prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — Gruppen föreslår alt nya bestämmelserinförs för sådana enheter så aU de efter särskilt godkännande kan la emot upptill fyra missbrukare utan att uppfylla alla de krav som ställs på enskildavårdhem. Statsbidrag för vård i dessa hem bör utgå som för vård i enskilt hemdvs. per plats och dag. Enheterna bör fä benämningenfamiljevårdshem. Vidare föreslås alt statsbidrag bör kunna utgå för placeringav narkofikamissbrukare i enskilda vårdhem och enskilda barnhem enligt deregler som gäller för vård av narkotikamissbrukare i enskilt hem. Fleramindre kommuner har lill ledningsgruppen redovisat problem med narkotikamissbruk,dock inte i sådan omfattning atl del finns behov av särskilda platser ibehandlingshem för narkotikamissbmkare. En möjlighet är alt i dessa kommunerförstärka personalen vid befintliga inackorderingshem för alkoholmissbrukareoch på så vis möjliggöra för dessa hem all arbeta mer behandlingsinriktat.Kommunerna kan enligt gällande bestämmelser inle erhålla statsbidrag för sådanaförstärkningar. Ledningsgmppen föreslår därför att medel ställs till förfogandeför en försöksverksamhet med en mer behandlingsinriktad uppläggning av arbetetvid vissa inackorderingshem för alkoholmissbrukare. Verksamheten bör omfattahögst tio inackorderingshem. Ledningsgruppenframhåller att familjevård (vård i enskilt hem) utgör ett väsentligt altenativtill institutionsvård. Denna vårdform bör utvecklas och förstärkas. Ledningsgmppenföreslår att en särskild projektgrupp för familjevård tillsätts med uppgift atlutreda formema för en utveckling av familjevårdenför personer som inle omfattas av barnavårdslagen eller lagen om omsorgerompsykiskt utvecklingsstörda. Projektgruppen bör fä i uppdrag bl, a, att i samaibete med berörda myndigheter och organisationer genomföra tvä planeradeförsöksprojekt, ett i och ett i . Avsikten är bl.a. all pröva olika sätt atl ge familjehemmen ett förbättrat slöd och verka föratt öka familjehemmens samarbete sinsemellan och med social-och sjukvården samlandra myndigheter och organisationen Vidareföreslår ledningsgruppen att fär stöd till försök med konlrakleradefamiljehem för missbrukare. För fa m i vårds-/gärds-verksamhet iNorrbottens och bör stöd utgå till läkemedelsmissbrukare (RFHL). Stöd föreslås också till andra lokala försökmed utvecklad familjevård saml till konferenser, seminarier och vissutbildning. Kostnaderna för försöksprojekten beräknas till sammanlagt 750 000 kn Denutbyggnad av narkomanvården som ledningsgruppen föreslår kommer att ställastora krav på välutbildad och kompetent personal. Påledningsgruppens framställan har AMS utarbetat ett utbildningsprogram inomramen för arbetsmarknadsutbildningen, 1 den grupp, som börjadearbeta med att planera en utbildning för personal inom missbruksvården, haringått representanter för berörda personalorganisationer och myndigheter samlledningsgruppens sekretariat. Som experter i arbetet har personal inomnarkomanvården i , och deltagit. De har utsetts avarbetsmarknadsparterna. har utarbetat en läroplan förutbildningen. Denutbildning ledningsgruppen föreslår beräknas i första hand pågå de ca två årdel tar atl förstärka narkomanvården i enlighet med ledningsgruppens förslag.Ger planerad utbildning positivt utfall bör den överföras lill den reguljärautbildningen. Utbildningen vänder sig lill den personal som kommer att börjaarbeta inom den utbyggda narkomanvården. Utbildningen rubriceras"Utbildning för personal i socialt behandlingsarbete förmissbrukare". Av rubriceringen framgår atl inte enbart narkotikamissbrukkommer att tas upp i kursen utan missbruk i ett bredare perspektiv. Förslagetinnebär en utbildning (huvudkurs). För dem som inte uppfyller inlrädesvillkorenfinns en preparandkurs . För direkt inträde till huvudkursenkrävs att man har gmndutbildning som t, ex, socionom, socialpedagog, psykologeller skötare i psykiatrisk vård. Dessutom fordras erfarenhetfrån arbete inom vårdsektorn, sociala