prop · G103181 · 1977-12-31 00:00:00 — Däremot skull enligi utredningen huvuddelen av de deklarationer som f n.hör till rörelsenämnd i fortsättningen behandlas uv lokul nämnd. Endust de mestkomplicerude uv dessu deklarutioner bör överlämnus lill särskild nämnd. u.mot dennu bakgrund anser utredningen att det nuvurande systemet nied uppdelningav de särskildu nämndernu på rörelsenämnd resp. bolugsnämnd bör slopas. Utredningenanser all länsstyrelserna bör ha frihet att inrätta särskildu nämnder idenutsträckning som deltu behövs för uit genomföra taxeringen pu bastu sätt. Förden grunskning som skull uttörus av ijänsteniän på bör enligtutredningen de siirskildu nämndernu liksom nu kunnu omfutlu distrikt med såvälgeogrufisk indelning som distrikt med funktionell indelning. Ett särskiltdistrikt kun exempel vis omfutlu alla skutlskyldigu inom ett fögderisverksumhetsområde soni grunskus uv tjänstemun vid länsstyrelse medan en annatdistrikt inom samma län kan hu hela länet som verksam- Prop.1977/78:181 64 hetsområdemen då endusi omfatta vissu grupper uv skuttskyldiga. Det normala bör enligtutredningen vuru ull huvuddelen av deklaralionsniate-riulel på regional nivågrunskus i nämnder med geografisk inriktning och all kutegorinämnder inräitusbara i de fall där likfomiighelen vid granskningen fordrar detta. Utredningenföreslår således alt det skall finnas endast en typ av särskild taxeringsnämnd.Sådan nämnd skall enligt utredningens förslag till ändring i 4 § TL besluta omdels andra skattskyldiga än fysiska personer, dödsbon och familjeslifielserdels fysiska personer, dödsbon och fumiljestifielser vilkas inkomstförhållandenär av "särskilt" invecklad beskaffenhet. Fåmunsbolugsdelägareoch dennes familjemedlemmar avses i princip bli taxerade uv samma nämnd somtaxerar företaget. Sådana skattskyldiga skall således föras till särskild nämndäven om deras inkomstförhållanden inte är UV särskilt invecklad beskaffenhet.Möjlighetskall vidare finnas ull i andra fall av intressegemenskap mellunskattskyldiga låta en och samma luxerings-nämnd verkställa luxeringarna uv deskutlskyldigu. Utredningenföreslår utt detiu kommer till uttryck i 4 § endust genom en bestämmelse oniutt regeringen lar föreskriva alt taxeringsnämnd i annat distrikt än vad som iövrigt följer av paragrafen skall besluta i fråga om skattskyldiga som häravses. beräkningar innebär dessa fördelningsprinciper att i vart full drygt500 000 deklarationer behandlas i särskild nämnd. 1fråga om den geografiska omfattningen av taxeringsdisirikten föreslårutredningen ett par förändringar. Utredningen anser att det med hänsyn tillkommunernus storlek numera inte längre finns behov uv utt kunna sammanslå fierakommuner till ett lokalt taxeringsdistriki och föreslår all föreskrifien häromslopas. Vidare föreslår utredningen ull särskilt taxeringsdistrikt skall fåomfuttu högst tolv kommuner. Förslaget i dennu del motiveras med alt det börfinnas minst en förtroendevald ledamot i nämnden från varje kommun. Utredningenföreslår också atl det i förtydligande sy fie tas in en föreskrift i 4 § om Ulllokala laxeringsdisirikt inte får omfatta samma geografiska område. Även vissaandra redaktionella ändringar föreslås i 4 §. u. införs begreppet "detgemensamma luxeringsdistriktei" som lagteknisk term. Vidare fiyttusföreskrifien om alt i utser gemensam nämnd till 5§. Föreskrifien om ull taxering av gemensam nämnd unses ske på särskild ort ochi särskilt taxeringsdistriki ersätts av en föreskrifi om alt taxering förgemensamt kommunull ändamål anses ske för beskattning i särskild kommun. Utredningenföreslår också vissa ändringar av 4 § som hänger samman med bl. a. utredningensförslag atl taxeringsnämnden i hemortskommunen skall verkställa taxering ävenuv sådun förvärvskälla som den skatlskyldige hur i annan kommun. Närdel gäller ull bestämma det totulu antalet nämnder i den framlida Prop.1977/78:181 65 organisationen bör mun enligt utredningen särskilt beaktalekmannainfiy-landet och önskemålet atl nämndernas