prop · G1039 · 1977-12-31 00:00:00 — Intervjuundersökning av med automatspelare 153 Prop.1977/78: 9 123 Hearingden med Folkparkernas centralorganisation Närvarande:Ombudsmannen , FCO, ekonomichefen , ,folkparkschefen , Andersson:Folkparkernas centralorganisation består av 184 föreningar spridda i helalandet. Folkparkerna är till största delen föreningsägda. Det finns någrakommunalt ägda parker. En del av dessa drivs av lokala folketsparkföreningar.Föreningarna är ekonomiskt helt självständiga i förhållande till den centralaorganisationen. Äv föreningarna är det ett 60-tal som har spelautomatverksamhet.Totalt finns inom organisationen ca 700 automater, varav ca 200 är placerade påLiseberg. Ett 15-tal av föreningarna exkl. har över 10 automater. Deövriga har i genomsnitt 27 automater. Hälften av de automater som föreningarnadisponerar förhyrs. Fördelningen av intäkterna mellan uthyra-re och förening ärmestadels 50/50 och i enstaka fall 40/60. Föreningarna använder huvudsakligen 25-öresau(omater.De spelautomater som ägs av föreningarna, är mekaniska. Automaterna hålls tUlgängligaför spel till största delen under kvällstid, då man har offentliga tUlställningar.Sådana förekommer i genomsnitt . Under är 1974 varfolkparkernas omsättning på automatspelet drygt 2 milj. kr. För år 1975föreligger ännu inte några siffror, men troligen har det blivit någonminskning beroende på ändrade regler för tillstånd att ha spelautomater uppstäUdai samband med bingospel. Genom den intäktsförstärkning som föreningarna harfått från spelautomatverksamheten har man kunnat bedriva en helt annankulturell verksamhet än man tidigare haft. Teaterutbudet har kunnat ökas. Manhar kunnat vända sig till fria grupper och kunnat ha skapande verksamhet på olikasätt. Genom förlusten av automatintäkter i samband med bingospel blev mantvungen att minska på de ambitionerna. Ljungman:På finns 200 spelautomater, varav ca 1/3 är automater med 1 kr.myntinkast. Maskinerna är till övervägande del helt mekaniska. harsamtliga maskiner ägts av . Nöjesparken har enbesöksfrekvens som uppgår till 1,71,8 milj. besökare. Totaltbesöker 810 milj. folketsparkföreningarna . har således innemot25 % av parkernas totala besöksfrekvens. Intäkterna på automaterna utgjordeför säsongen 1975: myntinkast ca 2 milj. kr. 25 öresmyntinkast ca 1,8 milj. kr. Nöjesparkenfungerar både som "dagpark" med fri entré visstid samt som nöjespark med ordinarie ent-tréavgift ochprogramverksamhet. Inkomsternafrån spelautomaterna användes i första hand för bibehål- Prop.1977/78: 9 124 landeoch utveckling av mUjön inom parken samt för finansiering av programaktiviteterfrämst inom det kulturella området och tiU övrig kulturverksamhet. Man börjademed att satsa på automater med myntinkast men efterhand har efterfråganblivit större och större för automater med . Enviss styrning av publiken till maskiner med inkast kan göras genom attdessa automater placeras mera synligt vid de mest frekventerade platserna.Detta har också i viss omfattning skett. hyresgästers intäkter uppgick 1975 till ca 50 milj.kr. Äv dessa intäkter härrör sig ca 4 milj. kr. Nettoinkomstenpå spelautomater är dock mycket hög. Verksamheten i spelhallar och liknandelokaler utgör ca 1/5 av den totala egna verksamheten. Äv den totalaspelverksamheten svarar spelautomaterna för . , vilken är jämförbar med andra medelstora parker iSverige, har 21 mekaniska spelautomater varav fem är enkronas och 16 st. är 25-öres.De flesta parker strävar efter att kunna ha åretruntverksamhet. För en park ärdetta ett livsvillkor för att klara sig. För småparkerna, som endast undersommaren har uteverksamhet, har den nya möjligheten till mindre skatt ifallspelet bara bedrivs fått en positiv effekt förverksamheten. Dessa parker har därigenom fått möjlighet att kunna ha kvar sinaapparater. Detta var räddningen för många parkers existens. I harman omfattande uthyrningsverksamhet av lokaler bl. a. för olika föreningarsbingoverksamhet i kommunen. Fram till drev parken automatspel iegen