sektorn eller liknande. Som särskildmerit räknas erfarenhet från arbete bland missbrukare. Utbildningen planeras såatt hela personallag kan genomgå den gemensamt inför starten av t. ex, ett nyttbehandlingshem. Kursen är en blandning av vidareutbildning ochinskolning av arbetslag. Kurserberäknas komma i gång , i första hand i , ochMalmö. Påledningsgruppens uppdrag har en forskargrupp utarbetat ett underiag för beslutom förstärkt utvärdering av narkomanvården. Enutvärdering av denna vård är angelägen som underiag bl.a. för vårdulbyggnad ochför metodutveckling. Ledningsgruppenföreslår på grund av arbetsgruppens arbete - alt en initiativgrupp tillsättsinom delegationen för social forskning (DSF) för narkomanvårdsforskning anvisas för atttäcka initialivgruppens kostnader - atl DSF och initiativgruppenformulerar konkreta forskningsprojekt mot bakgrund av vad ledningsgruppensarbetsgrupp föreslagit - atl DSF avsätter 1 milj. kr. omåret för forskningsprojekt på narkomanvårdsområdet - all initiativgruppen undersökermöjligheterna till all skapa fasta kontakter till större utländskaforskningscentra - alt frågan om endokumentationscentral övervägs ytteriigare och att CAN genomför visstförberedelsearbete i frågan - atl fåruppdraget att göra åriiga kartläggningar av narkotikaforskningen - att får uppdragatt göra en åriig kartläggning av vårdresurserna - att skall verkaför vidgad spridning av rapporterna från försöksverksamhet på området isamverkan med berörda huvudmän Enförutsättning för att vårdinsatser för missbrukare skall ge beslående resultatär att missbmkarna kan få lämplig sysselsättning efter behandlingen.Ledningsgruppen betonar alt del är av stor vikt atl missbrukarnas arbetsmarknadssituationförbättras i samband med alt vårdresurserna byggs ul. Ledningsgruppenrekommenderar all vården vid behandlingshem och familjehem förnarkotikamissbrukare i ökad uisträckning bör inriktas på insatsersom rörmissbrukarnas utbildning och arbele. Föratt möjliggöra goda kontakter mellanarbetsförmedling och behandlingshem anser ledningsgruppen att varjedistriktskontor inom arbetsförmedlingen bör få till uppgift all biträda behandlingshem inom regionen i arbetsmarknadsfrågor. Ledningsgruppenlägger inte fram egna förslag lill arbelsmarknadspoliiiska insatser efiersomsysselsättningsutredningen har behandlat dessa frågor ' utförligt och kommitmed förslag till sådana åtgärder. och behandlingshem bör enligt ledningsgmppen följas aven arbetsgrupp bestående av representanter för ,, kommunförbundet saml arbetsmarknadens parter. Dennaarbetsgrupp bör knytas till arbetsvårdsdelegalionen vidarbetsmarknadsstyrelsen. Gruppen bör också svara för all regionala seminarierarrangeras för personal inom narkomanvård och arbetsförmedling. Arbetsgruppenföreslås vidare fä lill uppgift att initiera speciella regionala insatser, t.ex. information till företag och fackliga organisationer. En annan avarbetsgruppens uppgifter bör vara alt studera de förtidspensionerademissbrukarnas situation. Arbetsgruppens insatser bör utvärderas . Ledningsgruppenföreslår alt 2 milj. kr. ställs till arbetsgruppens förfogande för dess olikaarbetsuppgifter . Polis,tull och rättsväsen Medhänsyn till det allvariiga lägel på narkolikaområdet beslutade polisen 1976 att öka polisinsatserna mot narkotikan. Insatsernaorganiserades med länen som primära verksamhetsområden. Tillfälliga narkotikarotlarinrättades i 20 län genom personallillskoit från olika polisdistrikt i länen.Dessa särskilda insatser kommer att bestå fram till , Iårets budgetproposition har förordats att 25 av de sammanlagt 130 nya polismanstjänslersom föreslås för nästa budgetår skall avdelas för bekämpning avnarkotikabrottsligheten, 1sitt arbete har ledningsgruppen haft kontakt med de nämnda narkolikarotlarna.Vid ledningsgruppens överiäggningar har polisen rapporterat alt man fått enavsevärt bättre bild av narkotikaläget sedan de särskilda enheterna bildades. Ledningsgruppenfinner aU de särskilda narkotikarofiarna fyller en