prop · G10378 · 1977-12-31 00:00:00 — Enligtexperten kan utredningens förslag komma att medföra en kraftig ökning avimporten av gamla begagnade fordon, vilket han inte anser önskvärt. Olssonbiträder därför inte utredningens förslag på denna punkt. För att förhindra attimport av gamla, nästan värdelösa fordon, som utgör flyttsaker, drabbas av enskatt som kanske motsvarar av fordonets värde eller mer, föreslåremellertid att GTS genom en bestämmelse i den föreslagna lagen gesmöjlighet att i sådana fall medge befrielse från eller nedsättning av skatten. 1977/78:78 25 Utredningenhar särskilt behandlat frågan om dispens från skattskyldighet i det s. k. ombyggnadsfallei.Enligt nuvarande bestämmelser i 1 § tredje stycket OML skall full skatt tas utäven efter ombyggnad av gamla fordon med myckel lågt värde. RSV medger numera,med stöd av kungörelsen om befrielse från eller nedsättning av viss indirektskatt, befrielse från skall om det ombyggda fordonet innehafts aven ägare eller av person som är fordonets andre eller senareägare. Utredningen delar i princip den uppfattning som kommit till uttryck i RSV:spraxis men föreslåratt RSV genom en särskild bestämmelse ges rätt att helteller delvis medge befrielse från skyldighet att eriägga skatt omskattskyldigheten inträder senare än efter det att fordonet förstagången fördes in i bilregistret och skatten kan anses oskäligt stor iförhållande till fordonets värde. Utredningenhar även behandlat vissa problem med diplomatfordon. Vid införsel av sådanafordon åtnjuts under vissa förutsättningar tull- och skattefrihet. I 12 §tullkungörelsen (1973:1014) anges att tull skall betalas för fordon för vilkettullfrihet medgetts, om fordonet överiåtes tidigare än efter det att detangavs till förtullning. I samband därmed tas även mervärdeskatt ut påfordonet. Däremot tas enligt nuvarande praxis inte omsättningsskatt ut i dessafall eftersom fordonet vid överiåtelselillfället är upptaget i bilregistret.Utredningen anser att en sådan omsättningsskattefri handel bör förhindras ochföreslår att i lagen anges att för fordon, för vilket förutsättningarna förtidigare medgiven tull- och skattefrihet upphört, skatt skall tas ut även omfordonet är registrerat. Utöverden nu beskrivna möjligheten till skattebefrielse för diplomatfordon finns i OMLbestämmelser som medger rätt till återbetalning av omsättningsskatt för fordonsom blivit befriade från vägtrafikskatt enligt 6 § vägtrafikskattelagen. Enligtdenna bestämmelse får regeringen under förutsättning av ömsesidighel förordnaom undanlag från skatteplikt för vissa diplomatfordon. Har omsättningsskattutgått för fordon som på detta sätt befriats från vägtrafikskatt skall RSV,efter ansökan, förordna om återbäring av omsättningsskatt som erlagts ellerskall eriäggas. Utredningen har inhämtat att denna form av återbäring ärovanlig. Vidarepåpekar utredningen att OML i sin nuvarande utformning saknar bestämmelser sommöjliggör krav på återbetalning till statsverket av skatt som återburils förfordon som försäljs inom viss kortare lid efter återbäringsbeslutet. Utredningenfinner det främst från principiella synpunkter olämpligt att låta befrielseefter ömsesidighetsprövning från en typ av skatt på fordon leda till återbäringav en annan typ av skatt på fordonet utan iakttagande av något ömsesidighetskravbeträffande den senare skatten. Skattefrihetsbestämmelserna har dessutomenligt utredningen en utformning som kan medföra missbruk. a. dessa skäloch då denna rätt till återbäring utnyttjas i 1977/78:78 26 myckelringa omfattning förordar utredningen att bestämmelsen slopas. Utredningenbehandlar slutligen vissa frågor rörande importerade skrotbilar. Utredningenhävdar, att endast bilar, som är så illa skadade att det är praktiskt tagelomöjligt att återställa dem i körbart skick, faller utanför det skattepliktigaområdet. Utredningen anser visseriigen att omsättningsskatten i princip intebör träffa importerade, utrangerade bilar, som demonteras och skrotas.Utredningen anser dock