prop · G103159 · 1977-12-31 00:00:00 — Länsstyrelseni finner alt utredningens förslag lill formulering av IS vapenfrilagen är en påtaglig förbättring. accepterar också allförslaget medför vidgade möjligheter till vapenfri tjänst. LänsstyrelsenI anser i likhet med utredningen atl del är viktigt alt kräva altsökande, som vill erhålla vapenfri tjänst, i alla avseenden klart lar avståndfrån bruk av vapen mot människor för vilket ändamål som helsl. Länsstyrelsendelar även uiredningens uppfaUning att vapenfri tjänst skall vara möjlig all flför den, som har en på klart ideella skäl grundad övertygelse om krigetsmeningslöshet. JOhälsar med slor tillfredsställelse atl uttrycket "djup samvetsnöd"försvinner ur lagtexten med tanke på de tolknings- ochlillämpningssvårig-heierbegreppel har vållat. Förslagelall införa bestämningen"övervägt" bruk av vapen mot annan är på ett sätt väl funnet. Det kanemellertid invändas, atl uttrycket är språkligt tungt trots dess korthet ochinle alldeles lätlförslåellgl. EnUgt utredningen syftar uttrycket lill attklargöra all avgörandet av frågan om vapenfri tjänst skall grundas på sökandensprincipiella inställning lill våld. Härigenom upplöser man enligl JO denbegränsning som legat däri att sökanden måst redovisa sin inställninglill användande av våld i personliga, akuta nöd- eller hotsituationer. JO delaruiredningens förslag i detta hänseende. JO framhåller emellertid att del villsynas som om utredningen vill gå ytteriigare ett steg mot utvidgning avförutsätlningarna för vapenfri tjänst och tänker då närmast på det resonemangutredningen för i betänkandet rörande den förskjutning som på många håll harägt mm från en individualetisk lill en socialetisk inställning lill våldet. JOfinner del synneriigen värdefullt vad utredningen har anfört i denna fråga.Utredningens uppfattning bör emellertid avspegla sig i lagtexten. Uiredningensformulering synes alltför bunden lill de individualeliska skälen för all ocksåge ullryck ål atl även socialellska bevekelsegmnder skall beaktas. Om man åandra sidan i lagtexten vill läcka dessa två skilda etiska motiv för vapenfritjänst och fl en kort och lättbegriplig formulering synes del enliglJO knappast återstå annat än all på något sätt föra in ordet värnplikt. JOskulle därför vilja föreslå atl I i; formuleras, "är det oförenligt medvärnpliktiges personliga allvariiga övertygelse all fullgöra värnplikt, ägerhan erhålla tillstånd lill civilijänst". I förarbetena flr närmareklariäggas vilka motiv som godtas m. m. JO delar utredningens uppfattning altsökande med selektivt godtagande av dellagande 1 krig eller övervägt våld föregen del liksom inte bör erhålla vapenfri tjänst. Prop.1977/78:159 74 TCOanser att förslaget i denna del fordrar ytteriigare preciseringar ochförtydliganden. Broderskapsrörelsengodtar i huvudsak utredningens förslag lill utformningen av en ny I § ivapenfrilagen men vill understryka behovet av ett klarläggande vad gällerparagrafens tillämpning i ell centralt hänseende, nämligen denvapenfrisökandens syn på befrielserörelser. Enligt broderskapsrörelsenframstår det inle som särskilt märkligt om en sökande som skäl för sin ansökananger ett avståndslagande från våld som han säger sig inte vela hurhan skulle ställa sig lill dellagande i en befrielserörelse om han befinner sig1 den situationen. har tidigare krävt atl denna kategoriskall beviljas vapenfri tjänst. Enligl uppfaUning ärdetnödvändigt aU man vid en bibehållen prövning för undan frågor ombefrielserörelser i tredje väriden och liknande hypotetiska situationer frånbedömningen av den sökandes inställning. Detta bör skrivas in i riktlinjernaför provningsverksamheten om den behålls. Denna synpunkt delas av . har i och för sig noterat vissadetaljförändringar till det bättre i utredningens förslag. Någon grundläggandeförbättring har inle skett då prövningsförfarandet alltjämt kvarstår. Utredningensförslag till ny formulering av 1 »; vapenfrilagen kommer inte all 11 någonpraktisk betydelse i dess tillämpning, då