prop · G103136 · 1977-12-31 00:00:00 — Beslut i första instans i frågor om skattetillägg ochförseningsavgift fattas av lokala skattemyndigheten i det fögderi därbeskattningsorten är belägen. 1 vissa fall får dock bestämmavilken lokal skattemyndighet som skall besluta i sanktionsfrågan. Omskattetillägg vid eftertaxering beslutar skatterätten. Lokala skattemyndigheten skall pröva fråga omskattetillägg och förseningsavgift före taxeringsåret. I särskilda fall får beslut fattas senare t. ex. dåomfattande skriftväxling har varit nödvändig. Beslut får dock ej fattas efterden taxeringsåret. Innan beslut fattas om påföring, skall den skattskyldigeberedas tUlfälle att yttra sig, om inte hinder finns mot detta. Om det ärpåkallat, får yttrande även inhämtas av taxeringsnämndens ordförande. Rättas taxering med stöd av 72 a § TL skall lokalaskattemyndigheten påföra avgift eller ändra redan påförd avgift om detföranleds av rättelsen av taxeringen. Beslut om skattetillägg och förseningsavgift skall medangivande av skälen tillställas den skattskyldige i samma ordning somunderrättelse om avvikelse från deklaration. Beslutet innehåUer dock intebesked om avgiftens storlek eftersom skatten inte är uträknad, när beslutet omavgiften sänds till den skattskyldige. Skattetillägg och förseningsavgift debiteras som slutligeller tillkommande skatt enligt UBL och tillfaller statsverket.Avgiftssanktionerna skall anges i helt krontal så att öretal faller bort.Understiger skattetill-lägg eller, om även förutsättningar för förseningsavgiftföreligger, summan av skattetillägg och förseningsavgift , skall intenågon påföring ske. Prop.1977/78:136 56 Besvärsförfarandetföljer i princip de regler som gäller för taxering. Vissa särbestämmelsergäller bl. a. med hänsyn till att lokala skattemyndigheten och intetaxeringsnämnden är första instans i sanktionsfrågor som hänför sig tilltaxeringsarbetet i första Instans. Talanmot lokala skattemyndighetens beslut om skattetillägg och förseningsavgiftförs enligt § TL genom besvär hos skatterätten, och skall inkomma tillskatterättens kansli efter det att den skattskyldige harerhållit del av beslutet. Enligt116 g § tredje stycket kan taxeringsintendenten föra talan om påföring eUerändring av avgift. Bestämmelsen innebär bl. a. att han hos skatterätten kanyrka att skattetillägg eUer förseningsavgift påförs, när lokalaskattemyndigheten har underlåtit detta eller inte haft skäl att gå in på fråganhärom. Vidare föreskrivs i samma stycke att taxeringsintendentens besvär omsådan avgift skall, om han för talan om taxering eller eftertaxering, föras isamband med målet om taxering eller eftertaxering. Av den allmänna hänvisningeni 116 j § till övriga bestämmelser i följer bl. a. att taxeringsintendentenhar rätt att anföra besvär hos länsskatterätten intill utgången av april månadåret efter taxeringsåret. I116 i § föreskrivs, att om det vid prövning av besvär i taxeringsmål befinnsatt taxering skall sättas ned skall därav föranledd ändring av avgift beslutas.Det Innebär att skattedomstol oavsett yrkande skall besluta om nedsättning, ombeslut 1 taxeringsfrågan medför ändring av förutsättningarna för beräkningen avavgifterna tlU den skattskyldiges fördel. 2.3Skatteadministrativa sanktioner enUgt ML Bestämmelserom skattetillägg och förseningsavgift finns i 64 a64 h §§ ML. Dessa reglerstämmer i flertalet hänseenden sakligt sett helt överens med motsvarande regleri TL. Förutsättningarna för att påföra skattetillägg är desamma enligt TL ochML. SkattetUlägg påförs vid oriktig uppgift i deklaration eller annatskriftligt meddelande (64 a § första stycket), vid skönsmässig beskattning pågrund av bristfällig deklaration och då skönsbeskattning äger rum på grund avutebliven deklaration (64 a § andra stycket). Meddelandesom har lämnats för skattskyldig juridisk person skall enligt 64 a § fjärdestycket anses vara avlämnat av den skattskyldige, om det inte är uppenbart attuppgiftslämnaren har saknat behörighet att företräda den skattskyldige. 