prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — För att det även skallvara möjligt att trygga sysselsättningen i landet, uppfylla redan gjordaåtaganden av betydelse för vår välfärd samt skapa utrymme för nya reformerinriktas industripoUtiken på att omvandla vårt näringsliv så att det får enstruktur som är anpassad till våra konkurrensförutsättningar. Vid avvägningen mellan sysselsättningspoUtiska ochindustripolitiska insatser är det viktigt att sysselsättningseffekternavägs mot utnyttjandet av andra produktionsfaktorer som kapital och energi.Sysselsättningen kan i annat fall kräva stora investeringar eUer kostnader förinsatsvaror som inte alltid är företagsekonomiskt motiverade, där varje insattkrona ger relativt liten utdelning i form av ökad sysselsättning. Det svenskanäringslivet står inför stora omställningar även vid en förbättring avkonjunkturläget. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för attförbättra industrins situation. Insatserna syftar tiU en anpassning avproduktion och företagsstruktur till de förändrade konkurrensförutsättningarna.Strävan är att genomföra anpassningen på ett sådant sätt att arbetslöshet igörligaste mån kan undvikas. I en del fall kan det föreligga en motsättningmellan kraven på strukturförändringar samtmålsättningen om stabiUtet i den regionala och lokala sysselsättnings-och befolkningsutvecklingen. Näringspolitikenär nära kopplad till regionalpolitiken och sysselsättningspolitiken. Det ärinte ovanligt att en region är helt beroende av en speciell industri för sinsysselsättning. I sådana fall kan stödåtgärder komma i fråga även om de inte ärmotiverade från strikt näringspolitiska synpunkter. Den svenska stålindustrin brottasf. n. med stora problem. De bottnar delvisi den långvariga och mycket djupa lågkonjunktur som de västUga industriländernaf. n. befinner sig i, vilket tagit sig uttryck i att stålförbrukningen sedan1974 minskat kraftigt i dessa länder. HärtiU kommer att en modern stålindustrii snabb takt växt upp i fiera länder i , och Fjärran Östern.Detta kan förutses få mer långsiktiga återverkningar för stålindustrin iOECD-området framför allt genom att tidigare inarbetade exportmarknaderförloras. hårdnar konkurrensen på de återstående marknaderna. Genom bildandetav tas initiativ för att åstadkomma en handelsstålindustri iSverige som bör ha möjligheter att hävda sig framför allt påhemmamarknaden. Uppgiften för det nya stålbolaget blir att koncentreraproduktionen till de livskraftiga delama av bran- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 30 schen, medan övriga delar avvecklaspå sikt. Syftet med bolaget är alltså inte att åstadkonmia enkapacitetsexpansion. KraftfuUa åtgärder blir emellertid nödvändiga för att höjaeffektiviteten i de ingående enheterna. Förslagtill statlig finansieU medverkan koinmer att föreläggas . Detnya bolaget föreslås få ett aktiekapital på 2 000 milj. kr. och en reservfondpå 800 milj. kr. För attunderlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin kommer likaså storafinansieUa insatser att göras. har beslutat attstaten skall ställa 700 milj. kr. tiU förfogande i form av lån, samt ställa sigsom garant för ytterligare lån på 600 milj. kr., som skaU tas på den öppna marknaden.Vidare har de arbetsmarknadspolitiska insatserna förstärkts med anledning avde förväntade stmkturförändringarna inom stålindustrin. Insatserna förteko-industrierna har ökat kraftigt . a. lämnasstatliga lånegarantier, s. k. särskUda stmkturgarantier, mot vUkaräntebefrielse och avskrivning erhålls. I budgetpropositionen föreslås enytterligare ramhöjning av stmkturgarantiema. Den totala garantiramen skuUedärefter komma att uppgå tiU ca 265 milj. kr. För räntebefrielse ochavskrivning skulle efter den föreslagna höjningen totalt ha avsatts drygt 100mUj. För /78 kan i mnda tal 400 milj. kr. beräknas hatillförts branschen via lån eller bidrag. har förelagts förslag om bUdandet av en ny teko-koncern med AB Eisersom moderbolag. har härför föreslagits få ett bidrag på 190mUj. Stora