prop · G10337 · 1977-12-31 00:00:00 — Alternativet möjliggör att största möjliga hänsyn kantas till andra intressen eftersom det lämnar utrymme för tillskapande av stora fredningsområden.Beredningens förslag medför många och utspridda störningar i skärgården ochjaktens negativa effekter på fågellivet bhr svåra att upptäcka. Genom attsärskilda jaktområden läggs ut erhålls större sammanhängande områden där detjagas resp. är fredat. Härigenom störs fågeUivet så litet som möjligt under denmest känsliga tiden, nämligen häckningstiden. Vårdåtgärder för sjöfågel kanbättre samordnas, övervakningen kommer att underlättas, uppföljningen avjaktens effekter på fågelstammarna och övrig fauna förbättras. Enligtlänsstyrelsen i län bör områdena läggas ut i samråd med ornitologeroch jägare och kan ritas in på sjökort. För bästa utnyttjande avövervakningsresurserna och för att möjliggöra en godtagbar planläggning är detenligt generaltuUstyrelsens uppfattning önskvärt att antalet särskilda jaktområdenför vårjakt begrän- 1977/78:37 77 sas så långt möjligt. Remissinstanser från ,bl. a. länsstyrdsen i och , förordar altemativ B. I länet finns enzonindelning liknande detta alternativ. Erfarenheterna av indelningen uppgesvara mycket goda. Enligt synesalternativet vara det för mest lämpliga. i föreslår en variant avalternativ B som modell för jaktområden. I stället för att lägga ut särskildajaktområden borde myndigheten, enligt , få möjlighet att utpekaområden där jakt inte får äga rum, exempelvis fågelskyddsområden, naturreservat,lokaler med slörningskänslig fauna, för sjöfågeln viktiga rastplatser m. m. Enligt kommer samtliga deav beredningen redovisade alternativen alt innebära störningar för flerakänsliga fågelarter. Föreningen framhåller även, att det kommer att krävas ettmycket stort administrativt arbete för att finna de avgränsningar som skallgälla, särskilt som dessa känsliga arter inte kan förutsättas uppträda inomsamma områden år . Lantbruksstyrelsen, , ,länsstyrelserna i , , och län.Svenska . ,Jägarnas Riksförbund-Landsbygdens Jägare m. fl. ansluter sig i allt väsentligttill eller lämnar utan erinran beredningens förslag om tidig jakt. Som skäl fören tidig vårjakt anförs bl. a. att en sådan är mindre störande för annalrörligt friluftsliv, mindre störande på vissa andra fågelarter, skärgårdsbefolkningensuttalade önskemål om lidig jakt. anser attjakttiden bör förläggas med hänsyn till berörda fågelarters ankomst tillskärgårdsområdena. För en sen jakt uttalar sig bl. a. kammarkollegiet, generaltullstyrelsenoch i län. Som skäl för sen vårjakt anförs bl. a. att ensådan innebär mindre problem från övervakningssynpunkt. Jakten skulle under ensen vårjakt endast avse det lokala beståndet av sjöfågel, vilket torde göra deflesta jägare återhållsamma i jakten. Den tidiga jakten drabbar i storutsträckning den fågel som är på väg norrut. Vidare talar erfarenheterna frånFinland för en sen jakt. i län framhåller bl. a. attjakten bör förläggas till första halvan av maj. Länets skärgård ligger på sammabreddgrad som där jakt är tillåten . m. fl. anser attjakttidens längd är för kort. Väderleksförhållandena kan under den korta tidenhelt omintetgöra möjligheterna till jakt. Enligt förbundet bör jakttiden vara20 dagar och omfatta tiden . Prop.1977/78: 37 78 skaU eventuellt jakten bedrivas 20 mars10 april. , Jägarnas Riksförbund-LandsbygdensJägare, m. fl. ansluter sig tilleller lämnar utan erinran beredningens förslag rörande jaktform. Även i , m. fl. tillstyrker förslaget rörande jaktform,men framhåller bl. a. att för del är båtlinjeskyttet den jaktformsom är vanligast och som i första hand kan komma i fråga. föreslåratt ifrågavarande jaktform bör vara tillåten på samma sätt som jakt från skåre. Kammarkollegiet, länsstyrelserna i , Uppsalaresp. , och framhåller att från båtlinje är olämpligt eller inte börtillåtas. Som skäl anförs bl. a. att jaktformen medför stora risker för skadskjutningsamt svårigheter att art- och könsbestämma förbiflygande änder. Enligtlänsstyrelsen i m. fl. bör den enda tiUåtna jaktformen varafrån skåre med vettar. Beträffande förslaget angående användningen av jaktbytetframhåller livsmedelsverket, att en del sjöfågel som skjuts visat ickeobetydliga resthalter av miljögifter. Kostrekommendation för konsumenternabör därför utarbetas, därvid verket är villigt biträda vid utformningen. föreslår att arbetetmed den administrativa uppföljningen koncentreras till eftersomdet endast är fråga om ca 2 000 tillstånd, som dessutom