viktig funktion när delgäller all bekämpa narkotikahanteringen och rekommenderar all denna form avverksamhet får fortsätta. Tullkontrollenvid våra gränser har fortlöpande utvecklats ocheffektiviserats genom olika organisatoriska åtgärder, utbildning;;- ochmaterialinsatser samt intensifierat samarbete med polis och utländskatullmyndigheter. Vidare har viss personalförstärkning erhållits. /78 beräknades medel för nio tjänster inom Öresundsområdel, 1årets budgetproposition har föreslagits medel för ytterligare älta tjänstertill södra lullregionen. Tullverkels åtgärder har framför allt tagit sikte på atldels i största möjliga mån målinrikia verksamheten mot den organiserade narkolikasmugglingen,dels höja effekten i lullbevakningen genomutveckling av kontrollmetodiken, 1rapporten ges vidare en närmare beskrivning av polisens och tullens verksamheti narkotikabekämpningen samt en redogörelse för domstolarnas, åklagarens ochkriminaltekniska laboratoriets befattning med narkotikafrågorna. Ledningsgruppenhar, med hänsyn till del alltmer tilltagande narkotikamissbruket vidkriminalvårdsanstalterna, funnit det nödvändigt med genomgripande och snaraåtgärder för att minska narkotikamissbruket inom kriminalvården. Genombeslut anvisade regeringen på förslag av ledningsgruppen medeltill en frivillig och drogfri behandlingskedja vid tre kriminalvårdsenheter(del s, k. ), Verksamheten leds av kriminalvårdensnarkomanvårdsteam vid allmänna häktet i , Projektet innebär attintagna, som självmant vill delta i behandlingen och som förbinder sig atlfrivilligt lämna urinprov för kontrollanalys av narkotika, överförs lill kriminalvårdsanslaltenÖsteråker, Anstalten kan la emot ca 75 intagna. Som komplettering till denbehandling som genomförs vid kan de intagna tillfälligtvis föras övertill den till anstalten knutna avdelningen Mon med 15 platser. Som sista led ibehandlingskedjan ingår placering vid den till knutna avdelningen på Bogesundsanstallen,som också har 15 platser. Samtidigtsom beslut togs om anvisades medel för ytteriigare tre visitationspatruller.Medel anvisades också för atl bygga ut fritidsverksamheten vid vissakriminalvårdsanstalten Pågrundval av ett förslag som utarbetats inom förordarledningsgruppen att ytteriigare åtgärder vidtas för att komma lill rätta mednarkotikamissbruket på anstalterna. 1 förslag föreslåsbl. a. följande. Enmedelstor riksanstalt och några lokalanstalier förordas bli reserverade förintagna som över huvud taget inte varit i kontakt med narkotika. Vidare skall gravamissbrukare vid upprepad misskölsamhet i form av narkolikapåverkan saml vidmisstanke om narkolikalangning kunna skiljas från övriga intagna och placeraspå avdelningar med större säkerhetsgrad och slutenhet. På dessa avdelningarskall erbjudas olika former av åtgärdsprogram. Härvid föreslås t. ex. socialfärdighetsträning med bl. a. användning av särskilda videoprogram. Verksamhet liknande densom bedrivs i har påbörjats vid anstalterna ochMalmö. De missbrukare som bedöms lämpade och som vill bli flyttade frånavdelning där narkotika kan förekomma erbjuds placering på en särskildavdelning. Verksamheten där skall omfatta arbete, studier och terapi i skildaformer. projektföreslås i förslag komma till stånd på kvinnoanstalten . Ledningsgruppen,som betonar alt den ansluter sig till de grundläggande principerna i 1973 årskriminalvårdsreform, föreslår alt en differentiering av de intagna genomförsäven med utgångspunkt från deras kontakt med narkotika. Härvid är, enliglgruppen, förslag väl ägnat att utgöra underiag för deåtgärder som vidtas. 