inte problemet vara av den omfattningen att en ändringav reglerna kan anses påkallad. Utredningensförslag har i stort sett fått ett positivt bemötande av flertaletremissinstanser. lämnar således förslaget i dess helhetutan erinran. Kammarrätten i har ingen erinran mot de tekniskabedömningar och de lämplighetsavvägningar som ligger till grund för förslaget. RSyanser att gällande bestämmelser fungerar i stort sett väl men att den gjordaöversynen var nödvändig. Ifrågan om beskattning skall ske efter fordonets vikt eller värde har endast och vänt sig mot utredningens förslag all beskattning skallske efter vikt. anser således att beskattning efter värdebör prövas ytteriigare. GTS pekar på de praktiska problem som finns vidberäkning av ett fordons vikt och anser bl. a. därför att det bör övervägas attbasera skatteberäkningen på fordonets cylindervolym. En sådan beräkningsgrundligger enligt GTS mer i linje med energi- och miljövårdspolitiska målsättningarän den nuvarande. ,R5I tillstyrker av bl. a. administrativa skäl beskattningefter vikt men ifrågasätter om inte speciella tillägg borde utgå när ett fordonär försett med extremt stark eller särskilt stor motor. Enligtsåväl gällande rätt som enligt utredningsförslaget administreras skatten av tvåverk, RSV och . GTS anser att tillämpningen av skatleförfattningarförsvåras om dessa administreras av flera statliga organ. Enligt GTS ärsvårigheterna särskilt stora för , när det gäller att fastställaskatt på privatimporterade personbilar. GTS hävdar att det bör övervägas attövergå till ett system med endast en beskattningsmyndighet och att ett förslaghäröver utarbetas i samråd mellan berörda myndigheter. Beträffandefrågan om beskattning skall ske efter totalvikt eller efter tjänsteviktframförs synpunkter från flera håll. Cranser-om beskattningen över huvud skallske efter vikt - att tjänstevikten i så fall bör läggas till grund för denna.AB påpekar att variationerna i ijänstevikt för varjefordonstyp kan vara stora, särskilt för lastbilar, varför skatten för en och Prop.1977/78:78 27 sammafordonstyp kan variera kraftigt om tjänstevikten läggs till grund förbeskattningen. /?5I förordar en övergång lill beskattning efter total vikt. Om -såsom utredningen föreslår - en totalviktsgräns införs för skatteplikten i frågaom lastbilar är det enligt RSV också naturiigt att skatten tas ut efter totalviktoch inte efter tjänstevikt. och Motorbranschens riksförbundförordar att frågan om en övergång till lotalviklsbeskattning blir föremål för ytteriigareprövning. finner alt utredningens förslag till förbättrad kontroll är ägnade attbegränsa möjligheterna lill skatteundandragande och tillstyrker därförförslaget i dessa delar. Utredningensförslag att sätta skatiepliklsgränsen för lastbilar vid lotal-vikten 2 800 kgoch därigenom minska möjligheterna till skaltefrihet i de s. k. ombyggnadsfallengodtas av trots att det medför ökade kostnader förkommunerna. AB hävdar att gränsen inte nämnvärt begränsar möjligheterna tillskattefrihet i dessa fall eftersom de största modellerna av respektive typer avkombibilar f n. har en totalvikt över . Enligt RSV minskar möjlighetenatt undgå beskattning av stora stationsvagnar avsevärt om en totalviktsgränspå eller RSV anser dock att gränsen 3 000 kgär att föredra. och i tillstyrkerutredningens förslag om en viktgräns vid . /Motorbranschens riksförbundanser det i och för sig önskvärt att reglerna får en sådan utformning att mandärigenom hindrar förfaranden som innebär ett undandragande av skatt. Detlainnebär dock enligt förbundet inte att en lotalviklsbeskattning enbart förlastbilar bör införas. I stället anser förbundet all frågan om totalviktsgräns förlastbilar -liksom för övrigt frågan om en generell totalviktsbeskattning - börprövas i ett vidare perspektiv. GTS anser - om skatteberäkningen även ifortsättningen skall baseras på fordonets vikt - att gränsen för skattepliktigalastbilar bestäms till tjänstevikten . GTS,RSV och länsstyrelserna i och IWalmöhus län anser på liknande skälsom anförts beträffande lastbilaratt även vissa bussar bör vara skattepliktigaoch att gränsen för det skattepliktiga området bör sättas så att denöverensstämmer med gränsen för lastbilar. och saknasdet skäl att begränsa bilföretagens rätt alt förregistrera bilar. RSVtillstyrker förslaget om förbättrad skattekontroll med hjälp av det centralabilregistret. 