regi, men därefter var detta inte längre möjligt i samband med bingospel.Detta innebar ett årsbortfall på . av en totalomsättning på 480 000kr. Det har inneburit att parken kraftigt fått skära nedkulturprogrammet. Föregående år var satsningen på sådana program drygt 200 000kr. För att parken själv ska kunna bära kostnaderna måste nedskärningen troligenbli . Parken hoppas på kommunala bidrag. Andersson:Från organisationens sida var man inte glad åt att automatspel med pengarlegaliserades. I parkerna har man bedrivit automatspel med polletter sedan1930-talet. har emellertid automatspel med pengar etablerats i landet ochfolkparksföreningarna har byggt upp en verksamhet kring detta. Skall dennainkomstmöjlighet tas bort, får föreningarna antingen skära ned sina ambitionerpå det kulturella området eller också begära motsvarande intäkter frän andrahåll, vilket innebär att man får begära högre kommunala anslag. Föreningarnastotala intäkter från nöjeshallar oeh basarvaror var närmare 7,5 milj.kr. Häri ligger inkomster från spelautomater och det är aUtså den inkomstminskningenföreningarna måste få täckning för. Ljungman:Vid totalförbud mot spelautomater skulle behöva ett tillskott på ca23 milj. kr. Ett ev. förbud skulle få svåra konsekvenser förhela nöjesparken. tiUbaka pågår en utbyggnad ochförbättring av nöjesparken för att bl. a. etablera daglig verksamhet ochdagpark med fri entré för barn, familjer, pensionärer och turister. Idagparksverksamheten ingår även underhållning och ett i övrigt anpassat utbudinom den kulturella verksamheten. Dagparksverksamheten har blivit ett mycketuppskattat inslag genom att nämnda publikkategori Prop.1977/78: 9 125 frittkan få ströva inne i den gröna och vackra parken mitt i centrum av . Endirekt följd av ett totalförbud skulle dessutom innebära att utbudinom hela kultursektorn måste skäras ned med betydande belopp. Man har ocksåfrån parkens sida strävat efter en di-versifiering av bl. a.spelverksamheten för att kunna erbjuda publiken andra typer av spel och för attså långt möjligt bli mindre ekonomiskt beroende av intäkterna frånspelautomater. Påautomatsidan innebär det att man i relativt stor omfattning bibehållitoch koncentrerat utbudet kring 25-öresautomater. Man har inte heller automatermed s. k. progressiv jackpot. Andersson:Folkparkerna har sett hela spelverksamheten som ett förströelsespel. Manskulle otvivelaktigt kunnat från ekonomisk synpunkt satsa mycket hårdare pådenna del av verksamheten genom att minska på antalet 25-öresautomater ochanvända elektroniska maskiner. Ljungman:Ett förbud får också konsekvenser så tUl vida att man successivt har byggt nyaspellokaler och liknande lokaler. Avskrivningstiden för dessa lokaler uppgårsom regel till . Dessutom finns stora värden i lokalerna avseendeinventarier och inredning etc. Vidkalkylering av verksamheten har man utgått från att spelverksamheten skullekunna få fortgå på ett rimligt sätt inom en överskådlig framtid. I nöjesparkenhar man på intet sätt kunnat märka några sociala problem i anslutning till spelverksam.heten.En anledning härtUl kan vara att man inte har maskiner med s. k. progressiv jackpot. Detbör i sammanhanget påpekas att nöjesparken inom spelområdet undersommarsäsongen sysselsätter ett 50-tal personer, varav en viss del ärheltidsanställda . FrånLisebergs sida har man noga undersökt förutsättningarna för att finna andraformer av spel. Det finns redan nya typer av spel i form av skicklighetsspeloch förströelsespel. Dessa speltyper ger dock inte tillnärmelsevis sådanainkomster att de kan ersätta ett eventuellt inkomstbortfall frånspelautomater. Dessa spel är i stället att betrakta som en komplettering avdet totala utbudet inom spelområdet och som ger publiken större valmöjligheteratt finna rätt speltyp. Liseberghar f. n. bara en s. k. restaurangroulett, men den lämnar inte något störrenettoöverskott. Bolagetbedriver också spelverksamhet enigt 2 § LF dvs. lyckohjul och liknande medvinster i form av presentartiklar, nyttovaror etc. Dennaform