2.3.2 Skattetilläggvid oriktig uppgift Föratt skattetillägg vid oriktig uppgift skall utgå krävs att den skattskyldigehar lämnat deklaration eUer annat skriftligt meddelande tiU Prop.1977/78:136 57 ledningför fastställelse av hans egen skatt. Vidare skall det skriftliga meddelandetinnehålla en oriktig uppgift. Begreppet oriktig uppgift kan även innefattaförtigande av en uppgift som skulle ha haft betydelse vid skattensfastställande. Någon bestämmelse som motsvarar den i 116 b § TL attskattetillägg inte utgår vid oriktigt yrkande, finns ej i ML. 1 RSV:sanvisningar (RSV II 1972: 17) uttalas dock, att oriktigt yrkande ej föranlederskattetillägg. EnligtRSV:s anvisningar bör vidare, vid bedömningen av huruvida tillägg skall utgåeller ej, beaktas att varje redovisningsperiod utgör en sluten enhet. Detförhållandet att ett fel i redovisningen för en period har korrigerats ellerkan antas komma att korrigeras i nästkommande period(-er) utan att detta harmeddelats, s. k. periodiseringsfel, utesluter således inte i och för sig atttiUägg utgår. Detsamma gäller vid transaktioner mellan skattskyldiga parter,då för lågt redovisad utgående skatt hos säljaren svarar mot ett för lågtavdrag för ingående skatt hos köparen. SlutUgenfordras för skattetillägg för oriktig uppgift att skatten förredovisningsperioden till följd av avvikelse från den oriktiga uppgiften skallha utgått med högre belopp eller tillgodoräknats med lägre belopp än ommeddelandet hade följts vid skattens fastställande. Skattetilläggpåförs om skatten med stöd av 30 § tredje stycket eller 38 § tredje stycket MLhar höjts skönsmässigt därför att den inte har kunnat beräknas tillförUtligtmed ledning av lämnad deklaration och övriga handlingar eller har uppskattatsefter skön. 2.3.4 Skattetilläggetsstorlek och beräkning Skattetilläggvid oriktig uppgift beräknas på det skattebelopp som till följd av avvikelsefrån den oriktiga uppgiften utgår eller ej skall tiUgodoräknas denskattskyldige. I det belopp, på vilket tillägget beräknas, skall således räknasin även sådan minskning av överskjutande ingående skatt, som skett tUl följd avatt oriktig uppgift har rättats. Skattetilläggvid skönsmässig beskattning på grimd av bristfällig deklaration beräknas på denskatt som utgår utöver vad den skattskyldige har uppgett i deklaration ellerannan handling avgiven tUl ledning vid beslut i fråga omskatten. Hardeklaration inte länmats, utgår i regel skattetiUägg beräknat på hela denskönsmässigt faststäUda skatten. Har visst skattebelopp uppgetts i annatmeddelande än deklaration, beräknas tiUägget på det faststäUda belopp somöverstiger beloppet enligt detta andra meddelande. Skattetilläggenligt ML utgår av avgiftsunderlaget. 1977/78:136 58 Tilläggsom har påförts vid utebliven deklaration skall helt undanröjas avlänsstyrelsen om deklaration lämnas inom en månad från den dag då den skattskyldigehar fått del av beslutet om tillägg. Skattetilläggutgår inte i den mån avvikelse från vad den skattskyldige har uppgett innebärrättelse av uppenbar felräkning eUer miss-skrivning. Sådana fel som haruppstått på grund av felräkning eller misskrivning i den skattskyldigesunderlag för deklarationen medför däremot att tiUägg i princip skall utgå.Detta gäller också fel av redovisningsteknisk karaktär, konteringsfel ochliknande. Harskattskyldig frivilligt rättat oriktig uppgift, påförs inte skattetillägg. Förseningsavgiftkan påföras dels skattskyldig som har att avge deklaration för mervärdeskattutan anmaning, dels skattskyldig som enligt 6 § ML är undantagen frånredovisningsskyldighet. I det senare fallet utgår dock avgift först sedan denskattskyldige har underlåtit att efterkomma anmaning att deklarera. Har skattskyldig trots anmaning inte avgett deklaration inomföreskriven tid, utgår dubbel avgift med . Dubbel avgift påförs även idet fall den skattskyldige för någon av de tre närmast föregående periodernahar underlåtit att lämna deklaration inom föreskriven tid. Enligt RSV:sanvisningar bör därvid med underlåtenhet förstås