1977/78:78 28 RSVdelar utredningens uppfattning att den nu gällande definitionen "lastbilmed skåp-, stationsvagns- eller personbilskarosseri" medför tillämpningsproblemmen ställer sig - liksom GTS - tveksamt till den föreslagna beteckningen"lastbil med skåpkarosseri". Enligt RSV finns begreppet skåpkarosseriinte definierat i någon lagstiftning och torde med gängse språkbruk inteomfatta alla fordonsslag som avses bli beskattade. En lämpligare avgränsning avdet skattepliktiga området kan man enligt RSV:s mening få genom begreppet"slutet lastutrymme". RSV påpekar dock att detta begrepp torde varanågot för vidsträckt och att vissa fordon därför uttryckligen måste undantasfrån skatteplikt. Remissinstansernassynpunkter på förslaget till skattepliktsgräns för lastbilar har delvis berörtsi det föregående. Därutöver kan nämnas att ochSveriges tillstyrker en totalviktsgränsmen hävdar att detta inte får innebära en utvidgning av det skattepliktigaområdet. Även tillstyrker en totalviktsgräns. Av framförallt praktiska skäl anser bolaget att beskattningen alltid bör grundas på denav fabrikanten angivna totalvikten. Bolaget påpekar att viktgränsen, oberoendeav var den dras, sannolikt medför en viss styrning vid anskaffandet av bilarmed en totalvikt som ligger i området kring gränsen och att det inte heller kanuteslutas att fabrikanterna åsätter sådana fordon en totalvikt som ligger övergränsvärdet. Först om gränsen dras vid torde enligt bolaget dessaeffekter kunna minskas mer påtagligt. motsätter sig att den nuvarande bestämmelsen om befrielse frånskatt för bilar som uteslutande är inrättade för brandväsendet slopas. Istället anser förbundet att undantaget bör vidgas och omfatta fordon, somanvänds uteslutande eller så gott som uteslutande vid räddningstjänst. Dennautvidgning av undantaget är enligt förbundet motiverad därför att kommunernanumera genom brandlagen är ålagda att svara även för annan räddningstjänst änbrandsläckning. anser det angeläget att nuvarande undanlag frånskatteplikt för s. k. invalidmotorcyklar bibehålls. Utredningenhar när det gäller skattskyldighetens inträde påpekat att vissa registreradeskattskyldiga säljer sina bilar i fast räkning till återförsäljare medan andralevererar bilarna till återförsäljare som i kommission säljer bilarna tillkonsumenter. I det förra fallet inträder skattskyldighet när bilen levereras tillåterförsäljaren och i det senare när bilen levereras från kommissionären köpare. Utredningen föreslår f n. ingen ändring av bestämmelserna i dettaavseende. RSV ifrågasätter däremot om tillräckliga 1977/78:78 29 skälfinns att behålla denna olikhet i fråga om skattskyldighetens inträde och anseratt en ändring bör övervägas. l\4otorcykelbranschensriksförbund avsiyrker utredningens förslag alt införa en ny viktklass förmotorcyklar med en tjänstevikt över . Enligt förbundet kan den nyaviktklassen medföra att fabrikanterna söker "banta" motorcyklarna,vilket kan antas gå ut över trafiksäkerhetsviiala delar. För att undvika dessaoch andra olägenheter föreslår förbundet - om en ny viktklass skall införas -alt denna endast skall omfatta motorcyklar med en ijänstevikt över . Utredningensförslag om skatt grundad på fordonets värde vid import av äldre begagnadefordon utsätts för kritik av flera remissinstanser. delar utredningens uppfattning i denna fråga. RSV motsätter siginle förslaget men påpekar att bestämmelsen kommer att medföra tröskeleffektersom kan ifrågasättas. är tveksamt till förslaget, bl. a. därföratt ytterligare en beskattningsgrund införs och benägenheten att importeraäldre begagnade fordon torde öka. bilindustri- och