verksamhetsområden inte ärså storu alt lokalkännedomen går förlorad. En annan betydelsefull faktor ärenligt utredningen den tid som nämnden kan ägna åt sammanträden.Summanlrä-destiden beror i sin lur på hur stor andel av deklaraiionsmaterialetsom behöver föredrus vid nämndens sammanträden samt hur många deklarationernämnden hinner behandla på ett sammanträde. Det slutliga antalet taxeringsnämnder i den nyaorganisationen samt deras fördelning mellan olika län anser sig utredningeninte ha anledning att unge. Länsstyrelserna bör i stället, med beaktande av dekrav på lekmannainfiy-tande, lokalkännedom och specialistkompetens somutredningen har redovisat, bestämma antalet näriinder med hänsyn lill denminskning av antalet från nuvarande ca 5 000 lill 2 000-3 000 som harbeslutat om. Utredningen anser att skull faltu beslut omindelningen i distrikt och om de särskilda nämndernus verksumhetsområden i tagel och föreslår an 5 § ändras i enlighet härmed. Det är enligtutredningen viktigt att denna huvudprincip upprätthålls,bl. u. förattkommunfullmäktige skall hu guranli för alt den organisation soni de väljerledamöter till också består . Utredningen föreslår dock ulllänsstyrelsen får besluta om nytt taxeringsdistriki om delär påkallat med hänsyn till ändringar i befolkningsunderlaget eller annandärmed jämförlig grund. Samtliga remissinstanser som har yttrat sig i frågantillstyrker förslaget all det skall finnas endust en typ uv särskild nämnd.Däremot motsätter sig det helt övervägande antalet av dessa instanser förslagetall endast deklarationer av "siirskill" invecklad beskaffenhet skallkunna hänföras lill särskild nämnd. En sådan ordning skulle enligt mångaremissinstansers uppfattning utesluta möjligheten utt inrutlu särskild nämndför sådunu deklarationer som skall granskas av lokal skattemyndighet. Några remissinstanser är av den uppfattningen att samtligaskattskyldiga som f n. laxeras UV särskild nämnd även iden nyu organisationenbör taxeras UV sådan nämnd. Hit hör i län.Länsstyrelsen anser all del är uteslutet ull laxeringsnämndsordförundena i delokala nämnderna skall kunna ges tillräcklig kompetens för taxering avrörelseidkare. Om de lokala nämnderna nödgas behandla de kompliceradedeklarationerna skulle därför i stort sett endast den granskande tjänstemannenkunnu tränga in i de ekonomiska och taxeringstekniska frågorna. Man skulle dåenligt med fog kunna lulu om en tjänstemunnuluxering i ställetför den uvseddu ordningen med ijänslemunnagranskning och bibehållande avtaxeringen i nämnderna. Endast för de särskilda nämndernu blir det enligt 5 1977/78. Prop.1977/78:181 66 länsstyrelsenmöjligt all utse ordförande och lekmän med den bakgrund och specialkunskap somkrävs för utt futtu beslut i frågu om de komplicerude deklarationerna.Bibehålls och utvecklas de särskilda nämndernu kommer reformen somlånsslyrelsen ser del all möjliggöra alt medborgarinfiylandel fördjupas ocheffekliviserus. Tjänslemunnagrunskningen åstadkommer då ett bättre och säkrarebeslutsunderlag för personer som har kännedom om sakområdet och problemen där.Länsstyrelsen pekar också på att branschgranskning underlättas om de särskildanämnderna bibehålls i nuvarande omfattning. Även iKronobergs län uttalar sig i denna riktning. anser att det förvurje kommun bör finnus en eller fleru särskildu nämnder för taxering avsamtliga rörelseidkare och juridiska personer inom kommunen. En utspridning avrörelsedeklurutioner till samtliga taxeringsnämnder kan enligt länsstyrelsensmening inte medföra någon standardhöjning eller främja likformig taxering. Fördenna uppfattning talar enligt på ett avgörande sätt detförhållandet utt det inte finns möjligheter alt rekrytera ordförande medkompelens för rörelsetaxering lill alla nämnder. Liknande synpunkierpå behovetav särskilda nämnder på lokal nivå framförs av i . i länförordar också all möjlighet ges utt behålla nuvarande särskildu nämnder.Länsstyrelsen unser bl. u. alt utredningens förslag på ett olyckligt sätt läsermöjligheterna