prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Fiskerilånefonden 8 242 000 Lånefonden till främjande av beredning och avsättning av fisk in. Lån för investeringar i bokhandel 1 200 000 Lån till experiinentbyggande ni. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 28 3. godkänna min beräkning avförändringarna i anslagsbehållningarna för /79, 4. godkänna min beräkning avförändringarna i dispositionen av röriiga krediter för /79, 5. antaga inom budgetdepartementetupprättat förslag till lag om storleken av statiig inkomstskatt som ingår ipreliminär skatt för /79, 6. godkänna min beräkning avdriftbudgetens inkomster för /79 enligt den vid detta protokollfogade specifikationen, 7. godkänna förslaget tillinvesteringsplan och investeringsstater för /79, 8. på kapitalbudgeten beräkna denmot investeringsplanen svarande inkomsttiteln till 7 . Långtidsbudget för perioden /79-1982/83 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslagBil. 1978/79-1982/83 Långtidsbudgetarbetels syfte är att kartiägga destatsfinansiella konsekvenserna på av redan fattade beslut ochgjorda åtaganden. En sådan kartläggning utgör ett underlag för en analys av destatsfinansiella förutsättningarna under den framförliggande femårsperioden.En sådan analys har sin givna plats vid en bedömning av förutsättningarna att iframtiden åstadkomma en tillfredsställande utveckling av den svenska ekonomin.I syfte att bättre belysa denna fråga har långtidsbudgeten, som i egentligmening endast omfattar statens inkomster och utgifter, utvidgats med vissaberäkningar rörande socialförsäkringssektorn. Även den kommunala utvecklingenberörs. Avsikten är att långtidsbudgeten på detta sätt skall kunna utgöra ettbättre underlag för bedömningar av den samlade offentliga sektornssparandeutveckling på något . Långtidsbudgeten har utarbetats inombudgetdepartementets budgetavdelning. Beträffande statsutgifterna utgör långtidsbudgeten enkalkyl över omfattningen av de finansiella och reala resurser som krävs föratt av statsmakterna uppställda mål skall kunna uppfyllas och gjorda åtagandeninfrias. Vad gäller statsinkomsterna har förutsatts oförändrade avgifts-och skattesatserunder perioden, i den mån inte ändringar aviserats eller beslutats. Samma metodhar i princip utnyttjats vid beräkningarna avseende socialförsäkringssektorn. Inga försök görs att förutse vilka nya beslut som kankomma att fattas eller effekterna härav. Långtidsbudgeten ärsåledes varken en plan för den framtida utvecklingen eller en prognos för denmest sannoUka utvecklingen. I det historiska perspektivet har det visat sig attden faktiska utgiftsutvecklingen i icke oväsentlig grad kommit att överstiga dei långtidsbudgeten upptagna beloppen. Avsikten med långtidsbudgeten är attredovisa vilken finansiell utveckling som blir följden om nya utgiftsåtagandenöver huvud taget inte görs och om skatte-oeh avgiftsreglerna inte ändras. Motdenna bakgrund kan förslag om nya aktiviteter och omprövning av redan'gällandeprogram bedömas. 1 1977/78. 1 saml Nr 150. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 2 2.1Den offentliga sektorns roll i samhällsekonomin Sambandenmellan den offentliga sektorn och övriga delar av ekonomin går i bådariktningarna. A ena sidan är möjligheterna att bygga ut den offentiiga sektornberoende av resurstUlgången och den ekonomiska utvecklingen i samhället iövrigt. Ä andra sidan är insatser inom den offentliga sektorn, exempelvis inomutbildning och forskning, barnomsorgen samt näringspolitiken, av väsentligbetydelse för utvecklingen i ekonomin i övrigt. Enväsentiig uppgift för den ekonomiska politiken är att påverkaresursfördelningen i samhället. Detta gäller såväl inkomstfördelning somresursernas fördelning mellan privat och offentlig sektor. Även resursanvändningeninom det privata näringslivet påverkas av den ekonomiska politiken, främst ifråga om investeringarnas omfattning och inriktning. Härtill kommer den viktigareglerande uppgift som finanspolitiken har att i samspel med kreditpolitikenbidra