefen för armén avser därutöveratt fortlöpande vidta åtgärder som skall begränsakostnadsutvecklingen bl. a. för att genomföra repetitionsutbildning ochmaterielunderhåll. Arbetet med attförbättra kaserner och matinrättningar slutförs eller fortsätter. Övergången tillny organisation för infanteri- och norriandsbri-gader förbereds genom åtgärdervid förråd, verkstäder, utbildnings- och vårdanordningar. Mer än 200 milj. kr.för år satsas på att förbättra utbildningsbetingelsernaoch arbetsmiljön i övrigt inom armén. I enlighet medregeringens anvisningar har chefen för armén vidare förutsatt att fattar beslut om ytteriigare förändringar ihuvudsak enligt försvarets fredsorganisationsutrednings förslag. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 33 arméninnebära att fredsorganisationen minskas med två förbandsadministrationeroch tre kasernetablissement. Jämsides med att stora rationaliseringar ochuppgiftsminskningar genomförs inomförsvarsgrenarna måste enligt chefen för armén motsvarande verksamhet bedrivasmålinriktat inom de för försvarsmakten gemensamma myndigheterna för att minskapersonal och kostnader. Som ett viktigt led i denna verksamhet bör en ökad decentralisering skyndsamt genomföras i produktionsledningen. En sådan utveckling börockså kunna leda till ökadarbetstillfredsställelse och ökat kostnadsmedvetande i alla delar av organisationen. I syfte att tidigt möta 1980-talets storapensionsavgångar har chefen för armén planerat en ökning av antaletutbildningsbefäl med 100 . Chefen för armén hardessutom bedömt att rådande rekryteringsförutsättningarskulle möjliggöra en utökning med ytteriigare 200 utbildningsbefäl . Denna nyrekrytering avses skapabättre balans mellan uppgifter ochresurser. Den kräver dock enligt arméchefen ramjusteringar. 1 rådande ekonomiska situation har arméchefenansett det nödvändigt att minska den icke obligatoriska vidareutbildningen avstam- och reservbefäl samt den militära idrottsverksamheten. Nya ledarskaps- och utbildningsmetoder införsfortlöpande dels i den obligatoriska befälsutbildningen, dels direkt ivärnpliktsutbildningen. Grundutbildningen av vämpliktiga är planerad attgenomföras i huvudsak i oförändradomfattning och med utbildningstider enligt beslut vid 1975/(prop. 1975/76:199, FöU1975/76:38, rskr 1975/76:374). Målet för utbildningen är att i principalla värnpliktiga skall kunna krigsplacerasi fältförband. För alt tillgodose behovet av kompanibefälsvärn-pliktiga,planerar chefen för armén viss obligatorisk uttagning i enlighet med nyssnämndariksdagsbeslut. Chefen för armén anger attrepetitionsutbildningens omfattning skall minskas genom en bättre samordning mellan grundutbildningen och repetitionsutbildningen. Syftet är att den förstakrigsförbandsövningen skall genomförasungefar efter det att förbanden har grundutbildais. Målet för repetitionsutbildningen är att upprätthålla krigsförbandensförmåga att lösa avseddahuvuduppgifter efter mobilisering. De förändringar som efterhand hargenomförts i värnpliktsutbildningenavser arméchefen att utvärdera efter /78. Chefen för armén beskriver delprogrammensinriktning enligt följande. Det har ihuvudsak varit möjligt att planera in en krigsorganisation som överensstämmer med försvarsbeslut.Sålunda avses tolv infanteribrigader moderniseras. Röriighetenförbättras för samtliga infanteriets förband.Stridsfordonsdelarna i utgående pansarbrigader behålls längre än vad somvar planerat tidigare. Anskaffningen av tung pansarvärnsrobot 3Riksdagen 1977/78. 1 samL Nr 100. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 34 minskas.De ändrade planeringsfömtsättningarna innebär dock betydandeminskningar av materielanskaffningen och därmed en långsammareförnyelse av krigsorganisationen. Delprogrammet Fördelnings förbandm. m. omfattar i huvudsak ledningsförband,stödförband och jägarförband. Antalet förband minskar inom lednings-, underrättelse- ochunderhållsfunktionerna, medan jägarförbanden ökar. Dessa inriktas i förstahand på stridsuppgifter och i andra hand på spaningsuppgifter. Ett antal pansarvärnsrobotkompanier organiserasunder perioden. Härigenom kanpansarvärnseldkraften väsentiigt förstärkas vid brigader och skytteregementen. Antalet luftvärnsbataljoner med modern materielminskar. Luftvärnsrobot 70 tillförsbataljonerna och äldre materiel behålls där detta är stridsekono-miskt lämpligt. Därigenom ökar det totala antaleteldenheter. Luftvärnsförband utmstade med robot 67 Hawk modifieras ochbehälls in . Underhållsfunktionen har studerats i fråga ombehovet av särskilda röriiga underhållsförbandsamt övergången från freds- tillkrigsverksamhet. Studierna har resulterat i förslag om en framtidaunderhållsorganisation. 1 denna ingårförbands- och områdesbundna underhällsenheter och färre operativt rörligaunderhållsförband än . Organisationen förutsätter ett ökat understödfrån totalförsvaret i övrigt. En fortsatt utveckling av delprogrammen Infanteribrigad m. m. och Norrlandsbrigad m. m. prioriteras av arméchefen och åren närmast därefter. Tolv infanteribrigaderoch de fyra norrlandsbrigaderna moderniseras till organisation 77. Eldkraften förbättrasgenom anskaffning av haubits 77, infanterikanonvagn 91 och luftvärnsrobot 70. Terrängröriigheten förbättrasgenom omsättning och tillförsel avterrängbilar samt bandvagnsburna pansarvärnspjäser och stridstrossar. De återstående åtta infanteribrigaderna som intemoderniseras nu avser chefen för amenatt modifiera efter programplaneperioden genom att i viss utsträckning tillföra terrängbilar och renoveradebandvagnar. avses dessa förbands organisation anpassas tillinfanteribrigad 77 för att underlätta utbildning och personal tjänst. Infanteriförbandens förmåga att genomföra längreförflyttningar avses förbättras genomen kombination av olika personaltransportförband medterrängbilar,hjultraktordragnapersonaltransportkärror, band vagnar och lätta bussar. Huvudtransportsättet vid längreförflyttningar blir därmed motortransport.Ett antal cykeltransportförband behålls dock. Med början organiseras ett antalgrundrekryterade, friståendeskyttebataljoner. Antalet minskas något i förhållande till tidigare planer. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Inomdelprogrammet Pansarbrigad m. m.avses åtgärder bli vidtagna så att fyra pansarbrigadersamt pansarförbanden på och i Norriand kan behållas in på 1990-talet.Åtgärder vidtas också för att stridsfordonsförbandeni utgående pansarbrigader skall kunna behållas till efterprogramplaneperioden. Inomdelprogrammet Centrala och högre regionalalednings- och underhålls förband behålls antaletledningsförband på högre regionalnivå i avvaktan på beslut gmndat på försvarets ledningsutrednings förslag. Viss sambandsutrustning omsätts. och antal förändras som resultat av utredningarom underhållstjänsten. Inom delprogrammet Lokalförsvarsförband stärksförsvarsområdesbefälhavarensledningskapacitet i krig. Antalet cykelskyttebataljoner ökar efterprogramplaneperiodens slut. Detta ger tillsammans med organisation av grundrekryterade, fristående skyttebataljoner enökad uthållighet åt krigsorganisationen. Forskning och utveckling avseende människan ochhennes roll i försvaret och kombinationen människa-teknik bör enligt arméchefenfortsätta. Inom materielområdet börpansarvärns- och luftvärnssystem, nya stridsfordon, skydd mot spaning och vapen verkan, televapen ochsambandssystem utvecklas. Fördelningen av kostnaderna på delprogram framgårav följande tabell (prisläge ; milj. Summa 1978/83 Fördelningsförband m. m. Infanteribrigad m. m. Norriandsbrigad m. m. Pansarbrigad m. m. Centrala och högre regionala led- Justering på gmnd av överplanering m. m. ' överskrider den ram som överbefälhavaren har angettmed 157 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Betalningsmedlens fördelning på anslag framgår avföljande tabell (prisläge ; milj, kr,). 1977/78' Summa 1978/83 B 3, Arméförband: Iståndsätt- B 4, Arméförband: Forskning Chefen för armén har i sin programplan begärt enjustering av de ramar som haranvisats av överbefälhavaren. Ramjusteringen anses erforderiig dels för att kunna förverkliga vissa av intentionerna iförsvarsbeslutet, dels för att kunna utveckla och anskaffa beväpnadehelikoptrar. Repetitionsutbildningsförmånerna medför högrekostnader än vad som förutsattes i underlaget till försvarsbeslut. Merkostnaden om 122 milj. kr. förutsätts av chefen för armén blikompenserad med en motsvarande ramhöjning under den aktuellaprogramplaneperioden. 