att anpassa organisationen med hänsyn lill varje läns speciellaförutsättningar. i , som delar utredningensprincipiella inställning i frågu om distrikt och verksamhetsområden, betonarockså att det kan krävas skilda lösningar i olika län beroende på länetsstruktur, sammansättningen av de skattskyldiga och tillgången lill personal. i Göieboigsoch län vill också ha kvar möjligheten all inrätta särskild nämnd pålokal nivå. Enligt mening bör bestämmelsernu utformiis så att deblir så fiexibla som möjligt. Ett tillägg bör därför ske, vilket gör detmöjligt för skattechefen att lumnu ytterligure anvisningar om vilkadeklarationer som bör tillföras särskild nämnd. Man bör enligt t.ex. kunna ändra granskningsinriktning och intensitet från till ett annatgenom ull till särskild nämnd föru summan skattskyldiga uv viss kuiegori ellerbrunsch. Det skulle varu olyckligt om organisationen blev så stel, allskatlechefen inte kan vidta ändringar i disposilionerna lill år.Länsstyrelsen tar vidare upp utredningens förslag atl regeringen skall ägaföreskriva alt taxeringsnämnd i annat taxeringsdistriki än som följer av de föreslagnureglerna skull äga besluta avseende vissa slag av skattskyldiga. Med hänsyntill ull systemet skall vara flexibelt och kunna anpassas till vad som bästfrämjar en effektiv taxering anser all befogenheten bör tillkommaskallechefen i resp. län. Atl lägga en bestämmelse av ifrågavarande slag påregeringsnivå synes inte ändamålsenligt. Prop.1977/78:181 67 Länsstyrelseni framhåller att del är befogat med hänsyn till den person-och lokalkännedom som lokala nämndledumöter på landsbygden och på mindre orteri regel besitter, atl låta deklarationer för mindre rörelser och jordbrukbehandlas uv lokula nämnder i sådana områden. När det däremot gäller störrestäder och andra större tätorter menar alt person- ochlokalkännedom av förklariiga skäl inte kan upprätthållas på samma sätt inämnderna. 1 vart fall kan delta enligt tillgodoses likaväl i ensärskild nämnd som i en lokal nämnd. anser därför att det finnssakliga skäl för alt bibehålla särskilda nämnder för lokalt granskaderörelsedeklarationer inom större tätorter. påpekar vidare attutredningens förslag ur administrativ synvinkel får flera negativa effekter förde lokala skattemyndigheterna. 1 den utbyggda organisationen kan varjehandläggare beräknas få biträda ca 4-5 nämnder. Detta förutsätter då enuppdelning av deklurationsmaterialei helt efter geografiska grunder. Ommaterialet struktureras på annat sätt - exempelvis branschvis - för attgranskningen skall kunnu bedrivus effektivure, kommer nuckdelarna med enspridning av rörelsedeklarationerna på ett stort antal lokala nämnder åter idagen. I praktiken kommer branschgranskning på lokal nivå därför knappast attbli möjlig med den av utredningen föreslagna nämndorganisationen. Med hänsyntill att det finns en orgunisulion med väl fungerande rörelse- ochbolagsnämnder skulle det enligt mening varu en stor fördel omman efter vissa sammunslagningar kunde låta dessa kvarstå i den nya organisationen.Föratt uppnå en likformig behandling av jämförbara kategorier av rörelseidkare,synes det vara en lämplig lösning atl samma särskilda nämnd behandlar såvällokalt som regionalt granskade rörelsedeklurutioner inom ett visst geografisktområde. Olika varianter bör emellertid kunna komma i fråga. Länsstyrelseni anser atl fiera allvarliga nackdelar uppkommer om särskildnämnd inte får inrättas på lokal nivå. a. på atl varjelokal nämnd får fiera föredragande och atl de tjänstemän som granskur merainvecklade deklarationer får vara föredragande i många lokala nämnder, vidbranschgranskning i regel i samtliga lokala nämnder inom ett fögderi. Ävenfrån fiera andru håll understryks på liknande grunder vikten av atl särskildanämnder också i den nya organisationen kan inrättas på lokal nivå. ex. länsstyrelserna i , och (samt lokalaskattemyndigheterna I och fögderier och Föreningen . Länsstyrelserna i , ,, och anser ull dennu möjlighet börfinnas i vari