prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — Programverksamhetenför utlandet och utbildningsprogramverksamheten finansieras med skattemedelgenom anslagen programverksamhet för utlandet underutrikesdepartementets huvudtitel och aktiebolagunder huvudtitel, kostnader för vissberedskapsulruslning bestrids från ett anslag under utbildningsdepartementetshuvudtitel. Nuvarandemottagaravgift utgör för hushåll med svarl-vit TV-mottagare . för kvartal(allmän mottagaravgift). För hushåll med färg-TV-motta-gare gäller en särskildtilläggsavgift av . Den särskilda årsavgift som hittillsutgått för hushåll som endast har Ijudradiomoltagare avskaffas fr. o.m. den 1april 1978. Antalet särskilda ljudradioavgifter uppgick tillca 218 000 och antalet tillägg.savgifter för färg-TV till 1,7 miljoner. Antaletallmänna mottagaravgifter uppgick till nästan 3 miljoner. Densamlade medelstilldelningen /78 till den avgiftsfi-nansieraderundradioverlcsamheten framgår av tabell 2.1, Tabell2.1 Anslag ur rundradiorörelsens fond /78. Intäkternatill fonden beräknas under budgetåret till 1 127 milj, kr. Behållningeni fonden var 258 milj. kr. och beräknas uppgå till 241milj. /78 till de skattefinansierade verksamheterna, dvs.utlandsprogrammen och uppgår till 18 330 000 kr.resp. Fördistribution av radioprogram finns tre rikstäckande FM-nät (PI, P2 och P3).Härutöver finns några kvarvarande AM-sändare samt tre kort- 1977/78:91 25 vågssändare- de sistnämnda för distribution av utlandsprogrammen. Samtliga FM-nät kommer vidutgången av nästa budgetår all vara anpassade för stereosändningar. Sändamäienför TV I och täcker f. n. 99,resp. 99,av befolkningen. Praktiskttaget varje hushåll beräknas ha en eller flera radiomottagare. Av landetssamtliga hushåll beräknas ha TV, därav färg-TV. Förinnevarande budgetår beräknas sändningstiden för ljudradions riksprogram pervecka till ca 340 limmar. Programmensfördelning /77 efter innehåll och programkanal framgår avtabell 2.2, som bygger på uppgifter från /77. Tabell 2.2 Riksradioprogrammens fördelning efter innehålloch programkanal /77. (ej avgiftsfinansierade) Förden avgiftsfinansierade televisionen beräknas sändningstiden innevarandebudgetår uppgå till ca . Härav utgörs avrepriser. Andelenegenproducerade originalprogram (egen produktion) av första-sändningarnaberäknas till . Resten utgörs av inköpta originalprogram (främmandeproduktion). Programmensfördelning efter innehåll och programkanal framgår av tabell 2.3 som bygger påuppgifter från årsredovisning /77. Tabell2.3 TV-programmens fördelning efter innehåll och programkanal verksamhetsåret1976/77. Kultur,humanistisk vetenskap Politik,samhälle, teknik, ekonomi Nyhetsprogram, ej sport Biandprogram (t. ex. Kvällsöppet, Under /77 omfattade dedistriktsproducerade riksprogrammen i radio omkring . De tvåstörsta distrikten. Södra () och Västra () svarade ensamma för 53%av programmen. Tabell 2.4 visar dels antalet timmar som distrikten produceradei riksradion, dels hur stor andel av de s. k, ullokaliseringsbara programmensom kom från distrikten. Av tabellen framgår bl. a. att distrikten Distriktens sammanlagda produktion av programi riksradion /77. Källa: årsredovisning1976/77. c/1 ni p "Q n 2 Distriktenssammanlagda produktion sändningstimmar/år Distriktens andel av den totalasändningstiden, procent 27,5 51,2 22,,O 47,1 184 193 246 83 1010 411 140 44 25,0 9.4 27,9 48,2 53,4 27,0 5,1 tillsammans producerade en relativt stor andel inomområdena Vetenskap och forskning, Samhällsprogram, Underhållning ochUngdomsprogram och alt de svarade för en relativt liten andel inom områdenaSeriös musik och Ekoinslag. Skillnaderna mellan distrikten är stora såväl då detgäller den totala programproduktionen som då det gäller det utrymme som ges ålolika programområden. Av tabell 2.5 framgår fördelningen mellan distriktentotalt och inom olika programområden /77. Särskilda regionala nyheter i TV förekommer försöksvisinom följande fyra regioner, nämligen (1) Södra distriktet, (2) Västradistriktet, (3) och