1 programplanen har i enlighet med gällandeanvisningar och direktiv medelavsatts för att täcka de från förbättrade värnpliktsförmånerna under grundutbildning. För de förbättradeförmånerna begär chefen för arménramjustering med 90 milj, kr. Om denna justering genomförs skapas ett planeringsutrymme som chefen för arménavser utnyttja för att dels förbättra tillgången påutbildningsbefäl med 200 anställda,dels begränsa senareläggningen av viss ammunitionsanskaffning. För /83 begär chefen för armén enramjustering av 35 milj. kr. för attkunna vidta de åtgärder som följer av förslagen från försvarets fredsorganisationsutredning. Chefen för arménföreslår också att pansar-värnshelikoptrarutvecklas och anskaffas . Den begärdaramjusteringen för detta är 45 milj. kr. De sammanlagda kraven på ramjusteringar framgår avföljande tabell (prisläge ; milj. kr,). Prop.1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Summa 1978/83 Huvudproduktionsområdet Ledning och förbandsverksamhetRepetitionsutbildningsförmåner VakansfyllnadFredsorganisatoriska åtgärder Huvudproduktionsområdena Materielanskaffning saml Forskning och utveckling Ammunition Beväpnade helikoptrar Fredsorganisa.oriska åtgärder Huvudproduktionsområdet Anskaffning av anläggningar Fredsorganisatoriska åtgärder Om de ramjusteringar som har förutsatts i planeringeninte kommer till stånd, måste inriktningen i prop. 1976/77:74 enligt chefen förarmén omprövas på väsentliga punkter. Förhållandet anges bli detsamma omriksdagen beslutar om nya reformer som leder till kostnadsökningar inomfredsdriften utan att justera den ekonomiska ramen med motsvarande belopp.Arméchefen pekar härvid på förestående beslut om ny befälsordning och omförbandssjukvården i fred. Som altemativ till en omprövning av inriktningen kanen del av de beslutade och enligt chefen för armén olönsamma förändringarna ifredsorganisationen omprövas eller senareläggas. Chefen för marinen är programmyndighet förhuvudprogrammet Marinförband som omfattar följande delprogram. 2.1 För flera delprogram gemensammalednings-, bas- och underhållsförband m. m. 2.3 Ytattackförband m. m. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 38 Chefen för marinenhar i enlighet med överbefälhavarens direktiv utarbetatprogramplan för huvudprogrammet Marinförband i följande ekonomiska planeringsram (prisläge ;milj. 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Summa Planeringsram 1660 1642 1625 1618 1693 8 238 Härutöver har överbefälhavaren utfärdatplaneringsanvisningar som i korthetinnebär att den krigsorganisatoriska utvecklingen inom huvudprogrammet Marinförband skall inriktas mot etthuvudsakligt innehåll enligt nivå B iöverbefälhavarens programplan för perioden /78-1981/82. Sjörobot för ytattackförbanden samt ubåtar ochröriigt kustartilleri prioriteras avöverbefälhavaren. Minskningar som kan framtvingas av den ekonomiska situationen skall i första hand göras genom attutrangera äldre materiel och anläggningar. Överbefälhavaren har vidare gettchefen för marinen direktiv att planera för en ökad samordning avorganisationerna i och . Chefen för marinen har anmältbehov av ytteriigare medel för viss verksamhetoch ersättningsanskaffning som enligt hans mening behövs för att uppnåintentionerna försvarsbeslut. Den planeringsram för huvudprogrammetMarinförband som överbefälhavaren har anvisat bör därför enligt chefen förmarinen höjas. De begärda ramjusteringarna är följande (prisläge ;milj. 