del är en nämnd som skallavgöra den personliga allvarliga övertygelsen. noterar medtillfredsställelse atl utredningen föreslår alt begreppet "djupsamvetsnöd" avskaffas. Föreningen underkänner däremot "bruk av vapenmot annan" som kvalifikalionsgrund för atl erhålla vapenfri tjänst. Vadsom enligt föreningens mening borde vara en relevant definition av"övervägt bruk av vapen" är värnpliktstjänstgöringen som sådan ochdel är detta som villkoret borde gälla. att utredningen inte har preciserat utan urholkat den nuvarande lagensformulering. Förbundet delar utredningens uppfattning atl ordet"övervägt" bör införas i lagtexten. Däremot är formuleringenpersonlig allvarlig övertygelse otillräcklig som kriterium för vapenfri tjänst.Förbundet motsätter sig att begreppet "djup samvetsnöd" las bort urlagen men menar därmed inte atl begreppet "djup samvetsnöd" är detmest adekvata. tilläggskrav av denna innebörd måste dock finnas. Slopastilläggskravet innebär detla enligt förbundet en klar förändring av helavapenfrilagens innebörd och en olycklig urholkning av den allmänna värnplikten. anser att den nuvarande värnplikten skall ersättas med en allmänsamhällsplikt. Som en reform inom del nuvarande systemet menar dock förbundetatt utredningens förslag i huvudsak kan ligga till grund för lagsliflning.Uiredningens förslag att del avgörande för bedömningen av vapenfriansökningarskall vara alt den sökande tar avstånd från "överiagl" bruk av vapenär en väsentlig förbättring av lagstiftningen. Prop.1977/78:159 75 Uiredningensförslag om alt "djup samvetsnöd" ulgår ur lagtexten tillstyrks avförbundet. biträder uiredningens förslag all begreppet "djupsamvetsnöd" försvinner ur lagtexten men ställer sig tveksamt till om det ipraktiken kommer atl bli någon förändring om enbart nämnda begrepp försvinner.Ell bibehållande av prövnlngsförfarandel i en vapenfrinämnd kommer ofelbart altleda till orättvisor och godtycke. hälsar uiredningens förslag om avskaffande avsamvetsnödsbegreppel med tillfredsställelse. Som grund för vapenfri tjänstmåste kunna godtas atl bruk av vapen mot annan strider mot den allvariigapersonliga övertygelsen. prövningsförfarande bör dock finnas kvar.Förbundet anser dock all, i förhållande till nuläget, en generösare bedömningmåste ske av ansökningarna. anser all utredningen har överdrivit svårigheterna att tolka vadsom kan inläggas i begreppet "samvetsnöd". All man med nu gällanderegel tvingas göra en bedömning av en människas framtida upplevelse ligger ju isakens natur och det är svårt all se all man inte skulle bli tvungen all görasamma sorts förhandsbedömning med utredningens skrivning av förutsättningen förvapenfri tjänst. Mot uiredningens formulering kan dessutom anföras atl den ärså vid atl den förmodligen stämmer in på uppfattningen hos nästan allamänniskor 1 detta land. Förbundet ifrågasätter om del verkligen är lämpligt atttunna ul kraven på all del skall föreligga en verklig konfliktsituation för denenskilde för atl han skall äga utbyta värnpliktstjänstgöringen mot vapenfritjänst. Utredningen ulgår från all den nya lydelsen kommer all reducera antaletvägransfall. Enligl förbundels mening är resonemanget hållbart endast underförutsättning atl inte nya grupper sökande anmäler sig. Förbundet anser delfinns anledning anta motsatsen. Därest lagmmmet ges en vidare ram tordedessutom tolkningssvårigheterna öka. Förbundet vill förorda all del avlagtexten alltjämt skall framgå alt del för tillstånd till vapenfri tjänstkräves all bmk av vapen mot annan för sökanden skulle medföra samvetsnöd. Ordet"djup" bör däremot ulgå. SverigesFredsråd hänvisar i första hand till den alternativulredning som utförts avFredsrörelsen med titeln . Fredsrådel ställer sig i övrigt klart avvisande lilluiredningens formulering "övervägt bmk av vapen mot annan" ochföreslår i stället "mot värnpliktstjänstgöring i vanlig ordning". SvenskaVärldsfredsmissionen anser det enda sättet all från statens sida lösa frågan omvapenfri tjänst är all överlåta ål vederbörande