prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Patent- ochregistreringsverket anför, att det inte kan bestridas att den föreslagnafinansieringsformen innebär att utbildningsverksamheten kommer att styras genommyndigheternas anslagsprioritering. Önskvärda utbildningsinsatser kan därförbli svårare att genomföra. Planering och budgetering avutbildning Remissinstansernadelar, med få undantag, utredningens uppfattning att varje myndighet skallplanera och budgetera sina utbildningsbehov. PUN anför att utredningensförslag i denna del bidrar tUl att myndigheternas utbildningsfunktioner får enstarkare ställning. Kravet påbudgetmässig redovisning av utbildningsverksamheten bör påskynda integrationenav utbildningsplanering i myndigheternas planering för utveckling av personaloch verksamhet. Ett antal remissinstanser, bland dem , statensstrålskyddsinstitut, DAFA, PUN, SPN, statens jordbruksnämnd, länsstyrelserna iBlekinge, , och län samt /SR, framhåller att utred- 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 53 ningens förslag förutsätter attmyndigheterna tilldelas erforderliga medel. Socialstyrelsenoch /SR understryker, att särskilda anslag över budgeten måste ställas tillmyndigheternas förfogande om huvudprincipen skall vara att varje myndighetskall planera och budgetera sina utbildningsbehov.Länsstyrelsen i anför att den viktigaste förutsättningenför att utredningens förslag i denna del skall kunna genomföras är att detfinns ett effektivt planeringssystem inom myndigheten. SÖ och arbetarskyddsstyrelsen stäUer sig tveksammatill utredningens förslag i denna del. Idelbetänkandet (SOU 1976:61) Statlig personalutbildning ett principförslaghar personalutbildningsutredningen lagt fram förslag om den statligapersonalutbildningens fortsatta inriktning och organisation. Förslagen omfattarförutom organisatoriska och finansiella frågor, som jag skall återkommatUl, även vissa principiella frågor rörande utbildningens ställning och mål.Parterna på den statliga sektorn kan komma att sluta kollektivavtalom bl. a. allmänna riktlinjer för personalutveckling och personalutbildning. Idetta sammanhang vill jag därför endast kort beröra vissa av utredningensförslag i dessa delar. Som utredningenpåpekar, har med statlig personalutbildning tidigare avsetts sådan utbildning,som staten i egenskap av arbetsgivare bedriver för sina anställda. Somutgångspunkt för sina bedömningar om personalutbildningens inriktning harutredningen i stället valt att låta personalutbildningen ingå i det vidarebegreppet personalutveclding, dvs. åtgärder som syftar till att stärkaorganisationens effektivitet och tillgodose de anställdas krav påpersonlig utveckling. Utredningen framhåller, att det med detta synsätt ärsvårt och inte heller särskilt meningsfullt att dra klara gränser mellanpersonalutbildning och andra personalutvecklande åtgärder eller mellanpersonalutbildning i statlig regi och annan utbildning som kan utnyttjas avmyndighetema i personalutvecklande syfte. Med utgångspunkt i dettaställningstagande har utredningen förespråkat en närmare samverkan mellan denutbildning som staten som arbetsgivare bedriver för sina anställda och denutbildning som ges inom det allmännaUtbUdningsväsendet. Eftersomstatsmyndigheterna själva har ansvaret för att de anställda får lämpligutbildning är det enUgt min mening angeläget att myndigheternas handlande inteonödigtvis kringgärdas av bestämmelser, som hindrar dem att medutbUdningsinsatser främja effektiviteten i verksamheten. En snäv begränsningav vad som i en given situation skall räknas som personalutbildning t. ex.med ledning av vem som är arrangör 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 59 för viss utbildningskurs måsteenligt min uppfattning försvåra myndigheternas utbildningsplanering. Detutslagsgivande bör, vilket utredningenockså framhåller, vara att den utbildning som är tillgänglig har sambandmed och betydelse för myndigheternas verksamhet. Jag delar ocksåutredningens uppfattning om behovet av en