stadigainsatser har gjorts för att mUdra konsekvenserna av den neddragning ochomstrukturering av den svenska varvskapaciteten som framstår som nödvändig. FörbUdandet av den statiiga varvskoncemen har för aktieförvärv anvisats 600 milj.kr. Moderbolaget har vidare fått 435 mUj. T. o. m.utgången av 1978 har staten ställt förlustgarantier om högst 800 mUj. förproduktion och försäljning av fartyg. har fått 859 nulj. förförlusttäckning i samband med varvets avveckling. Ett avskrivningslån tUlsvenska beställare av fartyg på 1 300 milj. kr. Hämtöver harstaten ställt sig som garant för upplåning i samband med beställning och produktionav fartyg på sammanlagt 9 950 milj. kr. Bland debranschpolitiska åtgärderna i övrigt kan nämnas att under våren 1977beslutat om fortsatta och ökade insatser i den glasindustrin. I avsiktatt åstadkomma en konkurrenskraftig dataindustri har avtal träffats meUanSaab-Scania AB och staten om bildandet av . Den totalaresursinsatsen av svenska staten uppgår tUl drygt 500 mUj. Vidare harriksdagen bifaUit regeringens proposition om åtgärder för att främjautvecklingen för de mindre och medelstora företagen. Den innebär att denäringspolitiska insatsema på regional nivå breddas och 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 31 byggs ut kraftigt. Utvecklingsfonderbyggs upp med uppgift att till de mindre och medelstora företagen tUlhandahåUainformations-, rådgivnings-, och konsulttjänster samt att lärana lån på högrisknivå. De särskildasatsningar som beslutats är totalt sett mycket omfattande. Förhelåren 1977 och 1978 kan de beräknas uppgå till 5 mUjarder kr. vardera året.En stor del av dessa belopp lämnas i form av lån till näringslivet. a. aktieteckningar, av vUka en del utgör ägartiUskott tiU statUgaföretag. För främst varven har staten dessutom utfärdat omfattandelånegarantier. För /78 har anslagits . attgälla t. o. m. Som jag framhöU inledningsvis är insatsema starktkoncentrerade tUl vissa branscher. Stålindustrin, varven och teko-industrinsom tUlsammans svarar för av den svenska industrins förädlingsvärdestår för av kostnadema för de särskilda insatsema. Inom just dessabranscher är satsningarna mycket omfattande. De industripolitiska åtgärdernaär i hög grad riktade mot de branscher som f. n. befinner sig i dengenomgripande omvandlingsprocess, som svensk industri står inför under denärmaste åren. Det kommer att krävas att den industriella verksamheteninriktas mot nya expansiva områden och att tidigare verksamheter delvisavvecklas. Här krävs stora insatser som endast tUl en del visar sig i form avmaterieUa investeringar. Till deframåtriktade insatserna hör de åtgärder för att förbättra näringslivetsforsknings- och utvecklingspotential som kommer att bli föremålför en särskUd proposition. Genom detta och genom samtidiga åtgärder påutbildnings- och de allmänna forskningsområdena läggs gmnden för 1980-taletsnäringspolitik och underlättas ansträngningarna att återvinna det förloradeförsprånget och återställa vår industriella konkurrenskraft. Trots de svåraproblem som den svenska ekonomin brottats med hararbetslösheten kunnat hållas på en låg nivå. var i genomsnitt ca 75000 personer arbetslösa vUket motsvarar av arbetskraften. Det innebarvisserligen en viss nivåhöjning jämfört med men det är fortfarande enmycket låg arbetslöshet vid en internationeU jämförelse. Mycket omfattandearbetsmarknads- och industripolitiska insatser har vidtagits för att bekämpatendenserna till ökande arbetslöshet . På kort sikt inriktas dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna på att mildra effekterna på sysselsättningenav såväl konjtmktursvackan som den nödvändiga omställning som f. n. sker inäringsUvet. På syftar den ekonomiska politiken till att stimuleranyföretagande och investeringar så att vi kan 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 32 både bibehålla och bygga ut vårindustriella kapacitet. Det s. k. småföretagspaketet som regeringen lade frami är ett steg i en sådan mer offensiv och framåtsyftandenäringspolitik. Devalveringen