prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Stationsbyggnadens totalyla är ca 2 400 m. Embarkering sker direklfrån väntrum i pirerna via passagerarbryggor, eller via s. k. mobil lounges.Vidulformningen av byggnaden har särskild hänsyn tagits till de handikappadesbehov. I anslulning lill terminalen finns för närparkering en parkeringsplatssom rymmer ca 2 500 bilar. För långtidsparkering disponeras ett område somrymmer ca 1 000 bilar. På beräknas invesleringsutgifternaför /79 lill 3.4 milj. kr. Bland slörre investeringar kan nämnasen ny peji som skall ge dala till den nya kontrollcentralen inom ramen förprojeki FIR (flyginformationsregion) 80. Denna investeringsutgift beräknastill ca 1,2 milj. kr., varav ca . faller på /79. För erfordras ca 3 milj. kr. förinvesleringar under /79. Under innevarande budgetår kommerutbyte av Prop.1977/78:100 Bilaga 9 239 (inslrumenllandningssystem)atl påbörjas. Under /79 avses en dispositionsplan upprättas överden långsikliga markanvändningen och disponeringen av flygplatsområdet.Investeringsulgiflen beräknas totalt till ca , varav ca . Investeringsutgifterna för flygplatsberäknar verkel lill ca 4.1 milj. kr. under budgelårel 1978/79. Under innevarandebudgetår påbörjas programarbetet för en ny gemensam räddningsstalion för civiloch militär flygtrafik samt om- och tillbyggnad av stationsbyggnaden.Flygslations-området bör flyttas med hänsyn till flygflottiljens behovsamt på grund av att nuvarande område saknar expansionsmöjligheter för den civilaluftfarten. Med anledning härav kommer en dispositionsplan atl upprättas underinnevarande budgetår. På fl ygp lats beräknasinvesleringsutgifterna för /79 uppgå lill ca 4,5 milj. kr.Under innevarande budgetår påbörjas förlängningen av landningsbanan, flyttningav inflygningsljus och inslallation av AVASIS-anläggning (syslem för visuellglidbaneindikering). 1 anslutning till banföriängningen anser verket del lämpligtatl bredda taxibanan från 15 m till normenliga 23 m. Stationsplattan behöverulökas för atl tillgodose det framtida utrymmesbehovet. Dessa invesleringarberäknas kosta ca 1,3 milj. kr., varav . faller på budgelårel1978/79. Verket planerar vidare en utbyggnad av kraftförsörjningsanläggningenmed anledning av utökningen av stalionsplattan och en eventuell framlidaulbyggnad av slationsbyggnaden. Invesleringsulgiflen beräknas till totalt ca240000 kr. Hela beloppet kommer aU tas i anspråk /79. På flygplatsberäknas investeringsutgifterna för /79 till 1.2 milj. kr.Beloppel avser avslutande arbeten på stationsbyggnaden och den nyadriflbyggnaden. På beräknas investeringsutgifterna för /79lill knappl 1 milj. kr., varav ca . avser utbyte av omodern utrustning. /79 behöverbefintlig ILS-ulrusl-ning av bl. a. säkerhetsskäl bytas ul mot utrustning somuppfyller kraven enligt BCL - Bestämmelser för civil luftfart. Denna ersättnings-och säkerhetsinvesteringberäknas lill ca 2 milj. kr., varav ca . faller på /79. På /flygplatsberäknas invesleringsutgifterna förkommande budgetår till ca , varav . avser nya objeki.Investeringarna avser bl.a. installation av en AVASIS-anläggning, varstotalutgift - . - kommer att belasta budgelårel 1978/79. Avflygsäkerhetsskäl motiveras vidare ersättningsanskaffning av kontroll- ochmanöverulmstning för flygfyr som avser det civilainslru-menllandningssystemet. Totalutgiften härför är beräknad till ,varav . avser /79. För invesleringar på Östersundsflygplats behövs budgelårel 1978/79ca . Prop.1977/78:100 Bilaga 9 240 För Karlsladsflygplals erfordras ca 3 milj. kr.för invesleringar under budgelårel 1978/79. Av beloppet avser ca 1,7 milj. kr.nya objekt. På grund av banförlängning erfordras en förändring av inflygningsljuslinjentill en totalutgift av ca 1.4 milj. kr., varav . beräknas falla /79. Verkel anser alt en fördubbling av befintligt garageutrymmeär nödvändig för atl dyrbar och ömtålig utrustning inle skall förvaras utomhus.Utgiften för lillbyggnaden av nuvarande garageutrymme beräknas lill ca 845 000kr., varav merparten faller på /79. Dessutom tillkommer övrigallmän upprustning av flygplatsen till en totalutgift av ca 2.2 milj. kr.,varav ca . avser /79. För Norrköpingsfl ygp I als erfordras ca 1,3 milj.kr. för investeringar under /79. har i yttrandeöver flygplalskommillés rapport förordal en ulbyggnad av Norrköping-Kungsängensflygplats saml att dispositionsplan och ramprogram upprättas. under /79. På flygplals beräknas invesleringsutgifternaför /79 till ca 2,1 milj. kr., varav knappt 1 milj. kr. Investeringarna avser bl.a. ombyggnad avelkraftdistributionsnätet, uppförande av en sandsilo samt utbyte av en omodernILS-utruslning. På Jönköpingsflygplals beräknasinvesteringsutgiflerna för /79 lill ca 1,9 milj. kr., varav ca475 . avser nyinvestering i en AVASIS-anläggning. För flygplals erfordras för /79ca 1,3 milj. kr., varav ca . avser nya objeki. a. kommerinstallationsarbetena för en ILS-anläggning alt påbörjas. För Ronnebyflygplals erfordras ca 3,7 milj. kr. för investeringar under budgetåret1978/79. Arbetet med utbyggnad av stationsbyggnaden kommer all fortsätta. Ianslulning härtill bör ett passagerarinformalions-syslem inslalleras till entotalutgift av ca . För beräknar verkel invesleringsutgifterna till ca 1,5milj. kr., varav ca 1,2 milj. kr. för nya objekt. Enligt vad som tidigareanmälis bör ett nytt konirolliorn uppföras. För atl kunna ta ställning lillbl.a. tornets placering måste frågorna om omfattningen av försvarets utnyttjandeav flygplatsen och dess ställning i det regionala flygplatssyste-met på längresikl lösas. dessa frågor klarläggs har verkel i samråd medförsvarel beslulal uppföra elt temporärt kontrolltorn. Nyinvesteringarnahänför sig i övrigt till inslallationav banändljus enligt internationell standard, installation av enAVASIS-anläggning samt utbyte av befintlig ILS-utruslning ochhögtalaranläggning för passagerarinformation. På flygplatspågår arbeten som belastar /79 med . För tele- och meteoutruslningen route erfordras under budgetåret1978/79 49,7 milj. kr., varav 45,6 milj. kr. för vid ingången av budgetåretpåbörjade eller kontrakierade arbelen och leveranser. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 Under innevarande budgelår genomförs anskaffning ochinstallation av för förbättrad radiotäckning inom FIRoch terminalområde saml inom Slockholms FIR. DeUa leder till förbättradflyg-information för civil och militär luftfart. Under innevarande budgelårpå-böijas anskaffningarna av VHF-areastaUoner för FIR 80. Vidare beställsviss smalbandsöverföringsulmstning, dvs. förbindelser för överföring av dalaoch tal till konlrollcentralen från anslutna radarstationer ochVHF-utmstningar. Under innevarande budgetår påbörjas sysiemulprovning avATCAS 1-projektel. I samband därmed fordras vissa kompletteringar och moderniseringarav radarutrustningen inom terminalområde. Del nya syslemei kommeratttas i bmk . Försöksverksamhet med automatisk