1likhet med anser gruppen alt en förutsättning för att enverklig differentiering skall kunna ske är att del kan objektivt fastslås omden intagne är påverkad av narkotika. Del medel som f n. står till buds i dettahänseende är urinprovsanalys. Ledningsgruppen, som inte finner erforderiigt atlnärmare gå in på hur systemet lämpligen bör utformas i detalj tillstyrker attgenom lagstiftning möjlighet tillskapas atl avkräva intagen urinprov förnarkotikaanalys. Ledningsgruppenföreslår alt för angivet syfte tilldelas ,varav . ulgör engångskostnad för inspelning av videoprogram. Ledningsgruppen framhålleratt en differentiering av de intagna inte innebäratt behovet av konventionellakontrollåtgärder minskar samt betonar vikten av alt kriminalvården erhållererforderlig personal för visitationsuppgifler. Förslagetom en differentiering också efter narkotikaberoende bör enligt ledningsgruppenses som en försöksverksamhet. Den bör följas upp fortlöpande och vägas in motde principer som lagts fast kriminalvårdsreform. Nästanall narkotika som missbrukas i har smugglats in i landet. Del är därförenligt ledningsgruppen angeläget att även i fortsättningen tar såaktiv del som möjligt i del internationella samarbetet på narkotikaområdet. Genom tillkomsten av denallmänna narkolikakonvenlionen och konventionen om psykotropa ämnen har engrund lagts för en effektiv kontroll av produktion och handel m. m. beträffandenarkotika. Den internationella anslutningen till den senare konventionen äremellertid dålig. Flera av de stora producenlländerna står sålunda fortfarandeutanför konventionen. De centralstimulerande medlen har en slorillegal marknad i . Missbruket av dessa medel och andra substanser somomfattas av konventionen ökar i andra delar av världen. Ledningsgmppen betonardärför att från svensk sida aktiva insatser bör göras för alt en allmän intemationellanslutning skall komma till stånd även i fråga om konventionen om psykotropaämnen. Omde internationella överenskommelserna på narkotikaområdet skall fä fulleffekt och om det internalionella samarbetet skall kunna föras vidare krävs attberörda FN-organ ges tillräckliga resurser. Det är enligl ledningsgruppenangeläget alt även i fortsättningen med kraft verkar härför. Enförutsättning för ell genomförande även i praktiken av ett förbud mot denillegala odlingen i vissa länder torde bl. a. vara att medel utifrån kanerbjudas dessa länder som bidrag lill kostnader för en övergång till andragrödor. Därför bör enligt ledningsgruppens mening verka internationelltför en ökad samordnad satsning via med syfte att begränsaden illegala odlingen. Sverigebör enligt ledningsgruppens mening bidra till narkotikafondensekonomiska och sociala verksamhet med 2,5 milj, kr, av biståndsmedel för altanvändas för stöd till alternalivodlingar, Sverigebör fortsätta att aktivt verka för en samordnad satsning inom föratt iförsta hand komma till rätta med den illegala hanteringen med heroin.Emellertid bör även skärpt uppmärksamhet ägnas risken för illegal handel ochmissbruk i fråga om kokain. Sverigebör slutligen enligt ledningsgruppen också verka för ett fördjupat samarbeteinom på narkolikaområdet. 1rapporten (kap. 9) redogörs också för det ökade internationella samarbetet påpolisens och tullens område. Detotala statliga kostnaderna för de åigärder ledningsgruppen föreslår uppgår lill32 milj. kr. (Kostnadssammanslällning se bil. Föratt de av ledningsgmppen föreslagna åtgärderna skall ge avsedda resultat krävsett intensivt uppföljningsarbete från de berörda huvudmännens ochmyndigheternas sida. Ledningsgruppen föreslår atl det sekretariat som arbetatundergruppen behålls fram till för att medverka i det arbetesom blir en följd av ledningsgruppens förslag. Ledningsgmppen bör sammankallasen eller före för alt följa upp arbetet. Narkotikagmppeninom brottsförebyggande rådet (BRÅ) InomBRÅ finns en särskild narkolikagrupp med bred representation från berördamyndigheter. Det förefaller lämpligt att BRÅ;s narkolikagrupp t. v. fortsättersill arbete med att följa missbrukssitualionen i landet och vid behov initieraråtgärder. För detla ändamål föreslås att en sekreterare på knyts tillnarkotikagruppen. En viktig uppgift för narkotikagruppen bör vara att arbetaför en effektivare samordning mellan berörda verk, myndigheter ochorganisationer. Narkolikagruppen börlämpligtvis utökas med representanter förAMS samt LO, TCO och /SR. Departementschefen,statsrådet