och sänkningen av den alhnännaarbetsgivaravgiften innebär att företagens konkurrensförmåga ökas och därmedockså förutsättningarna att upprätthålla och öka sysselsättningen. DearbetsmarknadspoUtiska åtgärderna intensifierades . regeringen om ett åtgärdspaket på . a. anvisadesmedel för ytterligare beredskapsarbeten och en rad insatser gjordes för att påolika satt ge arbetslös ungdom utbUdning, praktik eller arbete. Statligaindustribeställningar tidigarelades och kommunerna stimulerades atttidigarelägga sina köp från industrin genom statsbidrag på . Bidraget förutbildning inom företagen höjdes tUl-fäUigt till 25kr. för de första i utbUdning. Dessa förhöjda bidragförlängdes senare att gälla hela 1977. För den resterande delen upp tUl sammanlagt960 timmar höjdes bidraget permanent tUl . Antalet varsel ompersonalinskränkningar var rekordhögt under som-marmånadema och början avhösten 1977. stod det klart att såväl den internationella som densvenska konjunkturutvecklingen blivit svagare än beräknat. Det var uppenbartatt riskerna var stora för en avsevärd ökning av arbetslösheten under detframförliggande vinterhalvåret. Mot derma bakgmnd beslutade regeringen ioktober 1977 om ett nytt åtgärdsprogram på ca . innehåUande bl.a. förstärkning av arbetsförmedlingsverksamheten, utökning av arbetsmarknadsutbildningenmed 16 000 platser, ytterligare satsningar på beredskaps- och praktikarbeten,förlängning och utvidgning av "25-kronan" för intern företagsutbildningunder samt tidigareläggning av StatUga och kommunalaindustribestälhiingar och statUga byggen. Att arbetslösheten under 1977kunde hållas nere på en måttlig nivå beror till väsentiig del på de omfattandearbetsmarknadspolitiska insatserna. I genomsnitt har meUan 150 000och 200 000 personer varit sysselsatta i beredskapsarbeten eUer skyddat arbeteeller deltagit i arbetsmarknadsutbildning. Antalet utgör av arbetskraften.Jämfört med 1976 har framför allt utbUdningen av anställda som riskerar att blipermitterade (dvs. 25-kronan) ökat snabbt. Under en stor del av året deltogvarje månad omkring 50 000 anstäUda i sådan utbildning. De utbUdningar somstöds med 25-kronan är främst yrkes-utbUdningar, men också kurser imedbestämmande, arbetsmiljö och allmänna ämnen har varit vanliga. Den omstrukturering som f. n.äger rum inom många industribranscher ställer stora krav påarbetsmarknadspohtiken. När industrikonjunkturen vänder uppåt måste tUlses attmånga av dem som befinner 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 33 sig i t. ex. beredskapsarbeteneller i arbetsmarknadsutbildning får arbete i industrin. Detta möjliggörs genomatt den ömsesidiga anpassningen meUan lediga arbeten och arbetssökandeunderlättas. Som ett led i denna strävan fortsätter bl. a. utbyggnaden av deninterlokala arbetsförmedlingen och den obligatoriska platsförmedlingen. I likhet medmönstret har arbetslösheten bland ungdomar varitförhållandevis stor. av de arbetslösa var . del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har varit inriktade på dennagrupp. Såväl sysselsättningspaketet som det hade enklar ungdomsprofil. Över hälften av dem som sysselsätts iberedskapsarbeten är . Likaså har platser inomarbetsmarknadsutbildningen i ökad utsträckning ställts till ungdomarnasförfogande. kommer yrkesutbildningskurser för ca 4 000 ungdomar attanordnas i olika företag. Kapaciteten i gymnasieskolanbyggs ut dels med ytterligare platser, dels med nya utbildningar. Inomarbetsmarknadsdepartementet pågår f. n. arbetet med ytterligare åtgärder isyfte att förverkliga en s. k. ungdomsgaranti, dvs. att tillförsäkra alla ungdomarutbildning, praktik eller arbete. försämrades läget påbyggarbetsmarknaden snabbt. Åtgärder har vidtagits för att stimuleraigångsättning av bostadsbyggen och industrins bygginvesteringar. Vidare harytterhgare 400 mUj. tillskjutits för att upprätthålla energisparandereparationer och ombyggnader, vilket i de flesta fall sker i samråd meUanlänsbostadsnämnderna och arbetsmarknadsverket. I syfte att skapa ytterligaresysselsättning har beslut