bilgrossistförbundanser att frågan om ett reducerat skatteuttag för äldre begagnade bilar somimporteras bör bedömas i ett större sammanhang. GTS och avstyrker bestämt förslaget om värdeskatt vid import av begagnadebilar. Enligt GTS kommer en sådan beräkningsmetod att medföra mycket storatillämpningssvårigheter, bl. a. när ett fordons årsmodell och verkliga värdeskall bestämmas. GTS ifrågasätter också om det finns anledning att indirektuppmuntra importen av äldre bilar. hävdar altförslaget, om det genomförs, kan komma att försvåra samhällets konsumentpolitikoch alt gällande bestämmelser om trafiksäkerhet och miljökrav kan blieftersatta. Lagen(1956:545) om omsättningsskatt på motorfordon (OML) har varit i kraft sedan den1 . härvid en granskning av lagen funnit densvårtolkad och föråldrad i många avseenden och har därför ansett en översynangelägen. En sådan översyn har gjorts av punktskatteutredning.Resultatet har redovisats i betänkandet (Ds B 1977:3) Omsättningsskatten påmotorfordon, vilket har varit föremål för sedvanlig remissbehandling. Utredningensarbete och remissbehandlingen har visat att OML i stort sett har en lämpligutformning. De sakliga ändringar som föreslagits av utredningen ellerremissinstanserna är begränsade. Jag anser därför i likhet med utredningen altinnehållet i OML i stort sett bör bibehållas men ges en modernare utformningoch på några punkter ändrat sakligt innehåll. 1977/78:78 30 Skattenär f n. utformad som en viktskatt. Utredningen föreslår ingen ändring på dennapunkt, vilket godtas av flertalet remissinstanser. För egen del anser jag allen beskattning efter fordonets vikt väl överensstämmer med omsättningsskattenssyfte och förordar därför att viklskatten bibehålls, i vart fall t. v. Enligtgällande bestämmelser utgör fordonets tjänstevikt beskattningsunderiag.Utredningen anser att totalvikten i och för sig är ett mer entydigt begrepp äntjänstevikten men har funnit att en eventuell övergång till totalviktsbeskattningbör anstå till dess formerna för den framtida fordonsbeskattningen prövas iett mera övergripande sammanhang. Flertalet remissinstanser instämmer iutredningens uppfattning. Endast generaltullstyrelsen (GTS) förordar- ombeskattningen över huvud skall ske efter vikt -att tjänsteviklen skall läggas lillgrund för denna. Enligtmin mening erbjuder en totalviktsbeskattning vissa fördelar framför en tjänsteviktsbeskattning.En övergång till totalviktsbeskattning förutsätter dock omfattande justeringarav skattesatserna. Jag är därför {. n. inte beredd att förorda en beskattningefter totalvikt. Frågan bör dock närmare undersökas. Jag har erfarit att vägtrafikskatteutredningen(B 1977:05), som f n. ser över vägtrafikskattebestämmelserna, avser att ta uppfrågan om en övergång till totalviktsbeskattning när det gäller vägtrafikskalten.Med hänsyn till sambandet mellan dessa frågor bör vägtrafikskatteutredningen taupp frågan om en övergång till beskattning efter totalvikt enligt OML. Utredningenhar föreslagit att gränsen för det skattepliktiga området för lastbilar sättsvid toialvikten i stället för som vid tjänsteviklen Syftet med förslaget äratt minska möjligheterna att uppnå skattefrihet genom att relativt enkelt byggaom vissa stationsvagnar till lastbilar med ijänstevikt över . Flertaletremissinstanser tillstyrker att det skattepliktiga området för lastbilarbestäms av totalvikten. Delade meningar råder emellertid om var gränsen skalldras. AB hävdar att denna måste sättas högre för attbegränsa möjligheterna till skattefrihet medan () anser arten totalviktsgräns vid eller - vilket verketföredrar - kan minska skatteflykten avsevärt. ochlänsstyrelsen i tillstyrker utredningsförslaget. och motsätter sigen utvidgning av del skattepliktiga området. GTS anser att gränsen bör dras vidtjänstevikten . GTS, RSV och länsstyrelserna i och Malmöhuslän anser på liknande skäl som anförts beträffande lastbilar att även vissabussar bör vara skattepliktiga och att gränsen för det skattepliktiga områdetbör sältas så att