endast sådan som föranlett attavgift har tagits ut. 2.3.7 Befrielsefrån särskild avgift Bestämmelsemaom eftergift enligt ML har fått ett innehåll som stämmer överens medmotsvarande föreskrifter i TL. Sålunda får skattetiUägg helt efterges, omfelaktigheten eller underlåtenheten med hänsyn till den skattskyldiges ålder,sjukdom, bristande erfarenhet eller den oriktiga uppgiftens särskildabeskaffenhet eller därmed jämförlig omständighet är att anse som ursäktlig,eller om det belopp som kunde ha undandragits genom felaktigheten ellerunderlåtenheten är att anse som ringa. Vadnu har sagts gäller i tillämpliga delar beträffande förseningsavgift. Sådanavgift får även sättas ned. Iförarbetena har befrielsegrunderna enligt ML inte särskilt kommenterats. (SOU 1969: 42 s. 244) som departementschefen (prop.1971: 10 s. 282) hänvisade till vad som hade sagts beträffande befrielse frånsärskild avgift enligt TL. RSVhar meddelat utföriiga anvisningar i fråga om tUlämpningen av befrielsegmndema(RSV II 1972: 17 s. 6 och RSV Im 1975: 3). 1977/78:136 59 2.3.8 Förfarandet vid påföring av avgift beslutar i första instans i frågor omskattetillägg och förseningsavgift enligt ML. Det är således samma myndighetsom fattar beslut om såväl mervärdeskatt som särskild avgift enligt ML. Dettagäller även vid efterbeskattning. Beslut om skattetiUägg och förseningsavgift fattas i sammaordning som beslut i fråga om skatten. Beslut om avgift är således preliminärtintiU dess slutligt beslut har meddelats eller anses 'föreligga enligt 36 §tredje stycket ML. Nytt preliminärt beslut skall meddelas när framkomnaomständigheter föranleder att tidigare preliminärt beslut skall ändras. EnUgt 64 e § andra stycket ML skaU skattskyldig som harhemställt om befrielse från avgift meddelas nytt beslut i avgiftsfrågan även omhemstäUan inte har bifallits. Även sådant beslut är preliminärt intill dessslutligt beslut meddelas eller anses föreligga. Beslut om påföring av särskild avgift i samband medefterbeskattning fattas av i samma ordning som beslutet omefterbeskattning. Såväl skatt som avgift påförs direkt i den beslutshandlingsom upprättas och delges den skattskyldige i skatte- eller avgiftsfrågan.Avgift eller för en och samma redovisningsperiod utgående avgifter, som ej uppgårtUl , påförs inte. I 18 § mervärdeskattekungörelsen (1968: 431), MK, finns enhänvisning tiU 15 § förvaltningslagen (1971:290), FL, som innebär att denskattskyldige, om det inte är uppenbart obehövligt, skall beredas tillfälle attyttra sig innan beslut meddelas. Bestämmelsen härom är tillämplig även i frågaom skattetillägg. Liksom i fråga om fastställd skatt krävs, för att besvärskall tas upp till prövning, att slutligt beslut har meddelats. Detta kan skeantingen på begäran av den skattskyldige eller, om särskUda skäl föreligger, avlänsstyrelsen ex officio. Slutligt beslut kan avse såväl fastställd skatt ochavgift som enbart avgift. Om den skattskyldige har begärt slutligt beslutendast beträffande fastställd skatt och beslutet i fråga om skatten kan kommaatt Inverka på påförd avgift bör enligt RSV:s anvisningar det slutligabeslutet omfatta även avgiften. Talan mot beslut om skattetiUägg och förseningsavgift försi samband med besvär i beskattningsfrågan eller som särskild talan över enbartavgiftsbeslutet. Härvid gäller de bestämmelser om besvär i fråga om skatt, somfinns intagna i 5157 §§ ML. Det allmännas talan förs av ett i varje länförordnat allmänt ombud, som i princip har samma uppgifter och StäUning somtaxeringsintendent har enUgt TL. Om det vid prövning av besvär i mål om mervärdeskatt finnsanled- 1977/78:136 60 ningatt sätta ned skatt, som den skattskyldige skall betala, eller höja skatt, somden skattskyldige skall återfå, (överskjutande ingående skatt) skall däravföranledd ändring av skattetillägg beslutas. 