prop · G103185 · 1977-12-31 00:00:00 — Anvisningsläkarensvarar för sjukvården åt den anställda personalen och är civil. Vid de flestaförband är samma läkare såväl förbands-, tjänste- som anvisningsläkare. När tjänst för förbandsläkare tillsätts skall hänsyn tastill bl. a. fullgjord värnpliktstjänstgöring eller annan tjänstgöring inom detmilitära försvaret. Prop.1977/78:185 58 Bestämmelserna utesluter inte att också kvinnliga läkarekan förordnas som förbandsläkare men medför att läkare med militär erfarenhethar större möjlighet att bli anställda än läkare utan sådan erfarenhet. Föranställning som försvarsveterinär krävs f. n. att den sökande bl.a. harfullgjort sin vämpliktsutbildning. BKF anser att värnpliktstjänstgöring inte heller ifortsättningen bör krävas av den som skall antas som läkare inomförbandssjukvården. Kravet på viss värnpliktstjänstgöring för anställning som försvarsvelerinärär enligt beredningen obefogat och bör tas bort. Kvinnliga läkare bör dock hamöjlighet att genomgå utbildning för värnpliktiga läkare. BKF anser vidare attdet förutom av jämställdhetsskäl också av rekryteringsskäl är angeläget att gekvinnor samma konkurrensmöjligheter som män. BKF:s förslag i denna del stöds av bl. a. socialstyrelsen.Folkpartiets kvinnoförbund och Moderata samlingspartiets kvinnoförbund.Överbefälhavaren godtar förslagen som övergångsform tills fullgod utbildningkan anordnas. För egen del villjag i detta sammanhang erinra om attregeringen i prop. 1977/78: 139 har lagt fram förslag om försvarsmaktens hälso-och sjukvård i fred. Förslagen innebär bl. a. att nuvarande förbands-, tjänste-och arvodesläkare samt vissa läkare inom marinen och flygvapnet utgår urorganisationen. I stället föreslås att ett antal civila hel- ellerdeltidstjänster för läkare inrättas på vissa orter. För anställning i dessatjänster krävs inte fullgjord värnpliktstjänstgöring, vilket innebär att bådekvinnor och män kan komma i fråga. De kunskaper om försvaret som behövs i dessabefattningar kan erhållas genom värnpliktstjänstgöring eller särskilt anordnadutbildning. Propositionen om hälso- och sjukvården innebär vidare att läkarmedver-kani mobiliserings- och krigsförberedelsearbetet m. m. koncentreras till militärområdesstabemaoch militärkommandostab. För dessa uppgifter liksom för verksamhetenvid bl. a. försvarets sjukvårdsstyrelse, vämpliktsverket samt marinens ochflygvapnets undersökningscentraler kommer det t. v. att finnas civilmilitäraläkare. För dessa bör inte heller fortsättningsvis krävas fullgjord vämplikt.Detta krav bör vidare slopas för veterinärer. Kvinnor kan därmed få civilmilitäranställning som både läkare och veterinär vid försvarsmakten. Beredningens förslag om kategoritillhörighet för läkareoch instmktionssköterskor och i personalkårfrågan m. m. är jag inte beredd attta ställning till . Jag avser nämligen att i annat sammanhang föreslåregeringen att en särskild utredare tillkallas för att se över vissapersonalkårs- och kategori-tillhörighetsfrågor. En integrerad organisation för flygtrafikledning i fredhar bildats inom luftfartsverket enligt beslut (prop. 1973:27, TU1973: 12, rskr 1977/78:185 59 1973: 160, prop. 1975:81, TU 1975:16, rskr 1975: 197). Deflygtrafikledare som var civilmilitära tjänstemän vid flygvapnet ärnumera anställda som civila tjänstemän - flygledare - vid luftfartsverket. I krig förs ansvaret för flygtrafikledningen över frånluftfartsverket till överbefälhavaren. BKF anser att kvinnliga flygledare efter genomfördutbildning bör kunna krigsplaceras i samtliga befattningar för flygledare ibåde luftförsvarscentraler och basförband. Därmed undviker man särbestämmelserför kvinnliga flygledare och skapar förutsättningar för att i fred allsidigtutnyttja kvinnliga flygledare vid militära flygplatser. För att kvinnor skallfå möjlighet att anställas som flygledare vid militära flygplatser föreslår BKFatt all personal som har genomgått föreskriven utbildning och i övrigtuppfyller de villkor som gäller för anställning antas som