också fattats omtidigareläggning av offentliga bygginvesteringar för 450 milj. kr. Den totalaökningen av arbetskraftsutbudet förutses staima vid ca 20 000 personer.Räknat i timmar blir det, främst som en följd av den femte semesterveckan, enminskning jämfört med . De näringsgrens visa prognosema för 1978indikerar att arbetskraftsefterfrågan totalt sett blir fortsatt svag. Mättmellan genomsnitten 1977 och 1978 väntas de varuproducerande näringarna minskaantalet sysselsatta med ca 50 000 personer. Därav väntas ungefär drygt 30 000falla på industrin. Vissa åtgärder har redan vidtagits för att begränsa nedgångeni industrisysselsättningen. Som jag tidigare nämnt beslutade sålunda regeringen om genereUtfrisläpp av investeringsfonderna samt en förlängning avinvesteringsavdrag/bidrag . Utvidgningen av "25-kronan" underförsta samt det tUlfälliga sysselsättningsbidraget kommer ocksåverksamt att bidra till att dämpa arbetskraftsavtappningen från industrin. Expansioneni den kommunala sektorn väntas fortsätta även 1978. Ökningen mellan 1977 och1978 förutses av bli drygt 50 000 personer. Däremotväntas de privata tjänstesektorerna minska sin sysselsättning med ca 10 000personer. 3 1977/78. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 34 De sektorvisaprognoserna pekar sålunda mot en viss ökning av arbetslösheten under 1978.Flera faktorer talar dock för att sysselsättningen ändå kan hållas uppe.Ökningen av arbetskraftsutbudet kan som en konsekvens av det svagaefterfrågeläget bli lägre än vad som förutses. Förutom de åtgärder som jagnämnt har vidtagits är vidare effekten av den femte semesterveckansvår att förutse. Det nyanställningsbehov inom främst industrin och kommunernasom detta tim-bortfall kan medföra kan också bli större än vad som antagits iprognoserna. Skulle ökadesvårigheter för nytillträdande grupper uppstå eller mer omfattandefriställningar ske inom industrin kommer regeringen att snabbt ingripa medförstärkta arbetsmarknadspolitiska insatser. För att brytainflationsutvecklingen och minska underskottet i bytesbalansen ställs allmäntsett krav på en restriktiv ekonomisk politik med en stark återhållsamhet i deoffentliga utgifterna. Kravet pårestriktivitet i de offentliga utgiftsåtagandena måste emellertid avvägas motsysselsättnings- och fördelningspolitiska målsättningar. För den statiigasektorn har detta bl. a. inneburit stora utgifter för att trygga sysselsättningen, vUket tUlsammans med ensvag utveckling av budgetens inkomstsida medverkat till ett kraftigtunderskott i den statliga budgeten. Som framgår av tabell 4 beräknasunderskottet i finansiellt sparande för ha ökat tiU 12mUjarder kr. Den svagatillväxten av statens inkomster förklaras främst av utbetalningarna avkommunalskattemedel vilka på grund av en eftersläpning ökar mycket kraftigtjust och även 1978. Kommu nalskattemedlen utgör en avdragspostbland de inkomster som redovisas i tabell 4. Om man exkluderar den tUlfälliganeddragning som eftersläpningen medför så är statens inkomster realt settoförändrade . I löpande priser skuUe de ha ökat med 11 %.En annan faktor som bidrar till en långsam tUlväxt av statsinkomsterna är attden privata konsumtionsvolymen minskar något 1977 vilket begränsar mervärdeskattensoch andra indirekta skatters ökning. Utgifterna förkonsumtion, dvs. de utgifter som är direkt förknippade med den statligasektorns tjänstevolym, uppvisar en mycket återhållsam utveckling. De för 1977angivna krontalshöj ningama avspeglar en ungefär oförändrad statligkonsumtionsvolym. För att klarautbyggnaden av barnomsorgen har statsbidragen till kommunerna ökats kraftigt1977. Barnbidraget höjdes med . per helårför att mUdra verkningarna för barnfamiljerna av prisstegringarna. Bidragenför arbetsmarknadsutbildning förbättrades 1977. Dessa är några av de faktorersom bidrar tiU att transfereringsutgifterna ökat kraftigt . 