atl avgöra vilken ställning hanvill ta inför militär värnplikt. Liknande synpunkter framförs av de vapenfriasfackliga organisation. Värnpliktigaarbetsgruppen anser all man som grund för vapenfri tjänst måste kunna godta,alt bruk av vapen mot annan person strider mot individens allvarliga personligaövertygelse. Övertygelsen kan vara av etisk, politisk eller religiös karaktär. Prop.1977/78:159 76 4.3Tjänstgöringsalternativ m. m. Uiredningensförslag om all bredda utbudet av ijänslgöringsallernativ tillstyrks i alltväsentligt av flertalet remissinstanser. Civilförsvarssiyrelsen anser dock attdel finns behov av hårdare styrning till olika tjänslgöringsalternaliv för allfl stadga i utbildningsplaneringen. a. försvarets rationali-serlngsinsUtutbetonar atl utbildnings- och tjänstgöringsalternativen bör utformas på sådantsätt att de inte ler sig påtagligt attraktiva i förhållande lillvärnpliktstjänstgöringen. Institutet framhåller vidare all effektivplanmäs-sighet i verksamheten bör eftersträvas. I en åriigen rullandeflerårsplan bör behovet av utbildnings- och tjänstgöringsplatser fastställasoch fördelas så att rationella lösningar av utbildning och förläggning kanåstadkommas. Detta torde innebära ett vid varje lidpunkt begränsat urval avmöjliga alternativ vad avser såväl utbildnings- och tjänslgöringsmyndighetersom stationeringsorter. Civilbefälhavaren i Östra civilområdet pekar på altbreddning av verksamhetsområdena medför ökad risk för kollision med fackligaintressen. Del är därför av slor vikt all planeringsfrågorna ägnas fortlöpandeuppmärksamhet. anser del varasjälvklart atl berörda fackliga organisationer skall kunna påverka huruvidavapenfria skall placeras på en viss arbetsplats. Vadgäller förslaget all huvudalternativet för vapenfria skall vara utbildning ochtjänstgöring i civilförsvaret instämmer flertalet remissinstanser i vadutredningen anfört. vill därutöver anföra atl - omförslaget genomförs -det innebär ett stort kvalitativt och kvantitativttillskott i civilförsvarels krigsorganisation. En fömtsättning förgenomförandel av förslaget är dock alt antalet vapenfria i civilförsvarsulbildningmed någorlunda säkerhet kan anges i förväg. Föratt utbildningsresurserna skallkunna utnyttjas effektivt och rationellt måste samma krav på femårsplaner gällavid rekryteringen av vapenfria som vid rekryteringen av civilförsvarspliktiga.Styrelsen framhåller vidare all uiredningens förslag kräver införande av ettsärskilt utbildningssystem vid sidan av civilförsvarets nuvarande syslem.Arbete pågår f. n. inom styrelsen med all ta fram förslag till utformning avett sådant utbildningssystem, vilket enligl styrelsens mening i stort bör haföljande huvuddrag. Alla vapenfria genomgår i detta system sex veckorsgrundläggande civilförsvarsulbildning, som möjliggör krigsplacering i civilförsvaret.Motivet till detta är enligl styrelsens mening alt de vapenfria i allmänhetsaknar yrkeserfarenhet och förutsättningar 1 övrigt atl fullgöracivilförsvarsuppdrag. Efter genomförd grundutbildning krigsplaceras de i olikacivilförsvarsenheter och genomför övningar tillsammans med resp. enhet. Vapenfriasom avses placeras i befattningar som kräver längre utbildningslid än sexveckor, t. ex. sjukvårdare, rökdykare, alarm- och teletekniker ochstabspersonal, fortsätter sin utbildning inom resp. område. Prop.1977/78:159 77 Utbildningenbör kunna varvas med praklikljänslgöring utanför civilförsvarets anläggningarunder uppskattningsvis hälften av utbildningstiden. Övriga vapenfria genomför -efler sex veckors grundutbildning - resterande tjänstgöring inom något av deföreslagna övriga områden. Enligl civilför-svarsslyrelsens uppfattning krävsatl styrelsen ges ökade resurser om förslaget skall kunna genomföras. Styrelsenframhåller även behovet av nya anläggningar för all klara utbildning ochföriäggning av vapenfria och pekar i det sammanhanget på möjligheten allutnyttja befintliga utbildningsanlägg-ningar, som frigörs i samband medavveckling av militära fredsförband. Det