officerare iflygvapnets reserv. Flygledare som inte genomgår reservofficersutbildningeller inte blir godkända för antagning till reservofficerare kan i vissa fallbli värnpliktsofficerare om de fyller gällande utbildningskrav. Beredningenanser alt också kvinnlig flygledaraspirant bör kunna krigsplaceras i befattningsom normalt utnyttjas för vämpliktig personal. Vilka befattningar som kan omvandlastill befattningar för alternativt vämpliktig eller civil med motsvarandeutbildning bör därför granskas. BKF betonar vidare alt det är angeläget att endel av flygledartjänstema vid militära enheter avses för icke befälsutbildadesom kan utnyttjas i både freds- och krigsorganisationen. Härigenom kanprincipen om en integrerad organisation och gemensam personalkår frverkligas. BKF framhåller vidare att dess förslag innebär atl kvinnorbör få möjlighet att genomgå den utbildning till flygledare som avses förvärnpliktig personal och ingår som en del av reservofficersutbildningen. Fördensom inte från börian har gått denna väg bör det finnas möjlighet attkomplettera den fackmässiga utbildningen med militär utbildning förbefälsanställning. Flygledarassistenteraa bör också fä möjlighet attvidareutbilda sig till flygledare. Om nuvarande flygkurs behålls bör bådemanliga och kvinnliga elever genomgå den på samma sätt som hitfills. Överbefälhavaren och chefen för flygvapnet tillstyrkerberedningens förslag om kvinnliga flygledare. menar att luftfartsverket borde ge flygtrafikledningspersonalenutbildning för uppgifter inom både freds- och krigsorganisationen. Därmedfullföljer man principen att ansvar för en verksamhet i fred medför ett ansvarför motsvarande verksamhet i krig. Om detta genomfördes skulle det knappastbehövas reservofficerare för dessa befattningar. Skulle reservofficerare ändårekryteras som flygledare har institutet inte något emot att också kvinnorantas. Beredningens förslag stöds också av luftfartsverket.Verket påpekar att personalhanteringen skulle underiättas om också kvinnligaflygledare kan Prop.1977/78:185 60 krigsplaceras i vissa befattningar vid krigsförband.Kvinnor bör ges samma möjlighet som män att utbildas till och anställas somreservofficerare. Dessutom föreslår luftfartsverket att personal som inte hargenomgått reservofficersutbildning bör kunna ges viss kompletterandeutbildning för att kunna utnyttjas i krigsorganisationen. Därmed skulle detinte finnas något behov av att granska vilka befattningar för vämpliktigt befälsom kan användas till befattningar för alternativt värnpliktig eller civil medmotsvarande utbildning. Verket påpekar att det redan finns goda möjligheterför flygledarassistenter att vidareutbilda sig till flygledare. Jag ansluter mig till beredningens och remissinstansemasmening att även kvinnor efter genomförd utbildning skall kunna krigsplacerassom fackmän i samtliga befattningar för flygledare. Eftersom huvuddelen avflygledarna måste kunna inneha befälsbefattningar i krigsorganisationen , bör kvinnor fä tillträde till reservofficersutbildning inomdetta yrke. Jag förordar att denna utbildningsväg öppnas för kvinnor. Somberedningen har föreslagit bör det finnas möjlighet att genomgå reservofficersutbildningenefter den fackmässiga utbildningen till flygledare. Frågan om atl i vissa fall krigsplacera kvinnor ibefattningar som normalt utnyttjas för värnplikig personal bör enligt minmening prövas av chefen för flygvapnet. Jag förutsätter att möjligheterna lill intern rekryteringav flygledarassistenter för vidareutbildning till flygledare tas till varaockså i fortsättningen. Som luftfartsverket har framhållit är dessa möjligheterredan nu goda. Meteorologer är civilmilitär personal. Personal på aktivstat rekryteras bland personal som är anställd i reserv. Meieorologer är placerade vid lokala väderenheter ellerregionala vädercentraler. Den militära vädertjänsten leds av ett centralorgani flygstaben. Samtliga dessa enheter ingår i krigsorganisationen, som dessutomomfattar vädercentraler vid bl. a. basförband, armeflygbataljon