av spelverksamhet har bolaget ambitioner att utveckla och förbättra. Genomden låsning som finns beträffande insatser och vinstvärde för denna kategorispel har nettoinkomsten från desamma starkt reducerats under senare är. 1977/78: 9 126 , chef förföretagsekonomiska avdelningen Detfinns ej fullt 700 folketshusföreningar i , varav 400500 bedriververksamhet i nämnvärd utsträckning. Föreningarna är i allmänhet ekonomiskaföreningar och är helt självständiga. Föreningarna betalar emellertid aldrig utnågra pengar till medlemmarna. Skattemässigt betraktas folketshusföreningarnasom ideella föreningar. Organisationen är uppdelad i åtta regioner, därdistriktskontoren hjälper föreningarna med konsultverksamhet och bokföring m. m.Riksorganisationen är i egenskap av ideell förening ett samordnande organ.Medlemmarna i folketshusföreningarna och folkparkerna är ofta desamma och dethar förekommit diskussioner om samgående. Folketshusföreningarnabedriver spel med inemot 150 spelautomater. Det är företrädesvis de större ochmedelstora föreningarna som har automater. I allmänhet förhyrs automaterna föratt även få service på dem. Intäkterna frånautomatspelet fördelas i allmänhet Hka mellan utställare och förening. Speletbedrivs antingen i samband med offentlig tillställning eller i samband medrestaurangverksamhet. Vidare förekommer rätt omfattande uthyrning av lokalertill bingospel, varvid de av föreningarna innehavda automaterna hyrs ut till bingoanordnaren.Den restaurangverksamhet, vari automalspelet förekommer, bedrivs mestadels isamband med beställningar. Det finns lunchrestauranger, men dessa har mestadelsinte utskänkningstillstånd och därmed inga automater. kunde automatspeli samband med bingo bedrivas av folketshusföreningarna, men dettaomöjliggjordes genom ändrad lagstiftning 1974. Därför är det knappast någon idélängre att ha automater, eftersom man har fråntagit föreningarna den vinst,som de fick från automatspel i samband med bingo. skall automatspelinkomsternatillfalla bingoanordnaren. Föreningarna hyr mestadels ut lokaler tillidrottsföreningar, som spelar bingo. Folketshusföreningarna kan i egenskap av ekonomiskaföreningar inte heUer få bingotillstånd. Detta förhållande har medfört attföreningarna höjer hyran för bingoarrangörer för att kompensera förlusten avautomatinkomsterna. Man tycker sig inte hafunnit några sociala problem i samband med automatspel på . Ungdomarspelar i liten utsträckning. De har inte råd att spela. Man har märkt viddanserna att ungdomarna har pengar bara till entrén och inte ens har råd attanvända sig av garderoben. 1 föreningarnas lokaler förekommer alltidbevakning, varför man alltid kan övervaka automatspelet. Man har frånorganisationens sida inte följt upp vilka intäkter automatspelet ger. Dåföreningarna inte fick använda maskinerna i samband med bingospel blev det emellertidett väldigt avbräck. Äutomatspelsin-täkterna har blivit en nödvändighet förföreningarna att få pengar. Prop.1977/78: 9 127 der1950-talet gav dans, bingo och teater överskott. Bingon har föreningarna numissat. Danser går inte ihop. Föreningarna kan inte längre ta ut fullapriset för samlingslokalerna utan har blivit mer eller mindre hänvisade tillkommunala bidrag. Det är mestadels föreningens kapitalkostnad som kommunentäcker. Föreningarna har ytterst ringa intäkter från andra lotterier. 1977/78: 9 128 Hearingden med (), : och , medlemmar i . sida uppgavs i huvudsak följande. DIF har cirka 5200 betalande medlemmar. Föreningen är uppbyggd av 15 aktiva sektioner. Varjesektion har sin sektionsstyrelse, som är ekonomiskt ansvarig för sinförvaltning inför överstyrelsen. Denna har ekonomisk beslutanderätt översektionerna. Medlemsavgiften är för den sominte fyllt och i övrigt . Medlemsinläkterna uppgår till cirka150 . DIF anordnar bingo på "Domino1" i allians med andra föreningar. Spelet administreras avRiksförbundsbingo ÄB, som även ombesörjer utställandet av de enarmadebanditerna som finns i bingohallen. fanns 20 stycken spelautomatermen