till en balanserad utveckling av ekonomin. Den långsiktigafinanspolitiken är därför förbunden med de centrala målen för den ekonomiskapolitiken: full sysselsättning, tUlfredsställande ekonomisk tillväxt, rimligprisstabilitet och balans i de utrikes betalningarna. Det är dessa mål som äravgörande när det gäller att bedöma.utvecklingen av budgetsaldot och detfinansieUa sparandet i den offentiiga sektorn. Det samlade finansiellasparandet i ekonomin är definitionsmässigt lika med bytesbalansens saldo. EnutveckUng som innebär ett negativt finansiellt sparande inom den offentligasektorn måste därför bedömas mot bakgrund av möjligheterna att uppnå ett motsvarandefinansiellt överskott inom andra delar av ekonomin. Inkomsternaför den totala offentliga sektorn (staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn) motsvarade av bruttonationalprodukten.Ar 1978 beräknas denna andel till . Är registrerades ett finansieUtsparande inom den offentliga sektorn som uppgick tUl ca . Är1978 väntas emellertid överskottet förbytas i ett underskott på ea 8 miljarderkr. Knappthälften av den offentiiga sektorns utgifter går till den privata sektorn iform av inkomstöverföringar. Återstoden tas i huvudsak i anspråk för statligaoch kommunala konsumtions- och investeringsutgifter. Ar 1977 utgjorde dessautgifter av bruttonationalprodukten. Ibåde femårsperspektivet och ett mera långsiktigt perspektiv analyserasresurstillgång och resursanvändning i de regelbundet återkommandelångtidsutredningarna. Den senast publicerade utredningen, LU 75, fram- Arbetet med en ny långtidsutredning pågår f. n. inomekonomidepartementet. Den avses täcka perioden 19781983 (utgör bas förberäkningarna) med en utblick bortom . Denna nya långtidsutredningberäknas kunna framläggas . Utgångspunktenför de alternativa utvecklingsvägar som presenterades i LU 75 var atttransaktionerna med omvärlden skulle balansera . Redan den då förutseddaförsämringen i tjänste- oeh transfereringsbalanserna, bl. a. förorsakad avräntekostnader för den utländska upplåningen, ledde till slutsatsen att enbetydande del av resurstillväxten måste avsättas för exportindustrin.Tillväxten i utrymmet för privat och offentiig konsumtion under perioden19761980 (med som bas för beräkningarna) angavs till något mer än 2 %per år. Påfrestningarnapå den svenska samhällsekonomin blev emellertid långt större än vad LU 75räknade med. Den ekonomisk-politiska strategi, den s. k.överbryggningspolitiken, som vårt land under stor politisk enighet valde efteroljekrisen för att värna om sysselsättningen, har lett till en utiandsupplåninglångt utöver vad som förutsågs i LU 75. I StäUet för en beräknad jämvikt år1980 förutses nu ett fortsatt betydande bytesbalansunderskott. Deninhemska efterfrågan, särskilt den privata konsumtionen och den offentligaefterfrågan, har hållits uppe. Den offentligakonsumtionen har ökat under åren 1976 och 1977.Samtidigt har investeringsaktiviteten inom näringslivet och inom bostadssektornminskat kraftigt. I förhållande till nivån har näringsUvetsinvesteringar minskat med . Minskningen av bostadsinvesteringamaunder uppgår till . Föratt den svenska ekonomin skall uppnå yttre balans före mitten av 1980-taletkrävs att konsumtionstillväxten hålls tillbaka och att industriinvesteringarnaprioriteras så att det svenska näringslivets konkurrenskraft stärks. Vidaremåste betydande resurser avsättas för bostadsinvesteringar. Inom denoffentliga sektorn kan däremot behovet av ökade investeringsresurser bedömasvara mindre. På detta område gäller resurskraven arbetskraften. Deökade behoven inom den offentliga tjänsteproduktionen gäller främstlångtidsvården och bamomsorgen. Båda dessa aktiviteter kräver främst personellaresurser. Denframtida produktivitetsutvecklingen blir avgörande för möjligheterna att ökakonsumtionen såväl den privata som den offentliga. En bedömning avproduktivitetsutvecklingen i det närmaste femårsperspektivet är i hög gradberoende av vilket antagande som görs om hur stor del av den f. n. outnyttjadeindustrikapaciteten