2.4Skatteadministrativa sanktioner enligt FFL Enligt1 § FFL är lagen tillämplig i fråga om punktskatter i den mån förordnande däromhar meddelats i vederbörande skatteförfattning. Sådant förordnande harmeddelats beträffande flertalet punktskatter. I fråga om vissa skatter såsomstämpelskatten äger FFL tillämpning endast i vissa delar. Bestämmelserom skatteadministrativa sanktioner finns i 37 a37 g §§ FFL. Dessa reglerstämmer i allt väsentUgt överens med motsvarande regler i ML. Eftersom det påpunktskatternas område saknas bestämmelser om att ingående skatt skalltillgodoräknas, finns till skUlnad från ML inte någon föreskrift omskattetillägg vid för hög tillgodoräkning av skatt. En annan skiUnad avserundanröjande av skattetillägg, som har påförts vid utebUven deklaration. EnligtML undanröjs tillägget av , om deklaration lämnas senast inom enmånad från den dag då den skattskyldige har fått del av beslutet om skattetUlägget.FFL innehåller i detta hänseende det tillägget att undanröjande skall ske avbeskattningsmyndigheten efter anmälan av allmänna ombudet. Beslutom särskild avgift fattas av beskattningsmyndigheten. Talan mot beslut försgenom besvär hos kammarrätten i . Iförarbetena hänvisas i fråga om befrielsegrunderna i stort till vad som harsagts beträffande motsvarande föreskrift i ML (SOU 1969: 42 s. 244 och prop.1971: 10 s. 285). Varje särskildpunktskatteförfattning innehåller bestämmelser om vem som är skattskyldig. Närskatt utgår för viss vara som fallet är t. ex. i fråga om särskild varuskatt,energiskatt eller tobaksskatt skall den som bedriver tillverkning av varanregistreras som skattskyldig hos RSV. Anmälan för registrering skall lämnas,innan den skattepliktiga tillverkningen påbörjas. Enligt vissa författningarkan återförsäljare eller importör av skattepliktig vara efter ansökanregistreras hos RSV som skattskyldig. På grund av registreringen har de iregel rätt att både importera och inom landet köpa varor utan att skatt tas utpå dessa. Registreringen medför skyldighet att deklarera och inbetala skattför bestämda beskattningsperioder i regel månad eUer kvartal. Av andra punktskatteförfattningarföljer att skattskyldighet för en och samma skattskyldig i princip endastInträder vid ett enda tUlfäUe t. ex. i fråga om stämpelskatt på aktier. Förbåda kategorierna av skattskyldiga utgår de skatteadministrativa sanktionernaefter samma grunder. Ifråga om förfarandet vid avgiftspåföringen gäUer enligt FFL liksom enligt ML att beslut om skattetillägg och förseningsavgift skall Prop.1977/78: 136 61 fattasi samma ordning som beslut om fastställande av skatt. Besluten skall dock tillskillnad från ML vara slutliga om inte beskattningsmyndigheten finnererforderligt att avgiften preliminärt fastställs, innan utredning i ärendethar slutförts. Vid skönsmässig påföring utfärdas regelmässigt preliminärtbeslut. Har sådant beslut utfärdats, har den skattskyldige även enligt FFLrätt att begära att slutiigt beslut meddelas. Har särskilt slutligt beslut intemeddelats, gäller att preliminärt beslut skall anses som slutUgt vid utgångenav kalenderåret efter det under vilket beskattningsperioden i fråga har gåtttill ända. 2.5 Skatteadministrativasanktioner enligt VL 127 § VL föreskrivs att beskattningsmyndigheten i samband med efterbeskattningskall påföra den skattskyldige skattetillägg av det skattebelopp somtUlkommer genom efterbeskattningen. Har tiUägget påförts på grund avunderlåtenhet att lämna föreskriven uppgift, undanröjs påföljden om uppgiftenlämnas inom en månad från den dag då den skattskyldige har erhållit del avbeslutet om skattetillägg. I fråga om sådant skattetillägg äger enligt sammalagrum bestämmelserna i 37 c37 e §§ FFL motsvarande tillämpning. Uppgårtillägget eller det sammanlagda beloppet av flera till fastställelseföreliggande skattetillägg inte till , påförs inte tiUägg. I28 § VL föreskrivs, att förseningsavgift om . skall tas ut avfordonsägaren, om vederbörlig uppgift om körsträcka för kilometerskattepliktigtfordon inte har lämnats inom föreskriven tid. Har ägaren anmanats men ändåunderlåtit att lämna uppgift inom föreskriven tid, fördubblas förseningsavgiftentill . Detsamma blir fallet om ägaren inte har lämnat uppgift inomföreskriven tid vid något av de tre närmast föregående uppbördstillfällena. Ifråga öm förseningsavgiften äger 37 c och 37 d §§ FFL motsvarande tillämpning. 2.6 Administrativasanktioner enligt AVGL Arbetsgivarnabetalar avgifter för finansiering av de allmänna socialförsäkringarnam. m. Arbetsgivaravgifterna tas i princip ut med vissa procentandelar avutgivna löner och uppdragsersättningar. Avgifterna debiteras och uppbärs avRFV med tillämpning av AVGL. Till ledning för beräkningav avgiftsunderlag skall arbetsgivaren i början av därpå följandeår självmant lämna s. k. arbetsgivaruppgift till lokala skattemyndigheten.Därvid skall i regel ett exemplar av bl. a. kontrolluppgifter enligt TLbifogas. I slutet av det sistnämnda året bestäms avgiften av RFV. AVGL innehåUer i 4349 §§bestämmelser om administrativa sanktioner, som i stort sett är utformade eftermönster av motsvarande före- Prop.1977/78:136 62 skrifterpå den indirekta beskattningens område. I vissa hänseenden har dock i ställetknutits an till . AvgiftstUläggpåförs i samma situationer som skattetillägg. Tillägget utgör avarbetsgivaravgift som har eller kunde ha undandragits genom en oriktig uppgift.Om avgiftsunderlaget bestäms skönsmässigt med avvikelse frånarbetsgivaruppgiften, beräknas tillägget på det tillkommande avgiftsbeloppet. Harnågon arbetsgivaruppgift inte lämnats, uppskattas avgiftsunderlaget skönsmässigt,och avgiftstillägg beräknas då på hela det påförda avgiftsbeloppet. Beslut omsådant tillägg undanröjs om arbetsgivaruppgift lämnas efterdelgivning av beslutet. Om arbetsgivaren har lämnat annat skriftligtmeddelande om avgiftsunderlaget än arbetsgivaruppgift beräknas tUlägget bara påtillkommande avgiftsbelopp. Densom inte lämnar arbetsgivarappglft i rätt tid påförs liksom 1 fråga omsjälvdeklaration förseningsavgift. Den utgör av fastställd arbetsgivaravgift,dock högst . Om arbetsgivaren dessutom har anmanats att lämna sådanuppgift, blir förseningsavgiften dubbel och . Beslutom avgiftstillägg eller förseningsavgift fattas av RFV och kan överklagas hosförsäkringsdomstolen. Mankan befrias från avgiftstillägg och förseningsavgift enligt samma grunder sompå den Indirekta beskattningens område. RFV har i betydande utsträckningtillämpat eftergiftsgrunderna ex officio. 3.1Kritiken mot det skatteadministrativa sanktionssystemet 3.1.1 Motioner iriksdagen m. m. Utredningen erinrar om attflera riksdagsmotioner har behandlat det skatteadministrativasanktionssystemet. I motionerna uttalas att systemet visserligen allmänt setthar stärkt skattemoralen men att det har skett till priset av beslut som förden skattskyldige varit obilliga. Genomgående kritiseras bristen pånyansering. (SkU 1975: 31) framhöll att det var angeläget attutredningen påskyndade sitt arbete och om möjligt med förtur behandlade fråganom jämkning av skattetillägg. ämbetsberättelser för åren 19731975 har JO tagit upp frågor omtillämpningen av om skattetUlägg och förseningsavgift.Inspektioner har visat att tillämpningen inneburit problem. 1977/78:136 63 Detgäller särskilt gränsdragningen mellan yrkande och oriktig sakuppgift. Ettannat problem gäller hur lokala skattemyndigheten skulle förfara när denskattskyldige efter taxeringsnämndens beslut men före beslutet omskattetiUägg visade att han inte hade haft den intäkt som taxeringsnämndenhade påfört honom eller att han faktiskt hade haft den kostnad för vilkentaxeringsnämnden vägrat honom avdrag. I dylika fall skall i princip på grund avlagstiftningens konstruktion skattetillägg påföras. Det förekommer emellertidi sådana situationer att lokala skattemyndigheten underlåter att påföratillägg och i stället lämnar handlingarna till länsskatterätten för åtgärd.Det kan enligt JO diskuteras om det inte i TL borde skrivas in möjlighet förlokala skattemyndigheten att i fall av nu angivet slag underlåta att påföraskattetillägg och i stället lämna över ärendet till taxeringsintendent föreftergranskning. viss mån likartat problem uppkommer när det av