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 35 Den statsfinansiella bilden kommer i huvudsakatt bestå också . Den påbörjade politiken med en stark stramhet i konsumtionsutvecklingenfortsätter. Trots detta förutses budgetunderskottet 1978 uppgå till ca 33mUjarder kr., vilket dels förklaras av en fortsatt svag tillväxt påinkomstsidan, dels av fortsatt höga utgifter för sysselsättningspolitiskaåtgärder. Även 1978 är eftersläpningen i utbetalningarna avkommunalskattemedel en väsentlig orsak tUl den långsamma tillväxten i statensinkomster. Vidare har den aUmänna arbetsgivaravgiften sänkts med 2 procentenhetersom ett led i ansträngningarna för att skapa ett konkurrenskraftigtnäringsliv. Den statliga skatteskalans omläggning medförett nästan oförändrat realt skatteuttag och utgör en fömtsättning för en lugnavtalsrörelse . Den har tillkommit efter samråd med arbetsmarknadensparter. Ett flertal samverkande faktorer förklarar den kraftigaökningen av utgifterna . Den rådande lågkonjunkturen har påkallatomfattande stödinsatser av industripolitisk och arbetsmarknadspolitisk natur.Under 1978 beräknas de industripolitiska åtgärderna uppgå tiU i storleksordningen6,, varav huvuddelen utgör särskilda satsningar för att hållasysselsättningen uppe i krisbranscher som stålindustrin, textil-ochbeklädnadsindustrin samt varven. Bland de arbetsmarknadspoUtiska åtgärderna kan nämnasdet program som presenterades och där ytterhgare ca 2 miljarderkr. Statens inkoraster och utgifter 19761978 Exkl.statens affärsverk och aktiebolag. Totalsaldo (123) Totalsaldo exkl. utlåning och andra finansiella transaktioner = Finan- Finansiellt sparande som procent av bruttonational- -0,2 -3,4 -5,6 Källor: Ekonomidepartementet, ,och . 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 36 satsats för att möta riskerna fören växande arbetslöshet. Underskottet iden statliga budgeten skall ses mot bakgrund av rådande lågkonjunktur och densvaga ekonomiska tillväxten. En högre aktivitetsnivå förändrarförutsättningarna såväl vad gäller budgetens utgifter som inkomster. Även iett sådant läge krävs emellertid en stram finanspolitik. Den fastlagdainriktningen mot en stark återhållsamhet i statlig konsumtionsutveckling utgören grundläggande förutsättning härvidlag. Utvecklingenav de statliga finanserna måste infogas i en samlad bild med hänsyn tillfinansieringsströmmarnas art och det starka sambandet mellan olika delar av denoffentiiga sektorn. Om statens underskott sammanstäUs med det finansieUasparandet i återstoden av den offentliga sektorn redovisas ettpositivt sparande på över 2 nuljarder kr.,vilket framgår av tabell 5. Som en följd av den aktiva sysselsättningspolitikenoch strävandena att bibehålla ett godtagbart utrymme för utvecklingen av denprivata konsumtionen och hushållens köpkraft kommer emellertid denkonsoliderade offentliga sektoms sparande att minska . Den offentligasektorns sparande bör i sin tur ställas i relation till den rådande sparbristeni ekonomin och det underskott i utrikesbetalningarna som sammanhänger härmed.Det totala finansiella sparandet och dess fördelning på olika inhemska sektoreranges i tabell 6. Prognosen uppvisar en svag ökning i bytesbalansensunderskott, dvs. en ytterligare minskningav det totala sparandet. SkaU en sådan utveckling brytas måste sparandeti någon inhemsk sektor ökas. Detta kräver enrestriktiv ekonomisk politik och en förbättrad ekonomisk tillväxt. Engrundläggande förutsättning härför är att resultatutvecklingen förbättras ochsjälvfinansieringsgraden ökar i företagen. Vikten härav har jag framhållit påflera andra håll i årets finansplan. De vidtagna åtgärderna förväntas redanunder 1978 ge resultat i form av ett ökat finansiellt sparande inomnäringslivet. Utrymmet för en ytterligareåtstramning av den privata konsumtionen är starkt begränsat. Härvidlag böreftersträvas att upprätthålla den höga sparviljan i hushållssektora och jagkommer att föreslå regeringen att för lägga fram förslag till nyaformer för lönsparande. Mot denna bakgrund vUl jag destokraftigare betona angelägenheten av en stark återhållsamhet i den offentligakonsumtionsutvecklingen. En sådan återhållsamhet präglar den statiiga sektorn.Den kommtmala