som kan tas i bruk när den internationella konjunkturenåter pekar uppåt. Ändrade energipriser och framväxten av nyproduktionskapacitet i länder med väsentligt lägre arbetskraftskostnader kanmycket väl ha lett till att en stor del av 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 4 densvenska industrikapacitet, som står outnyttjad, är föråldrad.Stmkturkriserna inom svenskt näringsliv är i viss mån tecken påatt en sådan utveckling har ägt rum. Vid krav på en rimlig ekonomisk tillväxtaccentueras i så fall investeringsbehoven inom näringslivet. Förutsättningarnaför en mer djupgående diskussion om de långsiktiga awägningsproblemenförbättras när långtidsutredning har lagt fram sitt betänkande. Det tordeemellertid redan nu stå klart att näringslivets och bostadssektornsinvesteringsbehov måste prioriteras under den närmaste femårsperioden.Lönsamheten inom näringslivet måste förbättras så att självfinansieringen avinvesteringarna kan ökas. För att vi skall kunna närma oss balans i de utrikesbetalningarna måste sparandet även i andra sektorer av samhällsekonomin öka.Den offentliga sektorn utgör härvidlag inget undantag. Omman antar att bruttonationalprodukten skulle kunna växa med i genomsnittunder perioden fram och att tidpunkten för balans iutrikesbetalningarna flyttas visar grovaöverslagskalkyler att konsumtionsutrymmet skulle kunna växa med maximalt 2 %per år för såväl privat som offentlig sektor. En sådan utveckling tordeförutsätta en mycket gynnsam exportutveckling och förutsätter också att deoffentliga investeringsutgifternas tillväxt begränsas kraftigt. Mot bakgrund avden snabba ökningen i antalet pensionärer och den standardförbättring sompensionärskollektivet kommer att erhålla pekar detta räkneexempel på en mycketblygsam ökningstakt för de aktiva gruppernas privata konsumtionsstandard framtiU mitten av . 3 Beräkningsmetodik och antaganden Deberäkningar av den framtida utgiftsutvecklingen som redovisas i det följandesyftar endast till att ange konsekvenserna av redan fattade beslut. Beroende påbeslutets eller åtagandets karaktär kan dessa konsekvensberäkningar göras påolika sätt. Följande typfall belyser hur beräkningarna utformas i några olikasituationer. Ivissa fall har statsmakterna beloppsmässigt kvantifierat en ut giftsnorm. Detta gäller i allmänhet transfereringar till hushåll och kom muner. De på så sätt kvantifierade programmen kan vara av olika slag: a) För vissa aktiviteterföreligger mål som gäller t. v. och som inte innefattar standardhöjningar.Detta gäller t. ex. de aUmänna barnbidragen som utgår med fastställt beloppför alla barn . Här kommer den beräknade anslagsutvecklingen atthelt styras av antagandena om befolkningsutvecklingen. b) För vissa verksamheterinnefattar det kvantifierade målet även standardhöjningar under hela eller endel av den tid som omfattas av långtidsbudgeten. Vid beräkningarna har hänsyntagits till detta genom att utgifterna successivt höjts i enlighet med detbeslutade åtagandet. Ett exempel härpå är anslaget till folkpensioner därutgifterna för den årliga standardstegringen i form av pensionstillskottmedtagits i kalkylerna. c) Slutligen finns på någraområden tidsbegränsade program. I dessa fall har i allmänhet utgifternaantagits falla bort i och med att programmet upphör. Exempel på detta är detgenerella bidraget till kommuner och landstingskommuner som beslöts i sambandmed överenskommelsen rörande begränsningen av kommunalskatternashöjning . mån det är klart orealistiskt att räkna med att anslagen kommer att fallabort efter programperiodens slut underskattas givetvis omfattningen av deframtida resursanspråken. I en del fall har statsmakterna även låtit förstå atttidsbegränsade program avses bli förlängda i en eller annan form utan attformella beslut ännu fattats härom. Utgifterna för program av denna karaktärförutsätts ligga kvar på oförändrad nivå. Likaså har i fråga om vissa avtal,vilka löper ut men avses bli förnyade,schablonmässigt antagits oförändrad anslagsnivå. I andra