ritning av väderkariorpåbörjas på Arianda under innevarande budgetår. För navigering behövs av flygsäkerhetsskäl en nyallriktad radiofyr (VOR) i . Totalutgiften uppgår till ca , varav större delen faller på budgetåret1978/79. Utrustningen i behöver också av flygsäkerhetsskäl ersättas meden doppler VOR (DVOR). Denna är mindre känslig för topografisk påverkan än VOR.Totalutgiften för DVOR i beräknas till ca , varav endast enmindre del avser /79. För att förbättra möjligheterna inomSundsvall FIR och aktuella flyginformationssiräckor samt för all erhålla enförbättrad irafikavveckling mellan civil och militär luftfart anskaffas enallriktad radiofyr med utrustning för avståndsmälning (VOR/DME). Fyren avsesbli placerad vid flygplals och kommer även att ge förbättradenavigerings- och trafikavvecklingsmöjligheler inom terminalområde.Totalutgiften för denna VOR/DME uppgår tillca 2,1 milj. kr., varav . beräknas falla på /79. Primärradarstalionen i Bällsta behöver renoveras ochmoderniseras för att antalet driftavbrotl som orsakar svårigheter förirafikavvecklingen och ökade driftkostnader skall minska. För all återsiälladriflsäkerhelen erfordras omfattande utbyte av komponenter. Totalutgiften fördenna säkerhets- och ersätlningsinvestering beräknas uppgå till ca 6 milj.kr., varav ca . beräknas för /79. Under budgetåretplaneras anskaffning av bred- och smalbandslänk för överföring av radardatafrån radar till ACC (områdeskonlroll). Denna invesieringbehövs av flygsäkerhetsskäl och beräknas lill ca 1,5 milj. kr., varav ca 430000kr. beräknas utfalla /79. För anskaffning av fordon,maskiner och utrustning beräknas 16,8 milj. kr. Härav erfordras 3,1 milj. kr.för nyanskaffning och 13.7 milj. kr. Utgifterna för brand- och räddningsmateriel avser bl.a.nyanskaffning av övningsmateriel för räddningspersonalen. Den snörika innebar stark förslitningav snöröjnings-16 Riksdagen1977178. 1977/78:100 Bilaga 9 242 malerielen.Ersättnings- och nyinvesteringar krävs av snöslungor, plogbilar,fläktsopmaskiner m. m. På grund av större fältylor på främsl ochArlanda flygplatser krävs också elt ökat antal fälthållningsfordon. Markradiotrafik bör inte förekomma på flygradiobandet.Verkel planerar därför av flygsäkerhets- och kapacilelsskäl anskaffning avutrustning för separat kanal för markradiotrafik. Ersättningsanskaffningen, somfaller på /79. uppgår lill 3,4 milj. kr. Under poslen vissab yggnad er erfordras 17,9 milj. kr.under /79. Beloppet hänför sig bl.a. till den nya kontrollcentralen för FIR. De sammanlagda utgifterna för här redovisade arbetenuppgår till 173,9 milj. kr. Härav avser 86,4 milj. kr. sådana objeki för vilkakommunala finansieringsbidrag skall utgå. De kommunala bidragen beräknas uppgålill 32,4 milj. kr. utgörande av invesleringsutgifterna med finansieringsandel.Återstoden (173,9-32,4) avrundat 141,6 milj. kr. faller på staten. har avgett det yttrande överbl. a. luftfartsverkets anslagsframslällning som redovisas under rubrikenVägväsendet (s. 61). Affärsverksdelegationen har avgell det yttrande överbl.a. luftfartsverkets anslagsframställning som redovisas under rubrikenPostverket (s. 184). anser att stationsbyggnaderna påSkellefteå och flygplatser bör byggas ul under /79.Linjeflyg pekar även på behovel av en ILS-anläggning på /Härnösandsflygplats saml på behovet av att ramptjänstbyggnaderna på vissa flygplatserfärdigställs under /79. () framhåller bl. a.atl bolaget inte kan acceptera luftfartsverkets