och vissastaber. lämnade ett förslag(stencil K1974: 15) om flygvädertjänstens organisation m. m. Enligt förslagetskall den nuvarande organisationen av den militära vädertjänsten behållas. BKFhar därför utgått från att eventuell anställning av kvinnor som meteorologerinom den militära vädertjänsten skall ske inom ramen för nuvarandeorganisation. Försvarets meieorologer får f n. flygnavigalörsutbildning.Beredningen framhåller att det inte finns några flygmedicinska hinder för attöppna flygvapnets meteorologfack för kvinnor. I vissa meteorologbefattningaringår också att leda underställd personal och delta i markförsvarsuppgifter. BKF anser att meieorologer bör ha ett relativt stortmilitärt kunnande, bl. a. med anledning av det nära samarbetet med den militäraledningsper- 1977/78:185 61 Meteorologema bör därför enligt BKF behålla civilmilitärställning t. v. Om någon ändring anses påkallad bör meteorologerna få militärstatus. Beredningen föreslår att samtliga befattningar förmeteorologer i freds-och krigsorganisationen öppnas för kvinnor. Behov avmeteorologer på aktiv stat uppkommer först . kan detdärför bara bli aktuellt med reservbefälsanställning för kvinnor inom meteorologfacket. Överbefälhavaren anser att rekrytering av kvinnligameteorologer måste anstå i avvaktan på ställningstagande till meteorologernasstatus m.m. i den nya befälsordningen. Chefen för flygvapnet, försvaretsrationaliseringsinstitut och meteorologiska och hydrologiska institutstöder beredningens förslag att samtliga befattningar i freds- ochkrigsorganisationen inom meteorologfacket bör öppnas för kvinnor. Chefen förflygvapnet undantar emellertid sådana befattningar som innebär väderflygningari krig. Han anser också att det kan bli aktuellt att anpassa flygutbildningenså att kvinnor av flygmedicinska skäl kan genomgå den. De tre nämnda re-missinstansemaanser att meteorologema bör behålla sin civilmilitära status. påpekaratt utbildningen för civila och militära meteorologer är lika när det gällerden fackmässiga utbildningen. Utbildningen inom flygvapnet kompletteras medbl. a. grundläggande militär utbildning, flygnavigalörsutbildning och operationellutbildning. Med anledning av vädertjänstens olika inriktning anser inteinstitutet det motiverat att ytterligare samordna utbildningen. Jag anser i likhet med beredningen och de remissinstansersom har uttalat sig i frågan att samtliga befattningar i freds- ochkrigsorganisationen inom meteorologfacket bör öppnas för kvinnor. Meteorologernas kategoritillhörighet kan komma att berörasav den utredning av vissa personalkårs- och kategoritillhörighetsfrågor förläkare m. fl. som jag har behandlat i det föregående. Jag är därför inte bereddatt nu ta ställning till denna del av BKF:s förslag. Flygingenjörer har huvudsakligen tekniska och tekniskt-administrativauppgifter. De utbildas dels på flyglinjen, dels på marklinjen. På flyglinjeningår flygutbildning. Utbildningen sker omväxlande vid teknisk högskola och vidmilitära skolor och förband. Enligt det underiag BKF har fått från chefen förflygvapnet bedöms den tekniska utvecklingen öka kravet på högskoleutbildadeingenjörer inom flygvapnet. Teknisk personal förutsätts vid behov kunna delta imarkförsvarsuppgifter i krig och i utbildamppgifter inom det egna facket ifred. Detta innebär att kravet på miljökunskap inom försvaret och på militär ledarskapsutbildninginte kommer att minska. Prop.1977/78:185 62 BKF anser att de flygmedicinska faktorema måste klarläggasytterligare innan man kan la ställning till om kvinnor skall få möjlighet attutbilda sig till flygingenjör på flyglinjen. När det gäller befattningar för flygingenjör på marklinjenkan beredningen inte förutse några särskilda hinder för anställning avkvinnor. Här förutsätts samma krav gälla för manlig och kvinnlig personal. 