fall övergångsvis. Länsstyrelseni anser alt det inte bör finnus något hinder mot utt låtalokala taxeringsdistriki "överiuppa" varandra. Enligt länsstyrelsensmening skulle en sådan möjlighet tvärtom vara värdefull vid branschgranskningpå lokal nivå. Även i uttalar sig i samma riktning. Prop.1977/78:181 68 Förslaget utt särskilt taxeringsdistriki skull få omfatta högst tolv kornmuner har mön erinringar från bl. a.tre uv de fyru länsstyrelser som direkt berörs uv förslaget, nämligenlänsstyrelserna i , och Norrbollens län. Länsstyrelseni motsätter sig förslaget. unser ull storauktiebolug och ekonomisku föreningur liksom stiftelser och ideella föreningarbör laxeras a v special nämnder som omfattar helu länet. För sådana juridiskapersoner kan del enligt mera sällun vara fråga om att person- ochlokalkännedom återfinns blott inom vi.ss kommun. Likartade betingelser gällervidare enligt mening vid taxering av fåmunsbolag och derasdelägare. Här har bolagen ofia sill säte i en kommun medan delägarna är bosattai andra. äruvden uppfuttningen att inrättandet av specialnämndermen också av s. k. branschnämnder i regel förutsätter alt distriktet omfutturhela länet. vill därför ha kvur dennu möjlighet. Anlulet luxeringsnämnder som bör finnas i den nyu organisationenhar diskuterats av fiera rentissinsianser. Länsstyrelsernai samt Göieboigs och län unser alt unlulet i varje full intebör sällas lägre än 3 000 och framhåller alt endast genom ett stort anlulnämnder medges en sumhiillelig förankring och decenirulisering avbeslutsfuttandet. FOR är av samma uppfattning och påpekar vidare bl. u. alt enytterligure minskning av antalet nämnder medför risk för atllekmannainfiyiundet urholkas genom ull nämndernu inte får tillräckliglid föratt bedöma ärendena. Även lokala skattemyndigheten i fögderi ochFöreningen förordar utt man inriktur sig på ca 3 000nämnder i den nyu organisationen. Lokala skattemyndigheten i fögderi påpekuraiimålsättningen i sig inte bör vara att minska antalet nämnder uiun uttminskningen följer uv bl. a. förlängningen uv taxeringsperioden ochordförandens behörighet utt ensum futtu vissu beslut. Förslaget atl distriktsindelningen skall gälla för en treårsperiod har kritiserats av några remissinstanser. Länsstyrelseni uppfattar unduntuget från huvudregeln så ull äroförhindrad all inom treårsperioden förordna om nyu särskilda taxeringsnämnderom detta är lämpligt. Är avsikten å undru sidun alt nya sådana nämnder fårinrättas endast om del behövs med hänsyn lill "ändringar ibefolkningsunderlaget eller annan därmed jämförlig grund" anserlänsstyrelsen ull mun ulltför rnycket beskurit möjligheternu att anpassaorganisationen lill nyu grunskningsområden. Länsstyrelserna i sumtGöteborgs och län unser också ull det måste finnus möjligheter ullinrätta nya taxeringsdistrikt i andra full än de somutredningen avsett. Prop.1977/78:181 69 3.1.5Statsmakternas beslut vid 1976/ Jaghar i prop. 1976/77:138 redogjort för min principiella inställning till fråganom fördelningen av dekluruiionsmaierialet mellun lokal och särskild nämnd. Minaställningsiiiganden i propositionen kan sanimunfuitas på följunde sätt. Minaställningstaganden mynnade ut i förslug till ändringur i 4 § TL för uttmöjliggöra en bättre unpiissning uv granskningsorganisutionen vid 1978 årslaxering till den kommunde ordningen. Förslaget har godtagits uv (SkU1976/77:49, SFS 1977:416). Ändringen innebär att regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer får föreskriva om indelning i taxeringsdistriki ochtaxeringsnämnds verksamhetsområde med avvikelse från vad som eljest gällerenligt 4§. Sådana föreskrifier har meddelats i 3 § TK (SFS 1977:737). 3.2Taxeringsnämndens ledamöter m. m. Ordförandei taxeringsnärnnd förordnas av . Förordnandet gäller tor etttaxeringsår och meddelas senust året före taxeringsåret. skall vidare förordna en eller fierataxeringsinspektörer ull bitrudu nämnden. Tuxeringsinspektör får också förordnusför bolugsnämnd. 