uppfattning vad gällerinvesteringar i ramp-tjänstbyggnader. SAS anser vidare all ulbyggnaden avväderdatasysiemet på Slumps flygplals bör senareläggas och att en fullständiginvesteringskalkyl bör göras innan primärradarstalionen vid Bällsta renoverasoch modemiseras. Luftfartsverkels invesleringar syftar till att medtillvaratagande av den tekniska utvecklingen skapa förutsättningar för attflygtrafiken skall kunna bedrivas med säkerhet, regularitet och effektivitetsamtidigt som en god arbetsmiljö skapas för verkets personal. Under de senasteåren har investeringarna i . och Sturupsflygplatser samt flygledarskolan i dominerat verkets investeringarmycket kraftigt. Som följd av en stark trafiktillväxt och övergång till nyflygmateriel -jetflygplan - måsle flygplatserna successivt rustas upp.Jetflygplanen ställer 1977/78:100 Bilaga9 243 såledeshögre krav på landningsbanorna - deras längd och kondition (bärighet, frihetfrån snö, is och slask, s.k. svartabanor m.m.) - saml på hjälpmedlen för landning än vad propellerplanen gör.Invesieringarna i flyglrafikledningssystemet grundas på beslul år1973 (prop. 1973: 27. TU 1973:12, rskr 1973:160) att etl yttäckandeflygkontrollsystem skall införas i landet. De civila och militära trafikledningsorganisationerna har enligibeslul av fr. o. m. sammanförts i en gemensamorganisaiion. Som ell led i en allmän effeklivisering av flygvädertjänstenkommer etl antal åtgärder av huvudsakligen rationaliseringskaraktär att vidtas(prop. 1977/78: 5, /78: 5, rskr 1977/78:16). Enligt beslul (prop. 1967:57, SU1967:107, rskr 1967:267) skall kommunerna i fråga om investeringar iprimärflygplatser svara för markkostnaderna och 37,av koslnaderna föranläggningar och byggnader. Det kapital som kommunerna efter den Ijuli 1967investerat i primärflygplatser skall amorteras och förräntas avluftfartsverket enligt samma villkor som gäller för statens invesleringar. 1976/77:100 (bil. 9 sid. 283) angavsinvesleringsramen för lufl-fartsverket för /78 lill 222.6 milj. kr. beräknarnu all medelsförbrukningen kommer all uppgå lill 209,2 milj. kr., inkl. 6,3milj. för del s.k. /Arlanda-projeklel (prop. 1977/78:29 omflygplatsfrågan i , m.m.). För /79 räknar luftfartsverket i sinanslagsframställning med en total investeringsomslutning om 173,9 milj. kr.Efter avdrag för kommunemas andel av kostnaderna uppgår statens del av dettotala investeringsbeloppet till 141,6 milj. kr. Härav avser ca 112 milj. kr.påbörjade objekt medan ca 30 milj. kr. avser icke påbörjade objekt. Som framgårav invesleringsplanen för kommunikationsverken harjag ansett mig böra förordaen investeringsram av 138,1 milj. kr. Delta motsvarar den slalliga andelen aven lotal investeringsvolym av 169,9 milj. kr. Innan avtal träffats om bidrag till de objekt som kan rymmas inom den angivna ramen kan någonexakt fördelning mellan flygplatser och andra objektsgrupper av deltillgängliga medelsulrymmel inle göras. Av följande sammanställning framgår hurde lolala investeringarna i stort beräknas komma atl fördela sig /79. Sammanställningen visar också utfallet för budgetåret1976/77 saml den i prop. 1976/77:100 och den nu beräknade medelsförbrukningenför innevarande budgelår. För vissa mindre komplelteringar på Göteborg-Landvetterflygplats beräknar jag för /79 12,6 milj. kr., varav 7,9 milj.kr. utgör statens andel. Den totala investeringen i den nya flygplatsen iGöteborgsregionen kommer då att uppgå tillca 635 milj. kr. Projektet har helt följt uppgjorda tidsplaner. Flygplatsenkunde därför planenligt tas i drift . Den snabba trafiklillväxlen och ulvecklingen avflygmaterielen - bl.a. Linjefiyg AB:s övergång till jellrafik - ställer krav påen successiv upp- 1977/78:100 Bilaga 9 Konnmunikationsdepartementet 244 1976/77: Tele och meteoutruslning. Fordon, maskiner, utrustning 14,6 'Preliminärt belopp. 