prop · G103127 · 1977-12-31 00:00:00 — Enarbetsgrupp inom försvarsdepartementet har med ledning av dessa riktlinjerövervägt den närmare utformningen m. m. av det familjesociala stödet tillvärnpliktiga. 1 arbetsgruppen har ingått företrädare för försvarets civilförvaltning.I frågor om den framtida administrationen har experter från riksförsäkringsverketmedverkat. Arbelsgrappenhar i en promemoria (Fö ) lämnat förslag lill ny familjebidragslag.Promemorian bör fogas till detta protokoll som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av överbefälhavaren efter hörandeav försvarsgrenscheferna, försvarels civilförvaltning, värnp-liklsverkel,, , ,, länsstyrelserna i och . , och kommuner samt Värnpliktiga arbelsgrappen. Gällande ordning och arbetsgruppens förslag framgår a v promemorian.En sammanställning av remissytlrandena bör fogas lill protokollet som bilaga 2. 2 Allmän motivering 2.1 Inledning Detfamiljesociala stödet till värnpliktiga m. fl. regleras f. n. i familjebidragslagen(1946:99, omtryckt 1975:554, ändrad senast 1977:519) och familjebidragskungörelsen(1946:101, omtryckt 1960:153, ändrad senast 1977:123). Dessa författningar harändrats men har inte tidigare varit föremål för någonallmän översyn. Familjebidragsförfattningarna,som har utformats för att kunna tillämpas såväl i fred som i krig, gäller förvärnpliktiga, vapenfria tjänsteplikliga, elever i bistånds- ochkatastrofutbildning, hemvärnspersonal och annan frivillig personal samt - ifråga om näringsbidrag - civilförsvarspliktiga. Värnpliktstjänstgöringeninnebär i regel alt den värnpliktige mister sin civila inkomst. Familjebidragssystemelavser inte att kompensera detta Prop.1977/78:127 15 inkomstbortfallutan skall garantera ekonomisk och social trygghet åt den värnpliktige och åtdem av hans anhöriga som för sin försörjning är beroende av hans inkomster.Familjebidrag utgår alltså efter prövning och i den mån behov kan ansesföreligga. Jaganser att dessa grundläggande principer alltjämt bör gälla. Enligtgällande bestämmelser kan familjebidrag utgå i form av familjepenning,bostadsbidrag, näringsbidrag, sjukbidrag och begravningsbidrag. Familjepenningkan utgå för familjemedlemmarnas försörjning. Bostadsbidrag kan utgå både tillvärnpliktig som sammanbor med familjemedlem och till värnpliktig i annat fall.Näringsbidrag kan utgå för att verksamheten vid vissa förelag skall kunnabedrivas eller återupptas efter tjänstgöringens slut.Sjukbidrag och begravningsbidrag kan utgå för alt täcka behov som uppkommer isamband med familjemedlems sjukdom eller frånfälle. är tillsynsmyndighet och skall verka för en riktig ochenhetlig tillämpning av familjebidragsförfaltningarna. Kommunernasfamiljebidragsnämnder skall pröva ansökningar om familjebidrag och utbetalabidraget - i vissa fall efter medgivande av tillsynsmyndigheten. Kommun, somhar utbetalat familjebidrag, får statsbidrag med viss del av utgivet belopp. Deav vid antagna riktlinjerna för utformning m. m. avdet familjesociala stödet till värnpliktiga m. fl. a. familjebidragskretsen,familjepenningbeloppen och behovsprövningen. Vidare uttalades alt sjukbidragetborde slopas. Näringsbidraget borde behållas men tillämpningsbestämmelsernaborde ses över. Frågan om att flytta över administrationen av detfamiljesociala stödet till försäkringskassorna borde övervägas ytteriigare.Möjligheterna för värnpliktiga att efler eget val reservera en del av dagersättningentill ett personkonto borde prövas. Denav mig förut omnämnda arbetsgruppen inom försvarsdepartementet har haft lilluppgift att - med ledning av dessa riktlinjer - se över det familjesocialastödet till värnpliktiga m. fl. Arbetsgruppen har arbetat om gällande familjebidragsförfatlningaroch lämnar i sin promemoria förslag till ny familjebidragslag. Arbetsgruppens förslag harfltt ett övervägande positivt mottagande vid remissbehandlingen. Den kritik somremissinstanserna har fört fram berör främst den föreslagna regeln altfamiljepenningen för barn inte skall reduceras