prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av detansträngda ekonomiska läget anser sig UHÄ emellertid ha ålagt sig storåterhållsamhet i de förslag som ämbetet för fram. Härigenom ökar emellertidenhgt UHÄ trycket på resursförstärkningar för närmast därpå följande budgetår.Beträffande vissa särskilt angelägna ändamål som inte har kunnat inrymmas iårets budgetförslag markerar UHÄ i sin framställning vikten av att detillgodoses för /80. UHÄ hänvisar tillföredragandens uttalanden i prop. 1976/77: 59 att syftet med högskolereformenhela tiden har varit att skapa den yttre ramen för ett fortlöpande inreomdaningsarbele. Detta bör enligt UHÄ finna varierande uttryck i planering ochgenomförande av utbildning, forskning och utvecklingsarbete och i dessaverksamheters inre organisation. En strävan att förverkliga detta inom ramenför existerande resurser bör karakterisera såväl centrala som regionala ochlokala planeringsåtgärder. Vissa delar av förnyelsen kan emellertid tUlgodosesmera påtagligt endast om ökade resurser ställs till förfogande. Detta gäller,säger , bl. a. forskningsanknytningen av grtmdläggande hög- 1977/78:100 Bilaga 12 335 skoleutbildning,det konstnärliga utvecklingsarbetet, utbildningens yrkesinriktning, dendifferentiering och individualisering av utbildningen som de förändradebehörighetsreglerna kräver samt utbildningens internationalisering. Mot bakgrund avbestämmelserna i högskolelagen har föredraganden i prop. 1976/77: 59understmkit att strävandena att förverkUga principen om ett samband mellan forskning och grundläggande högskoleutbUdning skallvara en central del i det fortsaita reform- och utvecklingsarbetet. Inom vissagrundläggande utbUdningar, främsl dem som motsvarar utbildningen inom detförutvarande UKÄ-området, har lärama i regel genomgått forskarutbildning. DessautbUdningar leder normalt också till behörighet för forskarutbildning. Inomdenna del av högskolan bör enligt UHÄ forskningsanknytningen främst innebärabättre kontakt med pågående forskning. För ett antalutbildningar inom den nya högskolan, t. ex. korta och medellångavårdutbildningar, många utbildningar inom lärarutbUdnings-området, flertalet avde konstnärliga utbildningarna och de yrkestekniska utbUdningarna, gälleremellertid atl lärarna ofta saknar forskarutbildning och egen erfarenhet avforskning. Dessa utbildningar ger inte heller behörighet för forskarutbildning.För att få forskningsanknytning inom dessa utbildningar kan man i vissa fallpeka på samband med den befintliga forskningsorganisationen, t. ex. medicinskrehabilitering och fysiologi för sjukgymnaster och arbetsterapeuter. I andrafall måste man utveckla nya forskningsområden eller forskningsinriktningar ochbygga upp ny forskningskompetens. Som exempel härpå nämner UHÄ sociala linjenoch den professur i socialt arbete som inrättades den 1 juh 1977. Ett annat viktigtområde av stor samhällelig betydelse där forskning behöver byggas upp gällerfrågor kring omvårdnadens problem. Även om anknytning finns till medicinsk ochsamhällsvetenskaplig fakultet är detta enligt UHÄ ett i vårt land fögautforskat område. Ett problem i dettasammanhang är också att en rad av de aktuella UtbUdningarnainte ger behörighet för forskarutbUdning enligt nuvarande regler. EnligtUHÄ:s mening är det angeläget att dessa problem uppmärksammas vid kommandeställningstaganden tiU forskarutbildningsutredningens förslag. De krav påresursförstärkningar för den grundläggande utbUdningens forskningsanknytningsom är aktuella för olika utbildningar varierar enligt UHÄ. En väsentiig delkan väntas gälla de ohka fakultetsanslagen allteftersom nyaforskningsområden och forskningsinriktningar behöver stödjas i form av fastaresurser för forskning och forskarutbildning. UHÄ bedömer emellertid att enfortsatt satsning på de regionala 1977/78:100 Bilaga 12 337 resurserna för forskningsanknytning,som fördelas av regionstyrelsema för högskoleutbildning, måste ske under ettantal år framöver. För /79 föreslår UHÄ en ökning med 3 milj.kr. tUl 9 mUj. Uppgiften att ge yrkesförberedelse är en del av målen förutbUdningarna på kulturområdet, tillsammans med uppgiften att ge de studerandemöjhgheter till egna konstnärliga erfarenheter och att bidraga tUl utvecklingenoch förnyelsen av de konstnärliga uttrycksmedlen. Dessa drag måste, anför UHÄ,prägla inte bara den grundläggande utbildningen inom det konstnärliga områdetutan också det konstnärliga utvecklingsarbetet och forskningsanknytningen avden grundläggande konstnärliga utbildningen. Enligt UHÄ:s mening är detsjälvklart att det konstnärliga utvecklingsarbetet skall betraktas somjämställt med forskningen inom högskolan. Några resurser förkonstnärligt utvecklingsarbete utöver ett fåtal professurer inom musik- samtbUd- och formområdena finns inte . Detta är enligt UHÄ:s mening klartotUlfredsställande. Om det konstnärliga utvecklingsarbetet skall kunnatillförsäkras en med forskningen jämbördig ställning inom högskolan måste nyaresurser tillföras för ändamålet. Den ansvariga planeringsberedningen inom UHÄavser att närmare studera frågor om omfattningen och inriktningen av det konstnärligautvecklingsarbetet samt om utveckling av forskning, forskningsanknytning ochpåbyggnadsutbUdningar på det konstnärliga området inom högskolan. För attmarkera den vikt UHÄ tillmäter dessa frågor föreslår ämbetet nu att, inom detanslag som UHÄ föreslår för forskningsanknytning för /79, 1raUj. reserveras för konstnärligt utveckhngsarbete och förforskningsanknytning av grundläggande utbildning inom det konstnärligaområdet. Enhgt högskolelagen,anför UHÄ, skall utbildningen inom högskolan främja att de studerandeförbereder sig för skilda yrken eller vidareutvecklar sig inom yrken som deredan utövar. Den nya yttre organisationen för planering och utveckhng avutbUdningen är ägnad att bidra till alt detta förverkligas. Härför krävsmellertid också ändamålsenliga undervisningsresurser. Vissa utbildningar ärsedan länge klart inriktade mot ett visst yrkesområde. I många fall är ändå enförnyelse av utbildningen i form av en ökad problemorientering angelägen. Inomandra utbildningar, där yrkesinriktningen tidigare helt eller delvis saknatskan utvecklingen av problemorienterat kursinnehåll och en projektorganise-radundervisning ofta innebära mycket omfattande förändringar. I flera fall ställerden sålunda förändrade utbildningen krav på ökade undervisningsresurser. Ocksåinförande av praktik som ett reguljärt inslag i UtbUdningen fömtsätter i regelresurstillskott. 22 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilaga 12 338 I de senasteårens anslagsframstäUningar för högskoleområdet har dåvarandeuniversitetskanslersämbetet (UKÄ) redovisat sitt arbete med attinternationalisera utbildningen inom ämbetets ansvarsområde. Vissa åtgärderför internationaliseringen kan enligt UHÄ vidtas utan ökade resurser förundervisningen, främst då genom att i utbyte mot andra moment,utbildningsmoment som traditionellt inte har uppmärksammats, kan föras in. Fören mer långtgående internationalisering som ger innehåll åt denna i ettfortvarighetstillstånd krävs emellertid ett internationellt utbyte ochspeciella planeringsinsatser. UHÄ bedömer detdärför som nödvändigt med en ökning av högskolans resurser förinternationaUsering. För /79 föreslår UHÄ en begränsad ökningmed 1 milj. kr. tUl 3 mUj. Jämställdhetmellan könen har skjutits fram som ett centralt mål för bl. a. högskolan. Motbakgrund av förd debatt har UHÄ utarbetat ett program som redovisatsi en särskild rapport (: 4) Förändring för jämställdhet. Handlingsprogrammetomfattar åtgärder som rör både den grundläggande utbildningen ochforskarutbUdningen. I fråga om den grundläggande utbildningen framhåller UHÄatt varje åtgärd för jämställdhet måsle vara grundad i en helhetssyn påutbildningen från och uppåt. Av den anledningen har UHÄ i sinaåtgärdsförslag satt sådana åtgärder främst som rör anknytningen mellan olikautbUdnings-stadier. I fråga