Nedre samt (4)Västerbottens-och Norrbottens-distrikten. De regionala programmen sänds i . Längden på programmen är . Den sammanlagdasändningstiden blir omkring . Fördelningen mellan olika distrikt av dentotala distriktsproduktionen för riksradion /77. Källa: SverigesRadios årsredovisning 1976/77. Andelinom olika programområden, % a § 5' Under /77 producerade distriktentillsammans riksprogram för TV. Södra och Västra distrikten svaradeför programmen. Tabell 2.6 visar hur de distriktsproduceradeTV-programmen fördelade sig på olika områden, dels hur stor andel av de avSveriges Radio producerade TV-programmen inom resp. område som kom fråndistrikten. Även då det gäller produktionen av TV-program ärskillnaderna stora mellan distrikten. Tabell 2.7 visar fördelningen /77, Tabell2.6 Distrikten sammanlagda produktion av program i TV /77.Källa: årsredovisning 1976/77. 5 5 S i' 75 -p ?3 l 3 t£|. Distriktenssammanlagda produktion, sändningstimmar/år Distriktens andel av den totalasändningstiden procent 580 26 26 50 42 70 28 34 63 130 65 38 32 31 51 23 24 83 48 37 54 46 53 29 12 Prop.1977/78: 91 Tabell 2.7 Fördelningen mellan olika distrikt av dentotala distriktsproduktionen av TV-program /77. Källa:Sveriges Radios årsredovisning 1976/77. Andel inom olika programområden, % 5" 5' ö r- 00 ro lio TT o m »o ö o ö ö Tt r' r-j fi \d r ro Tt ' Ö-oör-iorJr-iöö~ö--fi- ri ö - m r-i _ r- " '. c/) = E C é-5 ,i.i:_ o ,2 2-33 ri rrNrnrorsiororo ro Öörj v£J ri-Ö ÖÖÖÖÖÖ cÖÖÖ ri ÖÖ OÖ 3 jai 2 := i.i .£ £ S »o"oov-irir-or4rJooa\r-rONOoooo»orsiooooor-fo öoöö öööööööd ö dddd fo ri ri (j r4 rj ro n ri - w-i »/ r~- ri r~- r--ri\Or. "/oororiTi-sC'iooor~~«n 'OOror-'ro\£) ddddddddddddddd rid d d d OiiviOroin ri inroiOsOOO-OvOO 'ONOO ro rirOi/lui/rOTtrOtOioroinfOTj-ior-in-ro -o 3 c -o n rt o ., ||gS3|-=E ° - cfe 2? o ii = « ra -"> i5 fe -- - :rt rf :cd .Q. j i>:? :rt rt :rt Q, ii il. .: - (/) o Jii 1- rt u .X :0 C j > : O Q > 3 (>0 > tO O CQ : S i«i :° O H 3o I 1977/78:91 31 Sändningstiderna inom vart och ett av de 24lokalradioområdena är , dvs. mellan drygt 500 och nära800 timmar . Den sammanlagda sändningstiden för alla lokalradioenheter äromkring åriigen. Nyheter och aktuella händelser inom lokalradioområdenadominerar programmen, men det förekommer också program av mera allmän karaktär. Lokalradions programutbud fördelat efter slarion ochprograminnehåll framgår av tabell 2,8. Den totala sändningstiden för de svenska radioprogrammentill utlandet uppgår till omkring . Sändingarna sker påkortvåg. En FM-sändare i distribuerar också sändningar avullandspro-gram, bl. a. som service för utländska medborgare iStockholmsområdet. Sändningarna äger rum på svenska, engelska, tyska,franska, spanska, portugisiska och ryska. 3 förslag och remissyttrandena 3.1.1 Mussmedieideologisk grundsyn Utredningen Utredningen konstaterar att idén om en rundradio iallmänhetens tjänst ursprungligen var förknippad med mediernas betydelse ochansvar för den fria opinionsbildningen i samhället. Samhällsansvarsideologin utvidgarmediernas ansvar till att omfatta även förmedlingen av en rättvisande bild avolika samhällsgrupper och av samhällets mål och värden i stort samtförmedlingen av inlägg och idéer i samhällsdebatten, inkl. udda åsikter ochminoritetsgruppers synpunkter. Samhällsansvarsideologin betonar mediernas ansvar för måloch uppgifter som främst anknyter till samhällets politiska funktioner, dvs.information och åsiktsbildning. Utredningen vill emellertid särskilt framhållaatt yttrandefriheten också omfattar idéer, tankar och känslor och att samhällsansvarsideologinockså ålägger rundradion ett ansvar för en fri, oberoende och aktivkulturverksamhet. Utredningen betonar därmed alt rundradion har bådeinformativa och kulturella uppgifter. Utredningen anser all rundradioverksamheten skall präglasav mångsidighet i form av bredd i den ämnesmässiga täckningen och mångfald avinfallsvinklar på de ämnen som behandlas. Utredningen understryker särskilt vikten av attrundradioorganisationen haren i