närmare samverkan mellan denutbildning som staten som arbetsgivare själv bedriver för sina anställda ochden utbildning som ges inom det allmänna utbildningsväsendet, bl. a. inom denstatliga och kommunala vuxenutbildningen och den nya högskoleorganisationen.Att inom statsförvaltningen bygga upp motsvarigheter till utbildning ellerkurser inom det aUmänna UtbUdningsväsendet kan inte försvaras ur vare sig ekonomisk eller pedagogisk synpunkt. Det ärsjälvfallet även inom utbildningsområdet angeläget att de samladeresurserna kan utnyttjas på ett ändamålsenligt sätt. När det gäller denstatliga personalutbildningens framtida organisation har utredningenföreslagit bl. a. att den centrala utbUdning, som f. n. bedrivs av statens personalutbUdningsnämnd (PUN), statskontoret, (), statens personalnämnd (SPN) och länsstyrelsernas organisationsnämnd() skall avgiftsfinansieras och sammanföras till en huvudman. Utredningenförordar vidare att produktion och distribution m. m. av den centralautbUdningen skall samordnas inom en för ändamålet inrättad avgiftsfinansieradstiftelse. PUN föreslås upphöra som myndighet. Vissa övergripande samordnings-och planeringsuppgifter föreslås bli överförda till SPN. I likhet med den helt övervägande andelen avremissinstanserna, bland dem PUN, statskontoret, RRV och SPN, ansluterjag mig tUl utredningens förslag till samordning av den utbildning som deadministrativa servicemyndigheterna bedriver för statens anställda. Genomutvecklingen på det administrativa området har gränserna mellan t. ex.administrativ rationalisering, ekonomi- och personaladministration blivitmindre tydliga. En meningsfull gränsdragning mellan de administrativaservicemyndigheternas generella utbildningsverksamhet har härigenom ocksåblivit allt svårare att upprätthålla som en uppdelning av produktionoch distribution av utbildningen på olika myndigheter försvårar en rationellutbildningsplanering. Jag räknar med att effektivitetsvinster bör kunna görasredan på kort sikt genom att huvuddelen av den reguljära produktionen ochdistributionen av den centrala personalutbildningen samlas till en huvudman. Vad jag härsagt avser inte den utbildningsverksamhet hos de administrativaservicemyndigheterna som ingår som en integrerad del i myndigheternas reguljäraverksamhet i form av t. ex. projektanknuten utbildning. De administrativaservicemyndigheterna bör även i fortsättningen ha fackansvaret förutbildningen inom sina resp. områden även 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 60 om den generella kursverksamhetenöverförs till en organisation som har till huvudsaklig uppgift att producera ochdistribuera statlig personalutbildning. Detta fackansvar innebär bl. a. att deadministrativa servicemyndigheterna tillförsäkras möjligheter att kunnapåverka kursutbudet inom sitt fackområde och att de har ansvaret förutbildningens sakUga innehåll. Vidare skall servicemyndigheterna kunna ta utersättning av PUN för nedlagt arbete. Jag anservidare i likhet med bl. och många länsstyrelser alt denutbildningsverksamhet som bedriver för länsstyrelsernas räkning i så höggrad har karaktär av inomverksutbildning att den även fortsättningsvis börbedrivas i LON:s regi. Utredningensförslag att inrätta ei särskild stiftelse för produktion och distribution avstatlig personalutbildning har bemötts kritiskt av många remissinstanser. a. på att tryckfrihetsförordningens bestämmelser om aUmännahandlingar är tillämpliga endast på myndigheter. Stiftelsen skulle vidare varaundandragen JO:s och JK:s tiUsyn. Liknande synpunkter har förts fram avSACO/SR. Flera remissinstanser har anfört att den flexibilitet i verksamheten,som utredningen eftersträvar med sitt förslag, kan åstadkommas också inomramen för myndighetsformen. Frågan om lämpligverksamhetsform för ett organ med uppgift att producera och distribuerautbildning har av utredningen delvis kopplats samman med förslaget omavgiftsfinansiering. I den sistnämnda frågan har utredningen fått stöd av majoritet av remissinstanserna. Det