prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — För de vetenskapliga biblioteken innebärde nya kraven stora påfrestningar, framhåller utredningarna. Ökningenav antalet traditionella användare och tillkomsten av nya användargrupper pånya orter leder till alt de olika institutioner som svarar förinformationsförsörjningen kommer atl behöva samverka än mera föralt kunna lämna en fullgod service. För användarna är det angelägel all påsamma ställe få service inte bara i fråga om lån av dokument utan även i frågaom hänvisningar, bibliografisk information och faktainformation. Folkbibliotekoch andra lokala bibliotek kan därvid väntas få ökad betydelse som lokalaförmedlare i informationsförsöriningen. Bibliotek av olika slag och övrigainstitutioner inom informationsförsörjningen blir sålunda i ökad utsträckningberoende av hur samarbetet dem emellan fungerar. Ansvar och kostnader måstefördelas mellan ett växande antal institutioner. Enligt utredningarna är detför närvarande svårt att överblicka förändringar i användarstrukturen ochinformationsbehoven och att vidtaga nödvändiga förändringar i den nuvarandeorganisationen. Beskrivningenvisar på behovet av en helhetssyn på informationsförsörjningen och behovet avbalans mellan de tre tidigare nämnda systemen. De tekniska landvinningarna hartill stor del utnyttjats för förbättringar i referenssystemet. Det är numeratämligen lätt att snabbi få hänvisningar till publikationer från i stort setthela världen, medan det kan vara svårt att lokalisera och få tag i motsvarandedokument. Många av de publikationer som hänvisas lill är inle hellertillgängliga i utan måste hämtas utomlands. En viss obalans rådersålunda mellan referensservicen och beståndsservicen i landet. Inomsamhällsvetenskaper och framför allt inom humaniora har dalateknik för bibliografiskservice inte utnyitjats i samma uisträckning som inom naturvetenskap, teknikoch medicin. Utbudet av datorbaserad information har dock ökatinom de förstnämnda områdena och erfarenheterna av den hittillsvarandeverksamheten inom naturvetenskapliga och tekniska ämnesområden bör varatillämpliga även på andra ämnesområden. Det är också viktigt atl se hurSverige skall utnyttja den internationellt tillgängliga informationen. Densvenska informationsförsöriningen är decentraliserad, framhåller utredningama,i det avseendet alt den ombesörjs av institutioner under oli- 1977/78:114 31 kahuvudmannaskap (statligt, kommunalt, privat) och atl vage institution oberoendeav andra institutioner avgör vilken litteratur som skall inköpas och vilkenservice som skall ges. En övergång till ändamålsinriklade anslag(programbudgeteringsprinciper) i den nya högskolan kommer att göra högskoleenheternasbibliotek mera direkt avhängiga av lokal forskning och utbildning, vilket kanförstärka denna decentralisering. För alt uppnå en lämpligt sammansattreferens- och litteraturservice behövs enligt utredningarna en övergripandeplanering och samordning av den nationellt inriktade servicen. Särskiltunder senare år har olika former av teknisk forskning och utvecklingnyttiggjorts inom informationsförsörjningen i . Ny teknik ställer Slorakrav på organisationers och enskilda individers förmåga till omställning liksompå systematisering och enhetlighet i verksamheten. För att utnyttja teknikeneffektivt och möta de problem som kan uppslå genom den tekniska utvecklingenkrävs noggrann planering. Denintemationella samverkan inom informationsförsörjningen är synnerligenomfattande och gäller litteratur, referensinformation och kommunikationsnät,konstaterar utredningarna. Det starka intemationella beroendet innebär då bl.a. all planeringen av landels informationsförsörjning måste ske med hänsyn lilloch med beaktande av den intemationella utvecklingen. Enansvarsfördelning inom bestånds- och referensservicen är nödvändig.Utredningarna föreslår atl ett system med ansvarsbibliotek införs. Ett ansvarsbibliotekför ett visst område bör bl. a. svara för referensservice, ämnesbibliograferingoch