numera bara 3 stycken till följd av lotterinämndens senaste anvisningar.Föreningen fick intäkter från bingospelet med drygt 1 060 000kronor, varav de 20 spelautomaterna svarade för . Intäkternaadministreras via överstyrelsen till sektionerna, vilka till stor del byggersin verksamhet på spelintäkter alltsedan den tid de själva formellt kunde vara bingoanordnare.Det är svårt att ange om bingospelet minskar i attraktivitet genom de senasteanvisningarna. Än så länge har bingospelet i den formen bara pågått under 20dagar. Ett totalförbud mot enarmade banditer skulle emellertid innebära endödsstöt mot den stora verksamhet som DIF bedriver. Några alternativa intäktskällorfinns . En vore ökade publikintäkter vid idrottsliga arrangemang,men trenden härvidlag är väsentligt nedåtgående. Försäljningen av traditionellalotterier har utnyttjats optimalt. Ätt i likhet med andra idrottsklubbar börjamed gatukök är ingenting som ger inkomster i en storstadsregion. Likaså är detsvårt i en storstad att få stöd från affärskedjor och andra företag, eftersomdet finns många konkurrerande klubbar. Inget företag vågar satsa på bara enfavorit. Klubbarna behöver arbetsplatser att placera spelare på, och det ärhjälp med detta som företagen kan bistå. Får inte föreningarna inkomster frånbingo, automatspel och andra lotterier över huvud taget, innebär det attverksamheten måste inskränkas i stor utsträckning och detta kommer att drabbaden ungdomsverksamhet som man nu bygger upp hela föreningen på. Ätt hållaspelare på elitnivå kostar mycket pengar och där går det inte att göra någonnedskärning. Det är mycket dystert om utvecklingen skulle bli sådan. Prop.1977/78: 9 129 Närvarande från föreningen: ordföranden ochvice sekr. Från föreningens sida uppgavs i huvudsak följande.Sveriges tivoliägareförening är en sammanslutning av egna företagare, sombedriver ambulerande verksamhet i tivolibranschen. Föreningen har cirka 120medlemmar, varav 50 aktivt bedriver verksamhet. Av dessa är 810 betydligtstörre än andra. Verksamheten bedrivs inte i "privat regi" utan mansamarbetar med olika kulturella och ideella föreningar på procentbasis.Föreningarna, exempelvis , och idrottsföreningar, arrangerartillställningar, till vilka tivoliföretagen hyr ut kompletta anläggningarbestående av bl. a. entréer, dansbanor, friluftsscener m. m. Dessutomtillhandahåller man karuseller, pariserhjul, radiobUar och olika slagsspelautomater. De stora tivoliföretagen kommer tUl användning vidtillställningar som besöks av mellan 25 00050 000 människor över , medan de mindre företagen förekommer på orter med enbesökssiffra mellan 5 0008 000 människor. Inom föreningen finns tre fasta tivoliföretag,nämligen , och . Äutomatspel har förekommit inombranschen. Spelet bedrevs då bara på tivolin och nöjesfält och i mycket blygsamomfattning med tvåöres- och femöresspel för att senare utvecklas till 10-öresoch 25-öresspel. Fram spelade man med pengar men därefter enbartmed polletter. 1973 har även tivoliföretagen gått övertill att spela med pengar, huvudsakligen med 25-öresmynt. Automalspelet harbetraktats främst som ett förströelsespel. Det har aldrig varit frågan om skuUe vinna speciellt mycket pengar på spelet. Föreningen har hela tidenvarit emot utvecklingen mot spel i mera avancerade former. Det är inte meningenatt man skall kunna spela bort om man går tUl ett nöjesfältför att ha trevligt. Föreningsmedlemmarna önskar att få tillbaka det som varförr i tiden och har i remissvar alltid hävdat att automatspel bör få förekommamed 25-öresautomater inom , nöjesfält, folkparker och andra nöjesparker.Om ett tivoliföretag kommer till en stad eller en ort iSverige med ett öppethållande om sammanlagt högst per gång, kan detaldrig bli tal om att folk spelar bort någon större summa pengar. Ett medelstort tivoliföretag har cirka 20st. 25-öres och 5 st. enkronasautomater. Ofta får ett sådant företag dela sig oehbedriva verksamhet på två platser om det inte kan hitta en tillräckligtstor förening på en ort. Därvid delas oekså antalet spelautomater upp på tvåställen. Då ett tivoliföretag bjuder ut sina tjänster och anordnaren får vetaatt det inte har några enkronasautomater, brukar anordnaren oftast upplysa omatt man kan ordna enkronasautomater på något annat håll. Anordnarna tycker detär rimligt att det finns sådana, eftersom publiken är van att spela påenkronasautomater på bl. a. näringsställen. 