omforskning och forskarutbildning trycker UHÄ på vikten av att framöver ägnaspeciell uppmärksamhet åt frågor som rör effekterna av forskarutbUdningensorganisatoriska uppbyggnad på rekryteringen av manliga resp. kvinnligastuderande. UHÄ anför alt ämbetet kommer atl ta initiativ till en undersökningav kvinnors situation inom forskarutbildning och forskning. En annan viktigpunkt i UHÄ:s program är forskning kring jämställdhetsfrågor. UHÄ kommer attta initiativ till en översikt över pågående forskning kringjämstäUdhelsfrågorna, i första hand sådan som rör samhällsförhållanden medanknytning tUl den högre utbildningen. Vidare för UHÄ fram förslag om särskUdamedel för sådan forskning. UHÄ konstaterarinledningsvis att den reformerade högskolans i huvuddragen enhetligastudieorganisation och mer sammanhållna institutionella organisation gerbättre möjligheter atl samordna planering av UtbUdningar med hkartadinriktning, att utveckla utbildningslinjer och kurser utan hinder avadministrativa gränser, att stärka sambandet mel- 1977/78:100 Bilaga 12 339 lan grundläggande utbUdning ochforskning och forskarutbildning samt att utnyttja de tillgängliga resursernaeffektivt. UHÄ pekar också på den strävan till decentralisering som präglar deninstitutionella organisationen. UHÄ anser också att det finns ett självklartsamband mellan å ena sidan principerna för planering och ledning avutbildningen och för studieorganisationen, å andra sidan utbildningensinnehåU, inriktning och uppläggning. UHÄ anför också atlden nya högskolan innehåller utbildningar med mycket skilda traditioner ochförutsättningar i fråga om mål, rekrytering, organisation av studierna,verksamhetsformer m. m. Att undanröja alla sådana olikheter har inte någol egenvärde.Den centrala regleringen av studieorganisation och de olika utbildningarnasinnehåll och verksamhetsformer är av utpräglad ramkaraktär. Inom dessa ramarär friheten stor för de lokala högskolemyndigheterna som därigenom fått störreansvar och handlingsfrihet över hela fältet. Samma decentraliseringssträvankännetecknar de förändringar som i samband med reformen har genomförts ibestämmelsema för forskarutbUdningen. I delta sammanhangtar UHÄ upp frågan om inordnandet av den högre sjöpersonalutbildningen ihögskolan. UHÄ hänvisar tUl sina tidigare förslag i denna fråga ochförutsätter atl statsmakterna skall ta ställning i sådan tid att ett inordnandekan ske . Regeringenuppdrog J jimi 1977 ål UHÄ alt, i samverkan med ,i högskoleregion och berörda skolor, övervägaorganisationen inom högskolan för kulturutbildningarna i Stockholmsregionen.Härvid skulle beaktas vad som anfördes i denna fråga i prop. 1976/77: 59 (jfrUbU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 246). UHÄ har i skrivelse den 9 november 1977redovisal uppdraget och föreslagil att de nuvarande åtta konstnärliga skolornai består som högskolor. För var och en av dessa åtta högskolorföreslås en styrelse som är sammansatt enligt samma principer som högskolestyrelsenvid annan statlig högskoleenhet. För de flesta av dessa högskolor föreslås attstyrelsen skaU fuUgöra även hnjenämndsuppgifter och att företrädare föryrkeslivet skaU ingå i styrelsen. För och ev. ävenkonstfackskolan bör utöver styrelse inrättas linjenämnder. Frågan om denverkstäUande ledningen skaU enligt förslaget prövas för var och en avhögskolorna med utgångspunkt i nuvarande förhållanden. Den föreslagnaorganisationen förutsätter enligt UHÄ vissa förändringar av 17 och 18 §§ ihögskolelagen (1977: 218) innebärande dels atl rektorsämbete inte skall behövafinnas vid de berörda högskoleenheterna, dels att företrädare för yrkeslivetskall kunna ingå i styrelse för enhet. Förmusiklärarlinjen och teckningslärarlinjen föreslår UHÄ särskilda lösningar. Demedel som anvisas för musiklärarlmjen skall enhgt förslaget disponeras avhögskolan för lärarutbUdning i . 