nationell medverkan i internationella informationssystem, ta initiativtill uppbyggnad av databaser, ansvara för fjärrlån, kunna ge hänvisning tillservice på området samt bevaka utbildning och information till användare ochpersonal. Förslaget bygger enligl utredningarna på atl del inom många områdenfinns bibliotek och informationscentraler som i praktiken fungerar somansvarsbibliotek. För vissa bibliotek kan de nationellt inriktade uppgifternamedföra merarbete, för vilket särskilda medel kan komma atl behövas. Utredningarnahar funnit att ett inte obetydligt dubbelarbete sker vid bibliograferingen avsvenska skrifter mellan bibliografiska institutet. Den ämnesbibliografering av svenskt material för databaseroch traditionella bibliografier som sker på initiativ avmyndigheter, organisationer och enskilda personer torde väl kunna inordnas iett system med ansvarsbibliotek. En fullständigare bibliografering av svenskatidskriftsartiklar och ett klariäggande av luckor och dubbleringar i ämnesbibiiograferingenav svenskt material är andra önskemål liksom atl utarbeta en enhetligare bibliograferingi sam- 1977/78:114 32 klangmed internationella riktlinjer och att fastställa ambitionsnivån vid bibliografering. Etthuvudsyfte med LIBRIS har varit all minska dubbelarbete vid katalogisering.Det är en betydelsefull nationell uppgift atl fortsätta detta arbete. Detär även väsentligt att man bevakar och tar initiativ till uppbyggnad avnationell referensservice och därvid tar hänsyn till områden som kan riskeraatt bli eftersatta. Riktlinjer för en dalabaspolicy bör därvid formuleras. Iverksamheten vid bibliotek, informationscentraler, branschorganisationer,företagareföreningar m.fl. ingår att svara för viss hänvisningsservice,varigenom användare får upplysning om var information finns och hur man skallnå den. har förts fram tanken på en gemensam central för sådanservice, avsedd för alla användarkategorier. Utredningama menar alt behoven påområdet lill viss del bör kunna tillfredsställas inom ramen för ett system medansvarsbibliotek. Efterfråganpå fjärrlåneservice kan väntas öka. Det innebär dock inte, enligtutredningarnas uppfattning, att det skulle vara aktuellt i med ettsärskilt fjärtlånebibliotek. Ett sådant skulle troligen intecknaen stor del avreformutrymmet på informationsförsörjningens område. En förutsättning för att Qärrlånelrafikenskall fungera tillfredsställande är dock, enligt utredningarna, alt lokaliseringsinstmmentenförbättras samt att utlånande bibliotek får sina kostnader täckta på etttillfredsställande sätt. Enallmän tendens i den datatekniska utvecklingen är atl allt större resursinsatserkrävs vid utveckling av slora syslem och vid produktutveckling. För attmotivera de höga kostnaderna måste man vid sådant utvecklingsarbete sikta påflera tillämpningsområden. Man måste också sträva att anpassa redan befintligaprodukter till användning inom informationsförsörjningen. Behov föreliggerdärvid av teknisk rådgivning. Utredningamaanser att man bör undersöka möjlighetema att göra informationen i LIBRISdatabas tillgänglig i avsevärt bredare skala och via enklare och billigareterminaler än de nuvarande. Förändringar i LIBRIS i dess nuvarande utformning börenligt utredningarnas mening begränsas till nödvändiga eller särskiltangelägna modifieringar, framför allt omläggning till ny dator och förändringari samband därmed. Vidare bör undersökas möjligheterna till ämnesmässig sökningav postema i LIBRIS databas. Bibliografisk och teknisk samverkan mellanfolkbibliotek och forskningsbibliotek bör diskuteras. Utredningarnaframhåller sammanfattningsvis atl riktlinjer för ny tekniks utnyttjande i informationsförsöriningenbör formuleras i en utvecklingsplan. I en bilaga lill belänkandet redovisarutredningarna ett underlag fören sådan plan. 1977/78:114 33 2.1.7Nationella uppgifter inom informationsförsörjningen Utredningamahar framhållit att informationsförsörjningen i bygger på endecentraliserad stmktur. Denna