2Varav 6,3 milj. kr. avser det s. k. /. Varav10 milj. kr. avser det s. k. /Arlanda-projektel. För objekthuvudgruppen Övriga flygplatser har jag därför beräknal medel för viss kompletteringav byggnader, landningsbanor,uppställningsplatser och säkerhetsanordningar. Jag har sålunda beräknal medel för bl. a. utbyte av (instrumentlandningssystem) på vissa flygplatser.1 det här sammanhanget vill jag också nämna att luftfartsverket, somberetts tillfälle att yttra sig över flygplatskommittés ulredning angående en ny flygplats i och , anser alt i behållas som länsflygplals förÖslergölland. Viss uppruslning bör enligt luftfartsverket ske avKungsängens flygplats. 1977/78:29 om flygplatsfrågan iStockholmsregionen, m.m. framhölls atl del, med hänvisning lillframför allt kapaciielsförhållanden samlekonomiska och regionalpolitiska skäl, är önskvärt att flygplals ävenpå sikl behålls för kombinerat inrikes- och allmänflyg. Därför föreslogs all staten tar upp överläggningar medStockholms kommun och . Huvudsyftet med dessa bör varaatt i delalj klariäggaförulsällningarna för linjetrafik på . Vidare bör en tidsplan uiarbetasefter vilken kan iordningställas för fortsatt inrikesflyg om ensådan lösning väljs. Vad gäller flygplatsfrågan i elt kortsiktigtperspektiv konstaterades i propositionenatl den inrikes linjetrafiken på med flygplanet i nuvarande versioner på grund av beslutav i måste upphöra ochöverföras till . Vidare har chefen för luftfartsinspeklionenuttalat att Linjeflygs verksamhel av säkerhetsskäl bör överföras lill enprovisorisk terminal på Prop.1977/78:100 Bilaga 9 245 såsnart som det är praktiskt möjligt. Kostnaderna härför bedöms till totalt 43 milj. kr., varav statens andel utgörsav 27.2 milj. kr. Statsmakterna bör därför nu vidta de åtgärder som behövs frånderas sida för atl en överföring skall kunna genomföras . Förändamålet föreslogs all ell invesleringsanslagav 6,3 milj. kr. anvisas pä lilläggsbudgel I lill statsbudgeten /78. beslöt (/78:9, rskr 1977/78:101) ienlighet med förslagen i propositionen. För /79 beräknar jag under objektsgruppen Övrigaflygplatser för iordningställande av en provisorisk terminal på förden inrikes linje-traftken på , det s.k. /Arianda-projektel, 33milj. varav 20,9 milj. kr. utgör statens andel. För investeringar inom objekthuvudgruppen Tele ochmeteoutruslning, en-route, beräknarjag, efler samråd med chefen för försvarsdepartemen-lel, 48,7 milj. kr. Den angivna ramen medgerplanenlig ersättning och erforderiig nyanskaffning av sådan utrustning. Enligt beslul skall de civilaoch militära trafikledningsorganisationernasammanföras i en gemensam organisation, vilkel formellt skedde iår. skall ett yttäckande flygkontrollsystem införas vilkel leder tillelt rationellare utnyttjande av luftrummet. Medhänvisning till vad som anfördes avföredragande departementschefen iprop. 