1977/78:100 Bilaga 12 340 denna hnje föreslås en för högskolanför lärarutbUdning och gemensam linjenämnd. Förteckningslärarinslitutel finns enligt UHÄ två alternativ. Antingen skallinstitutets resurser alltjämt tillhöra och samma konstruktiontUlämpas som för musiklärarlinjen beträffande medelsanvisning och linjenämnd,eller också skall institutet helt överföras tUl högskolan för lärarutbUdning.UHÄ avser att, efter fortsatta överväganden om organisation,återkomma med förslag till regeringen i denna fråga. UHÄ avser att följautvecklingen vid de åtta högskolorna och efter en treårsperiod rapportera tiUregeringen om erfarenhetema av den föreslagna organisationen. UHÄ har i ensärskild skrivelse hemstäUt att regeringen föreslårriksdagen att förteckningen över utbUdningslinjer inom sektorn för utbildningför kultur- och informationsyrken fr. o. m. skall kompletterasmed vissa angivna nya linjer. UHÄ har vidare hemställt att regeringen beslutaratt utbildning på kyrkomusiker-, musiker- och skådespelarlinje samt påmusikdramatisk linje får anordnas på i , resp. statensmusikdramatiska skola och statens scenskola i . I skrivelse den 26seplember 1977 har UHÄ vidare redovisal förslag om organisation för denstatliga högskoleutbildningen i och . Detta sker mot bakgrund avdels ett uppdrag av regeringen lill UHÄ att gemensamt medinterimsstyrelsen för /högskoleregion överväga organisationen för denstatUga högskoleutbildningen i , dels förslag från inlerimsstyrelsemaför /och högskoleregioner. iLund/högskoleregion har förordal att en interimistisk styrelse för denstatliga högskoleutbildningen i inrättas, förslagsvis den 1 januari1978. Interimsstyrelsen bör vara sammansatt enligt samma principer som statiighögskolestyrelse, med de modifikationer som betingas av bl. a. omfattningen avutbildningen i . i högskoleregion har i sittyttrande över de lokala högskolemyndigheternas anslagsframstäUningar /79 förordat dels alt vissa allmänna utbildningslinjer förläggstill , dels att en statlig högskoleenhet upprättas där den 1 juli 1978.Om inte en högskoleenhet organiseras i , föreligger det enligtregionstyrelsens mening stora risker att den fortsatta utbyggnaden på ortenhämmas, att de lokala initiativen inte kan tas tillvara och att UtbUdningeninle ges en lämpUg profUering. Med hänvisningdels till alt och är de två orter som riksdagsbeslutom högskolereformen utpekades som utbyggnadsorter men som ännu saknarpermanent stathg högskoleorganisation, dels till den beredskap för en kommandeutbyggnad som finns på båda ortema tillstyrker UHÄ att en lokal organisationför statlig 1977/78:100 Bilaga 12 341 högskoleutbildning upprättas där.UHÄ anser del naturligt att de två orterna behandlas likartat och bedömer detsom lämpligast att man inledningsvis väljer den lösning som iLund/förordat för del. Detta skulle innebära att på resp. orten inte-rimsstyrelse inrättas med uppgifter motsvarande högskolestyrelses menmed en i vissa avseenden avvikande sammansättning. Den i bör sålundaenligt UHÄ:s förslag bestå av ordförande, utsedd av regeringen, femföreträdare för allmänna intressen, utsedda på samma sätt som motsvarandeledamöter i högskolestyrelse, tre lärare som företräder verksamheten och utsesenligt föreskrifter av , två företrädare för de anställda,utsedda på samma sätt som motsvarande ledamöter i högskolestyrelse samt tvåföreträdare för de studerande som utses enligt föreskrifter av regionstyrelsen.Den interimistiska styrelsen i skulle ha samma sammansättning medundantag av att företrädarna för aUmänna intressen skulle vara fyra och antaletlärare som företräder verksamheten vara två. UHÄ anför vidare allförutsättningar föreligger att, såvida regeringen inte bedömer det somnödvändigt atl före beslut redovisa frågan för , upprätta deninterimistiska organisationen i . I fråga omkostnader för nästa budgetår räknar UHÄ med . för var och en av deinterimistiska organisationerna, vilkel med hänsyn tih att för Halmstadinnevarande budgetår, innebär en ökning med sammanlagt . UHÄ tar även uppregionstyrelsernas roll inom högskolan. Härvidlag anför UHÄ som sin mening attdet under de två senaste årens planerings- och förberedelsearbete kanske varilen förutsättning att man haft de regionala organisationskommittéerna somsamlingspunkter för förberedelserna i resp. region. Som viktiga uppgifter förregionstyrelsema inom ramen för den kontinuerliga verksamheten och planeringenpekar UHÄ på regionstyrelsemas möjhghet att i planeringen behandla den stathgaoch den kommunala högskoleutbUdningen tiUsammans och på deras möjligheter attstödja högskoleenheterna utanför universitetsorterna i deras strävan attutveckla och förnya utbildningsutbudet. I anslutning tillvad som har anförts i prop. 1976/77: 59 (s. 243) föreslår UHÄ attmedelsanvisningen för dels högskoleförvaltningama, dels vetenskapliga bibliotekinom högskolan fr. o. m. 1978/79 inordnas i anslagen tiU utbildning ochforskning. UHÄ anför vidare att del är naturligt att markera att förnyelse-och försöksverksamheten i den gmndläggande utbildningen skall vara ettnaturligt inslag i del lokala planerings- och utvecklingsarbetet. Därförföreslår UHÄ också alt de särskilda medel för stöd- och innovationsåtgärdersom fördelats av UKÄ/UHÄ nu inordnas i anslagen förgmndläggande ut- 1977/78:100 Bilaga 12 342 Detta skulle innebära attmedlen kommer att anvisas direkt tillhögskolestyrelserna såvitt avser allmänna utbUdningslinjer och via regionstyrelsernasåvitt avser lokala linjer och enstaka kurser. Regeringen bör därför enligtUHÄ:s förslag föreskriva hur stor del av resp. anslag som skall användas förstöd- och innovationsåtgärder. UHÄ tar också uppdet bemyndigande som regeringen fått att övergångsvis medge överföringarmellan anslag och anslagsposter i statsbudgeten. Med hänsyn till möjliga övergångssvårigheteri samband med anslagsomläggningen till /78 bör dettabemyndigande enligt UHÄ:s mening gälla även för /79. Forskning och utvecklingsarbeteför högskolan I ett avsnittom forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) för högskolan pekar UHÄ på att ettbetydande ansvar för utveckling och förnyelse av högskoleutbildningen, dessinnehåll och verksamhetsformer liksom dess organisation ligger på de lokalahögskolemyndigheterna. UHÄ har i detta sammanhang en viktig uppgift att genomsamordnande och initierande insatser stödja det lokala arbetet. UHÄ måstevidare ta upp uppföljnings- och utvecklingsarbete i anslutning lill centraltbeslutade reformer och därutöver även avsätta resurser för en mera långsiktigforskning. Uppföljningen avhögskolereformen är en viktig uppgift för UHÄ. Uppföljningen syftar bl. a. tillatt kartlägga hur olika delar av högskolan fungerar i förhåUande till delsintentionerna i reformbesluten, dels det nya regelsystemet. På längre siktskall den givetvis också ge underlag för förändringar. Inom ramen föruppföljningen bör man, anger UHÄ, bl. a. se på problemområden somundervisningsformerna, den återkommande utbildningen, behov och önskemål hosnya studerandegrupper, former för forskningsanknytning och samspelet mellanhögskolan och samhället i övrigt. UHÄ påpekar ocksåatt en stor del av de medel som har anvisats särskilt förforsknings- och utvecklingsarbete har fördelats för utvecklingsarbete videnskUda högskolor. I anslutning till den decentralisering av ansvar ochbefogenheter som högskolereformen innebär vore det enligt UHÄ i och för siglämpligt att under anslagen för grundläggande högskoleutbildning anvisa den delav FoU-medlen som används för lokalt utvecklingsarbete. I avvaktan påerfarenheter av det nya anslags- och resurstUldelningssystemet föreslår UHÄdock inför /79 en ändring endast för medelsberäkning för lönerför personal vid de lokala pedagogiska utvecklingsenheterna. Studieorganisatoriskförändring; återkommande utbildning UHÄ anför att om utbildningen skall blitiUgänglig för nya grupper 1977/78:100 Bilaga 12 343 studerande och användbar för dem,fordras ett planerat samband mellan kortare och längre studievägar, därpåbyggbarhet blir det normala och återvändsgränder undviks. Förändringar