den överensstämmer med gränsen för lastbilar. Jagfinner det angeläget att möjligheterna till skatteundandragande genom ombyggnadav fordon begränsas så långt möjligt. Liksom utredningen anser jag att så kanske genom alt det skattepliktiga området för lastbilar bestäms av totalvikten.Gränsen bör dock enligt min mening dras vid för att 1977/78:78 31 åtgärdenskall få önskvärd effekt. Jagtillstyrker vidare några remissinstansers förslag att vissa bussar bör görasskattepliktiga. De bussar det här är fråga om har skåpkarosseri av samma slagsom används även lill personbilar och lastbilar. F. n. är personbils- ochlastbilsversionerna skattepliktiga. Rättviseskäl talar för att ävenbussversionen görs skattepliktig. Gränsen för det skattepliktiga området böräven för dessa fordon dras vid totalvikten . Utredningenhar i samarbete med trafiksäkerhetsverkets registeravdelning utarbetat enprincipskiss till ett kontrollsystem. Jag vill nu anmäla att jag har för avsiktatt föreslå regeringen att i enlighet med utredningens förslag ge RSV i uppdragatt lägga fram förslag om försökels utförande och kostnaderna för detta. Idelta sammanahang vill jag också framhålla vikten av att trafiksäkerhetsverketsutredning om begränsning av rätten till förregistrering fullföljs.Genom dessa åtgärder torde de av påtalade riskerna för kringgående avlagstiftningen kunna begränsas avsevärt. Bilarsom är inrättade uteslutande för brandväsendet är undantagna från skattepliktenligt OML. För att uppnå överensstämmelse mellan OML och vägtrafikskattelagen(1973:601) föreslår utredningen att undantaget i OML för brandfordon upphävs.Svenska kommunförbundet motsätter sig att undantaget slopas. För egen delansluter jag mig till utredningens förslag. Detta innebär visseriigen en vissutvidgning av det skattepliktiga området, uppskattningsvis något tiotal fordonper år, men å andra sidan erhålles en önskvärd anknytning till vägrafikskatielagen. Frånskatteplikt enligt OML är vidare undantagna s. k. invalidmotorcyklar som ärkonstruerade för en hastighet av högst . Utredningen föreslår attundantaget tas bort, eftersom antalet sådana motorcyklar inte överstiger 20 ochinte någon av dessa är tillverkad efter 1966. Då antalet nyregistreringar avinvalidmotorcyklar torde komma att bli obetydligt biträder jag utredningensförslag på denna punkt. Jag vill erinra om att möjligheten till skattebefrielseför dessa fordon inte avskärs helt, eftersom skatteåterbäring även ifortsättningen bör få ske i de fall då fordonet befrias från vägtrafikskattenligt 40 § första stycket vägtrafikskattelagen. Jag vill också påpeka attandra typer av handikappfordon inte berörs av ändringen. Utredningenföreslår att en nedre viktgräns för skatteplikten för personbilar införs ochsätts vid tjänstevikten . Vissa mindre fordon, som inte är konstrueradeför att köras på allmän väg, t. ex. fordon som används enbart på tivolin o. d.kommer då att bli skattefria. Jag delar utredningens uppfattning härvidlag ochföreslår att en sådan nedre viktgräns införs. Förmotorcyklar utgår skatten f n. med fasta belopp i tre tjänsteviktsklasser,nämligen . om vikten understiger , . om vikten är högre meninte överstiger samt . i övriga fall. Utredningen har funnit attförhållandevis många motorcyklar väger omkring och kostar ca 20 000 kr.Skatten för dessa motorcyklar är relativt sett betydligt lägre än för 1977/78:78 32 Utredningen föreslår därför au en ny viktklass införs för motorcyklarmed en tjänstevikt över och att skatten sätts till . för dessa.Motorcykelbranschens riksförbund avstyrker förslaget. För egen del anser jagatt rättviseskäl talar för utredningens förslag. Jag förordar därför alt detgenomförs. Enligtgällande rätt tas skatt vid import ut efter samma skattesatser på såväl nya sombegagnade fordon. Utredningen anser att det i vissa fall är oskäligt att vidimport av gamla fordon ta ut full skatt och föreslår att skatten vid import avmer än fordon bestäms till av fordonets värde. Flera remissinstanserkritiserar förslaget. Därvid