publicistiskt avseende fri och oberoendeställning. Endasten rundradio som i programverksamheten garanteras oberoende iförhållande till statsmakterna, intressegrupper och olika organ i samhället kanpå ett trovärdigt sätt bära det ansvar för yttrande- och informationsfrihetensom är nödvändigt för att säkra den fria åsiktsbildningen i en demokrati. Prop.1977/78:91 32 Utredningen framhåller att rundradion sominformationsmedium har till uppgift att tillsammans med pressen medverka tillalt fördjupa den svenska demokratin. Rundradion har enligt utredningen ett särskilt ansvar föratt yttrandefriheten blir så stor som möjligt och att skilda åsikter ochuppfattningar kommer till uttryck och att olika tolkningsmöjligheter prövas.Rundradions ansvar för informationsfriheten innebär krav på en undersökandeoch uppsökande journalistik som aktivt kan inhämta uppgifter ochmeningsyttringar och tillhandahålla en så mångsidig och fullständig informationsom möjligt. Det åligger radio och TV att ge medborgarna den i n -f o r m a t io n som krävs för alt orientera sig och ta ställning i politiska frågor och gede förtroendevalda information om olika opinioner. Etermedierna bör ge utrymmeför olika åsikter och värderingar i syfte att kommentera, stimulera tilldebatt och verka opinionsbildande. Rundradion har också genom sinauttrycksmedel och sin genomslagskraft särskilda möjligheter att, med beaktandeav det ansvar som kraven på opartiskhet och saklighet medför, granska ochkontrollera myndigheter, organisationer, förelag och andra som har betydelseför beslut som rör medborgarna. Radio och TV bör också bidra till att främjakommunikationen inom och mellan olika grupper i samhället. Utredningens bedömning av samhällsansvarsideologins rollför rundradioverksamhelen i vinner genomgående anslutning hos remissinstanserna.Bl. Folkets husföreningarnas riksorganisation, KF, TCO, FPU, CUF, , , och delar utredningensuppfattning att radio och TV bör stå i allmänhetens tjänst. Statens kulturrådkonstaterar att principen om en rundradio i allmänhetens tjänst ärförankrad i rundradiopolitiken i och att den visat sig fungera väl.Samhällsansvarsideologin bör enligt emellertid ges en vidaretolkning än så att den omfattar principen om ett aktivt deltagandefrån etermediepublikens sida i programproduktionen. Enligt kulturrådetsuppfattning bör nya tekniska landvinningar utnyttjas till att ge allt flertillfälle att använda i första hand ljudradion som uttrycksmedel. I anslutning till utredningens resonemang omskyldigheterna för en rundradio i allmänhetens tjänst erinrar ometermediernas uppgift alt tillgodose så många skilda intressen som möjligt,varvid hänsyn måste tas till såväl de stora som små publikgruppernas önskemål. Några remissinstanser delar dock inte helt utredningensuppfattning om utgångspunkterna för rundradioverksamheten utan anser att andraprinciper än samhällsansvarsideologin bör vara riktgivande för utformningen avrundradion i . Prop.1977/78:91 33 hävda en massmediesyn som utgår från en övertygelse ommänniskan, den enskilde individen i centrum. Rundradiopolitiken måste utformasutifrån en önskan att värna människan och stärka den enskildes jag-känsla. Massmediernaskall sträva efter att bygga upp en rikare kommunikationsmiljö där flerindivider kan aktiveras. SAF, , och gemensamt vill framhålla pluralism och frihet som deriktningsgivande principerna för utformningen av rundradioverksamheten. Påsikt bör målet vara en elektronisk marknad, där konsumenterna ges störstamöjliga valfrihet. Även MUF framhåller valfrihet, oberoende och mångfald somgrundläggande principer för rundradioverksamheten. MUF anser att massmediepolitikenskall syfta till atl garantera medborgarna valfrihet, både mellan olikamassmedieformer och mellan olika typer av budskap. Utredningens uppfattning att rundradion har bådeinformativa och kulturella uppgifter delas av många remissinstanser. Statenskulturråd noterar med tillfredsställelse all utredningen betonar vikten avyttrandefrihet och informationsfrihet också