1973:27 angående samordning av den civila och militäraflygtrafikledningen i en organisaiion m.m. och i prop. 1975:81 om ny organisation för luftfartsverket m. m. uppdrogregeringen åt luftfartsverketatt i samråd med chefen för flygvapnet utarbeta förslag till överenskommelse om de speciella frågor somsammanhänger med chefens för flygvapnet inflytande i luftfartsverkels nyaorganisation samt med formerna förfortsatt samverkan i den integrerade flygtrafiktjänsten. ochchefen för flygvapnet har avgivit förslag till ansvars- och uppgiftsfördelning mellan luftfartsverket och försvarsmaktenavseende flygtrafiktjänsten saml huvudavial mellan luftfartsverket och chefen för flygvapnet omflygtrafiktjänst till regeringen.Regeringen fastställde denföreslagna ansvars- och uppgiftsfördelningen saml godkände huvudavialet den 22 december 1977.Regeringens beslul innebär alt civiloch militär flygtrafiktjänst, fömtom meteorologisk tjänst, radiona-vigeringsljänst samt flygräddningstjänst utomalarmering och efterforskning förmilitär luftfart, har integrerats fr. o. m. och utgöretl verksamhetsområde. är ansvarigt förflygtrafiktjänsten i fred och bestrider därvid den tjänsi som betingas av försvarsmaktens uppgifter. Försvars-maklen är ansvarig för flygtrafiktjänsten i krig.Ansvaret härför övertas vid allmänmobilisering eller annan tidpunkt som regeringen bestämmer. Härav följer vissa krav i fred påflygirafikledningspersonalens dellagande i övningar och ulbildning för krigsorganisationen samt vidberedskapshöjningar - bl. a. tjänstgöring inom krigsorganiseradeenheter såsom fackman. 1977/78:100 Bilaga9 246 Ulveckling och drift av flygirafikljänstens syslemskall ske i samråd mellan luftfartsverket och chefen för flygvapnet i den månförsvarsmak-lens verksamhet berörs. Inom luftfartsverket pågår en successivuppbyggnad av bl.a. radarpresentalionssyslem - de s.k. ATCAS-projeklen ().Härigenom ökas, genom hög automatisering, säkerheten och effektiviteten itrafikledningssystemet som personalbehovet kan hållas på en rimlignivå. Genom della arbete läggs också grunden för atl införa eltylläckande flygkontrollsystem. Inom ramen för ATCAS 1-projektet har Stockholmsområdeskontroll pä Arianda lillförls ny utrustning. Ny anläggning ochutrustning för områdeskontroll i las fram inom ramen för projekiMalmö FIR (flyginformationsregion) 80. Anläggningarna och utrustningarna som anskaffasi dessa projeki är dimensionerade så alt de i samverkan möjliggör övergång lillyttäckande flygkontroll söder om latitud N (i höjd med ). Huvuddelen avde under posten Tele och meteoutruslning, en-route, beräknade medlen avserprojeklen ATCAS 1 och FIR 80. För ersättnings- och nyanskaffningar av fordon,maskiner och utrustning beräknar jag 15,8 milj. kr. Härvid harjag beaktat attden snörika /77 innebar slark förslitning avsnöröjningsmaterielen. Härigenom lorde verkels investeringsplaner avseendedenna objeklhuvudgrupp i alll väsentligt kunna genomföras. Under poslen Vissa byggnader harjag, inom ramen förMalmö FIR 80-projektet, lagil upp medel för en byggnad förden nyakontrollcentralen för FIR. 1 della sammanhang vill jag också anmäla atl jag inomkort avser föreslå regeringen all i proposition till föreslå atl encentral myndighet för Ulredning av allvarligare civila och militära luftfartsolyckor - stålens inrättas. Anslaget till Flygplatser m. m. bör på sedvanligt sättberäknas med hänsyn lill atl en marginal utöver invesleringsramen bör finnasför all möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning avmedelsförbrukningen. Med hänsyn lill vad jag sålunda anfört förordar jag attmedel för nästa budgelår anvisas enligt följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbmkning /79 138.1 Avgår beräknad ingående behållning 63,1 Anslag /79 88,8 Jaghemsläller alt regeringen föreslår alt lill Flygplatser m.m. för budgelårel 1978/79 anvisaett investeringsanslag av . 