9 1977/78. 1977/78: 9 130 Vadautomatspelet ger för intäkter och hur fördelningen av intäkterna är inellanenkronas och 25-öresautomater har man från föreningens sida inte särskiltföljt upp. I praktiken bygger tivoliägaren upp anläggningen och sköter sedandriften av karuseller m. m., medan kassor oeh därmed intäkterna omhänderhas avden anordnande föreningen, som sedan redovisar till tivoliägaren. Därför färman inte intäkterna specificerade på olika arrangemang. Det är brukligt att anordnarentillgodogör sig av bruttointäkterna. Tivoliägaren står för alla utgifter,bl. a. lön för den personal som bemannar anläggningarna samttransportkostnader. Tivohna har mycket gamla traditioner vad beträffar de småbilliga spelen. Skulle automaterna förbjudas skulle något urförströelsesynpunkt försvinna från nöjesfälten och man har därigenom oeksåbetagit dem något som besökarna frågar efter och finner trevligt och roande.Risk finns då att publiken inte kommer i samma utsträckning. 1977/78: 9 131 Undersökning beträffande medlemsföretag inom Förbundet har hos samtliga medlemmar begärt uppgifter omspelets omfattning och betydelse. De sakuppgifter som kunnat sammanställasunder den tid som stått tiU förfogande får anses som preliminära, men ger ändåen god överblick över läget. En slutlig sammanställning beräknas bli färdigomkring . Undersökningsresultatet redovisas i b.U. Antal representerade hotell/restauranger Restauranger som själva äger sina Restauranger som ordnar spel med Beräknat antal i genomsnitt under Antal spel per restaurang Restaurangernas nettointäkter av spel Automater: Genomsnittsintäkt per automat/ca kr. 1977/78: 9 132 Intäkternaav i förhållande till totala intäkterna på hotell/restaurangföretagen 1975: Siffrornavarierar i enstaka fall mellan max. Intäkternaav spel i förhållande till rörelseresultatet före avskrivningar, räntor o. dyl. 1975: automater,hela riket rouletter,hela riket Bedömanden angående det totala automatspelet inom restaurangnäringen Förbundetsaknar egna uppgifter angående omfattningen av spel utanför medlemsföretagen.Från automatföretagen har angivits att antalet automater på restauranger ijanuari 1976 skulle vara ca 3 300. Siffran förefaller rimlig och bör kunnakontrolleras mot RSV:s uppgifter om speltUlstånd. Intäkternasstorlek i vad avser dessa automater kan avvika från det hos förbundetredovisade, bl. a. på grund av företagens avvikande karaktär. Ett ickeorimligt antagande torde kunna vara att nettointäkterna för restaurangnäringentotalt kan uppgå till ca 120 milj. kronor. 1.De sociala frågorna i samband med spelet Automatspeletär ingen ny företeelse. Det har funnits länge som komplement till vissa formerav restaurangrörelse. De lagbestämmelser om spel som trädde i kraft den 1 juli1972 och syftade till en begränsning av den kraftigt ökadeokontrollerade spelverksamhet som konstaterats . Man ville framför allt få kontroll över det kvalificerade illegala spelsom utvecklats. 1detta syfte föreskrev man att spel fick anordnas endast med särskilt tillståndav polismyndighet och begränsade kretsen av dem som kunde få sådanatillstånd till nöjesfält och utskänkningsrestauranger. Dessa begränsningarledde också tiU en kraftig minskning av antalet spelautomater. Enligt deberäkningar som redovisades av punktskatteutredningen fanns då 15 00020000 automater. är antalet nere i ca 5 000, av vilka 4 000 ärenkronasautomater. Spelintäkterna beräknades 1972 till ca 200 milj. kronor omåret, 1974 tiU ca 150 milj. kronor. Dessa uppgifter bör ställas i relation tillomfattningen av andra av samhället godtagbara spel, t. ex. tips som torde omsättaca 500 milj. kronor, bingo