inom kulturområdet. Rådet påpekardock att uppdelningen i informations- och upplevelseprogram inte är möjlig attdirekt överföra på utredningens indelning i etermediernas massme-die- resp. kulturpolitiskauppgifter. Engagemang och känslor är drivkrafter inom det politiska området ochdet bör återspeglas i information på detta område. Radio och TV bör därför inteundvika information som är känsloladdad och kontroversiell och på analogt sättbör informationsprogram också falla inom de kulturpolitiska uppgifterna. anser att utredningens tudelning avrundradions uppgifter i information och kultur kan ge ett alltför snävtintryck av verksamhetens syfte. Företaget ansluter sig dock till utredningensuppfattning att kulturbegreppet bör ges en vid innebörd. Klys finner det glädjande att utredningen framhållerrundradions kulturella uppgifter. Därmed har principen om en rundradio iallmänhetens tjänst klarare definierats och utgångspunkterna för en diskussionom rundradioverksamhetens mål och skyldigheter utvecklats och preciserats. Ansvaretgentemot publiken handlar enligt Klys om allmänhetens rätt till informationoch kultur samt om rundradions skyldigheter i den för demokratin viktigaopinionsbildningen. Klys poängterar speciellt utredningens resonemang rörandeyttrandefrihetens giltighet för såväl de tankar och känslor som ska förmedlas,som för den konstnäriiga uttrycksformen. Klys framhåller atl konstnärernas rolli opinionsbildningen gör det alltmer problematiskt att försöka dra gränsermellan publicistisk och konstnärlig yttrandefrihet. författaiförbiind konstaterar att utredningenframhåller rundradions ansvar för en fri, oberoende och aktiv kulturverksamhetoch instämmer i utredningens åsikt att yttrandefriheten är lika viktig förkonstnäriiga framställningar som för mer informativt inriktade program. 3 RiLsJoiien 1977178. Prop.1977/78:91 34 Utredningens åsikt att den fria åsiktsbildningen förutsätteratt rundra-dioorganisalionen har en oberoende ställning vinner allmän anslutningbland remissinstanserna. och kvinnoförbundunderstryker vikten av att programverksamheten präglas av mångsidighet. framhåller att rundradions programutbudskall präglas av stor mångsidighet i olika avseenden, bl. a. i fråga omprogramtyper som tillgodoser olika behov hos publiken. MUF anser det vara ett samhällsintresse alt en mångfaldidéer och åsikter förmedlas av massmedierna. instämmer i utredningens synpunkter pårundradions uppgifter som informationsmedium. påpekar att uppgiftenatt granska beslut från myndigheter, organisationer och företag åliggerprogramföretagets egna journalistiska medarbetare och inte enbartprogrammedverkande utifrån. anser det också vara av största viktatt journalistiken och programmen i rundradion inte begränsas till en ytligredovisning av händelser och skeenden. förordar all programmeninbegriper analyser som kan bidra till alt förklara de sammanhang som olikahändelser och företeelser ingår i. Programmen bör också följa upp de frågor somväcks, framhåller . anser att saklighet ochopartiskhet är grundpelare i rundradions arbete. Förbundet finner det ocksåvara väsentligt att radio och TV verkar för en levande, mångsidig ochkonstruktiv debatt och att balansen upprätthålls på ett sådant sätt attpubliken verkligen uppfattar den. anser att den sammanfattning somutredningen gör angående rundradions informativa uppgifter är en i högsta gradrelevant riktningsgivare för en radio och TV i allmänhetens tjänst.Utredningens syn på radions och televisionens möjligheter att bidra till uppfyllandetav de samlade massmediernas uppgifter är enligt uppfattningrimlig. Företagel anser också att den utgångspunkt som utredningen valt för sinbehandling av rundradions informativa uppgifter, nämligen massmediemasfunktioner i den demokratiska processen, är den självklara centrala infallsvinkeln,vill dock påpeka att både press och etermedier innehåller stoffsom normalt anses informativt utan atl del berör vare sig samhälls- ellerkulturfrågor. KF instämmer i utredningens bedömning