1de markförband där flygingenjörer är chefer är försvarsuppgifterna begränsadetill försvar av den egna enheten. BKF föreslår att samtliga befattningar för flygingenjör påmarklinjen i freds- och krigsorganisationen öppnas för kvinnor. Om de fortsattaflygmedicinska undersökningarna visar att det inte finns några hinder att anställakvinnor också i befattningarna på flyglinjen bör även dessa öppnas för kvinnor. Beredningen föresl,\r att flygingenjörema behåller civilmilitärställning. Chefen för flygvapnet, försvarets rationaliseringsinstitutoch tillstyrker BKF:s förslag. Överbefälhavarenanser att förslaget om rekrytering av kvinnliga flygingenjörer på marklinjenbör anståtills frågan om bl. a. flygingenjörernas ställning i den nyabefälsordningen har prövats. Föregen del villjag erinra om attjag i prop. 1977/78: 24om ny befälsordning för det militära försvaret har anfört att frågan om bl.a.flygingenjörernas kalegoritillhörighet bör utredas. Detta bör ske i sambandmed den utredning av vissa personalkårs- och kategoritillhörighetsfrågor somjag har behandlat. Alt flygingenjörernas framtida kalegoritillhörighetännu inte är avgjord hindrar enligt min mening inte att man redan nu tar ställningtill BKF:s förslag att samtliga befattningar på marklinjen öppnas för kvinnor.Jag anser att så bör ske och all de fortsatta flygmedicinska undersökningarnafår visa om kvinnor bör få tillträde också till befattningama på flyglinjen. 5.6 Kameral- och förplägnadsfunktionerna 1 kameraltjänsten ingår kassatjänsl, handläggning avavlöningsärenden och därmed sammanhängande anställnings- och avtalsfrågor samt kassa-ochkostnadsredovisning. De flesta av de 95 chefsbefattningarna inomkameralfunktionen är avsedda för kompaniofficerare. Den kameralachefspersonalen utbildas vid försvarets förvaltningsskola. Kraven på den kamerala chefspersonalen har granskats avpersonalkategoriutredningen i betänkandet (SOU 1973: 38) Personal förkrigsmaktens förvaltning. Utgångspunkten för utredningens bedömningar var attcivil personal bör användas inom områden där det militära mljökunnandet kanerhållas genom löpande,arbete eller genom studietjänstgöring. 1977/78:185 63 BKFanser att krav på atl militär personal skall avses för chefsbefattning inomkameralfunktionen skall ställas bara i de fall yrkesofficersutbildning ärnödvändig med anledning av det mobiliserings- och krigsplanläggningsansvar somär knutet till befattningen. 1 övriga fall bör både äldre militärt befäl ochvidareutbildad civil personal kunna konkurrera om de kameralachefsbefattningarna. Vidareutbildningen för civil personal bör enligt beredningenutformas av vederbörande militära myndigheter. Beredningenpresenterar tre tänkbara altemativ för kameralchefsbefatt-ningamas kalegoritillhörighet,nämligen civil status, altemativbefattningar för militär eller civil personaleller civilmilitär status utan krav på genomgången värnpliktsutbildning. BKFtar inte nu ställning i kategorifrågan. Överbefälhavaren,chefen för marinen och chefen för flygvapnet avstyrker beredningens förslag.Med hänsyn till behovet av lämpliga befattningar för äldre militär och civilmilitärpersonal måste kameralchefsbefattningarna avses för dessa kategorier.Försvarets civilförvaltning, ,. och kvinnoförbunddelar beredningens uppfattning att kame-ralchefsljänslerna i princip bör öppnasför kvinnor. Kravet på kompletterande utbildning för dem som inte har militärtmiljökunnande poängteras. Jaginstämmer i uppfattningen att behovet av lämpliga befattningar för äldre befälär stort. finner jag del angeläget att utvecklingsmöjligheterna förredan anställd civil personal ökas. Mot den bakgmnden förordar jag atlvidareutbildad civil personal - och då även kvinnor - får möjlighet attkonkurrera om kameralchefsbefattningar där mobiliserings-och krigsplanläggningsansvaretär begränsat. Om en sådan befattning tillsätts med civil sökande, böranställningsformen vara civil. Försvaretsförvaltningsskola bör få i uppdrag att i samråd med försvaretscivilförvaltning lämna förslag om hur vidareutbildningen bör utformas. I förplägnadsverksamheteningår i första hand bespisning vid militärrestauranger, personalmatsalar ochlägerserveringar. lämnade ett förslag om ändraduppgiftsfördelning