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 Summa Ramjustering 179,4 118,4 81,4 68,4 103,4 551,0 Chefen för marinen redovisar inledningsvis singrundsyn på de stridskrafternas uppgifter och på utnyttjandet av dem somstöd för vår säkerhetspolitik. Chefenför marinen framhåller den ökade betydelse som det skandinaviska området enligthans mening har fött. Särskilt påpekas områdets dominerande flankposition i förhållande till och passagen därifrån mot . De strategiska förhållandena kräverenligt chefen för marinen stridskraftersom kan hävda vårt territorium och avvisa varje försök att otillbörligt utnyttja vårt område. Dessastridskrafter aren förutsättning dels föratt vår alliansfria politik skall inge förtroende i omvärlden, dels för att vi skallkunna försvara oss om vi blir anfallna. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 39 Försvarsmaktensviktigaste uppgift är invasionsförsvar. Chefen för marinen understryker att gränser utgörs av hav ochsvårtillgänglig terräng. Försvaretmåste därför enligt hans mening tillväsentlig del inriktas mot att möta en invasion över havet, vilken kan varakombinerad med luftlandsättningar och företag över landgränsen. Invasionsförsvaret måste enligt chefen för marinenutformas som ett djupförsvar medförmåga att i det längsta hindra en angripare att fö fast fot i landet. Chefen för marinen understrykerbetydelsen av att tidigt kunna möta enangripare när denne är som svagast, dvs. innan angriparen har kunnat kommain i landet och där utveckla sina överiägsna resurser. Om vår säkerhetspolitiska linje är framgångsrikoch vi under en konfliktsituation ivår omgivning lyckas förbli neutrala är det enligt marinchefen helt nödvändigtatt vårt försvar har tillräckliga resurser för att hävda vår neutralitet och avvärja kränkningar av vår längahavsgräns. måste försörjningen, dvs. sjöfarten, kunna skyddas. Chefen för marinen finner det därför nödvändigtatt vi för såväl invasionsförsvaretsom neutralitetsskyddet disponerar stridskrafter av tillräckligkvalitet och kvantitet. De stridskrafternas uppgifter ochutnyttjande sammanfattas av chefen för marinen på följande sätt. De skall isamverkan med övriga stridskrafter i det längsta förhindra att en angripare förfast fot på svensk mark. De skallmöta och fördröja en angripare och tillfoga honom föriuster som hindrar eller försvårar hans företag. Sådanaområden som från angriparens synpunkt är betydelsefulla för hansstyrketillväxt eller som är väsentliga förtotalförsvaret skall försvaras. De stridskrafterna skall skydda kustsjöfarten i våra farvatten, sjötransporter till och från samt importsjöfart så långt ut som våra resurser gördet möjligt. De skall hävda vårt oberoendeoch fullgöra våra förpliktelser enligt internationell rätt under fred och neutralitetstillstånd genom att bevaka vårtsjöterritorium samt avvisa kränkningar och andra brott mot våratillträdesbestämmelser. Chefen för marinen har funnit att statsmakterna i1977 års försvarsbeslut har bejakat betydelsen av flera funktioner. Hankonstaterar att försvarsbeslutet harfastlagt att anskaffning av sjörobot innebär en angelägen förbättring av ytattackflottiljerna och såledesbör genomföras, att minkrigföringen har stor betydelse i invasionsförsvaretoch att anskaffningen av det tredjeminfartyget bör fullföljas, att ubåt A 17 bör utvecklas och anskaffas motbakgrund av ubåtssystemets betydande roll i invasionsförsvaret, att anskaffningen av minjaktfartyg bör genomföras, atttungt röriigt kustartilleri böranskaffas och att det är angeläget att behålla äldre kustartillerianläggningar som till rimliga underhållskostnader ger väsentliga tillskott till den samlade effekten. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 40 Chefen för marinen anser att de betalningsmedeloch planeringsramar som marinen hartilldelats inte svarar mot dessa ställningstaganden. Han understryker att den utveckling av marinen som numöjliggörs enligt hans mening intestämmer överens med försvarsbeslutets principiella inriktning. Han framhålleratt årets programplanearbete har präglats av stora ansträngningar att inomtilldelade medelsramar lösa de uppgifter som har lagts på honom. Planen är enligt marinchefenutomordentligt hårt belastad och besparingarnahar drivits mycket långt. Trots detta har vissa uppgifter inte fött rum. Chefen för marinen anger att situationen ärsynneriigen allvariig och redovisarflera faktorer som har lett till nuvarande läge.