1977/78:100 Bilaga9 247 Statenslånefond för den mindre skeppsfarten Statens lånefond förden mindre skeppsfarten härtill syfte atl genom lånestöd främjaen från allmän synpunkt önskvärd förnyelse av landels bestånd av mindrefartyg. Företräde till lån skall gesmindre rederier. Lån ur fonden beviljas av mindreskeppsfarten. Låneverksamheten regleras genom kungörelse (1971:324) om lånefonden för den mindreskeppsfarten och instruktion (1971:325)för mindre skeppsfarten (omtryckt 1975:1075, ändrad1976:494). Genom den delvis ändrade låneinriklning som lånenämndenfick fr. o. m. den Ijuli 1971 (prop. TU 1971:2, rskr 1971: 54) har lånegiv-ningen meragenerellt inriktats på den mindre företagsamheten inom rederinäringen ochdärvid blivit mindre bunden till visslonnagestorlek. Kapitaltillgångarnai fonden uppgår till ca 121 milj. kr. Lånenämndenför den mindre skeppsfarten 1 skrivelse har nämnden hemslälllom ell investeringsanslag om 50 milj. kr. för budgelårel 1978/79. Under /77 beviljade lånenämnden 8 lån omsammanlagt 10,4 milj. kr. För att ge rederiema möjlighet alt undvika avlikvidilelsskäl framtvingade omfattande försäljningar av modernt tonnage lillunderpris har införts ett tidsbegränsat statligt kreditstöd. För detla ändamålhar 500 milj. kr. ställts till förfogande, varvid ca 50 milj. kr. för denmindre skeppsfarten (prop. 1976/77:146, /77: 26, rskr 1976/77: 344).Åtgärden syftar till att bibehålla en önskvärd handlingsfrihel i avvaktan påunderlag för mera långsiktiga ställningstaganden från statsmakternas sida som kommeratl läggas fram av den tillsatta sjöfartspolitiska utredningen (K 1977: 05). I direktiven för den sjöfartspolitiska ulredningenuttalas att den mindre skeppsfarten också bör bli föremål för särskildaöverväganden bl.a. vad gäller den lämpliga företagsstrukturen vid övergång tillstörre och dyrbarare fartyg. Det bör också påpekas att den trafikpolitiskautredningen har att beakta sjöfartens roll i den svenska trafikpolitiken. I fråga om nybeställningar av fartyg kan ombeställningarna läggs vid svenska varv rederiernas behov av kreditertillgodoses genom del särskilda slöd som beslutals av vid 1976/riksmöle (prop. 1977/78:100 Bilaga 9 248 1976/77:139. NU 1976/77:53, rskr.1976/77:343). De behov av krediter som härutöver kan finnas hos rederiema inomden mindre skeppsfarten torde sålunda avseköp av andrahandstonnage och då främsl från utlandet och därtill i viss utsträckning kostnader förförlängning och andra ombyggnader av redan förvärvade fartyg. I lånefonden för den mindre skeppsfarten finns f.n. ca 10 milj. kr. disponibla förlån till rederier. De totalaamorteringarna av uteslående lån beräknas uppgå lill ca 12 milj. kr. per år.De statliga kreditgarantier som beviljasrederierna i syfte alt stärka deras likviditet förutsätter normall amorteringsanstånd från kreditgivarna. itilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 föreslås bl.a. att och Skeppsfartens sekundärlånekassages formella möjligheter att bevilja amorteringsanstånd. Jag bedömer detsannolikt att mindreskeppsfarten i sin verksamhet i hög grad kommer atl beröras av behovet altbevilja amorteringsanstånd. Mot den bakgrunden kommer de möjligheter till nyupplåning som amorteringarna normalt medger all begränsas.