atl radio och TV harunika möjligheter att uppfylla många av de uppgifter som bör läggas på massmedieri ett demokratiskt samhälle. och frikyrkoråd är avden uppfattningen all etermedierna kan bli viktiga redskap för alt tillvaratadet mänskliga, under förutsättning att de används på rätt sätt. En huvudtankei programpolitiken måste i sådana fall bli att begränsa det som ter sighotande och som fått människor att känna vanmakt inför maktkoncentration. Prop.1977/78:91 35 sådan maktkoncentration kan framträda till följd av enlångt driven profes-sionalisering av dem som producerar program, varförorganisationerna vill varna för maktfullkomlighet hos programmedarbetarna. anser att rundradionsopinionsbildande uppgift bör tolkas som ett krav att i ökad utsträckningförmedla förslag till förändringar och problemlösningar. Med utgångspunkt ikraven på opartiskhet och saklighet, vill förbundet också framhålla vikten avatt olika värderingar och attityder kommer till uttryck i främstsamhällsbeskrivande program. 3.1.2 Radions och televisionens kulturpolitiska mål ochuppgifter Utredningen ägnar ett stort utrymme åt rundradionskulturuppgifter som man anser bör betonas och preciseras i förhållande tillnuvarande situation. Utgångspunkten för utredningen är statsmakternas beslutår om mål och riktlinjer för samhällets kulturpolitik. Utredningen framhåller att begreppet kulturpolitik användsi vid bemärkelse och all målformuleringarna skall ses som ett ansvar förrundradioorganisationen all i sin allmänna programpolilik hävda vissagrundläggande principer som också är vägledande för del övriga kulturområdet. Utredningen anser atl yttrandefriheten är en förutsättningför möjligheterna att garantera en fri och slagkraftig skapande verksamhet medutrymme för olika riktningar och tendenser. För rundradion ligger ett viktigtkulturpolitiskt ansvar i atl släppa fram och stödja olika strömningar, bl. a,genom alt bedriva mer uppsökande verksamhet och samarbete med skapande krafterutanför rundradion och med ökade publikkontakter. Utredningen anser vidare att kravet på yttrandemöjligheteräven har samband med kulturpolitikens mål att motverka kommersialismens negativaverkningar. Genom detla mål betonar man att kravet på lönsamhet inle får avgörakulturverksamhetens inriktning, omfattning och utbredning. Enligt utredningenhar rundradion ett ansvar för att söka frigöra sig från den konsumtionsbild somkommersiella marknader präglat och att erbjuda en bred icke-komme,rsiellkultur. Utredningen framhåller atl ett mycket viktigtkulturpolitiskt mål är att möjliggöra konstnärlig och kulturell förnyelse ochbetonar därvid särskilt möjligheterna till experiment och annan försöksverksamhet,som bör få bedrivas utan krav på ekonomisk lönsamhet. Ljudradion ochtelevisionen har därvid ett ansvar att utveckla sina egna uttrycksformer ochatt spegla och förmedla andra. Detta förutsätter alt man anlitar och samarbetarmed skapande krafter utanför rundradioorganisationen. När det gäller det kulturpolitiska decentraliseringsmåletanför utredningen, att den geografiska räckvidden redan ligger irundradiomediernas karaktär. Därtill krävs emellertid också att manorganiserar sin pro- Prop.1977/78: 91 36 duklion så att man kan tillvarata den talang, detprogramstoff och de programmöjligheter i övrigt som landets olika delarerbjuder. Utredningen konstaterar att målet att ge människormöjligheter till egen skapande aktivitet och att främja kontakt mellan människorhar betonats starkt i kulturpolitiken. Detta mål finner dock utredningensvårare atl tillämpa på etermedierna, som kännetecknas av envägskom-munikationoch individuellt mottagande. I stället kan framför allt TV verka passiviserande.Enligt utredningen kan man för alt öka stimulansen i lyssnandet och tittandetskärpa kravet på gestaltning och bearbetning så att tillgängligheten ochmöjligheterna till inlevelse förbättras. Vidare kan rundradion genom bevakningoch spegling stimulera de kulturaktiviteter som finns på annat håll. Utredningen konstaterar att radio