fordras emellertid ytterligareutredning för att klariägga de ekonomiska och organisatoriska konsekvensema avutredningens förslag. Styrelsen är därför beredd att inom relativt kort lid ochvid nuvarande utbildnings- och förrådsanläggningar genomföra erforderiigförsöksverksamhet. Styrelsen föreslår även att möjligheten prövas att användavapenfria vid fredslida katastrofer. Vapenfriföreningenavstyrker däremot utredningens förslag atl huvudalternativet för vapenfria börvara civilförsvarstjänst. De starka militära associationer som f n. präglarcivilförsvaret har enligt föreningen av de vapenfria och ivissa fall medfört tolalvägran. anser att vapenfriaförst i andra hand skall fullgör sin tjänsteplikt inom civilförsvaret och iförsta hand 1 icke stridande befattningar inom försvarsmakten, t. ex. iexpeditions- eller sjukvårdstjänst. Närdet gäller uiredningens förslag lill reparationstjänst vid siatens järnvägar,och har några remissinstanser framförtsärskilda synpunkter. SJ delar utredningens uppfattning alt del frånberedskapssynpunkl är angelägel att utbildning av vapenfria vid SJ återupptas.Dessförinnan krävs emellertid omfattande förberedelser såsom frigörande avlärarkrafter, aktualisering av utbildningsplaner saml renovering ochkomplettering av utbildningsmaterial och förläggningsulrymmen. Erforderligamedel måste ställas till SJ:s förfogande utanför nuvarande ramar förförsvarsberedskapen. Vidare måste de fackliga organisationernas medverkan lillverksamheten säkerställas, SJ framhåller vidare atl utbildningen av devapenfria vid SJ uteslutande är ett led i företagels försvarsförberedelser ochatl de vapenfria inte ersätter annan arbetskraft i fred. Såsom fallel är medövriga försvarsåtgärder bör därför samtliga de med vapenfrias utbildningförenade kostnaderna kompenseras i enlighet med de av fastställdariktlinjerna för statlig trafikpolitik. framhåller all om verket i ökat omfattning skall bedrivautbildning för vapenfria i reparatlonstjänsl krävs avsevärda investeringar förförläggning och utbildning. Utbildningen sker under medverkan frånkraflindusirin för att säkerställa behovet av ledningsreparatörer ikraftförelagels krigsorganisation, och redan vid en måttlig ökning förutsesproblem med placering av vapenfria hos kraftföretagen. Förelagens möjlighet atlta emot vapenfria begränsas av brist på lämpliga arbetsuppgifter, av Prop.1977/78:159 78 arbetsmarknadsskäloch av fackliga intressen. Verket framhåller vidare att -med hänsyn lill denbegränsade kapaciteten vid utbildningsfältel i -utbildningen endasl kanomfatta de vapenfria som erfordras från beredskapssynpunkt och som är villigaatl acceptera krigsplacering. Om utredningens uttalande om ökad utbildning ireparalionsljänst dikteras av en önskan alt öka möjligheterna till tekniskutbildning för vapenfria, bör det enligt verkets mening vara lämpligt atlinrätta en utbildningslinje med maskinist/ moniörijänst för bemanning av krafl-och iransformalorstationer. Verket förutsätter därvid altutbildningskostnaderna bestrids på samma sätt som utredningen föreslår förövriga ulblldningsgrenar. Beträffandesjukvårdstjänsten är positiv till en utökning avutbildningen inom olika vårdområden men understryker atl detla är beroende avatt utbildningsresurser finns tillgängliga och att överenskommelse kan träffasmed berörda fackliga organisationer. , som r n. ansvarar förutbildning av vapenfria inom hälso- och sjukvården samt socialvården inomlandstingskommuner, anser det vara olyckligt att den inte kan ansvara för heladen sociala sektorn, dvs. även för socialvården inom kommuner. Styrelsen ärberedd alt överta denna uppgift från AMS, om den tillförs betydandeadministrativa resurser. Bl, a. har hänsyn lill fackliga intressen varithämmande för möjligheten alt ge vapenfria vårdutbildning. Denna fråga är-enligt styrelsen -av så slor betydelse alt den bör lösas genom överenskommelsemellan departement och centrala fackliga organisationer. inle beredd atl ange utbildningskostnadernas storlek men anmäler att