utfärdas att gälla förhela försöksperioden. föreslår vidare att statensnaturvårdsverks utformning av handläggningsmässiga frågor och blanketter m. m.bör utarbetas i samverkan med nämnden. föreslår att frågan om tillståndshavarnasbakgrund, vilka som fått tillstånd och i vilken utsträckning tillståndutnyttjas klarläggs vid utvärderingen vid försöksperiodens slut. Styrelsenföreslår också att tillståndshavarnas värdering av vårjakten i förhållande tillandra fritidssysselsättningar undersöks. Länsstyrelserna i , Södermanlandsoch framhåller vikten av en biologisk uppföljning.Lantbruksuniversitetet och i anser att det ibetänkandet redovisade behovet av biologisk uppföljning och forskning bör liggatill grund för uppföljningen av försöksverksamheten. Enligt iBlekinge län bör även verkningarna internationellt noga studeras.Jägareförbundet föreslår att forskningen koncentreras till vissa delfrågor iproblemkomplexet och integreras med pågående projekt, varvid de tillgängligaresurserna kan utnyttjas maximalt. Beträffande kostnaderna för verksamheten framhåller naturvårds- 1977/78:37 79 verket att dessa kommer att uppgå till minst de beräknadebeloppen. Enligt verket blir allmänt sett kostnader av detta slag högre än vadsom bedöms troligt vid utformningen av förslag av aktuell karaktär. ,, Svenska Ostkustfiskarena.s Cenlralförbiindm. anser allmänt att de av gjorda kostnadsberäkningarnaär för höga. Dessa remissinstanser anser också att de beräknade kostnadernaför bevakning är för högt beräknade. Remissinstanserna framhåller att denna typav bevakning handhas redan nu av , varför kostnaderna knappastkommer att bli högre än vad de är . Det kan enligt remissinstansernaknappast föranleda högre kostnader att kontrollera att jakten endast utövas av tillståndshavareän vad det f. n. kostar att övervaka att nu gällande förbud efterlevs.Kostnaderna anses inte rimliga med hänsyn till att det endast är fråga om ettfåtal jägare och . Ytterligare bevakning än den som sker genomde av lokala jaktvårdsorganisationer tillsatta jaktbevakare och den bevakningsom tillståndshavarna kommer att utöva anses ej heller nödvändig. Vid jaktefter älg m. m. krävs ingen särskild insats från jaktbevakningens sida. Denstörsta bevakningsinsatsen krävs under icke jakttid. Kammarkollegiet och naturvärdsverket anser att kostnadernainte kan bestridas ur jaktvårdsfonden. Enligt kollegiet är fonden inte avseddatt finansiera denna typ av verksamhet. framhåller attjaktvårdsfondens begränsade medel skall användas för finansiering av sådanaprojekt, som kan vara av mera allmänt intresse för jägarna. Verket anser detinte rimligt att utnyttja fonden för finansiering av en vårjakt som inte berörannat än en ytterst liten del av jägarkåren. Enligt tordede kostnader, som uppstår för kontroll av jaktområden m. m., information ochbiologisk uppföljning vara av den karaktären, att de skulle kunna bestridas urjaktvårdsfonden. erinrar om att stämpelavgifter inte utgårnär det gäller tillstånd inom ramen för försöksverksamheten med samordnadälgjakt. Även framhåller detta och ser en viss inkonsekvensi att avgiftsbelägga tillståndsgivningen i detta fall när avgift ej utgår vidsamordnad älgjakt. framhåller även, att om avgiften sättslika med den som utgår för tillstånd till jakt på aUmänt vatten skullelänsstyrelserna endast få täckning för av sina kostnader. bör dock kostnaderna för verksamheten av rättviseskälbetalas av utövarna av vårjakt och bör inte drabba övriga medborgare.Naturvårdsverket framhåller dessutom att stämpelavgifter med hänsyn tilljaktens sociala aspekter inte kan tillgripas. För att täcka kostnaderna skulleavgifterna bli oskäligt höga. Enligt i kan enstämpelavgift inte undvikas. Kammarkollegiet ifrågasätter om inte samhälletskostnader 1977/78: 37 80 tillinte ringa del bör finansieras genom särskilda licensavgifter även om vårjaktenkan sägas ha en delvis social motivering. Enligt tordekostnaderna för den administrativa uppföljningen hos länsstyrelserna ochnaturvårdsverket få betraktas som s. k. myndighetsuppgifter och såledesbestridas över statsbudgeten. De ökade bevakningsuppgifterna för tullverketmåste enligt anses falla inom ramen för tullverketsmyndighetsuppgifter och skall således bestridas med medel över statsbudgeten.Naturvårdsverket framhåller att en återinförd vårjakt motiveras enligtberedningen främst av sociala skäl. Verket påpekar att de också är av politisknatur. Enligt är den enda logiska finansieringsformen isådant fall finansiering över statsbudgeten.