mot makas inkomst med mer änhögst 50 96. Även jag anser att förslaget är väl avvägt och ägnat atl ligga lillgrund för lagstiftning. Idet följande tar jag närmare ställning till de olika delfrågorna iarbetsgruppens förslag. Arbelsgrappenhar i sitt lagförslag använt uttrycket tjänstepliktig som beteckning för devärnpliktiga, vapenfria tjänsteplikliga, civilförsvarspliktiga m. fl, somomfattas av lagens bestämmelser. Jag finner del vara lämpligt att Prop.1977/78:127 16 1 mitt fortsatta anförande kommer jag dock för att underiättajämförelser med gällande rätt att använda uttrycket värnpliktig även när jagavser tjänstepliktig, Somjag har anfört är värnpliktig enligt gällande bestämmelser berättigad tillfamiljebidrag för familjemedlem, om behov finns av bidraget. Medlemav den värnpliktiges familj är enligl familjebidragslagen i första hand hustru,som den värnpliktige lever tillsammans med, samt barn , som stårunder hans vårdnad. Som familjemedlem räknas också frånskild hustru,värnpliktigs andra barn än barn , hans hustrus barn och hansföräldrar, om den värnpliktige är underhållsskyldig mot dem och har lämnatväsentligt bidrag till deras uppehälle. Husföreståndarinna anses somfamiljemedlem, om den värnpliktige bor tillsammans med egna eller hustrusminderåriga barn och hustran är arbelsoförmögen eller samlevnaden har brutits.Även annan anhörig -1, ex. fosterbarn, fosterförälder och kvinna somstadigvarande sammanlever med den värnpliktige under äktenskapsliknandeförhållanden - kan i vissa fall jämställas med familjemedlem. Arbetsgruppensförslag innebär i huvudsak att begreppet familjemedlem slopas, att den somvaraktigt sammanlever med värnpliktig under äktenskapsliknande förhållandenlikställs med maka och att rätlen lill familjepenning främst grundas påförekomsten av barn. Familjepenning bör således kunna utgå för denvärnpliktiges barn och för den sammanlevande kvinna som vårdarsådant barn. Omsynneriiga skäl föreligger, bör enligt förslaget familjepenning också kunna ulgåför sammanlevande kvinna som inte vårdar den värnpliktiges barn. Synneriigaskäl kan t. ex. föreligga om en kvinna inte har möjlighet att själv svara för sinförsörining och om bidrag inte utgår från sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkringeller som kontant arbetsmarknadsstöd, vuxenutbild-ningsslöd o. d. Gravid kvinnabör t. ex. kunna få familjepenning för tid innan hon blir berättigad tillföräldrapenning. Även övriga närstående lillden värnpliktige bör enligt arbetsgruppens förslag kunna erhållafamiljepenning, om synneriiga skäl föreligger. Som exempel på övriga närslåendenämner arbelsgrappen person, som inte sammanlever med den värnpliktige men somvårdar hans barn - föratsatt att den värnpliktige har vårdnaden om barnet -,frånskild hustru, maka som sammanlever med den värnpliktige och vårdar egetbarn, samt annat barn än den värnpliktiges barn . Som förutsättningför att familjepenning skall kunna ulgå i dessa fall anger arbetsgruppen allannan ersättning inle ulgår t. ex. i form av underhållsbidrag ellerbidragsförskott. Liksom f. n. skall Prop.1977/78:127 17 detockså ske en bedömning som tar hänsyn till den värnpliktiges vilja och ekonomiskaförmåga atl bidra till försörjningen om tiänslgöringen inte hade kommitemellan. Arbetsgrappensförslag innebäratt föräldrar inte llr familjepenning i andra fall än för vårdav den värnpliktiges barn. Eftersom föräldrar numera inte torde vara beroendeav sina barns inkomster för sin försörjning, biträder jag arbetsgruppensförslag i denna del. Flenaletremissinstanser tillstyrker arbetsgruppens förslag lill familjebi-dragsberättigadpersonkrets. Även jag biträder i huvudsak detta förslag, 1 enlighet medriksdagens intentioner (prop. 1975:37) begränsas därmed räiten till familjepenningi huvudsak till fall då den värnpliktige har barn. Arbetsgruppenföreslår emellertid att synnerliga skäl skall krävas för att familjepenningskall utgå för annan person än den värnpliktiges barn och maka somvärdar sådant