medelmåste tillskjutas utanför i prop. 1976/77:74 angivna planeringsram, omersättning ska utges till sjukvårdshuvudmännen. ochVapenfriföreningen anser sjukvärdsulbildning vara en av de viktigastesektorerna för vapenfri tjänst. Vadangär Jordbruksljänslen anför lanlbruksstyrelsen att det inte är lämpligt atlstyrelsen utses lill ansvarig myndighet för vapenfrias utbildning. Styrelsensaknar numera både personalresurser och särskild kompetens för att kunna verkasom sådan ulbildningsmyndighet. Styrelsen är dessutom tveksam till omgenomförande av utredningens förslag kan få någon nämnvärd betydelse för altavhjälpa blockorganisationens brist på personal inom djurskölselns område ellerbrist på kvalificerade avbytare inom jordbmket. Enligl styrelsens meningerfordras nämligen tidigare erfarenhet av jordbruksarbete och regelbundenfortbildning på området. framhåller all avseddutbildning i jordbrukstjänsi bör leda till krigsplacering . Enligt nämndens mening kan man knappast räkna med altgenom utbildning av vapenfria tillgodose blockorganisationens personalbehov.Innan beslul fallas, bör dock utredning ske angående såväl kostnader för somorganisation av sådan utbildning. LRF anser atl vapenfria bör tjänstgöra inomavbytarverksamheten och inom blockorganisationen endasl i undanlagsfall, omdet inte är fråga om personer som redan är verksamma inom lantbruket på orteneller som avbytare. Förbundels Inställning motiveras av Prop.1977/78:159 79 deslora krav som måste ställas på dem som i krigslid ska la över samordning ochskötsel av lantbruket. Ett myckel begränsat anlal vapenfria torde uppfyllakraven på god lokalkännedom och god lantbmks- och husdjursutbildning och på attkunna följa utvecklingen i lantbruket och härigenom upprätthålla sinakunskaper. pekar påatt utredningen inte har angett brandstjänsien som huvudalternativ. härmed har önskat ändra inriktningen av vapenfriljänstgöringen, fl viltgående konsekvenser, då verkels utbildning och materielanskaffningbaseras på tillgången av vapenfria. Verket önskar därför alt regeringen iblivande proposition anger att brand-och räddningstjänst ska utgörahuvudalternativet. Vad gäller bemanningen av flygplatsbrandkårer i krigstid harverket löst frågan så att inneliggande omgång vapenfria kvarstår 1tjänst vid flygplatsen. Verket förordar att detla system formellt godkänns. Denlösning som utredningen föreslår kan emellertid också accepteras fömtsatt vapenfrie krigsplaceras högst 1 och atl han under den tiden fullgören repelilionsulblld-ning. Detta innebär all den vapenfrie eftergmndutbildning överförs lill civllförsvarsljänsl för krigsplacering. Närdel gäller tjänstgöring vid kommuner och vissa organisationer inomsocialvården, fritidssektorn och skolans område har inget attInvända mot atl praxis lagfästs. Förslaget om ökade insatser av vapenfria pådet kommunala området biträds av AMS, som pekar på alt den skolsoclalaverksamheten fömtsätter medverkan av Ideella organisationer. anser det väsentligt all definitionen av lämpliga organisationerinte görs alllför snäv. Förbundet skulle t. ex. kunna länka sig atl ta emot ettanlal vapenfria för utbildning. Om uiredningens förslag genomförs, är detenligl angelägel all del uttalasklart atl även politiska organisationer skall ges möjlighet all tjänstgöra somulbildningsorgan. Beträffandeexpeditionstjänsien anmäler all det är förenat med vissasvårigheter alt förlägga vapenfrias tjänstgöring utanför myndighetenspersonplan. /SR anser atl vapenfria hos utgör enkonkurrens på arbetsmarknaden. Deras tjänstgöring Innebär nämligen enmerilering för museimän, en praktlkmöjllghel de skulle haft svårt alt fl, om deinle hade varit vapenfria. Risk föreligger också för all vapenfriverksamhelenfördröjer inrättande av fasta tjänster hos kullurmln-nesvårdande myndigheteroch organ. a. Frikyrkoråd uttalar tillfredsställelse medutredningens förslag att vissa organisationer ska beredas tillfälle att anordnautbildning av vapenfria. Rådet önskar atl urvalet inle görs alltför snävt ochföreslår