fall har statsmaktemakvantifierat målen men inte preciserat de finansiella konsekvenserna härav.Sådana kvantifieringar återfinns exempelvis på den spärrade utbildningensområde. I dessa fall har i långtidsbudgeten tagits upp de resurser somberäknats vara nödvändiga för att uppnå de fastställda målen. För de flesta anslag saknas avstatsmakterna kvantifierade mål för 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 6 I dessa fall har konsekvensbedömningen gjorts från andraoch i allmänhet mer skönsmässiga utgångspunkter. a) En i vissa fall användbar metodär att utgå från oförändrad kvalitet hos den statliga tjänsteproduktionen.Detta innebär att produktionen får anpassas till förändringar i efterfrågan.Insatsen av resurser påver kas emellertid av produktivitetsutvecklingen, som iallmänhet måste förutsättas vara sådan att en över tiden oförändradefterfrågan kan tillgodoses med successivt minskade resursinsatser. Det börunderstrykas att stora svårigheter föreligger att rätt bedöma efterfråge- och produktivitetsutvecklingen.Antagandena måste göras mycket schablonartade. b) För de statligaverksamhetsgrenar som förekommer på statsbudgetens utgiftssida i huvudsak sominvestering, bl. a. kommunikationsverken och vägbyggandet, föreliggersärskilda svårigheter att avgöra vilken anslagsutveckling som på längre siktkrävs för att anpassa produktionen till förändringar i efterfrågan. Dettasammanhänger främst med svårigheterna att precisera sambandet mellaninvesteringar och efterfrågan. Principen i beräkningarna har här varit attinvesteringarna antagits öka i takt med efterfrågan sedan hänsyn tagits till enförväntad produktivitetsutveckling. För de närmast framförliggande årendomineras dock investeringsverksamheten ofta av att redan fattade investeringsbeslutgenomförs. c) Inom vissa områden saknaskontinuerlig investeringsverksamhet av större omfattning. Däremot aktualiseraspunktvis vissa större projekt utan att dessa i och för sig innebär höjdambitionsnivå för verksamheten. I den mån en utbyggnad inte följer avfastlagda program har en allmän skälighetsbedömning fått göras. Förbudgetåren 1977/78 och 1978/79 ansluter inkomstberäkningarna till debedömningar som görs reviderade budgetförslag. Den aUmännaarbetsgivaravgiften förutsätts med andra ord tas bort den 1 juli 1978.Riksdagen har beslutat om höjning av sjukförsäkringsavgiftenmed och barnomsorgsavgiften . För periodendärefter har i övrigt förutsatts oförändrade skatte- och avgiftssatser i denmån inte förändringar beslutats eller förutsatts av statsmakterna. a; att den av beslutade indexregleringen avinkomstskatteskalan har tillämpats. Långtidsbudgetenomfattar vad gäller statsbudgeten endast i denna ingående utgifter oehinkomster. Härav följer att affärsverkens drift- utgifteroch andra utgifter för de statliga bolagen än tillskott av kapital inte ingår iberäkningarna. Grundvalenför långtidsbudgeten utgörs av långtidsbedömningar som utförts avmyndigheterna. Den slutliga bedömningen av anslagsutvecklingen har gjorts inombudgetdepartementets budgetavdelning efter samråd med vederbörandefackdepartement. Beräkningarna av denframtida utgiftsutvecklingen utgår från anslagsbeloppen för /79enUgt reviderade budgetförslag. Två olika beräkningar har utförts. ena beräkningen har utgångspunkten varit att gällande bidragsbelopp, enhetskostnader,normer osv. inte kommer att förändras ("fastapriser"). 1 den andra beräkningen ("löpande priser") hartUlfogats vissa schablonmässigt beräknade effekter av gjorda antaganden orriframtida pris- och löneökningar. Detta gäller dels löne- ochomkostnadsökningar i samband med statiig konsumtion, dels kostnadsökningar tUlföljd av bl. a. indexkonstruktioner. Som exempel på det senare kan hämnasutvecklingsbiståndet som är knutet tUl bruttonationalproduktens utveckling ilöpande priser samt kostnaderna för folkpensioneringen som är knutna tillkonsumentprisernas utveckling. Av tabell 20 framgår i vilka fall omräkningartiU "löpande priser" gjorts. Båda beräkningarna avser perioden