1 inspektör inte hur förordnutsutser vidare ett-tre kronoombud (6 § 1 och 2 mom. TL). taxering gäller enligt tillägg till 6§ 1 och 2 mom. uttkronoombud resp. taxeringsinspektör ej behöver utses när tjänsteman hoslänsstyrelse eller lokul skutlemyndighei är föredragande i nämnden (prop.1976/77:138, SkU 1976/77:49, SFS 1977:416). Prop.1977/78:181 70 Ordförundenaoch kronoombuden är i princip lekmän. Det är dock vunligt att tjänstemän vidskalteförvuttningen har sådana uppdrag som bisysslu. Taxeringsinspektörerna ärijänsteniän vid länsstyrelserna och deras uppdrag ingår således som en del itjänsten. De är placerade dels vid länsstyrelsernus revisionsenheler, dels vidvissu större lokalu skattemyndigheter där de bildur de s. k.tuxeringsinspektörsgrupperna. Taxeringsinspektörerna är till skillnad frånkronoombuden inte ledamöter av nämnden. Taxeringsnämndensövriga ledamöter utses genom val året före taxeringsåret.Munduiperioden för de förlroendevaldu ledumöterna är liksom . Vulet förrättas i regel av kommunfullmäktige. 1 bolagsnämnd förrättasdock valet av landstingskommunens förvaltningsutskoti om mer än en kommuningår idistriktet. Antalet ledamöter i lokul nämnd skull vura minst tre ochhögst åtta. I rörelsenämnd får dock högst tolv ledamöter väljiis. 1 sådan nämndskall minst en ledumol väljas för vurje kommun. Antalet ledamöter bestäms iprincip uv dem på vilku valet unkommer. Om ledumöterna skall väljas uv skildaorgan skull dock bestämma unlulet ledumöler och ange hur många avdem soni skall väljas av vurje orgun. För vurje ledumot skull utses ensuppleunt (6 § 3 mom. TL). Någrusärskilda bestämmelser om vulmetoden hur inte meddelats. Det innebär ullutgången bestäms genom enkel röstövervikt, dvs. Till ledamöter ochsuppleanter i taxeringsnämnd skall utses redliga och allmänt uktude personer,som kan antas besitta nödig insikt och erfarenhet. Kommun får välja endast den,som är mantalsskriven inom kommunen, och landstingskommuns förvaltningsutskottendast den, som är mantalsskriven inom luxeringsdistriktei. Vid vul avledumöler och suppleunter i lokul taxeringsnämnd skull tillses, utt kännedom omoliku grupper uv skutlskyldigu inom distriktet och om distriktets oliku delurom möjligt kommer utt finnas inom nämnden. Till ledamöter och suppleunter isärskild skull utses personer, som besitter surskild insikt ocherfurenhet i de laxeringsfrågor, som ankommer på nämnden. Därjämte bör tillses,att kännedom såvitt möjligt kommer ull finnus om olika delar av distrikteU 13 §1 mom.). Densom fyllt får avsäga sig uppdrag utt vuru ledamot eller suppleant. 1övrigt lar inte någon avsäga sig sådant uppdrag om hun inte uppger hinder, somgodkänts uv den som utsett honom (13 § 2 mom.). Tillledamot eller suppleunt kun endust svensk medborgare utses. Sådani uppdrag fårinte Utö vas a v den, som är omyndig eller i konkurstillstånd (13 § 3 mom.). Kommerledamot eller suppleant efier det att han utsetts i den ställning, alt han intelängre är behörig att utöva uppdraget, skull hun omedelburt frånträdu detsamma(13 § 4 mom.). Avlänsstyrelse meddelat förordnande såsom ordförande eller ledumot i Prop.1977/78:181 71 taxeringsnämnd får återkallas när synnerliga skiilföreligger. Avgår ledamot eller suppleunt innan tjänstgöringstidens slut skullefiertriidure lill honom för den återstående tiden utses i den ordning, somgällt beträffande den uvgångne (14 § 1 mom.). Uteblir vuld ledumot i luxeringsnämnd från sammanträde ochfinns inte suppleunt för lillfällei utt tillgå, får nämnden, om det erfordras,inkalla annan lill ledamot valbar person (14 § 2 mom.). Besvär över val av ledamöter och suppleanter itaxeringsnämnd får anföras hos inom ire veckor efier valetsförrättande. 