ca 300 milj. kronor och totalisator ca 250 milj.kronor. Det måste vara rimligt att ifrågasätta, huruvida det finns större riskför sociala skadeverkningar av automatspel än av dessa spel. Det kan även varavärt att konstatera att dessa spel inte bara accepteras utan även Prop.1977/78: 9 133 görs till föremål för direkt reklam och en publicitet ipress och TV, som måste vara ägnad att kraftigt öka deras omfattning. Med hänsyn till dessa förhållanden förefaller det som omen mera klarläggande undersökning av verkligheten bakom talet om automatspeletssärskilda sociala vådor skulle vara befogad. Det förtjänar också att understrykas att ett slopande avdet spel som tillåts i legala former och under myndigheternas kontroll efterall sannolikhet skulle medföra en väsentlig ökning av det illegala spel som redani dag förefinns. De bedömanden av denna utveckling som låg till grund för 1972års riksdagsbeslut är enligt vår mening fortfarande helt realistiska. Möjligheterna att kontrollera spelet noggrannare inomramen för re dan gällande lagstiftning lagstiftning ger goda möjligheter att begränsaoch kontrollera spelet och detta var ju också avsikten med de nya reglema.Antalet automater kan regleras genom tillståndsgivningen. Spelets anordnande,spelsätt och vinstmöjligheter kan regleras genom anvisningar av lotterinämndentill polismyndigheten. Att detta icke redan skett synes främst ha berott på velat avvakta det pågående lagstiftningsarbetets vidare utveckling. Nuvarande regler om att spelet endast får anordnas på utskänkningsrestauranger vid sidan av nöjesparker måste avsevärt förbättra kontrollmöjligheterna.Restaurangerna är redan underkastade en noggrann övervakning, vilken om AlkoholpoliliskaUtredningens förslag genomförs kommer att utökas ytterligare.Restaurangpersonalen har både erfarenhet av och resurser till att sköta dessauppgifter, oavsett vilka regler som man kan tänkas införa. I detta sammanhang bör framhålls att de tekniskaförutsättningarna för att kontrollera redovisning, vinstutdelning oehskattebetalning numera föreligger. Den utrustning som kantillhandahållas av spelföretagen torde möjliggöra en fullständig kontroll ochäven om man så önskar en övergång till en proportionell beskattning. Det är vår mening att man i första hand bör söka begagnadessa möjligheter till att genom kontroll och reglering av spelet uppnå de avriksdagen önskade resultaten. Spelets ekonomiska betydelse för restaurangnäringen Den försämrade lönsamheten inom restaurangnäringen harmedfört allvarliga problem som är föremål för utredning i särskildordning. Kraftigt ökade produktionskostnader och en stagnerande försäljning harställt många restauranger inför ett hot om att inte kunna uppehållasin verksamhet. I denna situation har spelintäkterna blivit av mycket storbetydelse. Dessa förhållanden har klart bestyrkts i det nu företagnamaterialet. Företagens beroende av spelintäkterna varierar beroende påderas allmänna lönsamhetssituation och i vilken omfattning de anordnar spel.Den genomsnittiiga bild som materialet visar är emellertid följande. För att ett hotell- och restaurangföretag skall kunnafylla något så när rimliga anspråk på en sund ekonomi, måste företagetåtminstone kunna disponera 6 å av sina intäkter till avskrivningar oehräntor på insatt kapital. Företaget visar då knappast någon verklig nettovinstmen fullgör sina åtaganden och uppehåller sin allmänna standard. 1977/78: 9 134 ketstort antal företag kan inte fylla dessa krav utan att ta spelintäkternai anspråk. Detta gäller företag av alla slag, stora hotell- och restaurangkedjorsåväl som medelstora och mindre enskilda enheter. Inte minst är det en allmänföreteelse bland de vanliga stadshotellen, där spelintäkterna inte är särskiltstora men lönsamheten desto svagare. 1det redovisade utredningsmaterialet uppgår de för avskrivningar och räntordisponibla medlen tiU av intäkterna. Spelintäkternasvarar genomsnittiigt över hela Hnjen för över hälften av detta belopp och påmånga företag för hela beloppet.