hävdas bl. a. att en sådan beräkningsmetod skullemedföra mycket stora tillämpningsproblem och att man kan ifrågasättariktigheten av att uppmuntra importen av äldre bilar. Dessa invändningarförtjänar beaktande och jag biträder därför inte utredningens förslag i dennadel. Iövrigt föreslår utredningen - förutom vissa mindre materiella justeringar - en förfatlningstekniskmodernisering av lagtexten. Med endast smärre avvikelser tillstyrkerjagutredningsförslaget i dessa delar. Jag tillstyrker även förslaget alt skattenskall benämnas försäljningsskatt på motorfordon. Denföreslagna nya lagen kräver vissa följdändringar i förordningen (1973:981) omfrihet för införselavgift, bilskrotningslagen (1975:343), vägtrafikskattelagenoch lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Vidare bör skattebrottslagen (1971:69)och lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m. görastillämpliga på försäljningsskatten. Slutligenvill jag ta upp ytteriigare en fråga. I 1 § förordningen (1960:603) om bidrag tillvissa handikappade ägare av motorfordon finns hänvisningar till vägtrafikskallelagen.Efter ändringar i sistnämnda lag bör hänvisningarna ändras. Vidare bör 7 §utgå. Förslagettill lag om försäljningsskatt på motorfordon Första stycket innehållerett inledningsstadgande med motsvarighet i andra punktskatteförfattningar. Iandra stycket har oförändrad tagils in 1 a § OML. Paragrafen motsvarar 1 §femte stycket första punkten i OML. Den ändring som gjorts är av redaktionellnatur. I utredningens förslag hänvisas även till bilregisterkungörelsen. Genomen omredigering av 9 § andra stycket 1 kan denna hänvisning tas bort. Paragrafen motsvarar 2 §andra stycket och 5 S OML. Genom hänvisningen i andra stycket till tullagenbehöver reglerna för införsel av skallepliktiga fordon av annan än den somregistrerats som importör hos RSV 1977/78:78 33 interegleras särskilt, t. ex. när del gäller skattskyldigheten. Paragrafens första styckemotsvarar närmast 1 § andra stycket OML. Skatteplikt för vissa bussar harinförts. Det nya andra stycket har tillagts i förtydligande syfte. Paragrafen motsvarar 3 § OML.Skattskyldigheten för icke yrkesmässigt tillverkade fordon överförs tillfordonets ägare. I övrigt är ändringarna av redaktionell natur. I fråga omskattskyldigheten vid införsel gäller, på grund av hänvisningen i 3 § andrastycket, tullagen. Bestämmelsen har sinmotsvarighet i 12 § OML. De rent administrativa föreskrifterna i 12 § OML in i en tillämpningsförordning. Någon principiell ändringgörs inte av bestämmelsen i 2 § OML om tidpunkten för skattskyldighetensinträde när det gäller registrerade skattskyldiga. 1tillämpningsförordningen bör liksom anges att skattepliktigt motorfordonskall anses uttaget från rörelsen den dag fordonet införts i bilregistreteller, om fordonet avställts, då avslällningen upphört. om skattskyldighetens inträde vid uttag från rörelsen blir defordon som tas ut från lagret för annat ändamål än försäljning, t. ex. demonstrations-och leasingbilar, beskattade. Förskattepliktiga fordon som tillverkats av annan än yrkesmässig tillverkareinträder skattskyldighet för ägaren när fordonet första gången registreras. Vidsådan ändring av fordon som medför att fordonet blir skattepliktigt inträderskattskyldigheten, om fordonet inte är registrerat, när det införs i registretoch annars när det efter registreringsbesiktning tas upp i bilregistret somfordon av skattepliktigt slag. I en tillämpningsförordning bör anges att detankommer på TSV att anmäla alla sådana registreringar till RSV, I OML finns föreskrifterna om skattesatser i 4 §.Såvitt avser personbilar och lastbilar är dessa oförändrade. En ny viktklasshar införts för de tyngsta motorcyklarna. Dessutom har skattesatser motsvarandedem som gäller för lastbilar införts för bussar. Utredningen föreslår i 9 och 10 §§ en visssystematik för den statliga beräkningen av skatten, dvs. det belopp som fastställelsebeslutetskall avse. Förslaget har vissa fördelar framför nuvarande ordning.