behöver enligt utredningarna kompletteras medett samordningsorgan för nationella uppgifter. Ett särskilt organ förutsättsdels ha överblick över och ansvar för all del totala serviceutbudet blir så välavvägt som möjligt, dels disponera egna medel för forskning och utveckling inomområdet. Til)nationella uppgifter hör planering och samordning inkl. internationellsamverkan, forskning och utveckling inkl. utbildning och nationell service.Till nationella uppgifter med anknytning lill informationsförsörjningen kanockså hänföras den typ av nationaldokumentära uppgifter som kungl. biblioteketav tradition haft ansvar för. Utredningarnahar konstaterat behov av planerings- och samordningsinsatser på nationell nivåbl.a. innefattande långsiktig planering med syfte att skapa beslutsunderlag föråtgärder inom informationsförsörjningen. I ett kortare perspektiv börplaneringsverksamheten resultera i åigärder för att förbättra referens-,bestånds- och kommunikationsservicen i landet. Bland konkreta åtgärder somorganet bör verka för nämner utredningama systemet med ansvarsbibliotek, atlbestämma ambitionsnivån för bibliografisk verksamhet och referenservice saml atlupprätta service på nya områden och riktad lill nya användarkategorier. Medforsknings- och utvecklingsuppgifter avses här uppgifter av gemensam karaktärsom syftar till all inom informationsförsöriningen utnyttja forskningenslandvinningar samt planera, initiera och stödja forsknings-ochutvecklingsprojekt inom området. Del gäller härvid att skaffa en god överblicköver den forskning och utveckling som bedrivs i landet och utomlands samt medegna medel finansiera för landels informationsförsörining önskvärda projekt.Konsultation och rådgivning i form av teknik-stöd, standardisering och normeringär andra angelägna uppgifter. En viktig uppgift är alt överblicka utbildningeninom informationsförsörjningsområdet och atl planera och initiera fort- ochvidareutbildning för personal samt användarutbildning. Tillnationella serviceuppgifter hör referens- och beståndsservice av gemensamtintresse för landet. Fjärrlåneverksamhelen mellan olika bibliotek är en sådanservice. Vidare ingår i de nationella serviceuppgifterna viss bibliografiskverksamhet. Informationsförsöriningensyftar främst till att tillgodose användarnas behov och i den närmasteframtiden. De nationaldokumentära uppgifterna syftar därutöver till att bevarasvenska skrifter och göra dem tillgängliga för all framlid. Pä detta områdehar kungl. med bibliografiska institutet speciellt uttaladeuppgifter. Enligt utredningarnas åsikt bör även fortsättningsvis en institutionha det huvudsakliga ansvaret för de nationaldokumentära uppgifterna. Prop.1977/78:114 34 Den grundläggande principen för en framtida organisationbör enligt utredningarnas uppfattning vara att operativ verksamhet skallutföras i ett decentraliserat mönster men förslärkas med ett centralt organ förfrämst planering och samordning samt forskning och utveckling. För ett sådantcentralt organ framlägger utredningarna två tänkbara organisationslösningar. Utredningarna har den gemensamma ståndpunkten att endasten lösning som tillgodoser tidigare redovisade krav på en helhetssyn påinformations-försörjningsområdet kan anses ändamålsenlig. Utredningarnaförutsätter vidare att det organ som föreslås får en oberoende ställning iförhållande lill de myndigheter som i övrigt är verksamma inom området. Denstarka anknytningen till universitet och högskolor gör del naturligt alt organetfår ställning som egen myndighet under utbildningsdepartementel. Del ena alternativet är ett "nationalbibliotek medsamordnings- och utvecklingsuppgifter. Delta innebär att kungl. ,forskningsbiblioteksrådet och SINFDOK upphör och ersätts med ett nationalbibliotekmed vida uppgifter inom informationsförsöriningen, däribland ansvar för nationellainformationsförsöriningsuppgifter samt kungl. bibliotekels nuvarande nationaldokumentärauppgifter. En sådan myndighet skulle svara för övergripande planering