konsumtionstillväxten är emellertid f. n. betydligt snabbare änvad som långsiktigt är förenligt med detsamhällsekonomiska utrymmet. Konsumtionsvolymen beräknas öka med 4 å både 1977 och 1978. Detta skall ställas i relation till att det enUgtkommunalekonomiska utredningen (KEU) krävs en volymexpansion på per årför att upprätthålla oförändrad ambitionsnivå, klara det av beslutadeprogrammet Prop.1977/78:100 Bilagal Finansplanen 37 Finainsiellt sparande i den offentliga sektorn 19761978 Milj. kr.,löpande priser 2 Socialförsäkringssektorn inkl. Allmänna pensionsfonden -500 14 400 -11900 14 800 -21 500 14 100 Offentlig sektor totalt (rad 1 +2-1-3) Källor: Ekonomidepartementet,, och . för utbyggnaden av barnomsorgenoch fullfölja de fastställda planerna för långtidssjukvårdens utbyggnad. De kommunala skatteintäkterna baserashuvudsakligen på skatteunderlaget . De kraftigalönehöjningarna och 1976 förklarar således till stor del ökningen av dekommunala skatteintäkterna och den förbättrade finansieUa ställning under 1977och 1978 som återspeglades i tabell 5. tillkommer dessutom engenomsnittlig höjning av den kommunala utdebiteringen på . Mot bakgrund av den svaga utvecklingen av den beskattningsbara inkomstenunder 1977 och 1978 kan redan nu förutses en kraftig försvagning avutvecklingen för de kommunala intäkterna . Finansiellt sparande 1976-Milj. kr., löpande priser Näringsliv, bostäder Offentlig sektor (inkl. socialförsäkringssektorn) 11 500 -33 400 19 100 -37 600 19 200 -32 500 Med anledninghärav anser jag det vara av yttersta vikt att en neddragning kommer till ståndav den kommunala expansionen. Ytterligare höjningarav den genomsnittliga kommunala utdebiteringen bör undvikas och dettillfälliga inkomstöverskottet bör inte utnyttjas för attytterligare höja expansionstakten. TUlsammans med strävandena att sä långt detär möjligt med hänsyn till sysselsättningspolitiska målsättningar begränsa detstatliga utgiftsöverskottet, framstår en neddragning av den snabba tillväxten av de kommunala resursanspråken som en av de mestangelägna åtgärderna . 4 1977/78.1 saml. Prop.1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 38 Bidragtill ökning av bruttonationalprodukten i fasta priser 1975 1976 1977 1978 Staten 0,4 1,1 2,4 2,6 Kommunerna 1,1 0,4 0,1 0,4 Socialförsäkringssektorn inkl. Allmännapensionsfonden 0,4 0,2 0,6 0,6 Totalt 1,9 1,3 2,9 2,8 Avslutningsvis återges i tabell 7 beräkningar av denoffentliga sektorns samlade effekt på bruttonationalprodukten . Förjämförelse anges också effekterna . Av tabellen framgår attstatens bidrag till den totala efterfrågan i ekonomin uppgår till närmare 3 %av bruttonationalprodukten både 1977 och 1978. Den konimunala sektorns återhållandeeffekt 1978 förklaras av det finansiella överskott som kommunerna beräknas fågenom den kraftiga höjningen av skatteuttaget. I den reviderade finansplanen 1977 pekades på attkreditpolitiken hade två mål som måste balanseras mot varandra. Det gällde åden ena sidan att tillgodose den utlandskonkurrerande industrins lånebehov. andra var det nödvändigt att begränsa kreditflödet och likviditetstillskottenmed hänsyn till betalningsbalansläget och att dämpa kredit-efterfrågan frånhushållen och oprioriterade sektorer. stegpenningmängden (allmänhetens banktiUgodohavanden och behållning av sedlar) medendast i tolvmånadérstakt. Valuta-utströmningen medförde en kraftignedgång i bankernas och företagens likviditet. Sedan valutamarknadenstabiliserats efter nedskrivningen av den svenska kronan skedde emellertidunder hösten en snabb likviditetsuppbyggnad, så att penningmängden kom att överåret öka med . Den i jämförelse med BNP-tiHväxten i löpande priserväsentiigt lägre ökningstakten i penningmängden under större delen av 1977 ärett uttryck för den strama kreditpolitik som förts . De förutsättningar för kreditpolitiken sömdet ekonomiska läget och den allmänna inriktningen av den ekoribmiskapolitiken ger skiljer sig inte från dem som gällt . Den utlandskonkurrerande industrin måste erhållakrediter för investeringar.