t. o.m. Viden diskussion av den statliga utgiftsutvecklingen under de framförliggandebudgetåren är det naturligt att göra jämförelser med utvecklingen undertidigare år. Sådana jämförelser kan visa bl. a. i vilken mån nya tendenser iden totala utgiftsutvecklingen eller i utvecklingen på skUda delområden görsig gällande. Som jämförelsematerialkommer i det följande att användas statistik över budgetutfallen för budgetåren1972/731976/77. För /78 föreligger slutredovisning först hösten1978. Detta budgetår har därför inte tagits med i kalkylerna. Förden historiska perioden redovisas beräkningen av utgiftsförändringarna i fastapriser. Omräkningen av utgifterna från löpande priser tUl fasta priser hargjorts med hjälp av olika indexserier. För vissa utgiftsgrupper finns direktanvändbara indextal. Detta gäller t. ex. de kvantitativt viktiga direktainkomstöverföringarna. Dessa har omräknats efter konsumentprisindex. För andragrupper saknas direkt till-lämpbara indexserier. Detta gäller t. ex. de anslagsom innehåller omkostnader. För dessa anslag har använts konsumentprisindexsedan detta rensats från varugrupper som inte är relevanta för den statiigakonsumtionen. Denangivna metoden för volymberäkning innebär således att för de utgiftsgruppersom består av transfereringar (inkomstöverföringar) och finansiellatransaktioner (utlåning m. anges den nytta i reala termer somresursöverföringen representerar för mottagaren. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag g sominnebär statlig konsumtion eller investering anger volymberäkningarna statensefterfrågan på reala resurser. Fastprisberäkningarna för den historiskaperioden är inte helt jämförbara med fastprisberäkningarna för denframförliggande perioden. En direkt jämförelse mellan perioderna kan därförinte göras för vissa ändamålsområden. Långtidsbudgetengrundas vad gäller på samma antaganden rörande pris-och löneutvecklingen i samhället och den ekonomiska tillväxten som presenterasi reviderade finansplan. Sålunda har antagits att lönesumman ökar , resp. jämfört med . Motsvarandeantaganden för den allmänna prisutvecklingen är , 5 1/resp. 51/. Den årliga tillväxten i bruttonationalprodukten antas, i enlighet med denreviderade finansplanen, komma att uppgå till , r.esp. Vadgäller perioden fram t. o. m. /83 harschablonmässigt förutsatts att lönesumman stiger och denaUmänna prisnivån . En årlig real tiUväxt av bruttonationalproduktenom har förutsatts. För den kommunala utdebiteringen har schablonmässigtantagits en höjning med . 4 Statens utgifter och inkomster 4.1 Statsutgifterefter ändamål I detta avsnitt redovisas statsutgifternas utveckling ifasta priser t. o. m. /83. Redovisningen omfattarde totala utgifterna över statsbudgeten. Dessa redovisas grupperade efter ändamål.Fjorton av de största ändamålsgrupperna särredovisas. De svarar tiUsammans förca av utgifterna under /79. En redovisning av de totalautgifternas utveckling lämnas i tabell 19. Beräkningarna utgår från deanslagsbelopp för budgetåret 197,8/79 som redovisas i det revideradebudgetförslaget. För vissa anslag som är direkt knutna till pris- ellerlöneindex eller som nära följer den allmänna pris- och lönestegringen isamhället redovisas också tiUkommande utgifter vid ovan angivna antaganden ompris- och lönestegringar (tabell 20). Beräkningarna långtidsbudget styrs i hög gradav de beslut som fattats av . De betydande budgetunderskottenmedför stigande utgifter för statsskuldräntor. De totala statsutgifterna ifasta priser fortsätter att ;öka . Mest märkbara,utöver statsskiildräntorna, är utgiftsökningarna för bostadspolitik,folkpensioner och barnomsorg. Folkpensioner m. m. Ändamålsgruppen domineras av utgifterna förfolkpensioneringen och statens bidrag till sjukförsäkringen. Med undantag förvissa administrationskostnader utgörs hela ändamålsgruppen av transfereringartill hushållen. Tabell I. Folkpensioner m.m. kr., fasta priser) 1979/80 1980/81 1981/82 + 626 +504 +370 + 61 +110 +115 Utgifterna för folkpensionerna har under perioden1972/731976/77 stigit med i genomsnitt räknat i fasta priser.