ochsamordning samt forskning och utveckling inom hela informationsförsörjningensområde. Det andra alternativet innebär en organisatoriskåtskillnad mellan å ena sidan uppgifterna planering, samordning och utvecklingför informationsförsöriningen och å andra sidan nuvarande kungl. biblioteketsoperativa uppgifter, främst de nationaldokumentära. En särskild delegation för informationsförsörininginrättas för att handlägga förstnämnda uppgifter. Delegationen övertar SINFDOK:soch FBR:s nuvarande uppgifter. Delegationen fär på detta sätt ett uttalatansvar för övergripande planering och samordning samt forskning och utveckling(inkl. utbildning) inom informationsförsörjningens område. En viktig uppgiftär att tjänstgöra som svenskt kontaktorgan för den intemationella verksamheten.Kungl. ombildas till nationalbibliotek med oförändrad ställning somsjälvständig myndighet. 2.1.8.2 En delegation för informationsförsörjning Utredningama anser atl övervägande skäl talar förlösningen med dels en delegation för informationsförsörjning, dels ett nationalbibliotek.Utredningarnas förord för delegalionsallemativet bygger bl. a. på den grundläggandeförutsättningen atl delegationen får sådan kompelens saml sådana befogenheteroch ekonomiska resurser att den effektivt kan verka som centralt samordnings-och utvecklingsorgan inom informalionsförsörj-ningsområdel. 1977/78:114 35 Delegationenföreslås som tidigare nämnts få ställning som myndighet underutbildningsdepartementet med resurser för planering och samordning inkl.internationell samverkan, forskning och utveckling inkl. viss utbildning samtför viss nationell service. Delegationen skall genom sin sammansättning ochtill myndigheten knutna permanenta nämnder och tillfälliga arbetsgrupper kunnaverka inom hela informationsförsörjningsområdet. För atl ge myndighetenförutsättningar att effektivt verka inom andra samhällssektorers ansvarsområdenbör delegationen få en allsidig sammansättning. Delegationenföreslås få mandat atl föreslå erforderiiga åtgärder för samordning ochutveckling inom hela informationsförsörjningsområdet. En viktig uppgift är alli samråd med berörda myndigheter och organisationer hos regeringen föreslåansvarsbibliotek för olika ämnesområden och serviceformer. Delegationenbör ha rollen som svenskt kontaktorgan för internationell samverkan och svaraför atl svenska intressen bevakas och att svenska synpunkter får vederbörligtinflytande. Delegationenförutsätts bli centralt remissorgan för frågor inom informa-tionsförsörjningsområdel.Statliga myndigheter bör i alla frågor av större omfattning eller principiellbetydelse som gäller informationsförsörining söka samråd med delegationen.Delegationen bör också beredas tillfälle yttra sig över förslag tillanslagsframställning från statliga myndigheter och organisationer som hardirekt betydelse för informationsförsöriningen. Utredningarnaföreslår all delegationen för informationsförsörjning skall beslå av högst tioledamöter, som regeringen utser för en period av . Bland ledamöternautser regeringen ordförande och vice ordförande. An-vändarrepresentanternaföreslås tillsammans med representanter för allmänintressen bilda majoritet idelegationen. Användarintressena börenligt utredningarnas mening företrädas idelegationen genom representanter för olika sektorer, t.ex. högre utbildningoch forskning inom högskolan, teknisk forskning och utveckling, annan sektoriellforskning och utveckling saml industri och näringsliv. Utredningarna anser attallmänintressena bör företrädas genom riksdagsledamöter. Representanter förnärliggande områden, l.ex. folkbiblioleksväsendel, nationaldokumentärverksamhet och datasamordning, bör också enligt förslaget ingå i delegationen.Vidare föreslås i delegationen ingå chefen för delegationens kansli.Utredningarna har inte ansett sig böra ta upp frågan om företrädare förpersonalorganisationerna. Förall ytterligare bredda inflytandet och därmed underiätta kontakterna med olikaintressenter föreslås atl