får enligtmin mening anses klarlagt att efterfrågan på central utbildning det må gällasåväl mer traditionell kursverksamhet som produktion av studiematerial ochutbUdningskonsulterande insatser i det nuvarande avgiftsfria systemet i vissutsträckning har styrts av andra faktorer än de faktiska behoven.Personalutbildningens syfte bör enligt min mening bl. a. vara att stärkaorganisationens effektivitet. Jag anser det mot denna bakgrund angeläget attverka för en syn på personalutbildningsinsatser som en investering förframtiden. Insatser för effektivisering av verksamheten i statsförvaltningenmed hjälp av personalutbildning bör jämställas med andra effektiviserings- ochrationaliseringsinsatser. Avgiftsfinansiering av den centrala utbildningenkommer enligt min mening att underlätta för myndigheterna att prioriteramellan olika utvecklings- och rationaliseringsinsatser och motiveramyndigheterna att effektivisera sin utbildningsplanering. För detcentrala personalutbildningsorganets del innebär avgiftsfinansieringen attverksamhetens inriktning i ökad utsträckning kommer att styras av de faktiskabehoven hos myndigheter m. fl. och hos enskilda anställda, somverksamhetens omfattning och organisation fortlöpande kan anpassas tUlefterfrågan. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 61 Jag delar såledesutredningens uppfattning att den centrala produktionen och distributionen m.m. av generell statlig personalutbildning bör avgiftsfinansieras. Jag hardäremot inte funnit några avgörande fördelar med att verksamheten bedrivs iform av en stiftelse. Enligt min uppfattning bör den nämndautbildningsverksamheten åvila PUN. Jag återkommer till frågan om deanslagstekniska konsekvenserna av att delar av PUN:s verksamhetavgiftsfinansieras. Utredningensförslag till uppgiftsfördelning mellan främst SPN och det centrala utbildningsorganethar mött blandade reaktioner hos remissinstanserna. T. ex. har () och (TCO-S) avvisat utredningens förslag i denna del och förordat att de uppgiftersom enligt utredningen skulle åvila SPN istället skall åvila en särskUd partssammansatt nämnd. Denna nämnd skuUeenligt organisationerna också ha direkta styrmöjligheter över det centralautbUdningsorganet. Genom reformarbetetpå arbetsrättens område har omfattande och delvis nya krav ställts på statensom arbetsgivare. I anledning härav tillkaUaderegeringen en särskild utredare (1977: 04), som harlagt fram sitt förslag. Utredaren har haft till uppgift att bl. a. kartläggaden nuvarande arbetsfördelningen mellan de administrativa servicemyndigheternavad avser uppgifter av betydelse för staten som arbetsgivare och lämna förslagtUl fortsatt organisation av den centrala statliga arbetsgivarfunktionen.Utredarens betänkande (Ds B 1977: 9) "Staten som arbetsgivare principförslag till organisation och arbetsformer" remissbehandlas f. n. Jag är med hänsynhärtill inte beredd att nu ta ställning till personalutbildningsutredningensförslag att överföra vissa samordnande och planerande uppgifter till SPN. Dessauppgifter bör, i avvaktan på ställningstagande till utredarens förslag, åvilaPUN. Kostnaderna för denna verksamhet bör belasta PUN:s myndighetsanslag.Detsamma bör gälla kostnaderna för PUN:s interna administration, visst generelltutrednings- och utvecklingsarbete, samordning med det allmänna utbildningsväsendetoch försöksverksamhet med barntillsyn vid statens kursgård Sjudarhöjden. För produktionoch distribution m. m. av generell statlig personalutbildning, inbegripetvissa delar av den centrala utbUdning som bedrivs av statskontoret, RRV ochSPN och därmed direkt sammanhängande utvecklingsarbete, samt för driften avstatens kursgård Sjudarhöjden i , bör ett formellt anslag benämntStatens personalutbildningsnämnd: Uppdragsverksamhet tas upp i statsbudgeten.Samtidigt bör användningen av åttonde huvudtitelns reservationsanslag Vissutbildningsverksamhet begränsas tUl attenbart avse vårdutbildningsnämndens verksamhet. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet Jag återkommerhärtill senare denna dag vid min anmälan av resp. anslag. PUN är f. n. organiserad i enutredningssektion och en kursadminis-trativ sektion. Denna organisationsform ärenligt min mening inte lämplig för den nya verksamheten. Det bör ankomma påregeringen att senare meddela föreskrifter för ny organisation för PUN. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkännade riktlinjer för den centrala statliga personalutbildningen som jag harförordat i det föregående. 1976/77 Utgift 18 949 212 1977/78 Anslag 7592 000 1978/79 Förslag 5434 000 är centralt organ för statiig personalutbildning iden mån sådan utbildning inte ankommer på annan myndighet. I nämndens uppgifteringår bl. a. att undersöka behovet av personalutbildning, att planera ochgenomföra utbildning som är gemensam för flera myndigheter, att bistå statligamyndigheter i utbildningsfrågor och att främja samordning av statligpersonalutbildning. Nämnden genomför vidare utbildning i syfte att främjajämställdhet mellan kvinnor och män inom statsförvaltningen. Nämnden utgörsav en utbildningschef och åtta andra ledamöter. Utbildningschefen är chef förnämnden. Nämnden är organiserad på två sektioner. Dessa är kursadministrativasektionen och utredningssektionen. Beräknad ändring 1978/79 Handläggande personal Övrig personal -12 -19 16 000 1 730 000 190 000 58 000 + 588 000 + 62 000 - 9 000 9 000 -2 158 000 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 63 Löne- och prisomräkning m. m. För utbildnings- ochutredningsverksamhet såväl centralt hos nämnden som för handledning åt denmyndighetsinterna utbildningen behövs ytterUgare fem konsulenter ( + . Med hänvisning tUl sammanställningenberäknar jag anslaget till PUN:s förvaltningskostnader till . Jaghar därvid i enlighet med vad jag har förordat i det föregående fördelat PUN:sbefintiiga personal på myndighetsuppgifter resp. utbildningsproduktion. För myndighetsuppgifternahar jag vidare beräknat medel för ytterligare en utbildningskonsulent. Jag harvidare med hänsyn tUl de omställningsproblem som PUN kan förväntas få /79 med anledning avövergången tUl avgiftsfinansiering under anslagsposten Lönekostnaderberäknat särskilda medel till ett belopp av . Jag hemställer attregeringen föreslår att till : Förvaltningskostnader för /79 anvisaett förslagsanslag av . Nytt anslag (förslag) 1000 Med hänvisningtUl vad jag har anfört vid min anmälan av den statliga personalutbildningensfortsatta inriktning och organisation, förordar jag att ett formellt anslag av1 . förs upp i statsbudgeten för /79 avseende produktionoch distribution m. m. av genereU statlig personalutbildning samt driften avstatens kursgård Sjudarhöjden. För att lösa tillfälliga eller säsongsmässigalikviditetsproblem och för att tillgodose eventuella behov av ökatrörelsekapital bör PUN få disponera en rörlig kredit i ilikhet med annan statlig uppdragsfinansierad verksamhet. Jag hemställer att regeringenföreslår att till : Uppdragsverksamhet för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1976/77 Utgift 24 623 600 1977/78Anslag 24 348 000 1978/79 Förslag 27 080 000 är central förvaltningsmyndighet för den personaladministrativa verksamheten inom statsförvaltningen och, en- 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet ligt särskilt beslut avregeringen, inom statsunderstödd verksamhet, allt i den mån sådan uppgift ejankommer på annan myndighet. Nämnden ärcentralt organ inom tillämpningsområdet för den statliga personalpensioneringeni frågor som rör anstäUda med nedsatt arbetsförmåga och åtgärder för attförebygga sjukpensionering. Nämnden leds aven styrelse. Chef för nämnden är en generaldirektör. Inom nämnden finns enavdelning för utvecklings- och planeringsverksamhet, en avdelning för driftoch genomförande samt en enhet för intern administration. Nämnden har åttaregionkontor. Beräknad ändring 1978/79 -\- 4 + 2 304 000 (76 000) Gemensam kontorsdrift m. m. + 2 732 000 Löne- och prisomräkning m. m. Delar av regionkontorens i , och Karlstadverksamhetsområden