anför. Narkotikasitualionenhar allvarligt förvärrats. Missbruk av heroin har snabbtvunnit insteg och risken för ytterligare spridning av detta missbmk ärbetydande. Missbmket av centralstimulerande medel är fortfarande omfattande. Haschmissbmkförekommer i hela landet, trots en viss nedgång av tillfällighetsmissbruket. har tillkallats för aU närmare kartlägga missbmketsomfattning. Sågott som all narkotika som missbrukas i vårt land smugglas in, I syfte altbegränsa smugglingen byggs olika former av samarbete fortlöpande ut mellanberörda länder både på det diplomatiska planet och mellan skilda myndigheter iländerna. Överläggningar har vidare ägt rum mellan representanter förregeringen och FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel för attundersöka vilka möjligheter det finns atl inom ramen för svenskabiståndspolitiska principer använda biståndsmedel för insatser mot produktionoch missbruk av narkotika i vissa länder i där opium odlas. Rikspolisstyrelsenhar med verkan från den 1 febmari inrättat centrala narkotikaenheter i de fiestalän för att samordna kampen mot narkotikahandeln och avsevärt ökal antaletpolismän med huvudsaklig uppgift atl arbeta med narkolikaärenden. Tullkontrollen vid våragränser har under 1970-talel effektiviserats genom olika organisatoriskaåtgärder, utbildnings- och materielinsalser saml ökal samarbete med polis ochinternationella organ. ochgeneraltullstyrelsen har till regeringen överlämnat förslagtill åigärder för alt hejda eller begränsa narkotikamissbruket. 1976/77:108 omalkoholpolitiken föreslås socialpolitiska insatser av skilda slag i syfte attundanröja orsakerna lill missbruk även av narkotika. föreslås ökaderesurser till förebyggande åigärder och upplysningsverksamhet på narkolikaområdet. har eftersamråd med myndigheter och organisationer utarbetat en ny faktaskrift omnarkotika och narkotikamissbruk. Skriften, som ges ut i stor upplaga, skallutgöra underiag för en ny bred upplysnings-och informationskampanj där ungdoms-och folkrörelsearbetet utgör grunden. Jagöveriade med representanter för kommuner ochlandstingskommuner i de tre storstadsregionerna om vårdproblemen. Under vårenhålls vissa regionala överiäggningar med huvudmän för att mer konkret sökalösningar på vårdfrågorna. Flerainitiativ har sålunda redan tagits för atl hejda och begränsa missbruket avnarkotika. Med hänsyn lill lägets allvar bör emellertid för en mer begränsadtidsrymd tillsättas en särskild ledningsgrupp med uppgift att föreslå ochinitiera ytteriigare insatser mot narkotikamissbruket och verka för samordningav insatserna på detta område, I gruppen bör ingå statssekreterarna i social-och justitiedepartementen, riksåklagaren, cheferna för ,, , , generaltullstyrelsenoch samt förbundsdirektörerna i de bådakommunförbunden. Ordförande i gruppen bör vara statssekreteraren isocialdepartementet. Brottsförebyggande rådets narkotikagmpp bör kunna beredaärenden för ledningsgruppen. Ledningsgruppenbör arbeta och löpande ta de initiativ som behövs. Gruppen börunderarbetet hålla kontakt med berörda myndigheter och organisationer. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för atttillkalla en ledningsgrupp med högst elva ledamöter med uppdrag atl föreslå ochinitiera insatser mot narkotikamissbmket och verka för samordning avinsatserna på delta område, attutse en av ledamöterna att vara ordförande, atlbesluta om sakkunniga och experter, sekreterare och annat biträde åtledningsgruppen. Vidarehemställer jag atl regeringen föreskriver att ersättning lill ledamot, expertoch sekreterare skall ulgå i form av dagarvode enligt kommiuékungörelsen(1946:394), om inte annat föreskrives, atlkostnaderna för ledningsgruppen skall belasta femte huvudtitelnskommittéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Enkortfattad redovisning av de regionala överiäggningarna ges här länsvis. Avutrymmesskäl är det inte möjligt atl exempelvis närmare beskriva befintligavårdresurser för varje område. Tyngdpunkten