och TV genom sinräckvidd har stora förutsättningar att nå grupper som av geografiska, socialaeller språkliga skäl eller på grund av rörelsehinder eller annat handikapp ärkulturellt eftersatta. Rundradion verkar för att bryta isoleringen ochinstängdheten för dessa. Därvid är det särskilt viktigt att överbryggapraktiska hinder för mottagandet, t. ex. för syn- eller hörselskadade,invandrare och etniska minoriteter. Utredningen anser vidare att radio och TVhar ett allmänt kulturpolitiskt ansvar för att programmen görs tillgängligaoch begripliga. Utredningen anser att den del av det kulturpolitiskaansvaret som består i ett främjande av utbytet av erfarenheter och idéer övernationsgränserna är ytterligare en viktig del av rundradions kulturansvar. 1detta sammanhang erinras om det viktiga inslag i det svenska samhället sominvandrarna och främmande kulturmönster utgör. Enligt ra-dioutredningensuppfattning har rundradion ansvaret att spegla och förmedla men också attkritiskt granska och kommentera kulturutvecklingen i andra länder. Detta gällerinte minst våra invandrares hemländer. En risk med utbytet över gränsernaligger i en ensidig och utslätande kulturpåverkan, vilket skärper rundradionsansvar för denna del av programverksamheten. Utredningen framhåller att etermedierna har möjligheteroch ansvar för att levandegöra äldre tiders kulturarv för en stor publik.Vidare bör etermediernas egen verksamhet dokumenteras för eftervärlden. Från programföretagets synpunkt innebär kulluransvaret iförsta hand att rtmdradion skall bedriva en egen skapande verksamhet. Rundradionbör liksom andra kulturinstitutioner verka som ett kreativt centrum och främjaskapandet av verk och prestationer för de egna medierna. Utredningen menarattdetta förutsätter att skapande krafter och idégivare utifrån anlitas iprogramverksamheten. Utredningen framhåller vidare, att programföretaget börkunna verka som en kvalitetsstimulerande samarbetspartner i kulturlivet. Densyftar då närmast på det samspel som förekommer mellan rundradion ochuttrycksformer för kulturell verksamhet som press, teater, film, musik,litteratur och bildkonst. En annan viktig uppgift för programföretaget är attspegla och bevaka kulturlivet. Prop.1977/78:91 37 En enig remissopinion delar utredningens uppfattning attde av samhället fastställda riktlinjerna för kulturpolitiken även bör gällaför rundradion. Denna uppfattning understryks särskilt av bl. a. statenskulturråd, regionmusiken, ett flertal länsstyrelser. ,Operan, Svenska rikslcatern, , Folkets husföreningarnas riksorganisation,KF, LO, LRF, TCO, ABF, Klys, samt . författat förhund beklagar dock att utredningeninte funnit anledning att behatidla de kulturpolitiska målen och uppgifternamed särskild hänsyn till barnkulturen. Detta framh'd\\er även harnfdmrådet, sompåpekar att radioutredningen uppenbariigen haft dålig kontakt med denforskning som rör påverkansriskerna för barnen vid TV-tittande (av t. ex.våldsinslag). Frågan om barn och TV - och inte minst de risker ochproblem som är förknippade därmed påtalas även av andra instanser som statenskiiltur-'«(/, , . Rädda barnens riksförbund, och Skola ochKulturarbetarnas socialdemokratiska förening. anser att utredningens förslag inte innebärnågon nyhet för etermedierna. Dessa har uppfattat kulturansvaretsom en naturlig och väsentlig del av verksamheten, framhåller företaget.Sveriges Radio påpekar att företagets resurser för en bred programverksamhet inomkulturområdet f.n. är avsevärt sämre än närmast föreriksdagsbeslutet om den nya kulturpolitiken. Möjligheterna kommer dessvärreendast delvis att förbättras genom den produktionsutveckling och deresursförstärkningar som utredningen föreslagit. Klys anser att statsmakternas ansvar förmedelstilldelningen till rundradion måste inbegripa ett kulturpolitiskt ansvarför att förutsättningar ges för produktion och distribution av levande kultur. anför att yttrandefrihetsmålet börinnebära att rundradion i sin verksamhet speglar opinioner i olikasamhällssektorer.