barn. Föregen del anserjag alt synneriiga skäl endast bör krävasi fall när maka inte vårdar något barn som är berättigat till familjepenning.Jag anser vidare att åldersgränsen för barn som är berättigat lill familjepenningbör höjas från 16 är lill . Den förlängda skol-och yrkesutbildningenmedför alt barn numera är beroende av sina föräldrar försin försörjning. Åldersgränsen blir därmed ocksä jämförbar med gränsen förbidragsförskott och föriängl barnbidrag. Jag förordar således attfamiljepenning utgår för värnpliktigs barn, som inte har fyllt 18 år.Familjepenning bör också utgå för annat barn , om barnet fostras ochväsentligen försörjs av den värnpliktige och hans maka. Jag anser också atlfamiljepenning bör ulgå för maka, om hon vårdar barn som är berättigat tillfamiljepenning, samt för annan person som vårdar den värnpliktiges barn, ombarnet inte har fyllt och bor tillsammans med den värnpliktige. Som jag föruthar anfört bör del krävas synneriiga skäl för alt familjepenning skall utgå förmaka som inle vårdar barn. Arbetsgruppens uppräkning av situationer där synneriigaskäl kan anses föreligga vinner gillande av flera remissinstanser och kanenligt min mening tiäna som exempel för den individuella bedömning som måsteske i varje särskilt fall. För att uppnå en enhetlig bedömning bör ärenden sominnehåller frågor om synnerliga skäl föreligger prövas av tillsynsmyndigheten.Jag räknar med att antalet sådana ärenden blir förhållandevis litet. Övrigaärenden om familjepenning bör avgöras av familjebidragsnämnderna. Familjepenningulgår f. n. med högst . för dag för hustra, frånskild hustru och - undervissa villkor - husföreståndarinna samt med högst . för dag för annanfamiljemedlem, 1 prop. 1975:37 angavs att endast två familjepenningbelopp börfinnas, nämligen ett belopp för hustra (motsvarande) samt ett annat för barnoch vissa andra anhöriga. 2 1977/78. Prop.1977/78:127 18 föreslårtvå familjepenningbelopp och atl det lägre beloppet bör avse barn och det högrebeloppet annan person. Jag biträder förslaget. 1fråga om ersättningsbeloppen anserjag att dessa bör successivt anpassas till denallmänna kostnadsutvecklingen, 1 likhet med min företrädare vill jag emellertidinte förorda en automatisk indexreglering av de olika ersättningarna ulanförordar i stället den tillämpade metoden med förbättringar genomsärskilda beslut. Jag vill erinra om att regeringen på mitt förslag i prop.1977/78:100 (bil. 80) har förordat all maximibeloppen för familjepenninghöjs från för hustru (motsvarande) från , till . fördag samt för barn från , lill . Bostadsbidragkan utgå lill värnpliktig som bor tillsammans med en familjemedlem.Värnpliktig, som bor ensam eller tillsammans med en kamrat, kan också flbostadsbidrag, om den värnpliktige annars skulle tvingas avslå från sin bostadoch detta skulle medföra betydande ekonomisk olägenhet för honom eller vållahonom andra avsevärda svårigheter. Enligt gällande praxis ansertillsynsmyndigheten de i lagen angivna föratsältningarna vara uppfyllda, omden ensamboende värnpliktige har innehaft bostad företjänstgöringens början. Bostadsbidrag ulgår medett belopp som motsvarar den faktiska bostadskostnaden med avdrag föreventuellt slatskommunall bostadsbidrag. Om den värnpliktige bor tillsammansmed en familjemedlem, tas hänsyn lill de sammanboendes inkomslförhållanden.Värnpliktig, som bor tillsammans med en kamrat, kan erhålla bostadsbidrag sommotsvarar hans andel i bostadskostnaden. Utan medgivande av tillsynsmyndigheteni varje särskilt fall flr hänsyn inte tas lill större bostadskostnad ännormalhyran på orten för en bostad om två ram och kök för värnpliktig som bortillsammans med en familjemedlem och för bostad om ett rum och kök för värnpliktigsom bor ensam eller tillsammans med en kamrat. Enligtarbetsgruppens förslag bör ärenden om bostadsbidrag prövas av familjebidragsnämndernai fråga om bostad för värnpliktig som sammanlever med kvinna, om hon vårdarhans barn . Familjebidragsnämnderna bör också pröva ärenden