delegationen kompletteras med ett antal permanentarådgivande nämnder och tUlfälliga arbetsgrupper. Medan delegationenssammansättning avser att spegla allmänintresse och användarbehov, skallnämnder och arbetsgrupper i högre grad spegla mer speciell kompetens på områdetsamt serviceorganens och utbudsorganisalionemas Prop.1977/78:114 36 intressen.Exempel på nämnder som inledningsvis skulle kunna vara motiverade är: en nämndför de vetenskapliga biblioteken, informationscentralerna och folkbiblioteken,en och förelagsbibliotek, en nämnd förindustrifrågor, en och klas-sifikation, en nämnd förforskning och utveckling inom informationsförsörjningen, en nämnd förkommunikationsfrågor (datanät m.m.) samt en . Utredningarnaföreslår vidare att verksamheten vid delegationen skall bedrivas inom treverksamhetsprogram: forskning och utveckling, planering och samordning samtnationella serviceuppgifter. Tilldelegationens förfogande bör stå ett kansli med uppgift atl planera, bereda ochi delegationen föredra ärenden. Kapacitet bör även finnas för utrednings- ochplaneringsverksamhet. Till kansliuppgifterna hör vidare atl initiera, planeraoch utvärdera forsknings- och utvecklingsprojekt samt insamla, analysera ochsammanställa underlagsmaterial för diskussioner i nämnder och i delegationen.Delegationens kansli föreslås bli uppdelat på en planerings- och samordningsenheloch en utvecklingsenhet. Kansliet föreslås inledningsvis omfatta ca 20tjänster. Delegationenför informationsförsörjning förutsätts få omfattande arbetsuppgifter och ettnationellt ansvar som sträcker sig över alla samhällssektorer. Mot dennabakgrund och med hänsyn till omfattningen av det planerings-, samordnings- ochutvecklingsarbete delegationen bör få föreslår de båda utredningarna attföljande medelsramar ställs till delegationens förfogande för det förstaverksamhetsåret: för forskning och utveckling 8,1 milj. kr., för planering ochsamordning 2,6 milj. kr. samt för nationella serviceuppgifter 2,7 milj. kr.eller sammantaget 13,4 milj. kr. Utredningarnaanser det önskvärt att delegationen för informationsförsörjning börjar sinverksamhet den . Förberedelsearbete kan komma atl erfordra ensärskild organisationskommitté. Verksamheterna vid FBR och SINFDOK föreslåsupphöra med utgången av /78. 2.1.8.3Informationscentralerna vid () och tekniska högskolani (IDC) en organisatorisk ställning som är jämförbar med en avdelning vid tekniskahögskolans bibliotek. Verksamheten finansieras dock i särskild ordning.Utredningarna föreslår all tekniska högskolan i övertar ansvaret förfinansieringen av den informationsservice, med undantag av forsknings- ochutvecklingsverksamheten, som bedrivs vid IDC med medel från SINFDOK.Kostnaderna har preliminärt uppskattats till 0,9 milj. kr. Den organisatoriskainordningen i och överföringen av finansieringsansvaret tillhögskolan av den operativa verksamhet som drivs med medel från SINFDOK börske . bör uppdras åt delegationen att i samråd med tekniskahögskolans bibliotek 1977/78:114 37 ochövriga berörda intressenter utreda vissa frågor beträffande den framtidaverksamheten vid mot bakgrund av övergången från försöksverksamhettill reguljär drift. Dennu gällande ordningen med huvudmannaskapet för hos institutetbör enligt utredningarnas uppfattning kvarstå. En närmare institutionellsamordning mellan informationscentralen och bibliotekbör övervägas. Detär, enligt utredningarnas uppfattning, önskvärt att ävenövertar det finansiella ansvaret för den del av indexeringsverk-samhelen somhittills bekostats av medicinska forskningsrådet. Större forsknings- ochutvecklingsprojekt bör som regel finansieras ur delegationens ulvecklingsanslag. Vidarebör överta ansvaret för finansieringen av deninformationsservice som bedrivs vid med medel från SINFDOK. Kostnademahärför har preliminärt beräknats till 0,4 milj. kr. Ansvaret för fördelning avdatortidsmedlen från UHÄ till de två centralerna föreslås bliöverfört till delegationen. Sådant utvecklingsarbete