vissa av utredningen ej nämnda organisationer, såsomfredsorganisalioner, , , , och u-landshjälp. stäUer sig tveksamt lill en utvidgning av antaletorganisationer. Om uiredningens förslag genomförs, är del dock angelägel alt Prop.1977/78:159 80 deläven 1 del här sammanhanget uttalas klart att politiska organisationer skallges möjlighet all tjänstgöra som ulbildningsorgan. Beträffandeekonomi- och underhållsljänsien anför överstyrelsen för ekonomiskt försvar altskyddade oljelagringsanläggningar har utbyggts för atl tillgodose behovet avdrivmedel och bränsle under beredskap och krig. Vissa anläggningar är inteföremål för kommersiell drift och är därför inte bemannade i fred. Det finnsemellertid behov av viss tillsyn och för detta ändamål bör vapenfria kunna tasi anspråk. Utbildning bör kunna anordnas vid såväl styrelsens egna somoljebranschens skyddade oljelagringsanläggningar, och utbildnings- ochadministrationskostnader bör 1 sin helhet bestridas av styrelsen 1 egenskap avutbildnlngsmyndlghel. Domänverkettillstyrker all antalet vapenfria i naturvårdsarbele Inom verket utökas,givetvis under fömtsättning all möjligheter finns atl skaffa fram objekt ochledning för verksamheten och all full kostnadstäckning ulgår. Enligl statensnaturvårdsverks mening bör en tjänstgöring med praktiska, landskapsvårdandeinsatser kunna komma 1 fråga. Den vapenfrie bör placeras vid den regionalaeller lokala organisation som på fallet har atl svara för arbetetsgenomförande, t. ex. domänverkets revirförvallning, länsstyrelse,skogsvårdsslyrelse, lanlbmksnämnd eller kommunall organ. IStockholms län anmärker alt - för att undvika missförstånd - begreppet"naturvårdstjänsf' bör bytas ut mot begreppet "skogsvårds- ochlandskaps-vårdande åigärder", vilket omfattar del praktiska arbelel vidnaturvårdsverket och domänverket. i framhålleratl naturvårdsarbele hör till de områden som 1 första hand nedläggs 1 krig.Placering av vapenfria inom områden som inle kommer all upprätthållas i krig,bör ske endast om behovet av personal för "krigsnytllga" uppgifter ärtillgodosett. /SR påpekar atl personalsituationen på länsstyrelsernasnaturvårdsenheter är otillfredsställande. Vissa löpande arbetsuppgifter utförsav tillfälligt anställd personal, huvudsakligen akademiker mednaturvetenskaplig examen, och projektanställningar förekommer. Så länge delordinarie personalbehovet inle är tillgodosett, avstyrker /SR bestämt atlvapenfria bereds tjänstgöring med handläggande uppgifter och utredningsarbetenInom nalurvårdsseklorn. avvisar bestämtnaturvårdsarbele, eftersom varje tjänst för vapenfria enligl förbundet skall hadokumenterad totalförsvarsuppgift. LRF ser naturvårdsarbele som en form avberedskapsarbete, som bör förbehållas den lokalt bundna arbetskraften och 1övrigt personer som anvisas beredskapsarbete av arbelsmarknadsskäl. Delsammagäller upprensningar av floltningsleder och liknande exempel som utredningenföreslår. informerar om all förberedelse pågår vidskogsvårdsslyrelserna i saml 1 Göteborgs- och län för alt anordnavapenfri tjänst inom skogsvårdsorganisationens ram. Bortsett från all sådanutbildning inte kan leda till krigsplacering inom skogsvårdsorgani-salionen,som Inte kommer alt vara verksam i krig, ställer sig positivtill denna utbildning. Prop.1977/78:159 81 Postverketpåpekar att verket tillhör det ekonomiska försvaret inom totalförsvaret och altutbildning av vapenfria Inom postverkel måste syfta till krigsplacering iverket. Verket bedömer det emellertid som omöjligt all utanför den ordinariepersonalplanen organisera en utbildning som fyller den vapenfries helatjänstgöringstid och samlidigt upplevs som meningsfylld av denne. Om postverketkommer atl åläggas skyldighet alt ta emot vapenfria, föreslår verket etttjänstgöringsallernativ med civilförsvarstjänsl och därefterpraktikljänstgöring inom postbehandlingsområdel med tilläpgsuppgift somverkskyddsbefäl. Sjöfartsverketaccepterar inle uiredningens förslag att myndighet skall åläggas atl anordnautbildning av vapenfria.