ombostadsbidrag för ensamboende värnpliktig, som har innehaft bostaden minst sexmånader före tjänstgöringens börian. I övriga fall bör enligt förslaget ärendenom bostadsbidrag prövas av tillsynsmyndigheten. Bostadskostnaden vidberäkning av bostadsbidrag bör enligl arbetsgruppens förslag begränsas tillnormalhyran på orten för bostad om tre rum och kök när del gäller barnfamiljer,två rum och kök när det gäller övriga sammanlevande och ett rum och kök i övrigafall. Enligt förslaget flr dock högre bostadskostnad beaktas efler prövning avtillsynsmyndigheten. Prop.1977/78:127 19 Remissinstansernahar i allt väsentligt lämnat förslaget i denna del utan erinringar. För egendel anser jag att fämiljebidragsnämnderna bör avgöra ärenden rörandebostadsbidrag till värnpliktig som bor tillsammans med maka och barn som ärberättigat till familjepenning eller med enbart sådant barn. bör dock avgöra ärende där fråga är om annan bostad änhyreslägenhet eller bostadsrältslägenhel. Jag biträder förslaget attfamiljebidragsnämnderna också skall avgöra ärenden, som avser ensamboendevärnpliktig vilken har haft egen bostad före inryckningen.Försvarets civilförvaltning avlastas därmed ärenden av rutinkaraktär.Bostadsbidrag i övriga fall bör prövas av civilförvaltningen. Jag biträderförslaget om begränsning av bostadsbidrag lill normal hyra för tre rum och kökför barnfamiljer, två rum och kök för andra sammanlevande och ett rum och kök iövriga fall. Om särskilda skäl föreligger bör dock den myndighet som beslutar iärendet kunna bestämma bidraget till högre belopp. Jag återkommer till fråganom särskilda skäl i specialmotiveringen. Enligtnuvarande bestämmelser kan den värnpliktige fl särskih bostadsbidrag föruppvärmningskostnader (bränslebidrag), magasineringskostnader ochflyttningskostnader. Kostnadför uppvärmning bör emellertid enligt min mening alltid inräknas ibostadskostnaden, varför bränslebidraget inte bör kvarstå som ett särskilt bostadsbidrag.1 och med att möjligheterna atl utge bostadsbidrag lill ensamboendevärnpliktiga blir större minskar magasineringsbidraget i betydelse. Jagförordar därför att bidraget slopas. Bidrag för flyttningskostnader bör däremotkvarstå som en särskild bidragsform. Flyttningsbidrag bör ulgå för skäligaflyttningskostnader, om del föreligger särskilda skäl. Jag återkommer med ennärmare redovisning om detta i specialmotiveringen. Somjag har nämnt är den värnpliktiges rätl lill familjebidrag förbundenmed villkoret att det skall föreligga behov av bidrag. Behovsprövningen, som tillsin karaktär närmast är en inkomstprövning, är i nuvarande system av två slag:normerad behovsprövning och fri behovsprövning. Dennormerade behovsprövningen tillämpas, när familjepenning och bostadsbidragskall fastställas för den värnpliktiges hustra och barn som stårunder hans vårdnad. Denna behovsprövning sker med hjälp av bestämda regler, somanger i vilken mån familjens inkomster skall minska det maximala familjebidragsom kan utgå. När det t.ex. gäller hustrus inkomst av arbele skall en Oärdedelav månadsinkomsten, dock lägst , aldrig inverka på familjebidragetsstorlek men hälften av den återstående delen skall reducera bidraget. Vidbestämmandet av familjepenning och bostadsbidrag i övriga fall tiWämpas fribehovsprövning. Inkomster i familjen påverkar därvid bidragsbeloppet enligtvad som med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet Prop.1977/78:127 20 Några bestämda regler för den fria behovsprövningen har därförinte kunnat anges. Den fria behovsprövningen har dock inte fått leda till högreersättning än om normerad behovsprövning hade tillämpats. Oavsettvilken behovsprövning som tillämpas bortses i nuvarande system helt från deersättningar och förmåner som utgår till den värnpliktige med anledning av hanstjänstgöring. Vidare bortses från inkomster som den värnpliktige erhåller genomarbete på fritid under tjänstgöringen eller under övningsuppehåll, 1enlighet med de riktlinjer som har godtagits av föreslår arbetsgruppenatt