för personal inom förplägnadsfunktionen. Förslaget innebäratt köksföreståndarnas ansvar ökas och att föreståndama blir chefer för deneventuella bespisningsenheten inom gamisonsortema. , som är fackmyndighet för förplägnadsfunktionen, inledde hösten1976 en förstudie till en långsiktig rationaliseringsutredning rörande förplägnadsfunktioneninom försvaret. Ett av målen är att minska de totala kostnaderna och göraverksamheten mera effektiv. BKFhar funnit att köksföreståndamas erfarenheter och kunskaper inom förplägnadsområdetskulle kunna utnyttjas bättre inom försvarsmakten 1977/78:185 64 bl.a. genom att deras arbetsupgifter utvidgas. Beredningen har också undersöktförutsättningarna för att öppna den f n. militära befattningen som detaljchefinom förplägnadsfunktionen för vidareutbildade köksföreståndare. Beredningenföreslår att materielverkets fortsatta utredning tar upp frågan hur köksföreståndamavid förbanden kan ges ett självständigt ansvar för ledningen av förplägnadsfunktionen. Deremissinstanser inom försvarsmakten som tar upp förplägnadsfunktionen tar inteställning till beredningens förslag utan hänvisar till materielverketshuvudstudie. och hem ochsamhälle tillstyrker förslaget. Förmin del anser jag det angeläget att även den civila personalen får möjlighetertill utveckling och att försök med arbets- och ansvarsutvidgning görs. Iavvaktan på resultatet av materielverkets utredning om förplägnadsfunktionenär jag dock inte beredd att föreslå några åtgärder för köksföreståndamas del. Driftvärnethar till uppgift att skydda en myndighets eller ett företags egna anläggningaroch verksamhet. Tillsammans med det allmänna hemvärnet utgör driftvämet en delav armén. Kvinnorkan f. n. inte anslutas till driftvärnet som driftvämsmän. Beredningenframhåller att driftvämsmannaskapet har nära anknytning till anställningssituationenoch att det därför av rättviseskäl är angeläget att också kvinnor får sammamöjligheter som män att delta. Beredningen poängterar också attrekryteringsunderlaget till driftvämsorganisationen behöver breddas och attrekrytering av kvinnor bör ge en möjlighet att föryngra organisationen. Beredningensförslag innebär att rekryteringen av kvinnor inleds som en försöksverksamhetvid vissa myndigheter och företag. Kvinnor föreslås i en första etapp blirekryterade till menigbefattningar inom driftvämet. bör kvinnor kunnakomma i fråga för alla typer av befattningar inom driftvämet. Kvinnorsom rekryteras till driftvämet bör enligt BKF under försöksverksamhetengenomgå särskild utbildning som utformas efter de riktlinjer som gäller för driftvämsmänsom är frikallade värnpliktiga. Efter antagning bör kvinnorna inom driftvärnetvara skyldiga att genomgå den utbildning som gäller för all övrig personalinom hemvärnet. Deflesta remissinstanser är positiva till att kvinnor ges möjlighet att fåbefattningar inom driftvämet. redovisar goda erfarenheterav kvinnor i liknande uppgifter. förklarar sig beredd att medverka till attberedningens förslag kan genomföras. Nämnden framhåller att kvinnor liksom mänbör genomgå en individuell prövning före beslut om Prop.1977/78:185 65 antagning till driftvärnet. När del gäller utbildningenstöder nämnden beredningens förslag men påpekar atl utbildningen av kvinnorkommer att bli dyrare än för män som har fullgjort sin grundutbildning enligtvärnpliktslagen. Nämnden anser också alt det skulle vara lämpligt altutsträcka bestämmelserna att omfatta de kvinnor som ingår i hemvärnetsmusikkårer. Chefen för armén och rikshemvärnschefen biträderförtroendenämndens synpunkter i fråga om rekrytering och utbildning tillbefallningar i driftvärnet. ställer sig positivttill beredningens förslag men framhåller att förslaget kan påverka B-hemvämslotlornasställning negativt. Förbundet redovisar farhågor att frågan om B-personalens medlemsskapi en frivillig försvarsorganisation kompliceras ytterligare genom att dennapersonals uppgifter kan uppfattas som ett arbete som ger lägre status. Jag ser allvarligt på de farhågor