vidinformationscentralerna som inle är alt hänföra till systemunderhåll bör enligtutredningama finansieras över delegationens anslag. Debåda utredningarnas förslag till organisatorisk lösning innebär atl kungl.biblioteket ombildas till nationalbibliotek med främst nationeUa uppgifter. BIDOKlägger fram närmare förslag om nationalbibliolekets uppgifter och organisation.Nationalbiblioteket föreslås under ledning av en styrelse med företrädare förolika intressen överta kungl. uppgifter, som även fortsättningsvisbör hållas samlade. Nationalbiblioteketbör främst inriktas mot nationella uppgifter. Detta innebär en viss förändringi förhållande till kungl. Man måstedock räkna med en omställningsprocess innan denna riktningsförändring får fulltgenomslag. Bland annal behöver universitetsbiblioteket i enligt BIDOK:smening för planering, uppbyggnad av samlingar och andra förberedelserinnan helt övertar ansvaret för biblioteksservicen vad avserutländsk litteratur till forskning och högre utbildning vid . Ävensedan universitetsbiblioteket övertagit denna uppgift kommer nationalbiblioleketsbetydande samlingar att vara en värdefull källa för forskning. Inom del nya nationalbiblioteketskall enligt BlDOK:s förslag finnas två grupper av uppgifter med skildainriktningar och krav. För att åstadkomma en lämplig resursfördelning mellandessa olika arbetsuppgifter föreslår BIDOK en uppdel- Prop.1977/78:114 38 ningav nationalbibliolekets verksamheter som återspeglar denna skiljelinje,nämligen på ett verksamhetsprogram för nationaldokumentära uppgifter och ettverksamhetsprogram för nationella serviceuppgifter. Tillde nationaldokumentära uppgifterna bör bl.a. hänföras verksamheten somarkivbibliotek för svenska skrifter, verksamheten vid nationalfonoteket samtframställning av de nationalbibliografiska produkterna. Den i kungl.bibliotekels instruktion fastställda skyldigheten atl samla, förvara ochtillhandahålla svenska tryckta skrifter (arkivbiblioteksfunktionen) bör enligt BIDOK:sförslag bli en central uppgift för det nya . BIDOK föreslåratt får ansvaret att vårda och tillhandahålla det nationalexemplarav svenska skrifter som har föreslagits i betänkandet (DsU 1977:12)Pliktexemplar av skrift. Inomdet nationaldokumentära området föreslås därutöver ocksåfå till uppgift att vårda och förkovra kungl. äldre samlingar avböcker och annal tryck, handskrifter, kartor och planscher, samt svara förskyddsfilmning av dagstidningar och i övrigt att hålla en representativ samlingutiändsk litteratur. Enligt BIDOK:s uppfattning kan vidare nationalfonoteketssamlingar av fonogram och den därmed förenade verksamheten med fördel knytastill del nya . Denationella serviceuppgifterna är främst att framställa accessionskalalogensamt atl tillhandahålla utländsk bibliografisk information i datorläsbar form (MARC-informalion)från bibliografiska centraler i andra länder och därvid lämna svensk bibliografiskinformation i utbyte framhåller BIDOK. Upprättande av specialbibliografiereller ämnesbibliografier kan också bidraga till den nationella servicen. Insatserfrån för alt upprätta specialbibliogrjdier ellerämnesbibliografier med utgångspunkt i dess omfattande specialsamlingar börbetraktas som bidrag till informationsförsörjningen inom ramen för ett systemmed ansvarsbibliotek. Förmedling av informationssökningsservice från databasermed vetenskaplig information inom vissa ämnesområden kan också vara uppgifterav sådan karaktär. Nationalbiblioteketföreslås få utförandeansvaret för LIBRIS och därmed förenad verksamhet medanvidareutvecklingen av systemet ligger under delegationens ansvar. Denna lösningbedömer kommittén i dagens läge vara mest ändamålsenlig med hänsyn lill nationalbiblioleketsansvar för framställning av accessionskalalogen och nationalbibliografiskaprodukter saml tillhandahållande av svensk och utländsk bibliografisk information.Vid bör inrättas en frågor. BIDOKanser det angeläget att får en styrelse vars sammansättningspeglar olika kontaktytor mot samhället.