nuvarande behovsprövningsregler i huvudsak behålls men atl familjepenningenför barn inle bör reduceras mot makas inkomst med mer än högst 50 96. Arbetsgruppenföreslår därutöver att inom den normerade behovsprövningen nuvarande lägstafribelopp om . av makas månadsinkomst höjs lill I , för månad. Även jag anser attnuvarande behovsprövningsprinciper i stort bör behållas. Normeradbehovsprövning bör dock tillämpas i fler fall. En s. k. fri behovsprövning börbehållas för bestämmande av bidrag till makar utan barn. Hänsyn las därvidsåväl till makarnas inkomster som till deras övriga ekonomiska förhållanden.Motivet till detta är att bidrag främst skall grundas på alt den värnpliktige barbarnoch att makan normalt själv skall svara för sin försörining. Jag återkommer meden närmare redovisning i specialmoliveringen. Föregen del är jag - i likhet med samtliga remissinstanser - beredd alt biträdaförslaget om höjning av fribeloppet för makas månadsinkomst. En sådan höjningmedför förbättrade ekonomiska villkor särskilt för lågavlönade ochdeltidsarbetande kvinnor med barn. 1 fråga om förslaget attfamiljepenning för barn inte bör reduceras mot makas inkomst med mer än högst50 % har flera remissinstanser uttalat sig kritiskt. framhåller att förslaget strider mot den princip som ligger tillgrund för den normerade behovsprövningen, nämligen alt familjen skall betraktassom en enhet och inte som ekonomiskt oberoende individer. och anför alt förslagetockså strider mot principen att familjebidrag endast skall ulgå vid behov. Bl.a. överbefälhavaren påpekar att det kan antas atl relativt få familjer harsådana inkomstförhållanden att de kan dra nytta av den föreslagna regeln, somändå medför vissa administrativa nackdelar. Överbefälhavaren konstaterar ocksåalt regeln skulle ge full effekt först om makas arbetsinkomst är relativt högoch att det därmed blir de ekonomiskt bäst ställda som gynnas. Jag delar dessasynpunkter och anser att förslaget inte är förenligt med familjebidragelsgrandprinciper. Jag förordar därför att förslaget inte genomförs. Innan jag lämnarbehovsprövningen vill jag erinra om att regeringen enligt gällandefamiljebidragslag såsom villkor för att familjebidrag skall utgå kan Prop.1977/78:127 21 föreskrivaskyldighet för familjemedlem att la lämpligt arbete. Underlåter familjemedlem ailfullgöra en sådan skyldighet, kan familjebidraget nedsättas eller dras in.Vidare föreskrivs att familjebidraget kan nedsättas eller dras in omvärnpliktigs familjemedlem utan giltig anledning lämnar sin arbetsanställning. Dessabestämmelser har inte tillämpats och arbetsgruppen har därförföreslagit att de utgår ur familjebidragslagen. Detta har lämnats utan erinranav samtliga remissinstanser. Även jag biträder förslaget. Näringsbidragetssyfte är att göra del möjligt för värnpliktig som innehar rörelse eller äranställd i rörelse som hans hustru innehar att fortsätta i rörelsen eftertjänstgöringens slut. Näringsbidrag kan utgå för avlöningskostnader, somuppkommer till följd av att särskild arbetskraft mäste anlitas under denvärnpliktiges tjänstgöring. 1 fråga om avlöningskostnader för närståendesarbetsinsatser gäller särskilda begränsningar i rätten till näringsbidrag.Sedan den 1 juli 1977 kan dock bidrag utgå när den värnpliktiges hustra måsteavbryta förvärvsarbete utom hemmet för att sköta sysslor i förelaget under tiddå ingen annan ersättare finns att tillgå. Näringsbidrag kan också beviljas förvissa fasta utgifter, som är nödvändiga för atl nedlagd rörelse skall kunnaåterupptas efter tjänstgöringens slut. Näringsbidraget utgår med högst 100 kr.för dag och är skattepliktigt. Arbetsgruppenhar prövat möjligheterna att näringsbidrag skall kunna utges för hustru somarbetar i rörelsen och som, då ingen annan ersättare finns att tillgå, tvingasulföra merarbete för att rörelsen skall kunna upprätthållas under mannensvärnpliktstjänstgöring. Enligt arbetsgruppens mening är detta emellertid inleförenligt med grundprinciperna för