idenna riktning blir nödvändiga om man skall kunna förverkliga principen omåterkommande utbildning och de mål som denna princip skall främja, nämligensocial utjämning och rättvisa mellan generationerna. Sådana förändringarkrävs också om man skall kunna bryta det traditionella könsrollsmönstret inomhögskoleutbildningen. Som exempel nämner UHÄ de korta och medellångavårdutbildningarna som är starkt kvinnodominerade och inte hellerkunnat tillgodoräknas t. ex. för läkarutbildningen. Försöksverksamheten medläkaratbildning för sjuksköterskor är ett steg i riktning från detta mönster. En annan viktigförändring är enligt vad UHÄ bedömer att man där så är möjligt söker dela uppde längre utbildningslinjerna i etapper som svarar mot yrkesfunktioner somfaktiskt existerar eller som har en rimligmöjlighet att utvecklas. Det hittillsvarande arbetet med utbUd-ningsplanerhar dock, anför UHÄ, visat att del ingalunda är lätt att göra uppdelningar avlängre utbildningar så att etapperna kommer att motsvara arbetsorganisation ochyrkesstraktur. a. torde detta arbete behöva följas upp med åtgärder påarbetsmarknaden. Som exempel påområden där vissa åtgärder har vidtagits nämner UHÄ, förutom läkarutbUdningenför sjuksköterskor, den nya juristutbildningen. För att fortsätta på deninslagna vägen krävs enligt UHÄ ett samlat grepp över större områden. En av UHÄnyligen tillsatt arbetsgrupp för översyn av den förvaltningsinriktadeutbildningen kommer att få som en huvuduppgift att finna anknytningar mellankortare och längre utbildningar. Inom barnomsorgsområdet kommer UHÄ att isamband med fullgörandet av givna utredningsuppdrag och i nära samverkan medskolöverstyrelsen utarbeta förslag till uppläggning av påbyggbara utbUdningarenligt principen om återkommande utbUdning. Pågående utredningar inomvårdområdet kommer enligt UHÄ:s bedömning att få stor betydelse för denframtida utformningen av utbildningen. På det tekniska och naturvetenskapligaområdet kommer möjligheterna till etappavgångar inom civilingenjörsutbildningenatt prövas av en utredning inom UHÄ om praktiken inom denna utbildning m. m. Vid sidan av destudieorganisatoriska frågorna bedömer UHÄ utformningen avbehörighetsvillkoren som det viktigaste medlet i reformen för att ändrahögskoleutbildningens stmktur. En första samlad genomgång och prövning avförkunskapskrav för de allmänna utbildningslinjerna, i samband medutarbetandet av utbildningsplaner, har enligt UHÄ visat alt kompetenskommitténsförslag om krav på sär- 1977/78:100 Bilaga 12 344 skild behörighet innebär dels fortsatt omfattande krav på kompletteringar för dem som inte har genomgåttgymnasieskolans tre- eller fyraåriga linjer, dels en skärpning i och med attbetygsmedelvärdel 3 krävs i stäUet för som förut lägst betyget 2 iförkunskapsämnena. I vissa faU, menar UHÄ, kan det ifrågasättas om nu gällandeförkunskapskrav är nödvändiga. Man måste också beakta, anför UHÄ, att kompetenskommitténsförslag i mycket stor utsträckning inriktades på de tre-och fyraårigateoretiska linjerna i gymnasieskolan. Den helt övervägande delen av ungdomarnai gymnasieskolan återfinns emeUertid på andra linjer. Dessaomständigheter i förening med strävan att öppna högskolan för nya grupper utanfullständig gymnasial utbildning talar för atl tillträdesbestämmelserna förhögskoleutbildning måste ses över från andra utgångspunkter, menar UHÄ, någotsom är motiverat även från jämställdhetssynpunkt. En anpassning krävs ävenfrån skolans sida, en fråga som ses över av gymnasieutredningen. UHÄ anger atlämbetet noga kommer att följa hur de nya behörighetsreglerna verkar, samtidigtsom man pekar på det angelägna i att , t. ex. i samband med översyn avolika utbildningar, ompröva förkunskapskraven. Utbildningslinjer inom deförutvarande filosofiska fakulteternas område Många av deallmänna utbUdningslinjerna inom de förutvarande filosofiska fakulteternasområde motsvarar linjer enhgt studieordning eller förutvarandekombinationsutbildningar.