upplysningar i deklarationeneller eljest framstår som sannolikt att taxeringsnämndens avvikelse ärfelaktig, låt vara att den skattskyldige inte har förmått att direkt visa dettaförhållande. I dessa fall kan regelmässigt påföras skattetillägg utan annanutredning av lokala skattemyndigheten än att tillfälle bereds den skattskyldigeatt yttra sig. Detta stämmer också överens med lagstiftningens innehåll. Detkan därför enligt JO:s uppfattning diskuteras om inte en vissutredningsskyldighet borde åvila lokala skattemyndigheten när handläggarenbetvivlar att taxeringsnämndens beslut är materiellt riktigt. Ivissa fall kan det enligt JO diskuteras om det varit rimligt att påföraskattetillägg. Detär mycket vanUgt att den skattskyldige på deklarationens fjärde sida genomkryssmarkering lämnar felaktiga uppgifter om civUstånd eller barn.Taxeringsnämnden har i dessa fall genom uppgifterna på taxeringsavin normalttillgång till egna uppgifter i dessa hänseenden. Felaktiga uppgifter från denskattskyldiges sida upptäcks ofta, om ej alltid, och kan därför rättas. Trotsatt felaktighet av detta slag enligt JO ofta får anses bero på oförmåga attfylla i en blankett utnyttjas möjligheten till eftergift sällan. Ettannat fall som har uppmärksammats av JO rör tillämpningen av bestämmelserna omrätt beskattningsår. Den skattskyldiges felaktiga redovisning behöver ejalltid medföra att beskattningsresultatet, bedömt , blir förlågt. Dessutom är regeln om beskattningsårets slutenhet ej absolut utanårsskiftesbetalningar kan under vissa förutsättningar hänföras till det enaeUer . Frågan om när ett belopp skall anses vara tUlgängligt förlyftning kan också vara svårbedömd. I dessa fall blir taxeringsnämndensståndpunkt automatiskt avgörande för frågan om oriktig uppgift skall ansesföreligga. Prop.1977/78:136 64 dedock skattetillägg kunna efterges med hänsyn tillur-säktlighetsrekvisitet "uppgiftens särskilda beskaffenhet eller därmedjämförlig omständighet". Beträffandebefrielsegrunderna har JO ämbetsberättelse (s. 393394) konstateratatt RSV:s föreskrifter om deras tillämpning endast innefattade tämligengenerella regler efter vilka prövningen skuUe ske. JO har erfarit, att maninom RSV i allmänhet har velat vara ganska försiktig med att meddelaanvisningar till ledning för lokala skattemyndigheten då man vill vara säker påatt verkets uttalanden skulle stå sig vid skattedomstolamas prövning. Tyvärrhar lokala skattemyndigheten enligt JO visat en tendens att följaföreskrifterna till punkt och pricka även när resultatet har blivit materielltotillfredsställande. Den mjuka tillämpning som har fömtsatts har ofta intealls förekommit. JO har funnit att tillämpningen av skattetillägg har varitväl hård ibland i de fall där skattskyldiga ungdomar, vars anhöriga tidigare århade upprättat den unges deklaration, själva försökt deklarera. Andrafall vilka i sanktionshänseende enligt JO kan leda till obilliga resultatföreligger när arbetsgivarnas information till de skattskyldiga omlöneförhåUandena är bristfällig liksom då avlämnade kontrolluppgifter ärfelaktiga. JO anser att det borde övervägas att komplettera RSV:s föreskrifterbeträffande de skattskyldiga löntagare som under beskattningsåret för förstagången redovisar inkomst av annan fastighet. Denna kategori nämns intesärskilt 1 de nu gällande föreskrifterna om befrielsegrunderna. Det kan enligtJO:s uppfattning för många nyblivna egnahemsägare, som inte har ägtfastighet eller varit skuldsatta, vara svårt att på ett korrekt sätt tillämpabeskattningsreglerna. Sammanfattningsvisuttalar JO ämbetsberättelse (s. 402), att han mot bakgrund av attdet hade varit fråga om en ny lagstiftning och att uttryckligt önskemål ommjuk tillämpning hade framförts i förarbetena funnit att lokalaskattemyndighetens tiUämpning av befrielsegrundema snarare hade varit väl hårdän generös. JO anser också att besluts- och besvärsförfarandet har en delsvagheter. Iskrivelse tUl statsrådet och chefen för den 3 mars 1975hemställde vissa enskUda organisationer bl.