Ökningen beror dels på att antalet pensionärer stigit bl. a.genom sänkningen av den allmänna pensionsåldern , dels på att en radstandardförbättringar genomförts. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag lo Fortsatta sådana effekter slår igenom i beräkningarna förden framförliggande långtidsbudgetperioden. Det totala antalet pensionärer beräknasbl. a. tUl följd av förändringar i befolkningens ålderssammansättning årligenöka med i genomsnitt 26 000, varav 19 500 ålderspensionärer. Antaletfolkpensionärer beräknas överstiga 1,8 miljoner, varav drygt 1,3miljoner ålderspensionärer. Ca 670 000 pensionärer erhåller ålderspension frånATP. Den beslutade fortsatta standardförbättringen förfolkpensionärer som inte får ATP eller har låg ATP innebär att pensionerna fördessa grupper ökar betydligt snabbare än den allmänna prisutveckUngen. Härigenomuppstår betydande årliga kostnadsökningar . Beräkningen av utgifterna för folkpensioneringen i fastapriser t. o. m. /83 har gjorts med utgångspunkt i anslaget /79. Beräkningarna omfattar därefter endast sådana utgiftshöjningarsom följer av ett ökat antal folkpensionärer oeh de lagstadgade förändringarnaav pensionsförmånerna. I fasta priser ökar utgifterna för folkpensioneringenmed ca 600 milj. kr. Den minskade kostnaden /83 för beslutadestandardförbättringar m. m. sammanhänger med att de av beslutadepensionstillskotten genomförts /82 som antaletpensionärer som uppbär detta tillskott minskar till följd av att allt flerpensionärer får ATP. Folkpensioner, utgiftspåverkande faktorer kr., fasta priser) Ökat antal pensionärer standardförbättringar m.m. + 270 + 626 + 200 + 504 + 95 + 370 -370 -161 Folkpensionernas nivå är knuten till den allmännaprisutvecklingen. Med de antaganden rörande prisutvecklingen som gjorts skulleutvecklingen av utgifterna för folkpensioneringen i löpande priser bliföljande. kr., löpande priser) Genom- Anslag Anslagsförändring till Procen- Genom snittlig 1978/79 -------------------------------- tuellför- snittiig procen- 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 ändring procen tuellför- 1978/79 tuell för ändring 1979/80 ändring 1972/73 1978/79 1976/77 1982/83 + 18,1 24686 +2086 +1834 +1370 +949 +8,5 +5,8 Avsjukförsäkringens kostnader finansieras med arbetsgivaravgifter ochresterande med statsbidrag. Socialförsäkringsavgiften tiU sjukförsäkringenhöjs från tiU . Anslagsberäkningen för periodent. o. m. /83 utgår från gäUande bestämmelser ochstatsbidragsregler. a. den ökande andelen äldre beräknas medföra att utgifternaökar något , Dennaändamålsgrupp omfattar de statliga utgifterna för utbildningsväsendet och förden civUa forskning som bedrivs av staten eller med statiigt stöd.Ändamålsgruppen omfattar bl. a. gmndskolan, gymnasiala skolor, högre utbildningoch forskning samt studiesociala ändamål och viss del av vuxenutbUdningen. Tillhögre utbildning och forskning förs bl. a. högskolan inkl. jordbruketshögskolor, undervisningssjukhusen och de statliga forskningsråden oeh styrelsenför teknisk utveckling. I gruppen ingår även de statliga utgiftema förforsknings- och utvecklingsverksamhet på energiområdet. Utgiftsutvecklingenför del styrs i betydande utsträckning avbefolkningsutvecklingen. Elevantalet i beräknas /79uppgå tUl ca 1 036 000 och väntas /83 ha minskat tiU ca 993 000.Med oförändrad nettoinvandring kommer denna minskning att fortsätta under1980-talet. fattade beslut om reformering av skolans inrearbete (). Beslutet innebär bl. a. att ett nytt statsbidragssystem genomförsfr. o. m. / 79. Syftet är att kommunerna friare skall kunnaanvända tilldelade resurser. Läsåret1978/79 beräknas antalet intagningsplatser i den direkt grundskoleanknutnadelen av gymnasieskolan motsvara av årskullen 16-åringar. Andelenelever som efter fortsätter tUl gymnasieskolan är docklägre. I långtidsbudgeten har antalet intagningsplatser beräknats till oförändrat97 % av antalet 16-åringar. Detta medför en ökning av antalet platser med ca 15000 .