1 övrigt gäller om vals överklagande i liHämpliga delur vad ikommunallagen (1977:179) är föreskrivet om besvär över beslut uvkommunfullmäktige. Finner efier besvär anledning förordna omnytt val på grund av all kännedom om olika grupper av skutlskyldigu inte blivitföreträdd enligt 13 § 1 niom. får föreskriva hur mångu ledumölersom skall väljus för vurje grupp. Överklugas del därefier föreiagnu vulet ochfinner ull det inte bör fustslällus får utseledumöler i nämnden. Över beslut får klugun inte förus (6 § 4mom. a. att kronoombud inte längreskulle utses, ull antalet förtroendevalda ledamöter skulle vara minst fem motnuvarande tre och alt mandatperioden för dessa ledamöter skulle förlängas frånett till . Depurtemenlschefen ansåg all förslagen var ändamålsenligaoch borde genomföras. Riksdugen beslöt i enlighet härmed. 3.2.3 RS-piqjektel Mandatperiod Jör ordföranden m. m. Utredningen unser uit mandattiden för taxeringsnämndensordförande bör vuru densamma som för övriga ledamöter och föreslår sålunda atläven munduttiden för ordföranden förlängs från ett till . Den förlängda tuxeringsperioden och det utökudebeslutsområdet för luxeringsnämnd medför enligt utredningens mening uppenburarisker för atl ordförande exempelvis på grund av semester eller sjukdom intefinns tillgänglig när taxeringsnämnd skull behundlu ett brådskunde ärende.Utredningen unser del därför lämpligt utt får möjlighet att utseersättare för ordförande vid sådana tillfällen och föreslår alt en bestämmelsehärom införs i 6 § TL. Prop.1977/78:181 72 Kronoombudochtaxeringsinspektör skull enligt principbeslutet inte finnus i den nyuorgunisutionen. I enlighet härmed föreslår utredningen all föreskrifiernu i 6 §1 och 2 mom. om förordnunde av sådunu funktionärer slopus. Mandattidenför de förtroendevalda ledamöterna i taxeringsnämnd toreslås enligtprincipbeslutet bli mot f n. . Härigenom uppnås, påpekarutredningen, överensslämnielse med vad som i regel gäller för val av ledamötertill kommunala nämnder. Valet skall enligt utredningens förslag ske ianslutning till de allmänna valen av kommunfullmäktige och gälla fr. o. m. den1 junuari året efier det år då allmänna val uv kommunfullmäktige ägt rum.Utredningen föreslår vidare att kompleite-ringsvul under löpunde mundallidskull hållus om beslutar utt unlulet ledumöler skull ökuselierutt ny luxeringsnämnd skull inräitus. De nyu föreskrifierna skall enligtförslaget tas in i 6 § 1 mom. TL. När det gäller a n t a 1 et förtroendevalda ledamöter unser utredningen atl ett högsta antal av åttaledamöter - som föreslogs rapport - är för litet för ull mun i desärskildu nämnderna skull kunna tillgodose kruven på ökat lekmannainfiylundeocn lokalkännedom. Utredningen föreslår därför utt untalet ledamöter i desärskildu nämndernu skull varu högst tolv. Valav ledumöler förrältus f. n. uv kommunfullmäktige eller, såvitt gällerbolugsnämnd vurs distrikt omfuttur mer än en kommun, uv lundstings-kommunsförvaltningsutskott. 1 det nya systemet skall det enligt utredningens förslagfinnus end;ist ett slags särskild taxeringsnämnd. Utredningen anser ull val uvledumöler i fortsättningen bör ske på samma sätt för lokal och särskild nämnd.Ökat lekmannainfiytande tillgodoses enligt utredningens uppfattning bäst omledamöterna väljs uv vederbörande kommunfullmäktige. Utredningenföreslår därför att vurje kommun som ingår i luxeringsdistriktei skall utseledamöter i nämnden och ull landstingskommuns medverkun vid vul uv ledumölerslopus. Vul uv ledumöler till gemensum luxeringsnämnd skall liksom f. n.ombesörjas uv fullmäktige i . Enligt förslaget skall sålundavarje kommun utse minst en ledamot. Förslaget innebär, som har nämnts,ull särskilt luxerings-disirikt kan omfatta högst tolv kommuner. Omlänsstyrelse önskar inräilu särskild uvskutlskyldigu i viss brunsch i län som omfattar mer än tolv kommuner måstedärför två eller fiera sådana nämnder inrättas. Utredningen är medveten om altdet i och för sig kan finnus önskemål om all alla skutlskyldiga i viss brunschinom ett län skull kunna Prop.1977/78:181 73 taxerasi en endu nämnd. Enligt utredningens uppfuttning får mun emellertid inte ett pålokalkännedom grundui lekmunnuinfiytunde om inte allu kommuner representerus inämnden. Länets struktur och undru omständigheter kun vidure inncbäru högstskifiunde villkor förbrunschen i oliku deluruv länet.