läggs huvudsakligen på att beskrivavårdbehoven. När det gäller de tre storstadsregionerna, , ochMalmö, har emellertid nuvarande vårdresurser redovisats något mer detaljerat, Narkotikamissbrukethar sedan det blivit känt i lill stora delar varit Koncentrerat tillStockholmsområdet, 1 den av narkomanvårdskommittén gjorda skattningen omnarkotikamissbrukets omfattning i landet konstaterades alt ca hälften avlandels missbmkare fanns i , Antalet lunga (i huvudsakintravenösa) missbrukare där var enligt kommiUén ca 5 000.' Skattningarsom har gjorts av olika myndigheter visar inle på någon ökningav antalet missbrukare. Missbmksbilden har dock förändrats så lill vida attheroinmissbruket har etablerats. Antalet heroinmissbrukare i området har avpolis och narkomanvårdare skattats lill ca 1 000 personer. Från fältarbetarehar också rapporterats au heroinmissbruket har ökat bland ungdomar iförorterna, 2.2 Dentidigare utbyggnaden av vården 1Stockholm har det funnits en särskild narkomanvård sedan slutet av 1960-talet.Stockholms läns landsting inrättade särskildanarkomanvårdskliniker på tre psykiatriska sjukhus. , och startades en miljöterapeutisk behandlingsavdelningför narkotikamissbrukare. startades fierabehandlingshem med särskild inriktning på narkotikamissbrukare. Denöppna narkomanvården inom har lill stora delar varitkoncentrerad till . i Stockholminrättade en särskild öppenvårdsenhet för narkotikamissbrukare,Rådgivningsbyrån för läkemedelsmissbrukare, 'Narkomanvärdskommltténs slutbetänkande (SOU 1969:52) Narkotikaproblemet 111,Samordnade åtgärder. Ettcentralt problem under uppbyggnadsskedet har varit frågan om huvudmannasksipet.För att bl, a, lösa detta problem tillsatte ennarkomanvårdsutredning som fick direktivet atl utarbeta en plan för hurlandstingets narkomanvårdsresurser skall utnyttjas i landsting och kommuner. Utredningenföreslog atl speciella vårdbaser inom den primärkommunala socialvården skulleansvara för narkomanvården. Från dessa vårdbaser skulle ett intimt samarbeteutvecklas med alla de delar av en vårdkedja som en narkotikamissbrukare kankomma i kontakt med under rehabiliteringen. Den primärkommunala socialvårdenskulle också ansvara för den långsiktiga behandlingen oc h själv skapa erforderiigaresurser i form av behandlingshem, familjevård m, rn. Landstingetsansvarsområde begränsades enligt utredningen till att gälla akut- ochkorttidsvård. När del gäller behandling av unga narkotikamissbrukare underströkutredningen ansvar för att ställa erforderligabehandlingshemsplatser till primärkommunernas förfogande. Vidareföreslogs att enheterna på Mariakliniken, Råiambshov och successivtskulle läggas ned och ersättas av tre akut- och kortlidsvårdsav-delningar påandra fullständigt utrustade sjukhus. Dessa sjukhus skulle vara , Danderydoch , beslutade att godkänna de principer föromstrukturering av narkomanvården som utredningen föreslagit. Vidare uppdrogsåt hälso- och sjukvårdsnämnden atl inrätta de tre akut- och korltidsvårdsavdelningarna. Förhandlingarmellan och länsavdelning av Svenska kommunförbundeiresulterade i atl avtal träffades om samarbete angående vården av vuxnanarkotikamissbrukare. Avtalet bekräftade den i landstingetsnarkomanvårdsutredning föreslagna ansvarsfördelningen mellan kommuner ochlandsting för vården av narkotikamissbrukare. Dåde flesta av länets 23 kommuner, utöver , saknar såvälöppenvårds- som behandlingshemsresurser för vården av vuxna missbrukare innebärdetla avtal alt en ny vårdorganisation måste komma lill stånd. Detta arbetepågår f n. och sker dels utifrån avtalet, dels utifrån en av kommunförbundetslänsavdelning utarbetad promemoria "Förslag till organisation för vårdenav vuxna narkotikamissbrukare", InomStockholms län är den enda kommun som har en specialenheiinom öppenvården inriktad på vården av narkotikamissbrukare, Stockholmskommuns behandlingsbyrå beslår av sex öppenvårdsenheter som kan betraktas somvårdbaser, en fällstalion, två behandlingshem och ett inackorderingshem.