som RiksförbundetSveriges lottakårer redovisar rörande frivilligpersonalens ställning. A- och B-personalenfullgör synnerligen viktiga och omfattande uppgifter inom totalförsvaretoch det skulle vara olyckligt om förslaget om kvinnor i driftvämet skullemedföra att den frivilliga personalens uppgifter fick lägre status. finner jag atl ett stort antal remissinstanserär positiva till beredningens förslag om att öppna befattningar för menigainom driftvärnet för kvinnor. Jag tillstyrker därför att kvinnor får möjlighet atltillhöra driftvärnet. Verksamheten bör till en början omfatta försök vid vissamyndigheter och företag. Jag avser att senare föreslå regeringen att uppdra åtchefen för armén att lämna förslag om försöksverksamhetens omfattning. Jag tillstyrker också förslaget från hemvärnets centralaförtroendenämnd att utsträcka bestämmelserna alt även omfatta de kvinnor somingår i hemvärnsmusikkårerna. Jag har också övervägt att uppdra åt beredningen att lämnaförslag om vidgad medverkan av frivillig kvinnlig personal i totalförsvaret. Enöversyn av uppgifternas innehåll och omfattning inom frivilligorganisationernakan emellertid inte begränsas till bara de kvinnliga organisationerna. Översynenskulle därmed bli så omfattande att den inte lämpligen bör läggas på BKF. 5.8 Svenska beredskapsstyrkan för FN-tjänst beredskapsstyrka för FN-tjänst omfattar f n. enbataljon i och en på . har kvinnor endast medverkat som fältartisler ochsjukvårdspersonal eftersom grundkravet för anställning är genomfördvärnpliktsutbildning. 1 FN-bataljonen finns ett stort antalspecialistbefattningar som förutsätter civil utbildning eller yrkeserfarenhet.BKF anser att man vid bedöm- 1977/78:185 66 ningav frågan om kvinnor skall kunna tas ut till sådana befattningar måste tahänsyn dels till gällande praxis för anställning av kvinnor inom andra ländersFN- styrkor, dels till i vilken utsträckning kvinnor fullgör motsvarandeuppgifter inom den svenska försvarsmakten. FN har enligt BKF tidigare godtagitall kvinnor i den kanadensiska kontingenten placerats i annan tjänst änsjukvårdstjänst. Beredningenföreslår atl kvinnor på försök rekryteras för uppgifter inom förplägnads-,sjukvårds-, expeditions- och stabstjänst. Befattningama är militära,civilmilitära och civila. Kvinnor som kan bli aktuella för uttagning till beredskapsstyrkanbör enligt BKF utöver fackutbildning ha genomgått dels en förberedande allmänmilitärutbildning, dels en särskild FN-utbildning (totalt tre till fem veckorutbildning). Före antagning till utbildning bör kvinnlig personal genomgå enmotsvarighet till inskrivningsprövning vid inskrivningscentral. BKFerinrar om att en särskild beredskapsstyrka för hjälpverksamhet utomlands isamband med naturkatastrofer eller liknande händelser har organiserats enligtförslag i prop. 1976/77: 100 (bil. 7 s. 159). De möjligheter som finns atlrekrytera kvinnlig personal till denna verksamhet bör enligt BKF utnyttjas. Beredningenpåpekar att rekrytering och anställning av kvinnor förutsätter att FN godtarförslaget. Remissinstansernastöder beredningens förslag. Flera poängterar att det är av stor vikt altkvinnorna får lämplig utbildning för att kunna fullgöra sina uppgifter i en nymiljö. Ävenjag anser att kvinnor på försök bör kunna rekryteras till vissa befattningar iberedskapsstyrkan för FN-tjänst. De tjänster som kan bli aktuella är rentfackmässiga och omfattar i princip inte ledning av förband. Mot bakgrund avdetta torde den särskilda utbildningen kunna begränsas till av 3 5veckor. En fömtsättningför att kvinnor skall kunna rekryteras är givetvis att FN godkänner principen. Beredningenpåpekar att det har visat sig att det behövs särskilda insatser isamband med att kvinnor skall komma in i mansdominerade yrken. Ettökat samarbete mellan skola och arbetsliv behövs och alla informations- ochpraktiktillfällen bör erbjudas såväl pojkar som flickor. Informationom försvarsmaktens yrken bör enligt BKF hållas fri från värderingar om vad somskall anses vara manligt och kvinnligt.