näringsbidraget. Ingen ändring föreslåsdärför i nuvarande bestämmelser om näringsbidrag. Flertaletremissinstanser lämnar arbetsgruppens förslag utan erinran. Även jag anser attnäringsbidraget bör utgå enligl nuvarande principer. I likhet med arbetsgruppenoch flera remissinstanser anserjag, alt ersättning för hustruns merinsats inlekan förenas med grundprinciperna för näringsbidraget. Jordbruketsorganisationer har i olika sammanhang erinrat om att lantbrukarens hustrusärskilt ofta tvingas att utföra avsevärt merarbete under makensmilitärtjänstgöring ulan alt denne kan erhålla näringsbidrag. För min del anserjag att det påtalade problemet i första hand bör kunna lösas inom ramen för ettutbyggt avbytarsystem. Betänkandet (Ds Jo 1978:1) Utbyggd avbytarservice inomjordbruket övervägs f. n. Enligt förslagen kommer en fullt utbyggd avbytarverksamhelatt göra det möjligt för jordbrukare alt anställa ersättare bl. a. undermilitärtjänstgöring. Länsstyrelseni ifrågasätter det berättigade i näringsbidra- 1977/78:127 22 Om det skall bestå, bordet enligl mening beviljas enligtschablonberäkningar. Den nuvarande indelningen av företag i grupper hardessutom enligl lett till godtycke och är föråldrad. När det gällerschabloner vill jag understryka alt jag inle finner skäl att frångå den grundläggandeprincipen för familjebidragssystemet, dvs. behovsprövningen, 1 fråga omindelningen av företag i grupper vid beräkningen av näringsbidraget konstaterarjag att den har införts i tillsynsmyndighetens anvisningar tillfamiljebidragsnämnderna föratt underiätta bedömningen av ett företagsavkastning och ge familjebidragsnämnderna möjlighet atl behandla ärendenlikformigt. Här vill jag understryka att tillsynsmyndigheten naturiiglvisfortlöpande bör se över utfärdade anvisningar och anpassa dem till gällandeförhållanden. Fleraremissinstanser är kritiska mot att näringsbidrag skall kunna utgå till värnpliktigsom är anställd i rörelse vilken innehas av annan kvinna än den värnpliktigeshustru. Föregen del finner jag inte tillräckliga skäl att frångå principen altmed hustru jämställa annan kvinna som bor tillsammans med den viirnpliktigeunder äktenskapsliknande förhållanden. Familjebidragsärendenhandläggs f. n. av kommunernas familjebidragsnämnder. Det åliggerfamiljebidragsnämnd, där den värnpliktige var bosatt på inryckningsdagen, altpröva ansökan om familjebidrag och alt betala ut bidraget. 1 vissa fall krävstillsynsmyndighetens medgivande för atl utge familjebidrag. Kommun, som har utgettfamiljebidrag, flr ersättning av staten med viss del av utgivet belopp. Tillsynsmyndighetenskall verka för en riklig och enhetlig tillämpning av familjebidragsförfattningarnaoch skall därvid meddela de anvisningar som är nödvändiga. Dendirekta tillsynen över familjebidragsnämndernas verksamhet utövas avlänsstyrelserna. Dessa skall efler prövning av ansökningar frän familjebidragsnämnderbetala ut statsbidrag och förskoll, pröva besvär mot familjebidragsnämnds beslulsamt utöva medelskontroll och verkställa fortlöpande revision avfamiljebidragsnämndernas verksamhet. Mot länsstyrelses beslut om tillämpningenav familjebidragslagen anförs besvär hos kammarrätt. Beslut i ärende omstatsbidrag till kommun för utgivet familjebidrag överklagas dock hosregeringen. Utredningenrörande systemet för förmåner åt värnpliktiga m. fl. föreslog i betänkandet (SOU1972:68) Värhpliktsförmåner att den lokala administrationen av familjebidragenskulle flyttas från kommunerna till försäkringskassorna, attriksförsäkringsverket skulle fungera som tillsynsmyndighet och som första besvärsinslanssaml atl försäkringsdomstolen skulle vara slutiig besvärsinstans i familjebidragsmål.Därmed skulle länsstyrelsernas, kammarrätternas och försvaretscivilförvaltnings befattning Prop.1977/78:127 23 I prop.1975:37 förordades att frågan om att till försäkringskassorna flytta överadministrationen av det familjesociala stödet åt värnpliktiga skulle avgörasförst efter ytterligare överväganden. Detta blev också beslut.