bör sammanföras till ett nytt regionkontor. Härför behövsen läkare, en avdelningsdirektör, tre personaUntendenter, enpersonalsekreterare och en assistent (. Den nuvarande regionala organisationen behöver ytterUgare treläkare, tre personalintendenter och sju personalsekreterare ( + . Nämnden flyttar till nya lokaler i och får där ansvaret förvissa för flera myndigheter gemensamma servicefunktioner. Härför behövsytterligare två expeditionsvakter och en telefonist jämte medel för ökadelokalkostnader och expenser (-h864 . Konsultmedel m. m. Verksamheten med personaladministrativ information och medutbildning i brandskydd ökar (-f . Prop.1977/78: 100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 65 Utbildningsbehoven beträffande nämndens anställda ökar ( + . Ny försöksverksamhet ( + 500 000kr. Ökad reseverksamhet (+284 000 kr. Med hänvisning tUl sammanställningen beräknar jaganslaget tUl . Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningentUl . Vidare har jag beräknat medel för en expeditionsvakt (4) och100 . för ökad reseverksamhet. Jag räknar även med att personalnämndenskall svara för viss gemensam kontorsdrift för myndigheterna i förvaltningsbyggnadeni kv. Kostnaderna härför bör av personalnämnden fördelaspå berörda myndigheter. Jaghemställer att regeringen föreslår att liil för /79anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77Utgift 557 034 1977/78Anslag 1 944 000 1978/79Förslag 2 244 000 är central myndighet för frågorhos de statliga myndigheterna dels om sådan förhandling enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet som inte syftar tiU kollektivavtal, delsom information enligt lagen. Chef för förhandlingsrådet är en generaldirektör. ring 1978/79 Handläggande personal Övrig personal £} disponerat belopp + 4 000 + 51 000 + 17 000 + 51000 - 17 000 5 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 66 Löne- och prisomräkning m. m. Med hänvisning tUlsammanstäUningen hemstäUer jag att regeringen föreslår att tillStatens förhandlingsråd för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 67 Den framtida administrationen av kilometerbeskattningen Enligtstatsmakternas beslut (prop. 1971:153, SkU 1971:67, rskr 1971:339 och prop.1973:94, SkU 1973:41, rskr 1973:254) ersattes den1 de särskUda skatter som dittUls hade utgått på motorbrännolja(utom energiskatten på detta drivmedel) med en beskattning efter körd våglängd(kilometerskatt) för sådana motorfordon som är inrättade för att drivas medannat drivmedel än bensin eller gasol. utgår enligtstatsmakternas beslut (prop. 1974: 164, SkU 1974: 59, rskr 1974: 385)kilometerskatt även för släpvagnar, som dras av brännoljedrivna motorfordon ochhar en skattevikt över . Kilometersfcattutgår för den körsträcka som ett fordon har till-ryggalagt dethar varit skattepliktigt. För detta ändamål skall kilometerskattepliktigafordon vara försedda med särskild, godkänd räknare för registrering avfordonets körsträcka (kilometerräknarapparatur). Apparaturen skall varaplomberad. F. n. finns ca 250 000 fordon i landet som är utrustade medkilometerräknare. De skattskyldiga skall varje skatteperiod normalt fyra perår lämna uppgift till ledning för fastställande av skatt. Sådan uppgiftlämnas genom avstämpling i räknaren på en särskild blankett. För att planläggaoch leda omläggningen från drivmedelsbeskattning till kUometerbeskattning haren särskild nämnd, kilometerskattenämn-den, inrättats. Fr. o. m. budgetåret1972/73 fungerar nämnden som ett självständigt organ med myndighetsfunktioner(instruktion för nämnden, 1972: 201). Kilometersfeattenämndenbestår av ordförande och vice ordförande, fyra särskilt förordnade ledamötersamt därutöver sex suppleanter. förestås av ordföranden ochutgörs i övrigt av tre experter med uppgift att handlägga frågor av tekniskart, en tjänsteman med uppgift att ansvara för det administrativa arbetet påkansliet och att handlägga frågor av juridisk karaktär, en assistent samt enkansliskrivare. Vissa tider har kansliet förstärkts med tiUfällig arbetskraft.Ett inom nämnden inrättat arbetsutskott består av ordföranden, viceordföranden, den administrative handläggaren och en av de tekniska experterna. uppgår under /78 tiU . och bestridsfrån åttonde huvudtitelns förslagsanslag KUometersbeskattning. Underinnevarande budgetår har vidare under anslaget beräknats . förinformations- och provningskostnader och . för ersättning förräknarapparatur. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 68 Kilometerskattenämndensverksamhet avser, vid sidan av administrativa uppgifter, främst den tekniskaledningen och uppföljningen av kilometerskattereformen. Nämnden har varitaktivt engagerad i och övervakar fortlöpande framställningen av lämplig kilometerräknarapparatur.Uppdraget att ta fram, anskaffa, leverera och distribuera räknarapparatur hargenom olika, av regeringen godkända avtal lämnats åt SvenskaUtvecklingsaktiebolaget och dess belagda dotterbolag, AB Samefa. Sedan ABSamefas verksamhet såvitt gäller kilometerräknar-apparaturen övertagits avHaldex AB har staten ingått ett motsvarande avtal med detta bolag. Kilometerskattenämndenmeddelar efter samråd med typgodkännande av kilometerräknare.F. n. är två typer av stämplande kilometerräknare typgodkända av nämnden.Bland kilometerskattenämndens uppgifter ingår vidare att pröva ansökningarfrån företag (verkstäder), som önskar bUgodkända att ta befattning med kUo-meterräknarapparatur. Nämnden får iärenden om godkännande eller om återkallande av sådant godkännande företainspektion hos den som berörs av prövningen. Ca 2 000 verkstäder har godkäntsav nämnden. Det ankommer vidare på nämnden att efter samråd medriksskatteverket meddela närmare föreskrifter om montering, plombering,besiktning, godkännande, reparation och liknande åtgärder som avser kilometerräknarapparatur. Kilometerskattenämndenlämnar information till myndigheter, allmänheten, godkända företag och övrigaberörda parter i frågor som avser kilometerbeskattning. Förutom informationgenom massmedia och broschyrer samt individuell information till ägare avbrännoljedrivna fordon utfärdar nämnden föreskrifter och anvisningar i form avmeddelanden som distribueras till godkända företag, AB ochett flertal myndigheter. Vidare har kUometerskattenämn-den i samråd medriksskatteverket, och AB genomfört enserie informationsmöten rörande kilometer-räknarapparaturen och uppbyggnaden avsystemet med kilometerbeskattning. Mot bakgrund avatt övergången till kilometerbeskattning i allt väsentligt har genomförts ochkilometerskattenämndens uppgifter enligt dess instmktion har fullgjorts uppdrogregeringen åt statskontoret att utvärdera den av kUometerskattenämndenbedrivna verksamheten samt att överväga och föreslå hur den del av tillsynenoch administrationen av vägtrafikbeskattningen som kUometerskattenämnden f. n.utför kan övergå i permanent form tUl någon annan statlig myndighet, i första handriksskatteverket. Statskontoret har överlämnat rapportenUtvärdering av kilometerskattenämndens verksamhet. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet Kilometerskattenämndenskall enligt sin instruktion planlägga och leda omläggningen tillkUometerbeskattning samt meddela föreskrifter och anvisningar för genomförandeav omläggningen. Några andra uppgifter finns inte angivna i instruktionen.Däremot ankommer vissa uppgifter pånämnden enligt vägtrafUcskattekungörelsen, såsom typgodkännande avräknarapparatur, godkännande och återkallande av godkännande avseende företag(verkstäder) samt utfärdande av föreskrifter för montering, besiktning,godkännande, reparation m. m. avseende kilometerräknare. Övergången tillkilometerbeskattning är i allt väsentligt genomförd. Kilometerskattereformenhar genomförts utan anmärkningsvärda störningar och den tekniska sidan avreformen fungerar i allt väsentligt tUlfredsstäUande. Statskontoret anser attkUometerskattenämndens uppgifter enligt dess instruktion nu har fullgjorts. Statskontorethar konstaterat att nämndens sammansättning med representanter för bl.