prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — För statliga bidrag tillolika hemslöjdsändamål har för /78 anvisats 1.952.0(X) kr.Medlen fördelas av industriverket enligl riktlinjer som fastställdes vid 1968års riksdag (prop. 9 s. 91-93, SU 1968:7, rskr 1968:7). Bidragen,som i princip utgår endast till den ideella verksamheten inom hemslöjden, avseri första hand kostnaderna för länshemslöjdskonsulenlema. Föralom del statliga slödsom hemslöjden åtnjuter enligl vad jag nu har sagt främjashemslöjdsverksamheten även genom statsbidrag till kursverksamheten vid SHR:skursgård i Insjön-Sätergläntan, Hemslöjdens gård. Del 11 1:7 Skr1977/78:103 376 Bidraglämnas enligt bestämmelserna i förordningen (1971:342) om enskilda yrkesskolor(ändrad senast 1977:473). Vidare finns möjligheter att genom regionalpolitiska åigärdersärskilt stödja hemslöjden i glesbygder och i skärgårdsområden. Slutligen kanstöd ulgå till hemslöjdsföreningarnas affärsverksamhet enligt bestämmelserna ikungörelsen (1960:372) om statligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk ochsmåindustri (ändrad senast 1976:471). 1skrivelse har statens industriverk med överiäm-nande av eninom verket upprättad promemoria. Det statliga stödet lill hemslöjden,långsiktigt program - synpunkter och förslag, hemställt att vissahemslöjdsfrågor görs till föremål för särskild översyn. 1 skrivelsen framhålls bl.a.alt de utgångspunkter som ligger lill grand för inriktningen av del statligaslödel lill stora delar är föråldrade och all även andra sy npunkter än de somhittills har varit vägledande för stödet bör beaktas. Jaginstämmer i uppfattningen alt riktlinjerna för det statliga slödel tillhemslöjden är helt tidsenliga och förordar därför atl dessa sesöver. Med hänsyn till all hemslöjdsfrågorna berör så många intressenter - bl.a.de enskilda slöjdarna, hemslöjdsrörelsen, landstingskommunerna och staten-anser jag att en särskild utredare bör tillkallas för att göra översynen. Utredarenbör sålunda fä i uppdrag all med utgångspunkt i bl.a. industriverkets skrivelseoch promemoria ge förslag till inriktning och omfattning av ell fortsattstatligt slöd lill hemslöjden. Utredaren bör särskilt analysera och taställning till följande frågor. För dsiförsta bör övervägas om det statliga stödet även i fortsäuningen i princip börbegränsas till den ideella hemslöjdsverksamheten. Fördet andra bör utredaren överväga om det nuvarande verksamhetsområdet för länshemslöjdskonsulenlemabehöver utvidgas. F.n. omfaUas vissa slag av hemslöjdsarbeten endast i ringamån eller inte alls. Jag avser då i första hand den s.k. hårda slöjden (trä,metall o. dyl.), knypplingsverksamheten, hemslöjden i skärgårdsområden ochupprätthållandet av olika invandrar-grappers hemslöjdstraditioner. Utredarenbör föreslå de eventuella förändringar som kan behövas i fråga omkonsulenternas organisation och utbildning med hänsyn till sina överväganden omden framlida verksamhetsinriktningen. Fördet tredje bör utredaren ta ställning lill frågan om huvudmannaskapet för länshemslöjdskonsulenlema.Som jag har nämnt är fiugo konsulenter anställda hos hemslöjdsföreningeller motsvarande medan övriga fyra konsulenter är anställda hos landstingskommun.Enligt industriverket finns skäl som talar för atl konsulenterna bör vara landstingsanstäUda.Utredaren bör redovisa för- och nackdelar av att huvudmannaskapet för samtliga länshemslöjdskonsulenterförs över till landstingsorganisationen. Utredaren bör även ta ställning tillom ändrade fördelningsprinciper beträffande kostnadema för konsulenterna börkomma ifråga. Fördei£ärdebör utredaren överväga om det statliga stödet till hemslöjden bör innefattaäven driftsbidrag lill Sälerglänlan eller om eventuelladriftsunderskott bör kunna finansieras på annat sätt, t.ex. genom höjdakursavgifter. Förde\ femte bör bedömas om hemslöjdssammanslutningar utanför den organiseradehemslöjdsrörelsen, dvs. sammanslutningar som inle är knutna fill SHR, och som inle omfattas av det statliga slödel i fortsäuningen bör kunna komma iåtnjutande av sådant stöd. En skälig utgångspunkt vid bedömningen av dennafråga är enligt min mening atl inom en given 377 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:8 resursramall seriös hemslöjdsverksamhet bör främjas. Fördet sjätte bör utredaren överväga om statens industriverk även i fortsäuningenbör vara den centrala myndigheten för hemslöjdsfrågor. Utredarenbör vara oförhindrad atl ta upp även andra frågor med direkt anknytning tillhemslöjden. Kostnadernaför genomförande av de förslag som läggs fram bör redovisas. Om förslageninnebär ökade medelsbehov bör även redovisas hur verksamheten på bästa sättbör utformas inom en oförändrad medelsram. Utredarenbör redovisa resultaten av sitt arbete före utgången av . Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för industridepartementet atttillkalla en särskild ulredare med uppdrag aU göra en översyn av gällanderiktlinjer för del statliga stödet till hemslöjden, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver attersättning till utredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall ulgå i formav dagarvode enligt kommiuékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, attkostnadema skall belasta trettonde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. År1975 godkände ett energipolitiskt program (prop. 1975:30, NU 1975:30,rskr 1975:202) för tiden lill . Förslag belrän"ande energipolitikenunder resterande del av förutsattes bli framlagda , då bl. a.bättre erfarenhetsunderiag väntades föreligga beträffande dels energisparinsatsernaseffekter, dels driftsäkerhet m. m. i svenska och utländska kärnreaktorer. 1någon utsträckning skulle också resultat från energiforskningsprogrammel dåkunna föreligga. Under den lid somprogrammet har varit i kraft har i huvuddrag följande åtgärder förberetts ellervidtagits. Det ekonomiska stödet till energibesparande åtgärder i bostäder ochandra lokaler och inom näringslivet har utvidgats. Noggranna studier avindustrins energianvändning har inletts och förslag har utarbetats beträffandenya eller förstärkta sparåtgärder. Byggnadsnormer har beslutats, som väntasleda till avsevärt sänkt energiåtgång i nybyggnader. Underiag har lagils framför en lagstiftning om energiplanering. En lång rad forsknings- ochutvecklingsprojekt har startats. Vidare har, som jag för vissa fall kommer attredovisa närmare i det följande, eU antal utredningar och studier inletts isyfte aU la fram delar av det underiag som kommer att behövas för att utformaenergipolitiska riktlinjer för tiden efler . DelII 1:8 Skr 1977/78:103 378 Somframgår av regeringsförklaringen är det regeringens avsikt atlföra en energipolitik som tryggar energiförsörjning och sysselsättning samt gerhandlingsfrihet för framtiden. Regeringenavser atl presentera program för effektivare energianvändning främst vidbostads- och lokaluppvärmning samt i industriprocesser. En plan skall upprättasför utbyggnad av kraft värme verk. Särskilda finansiella föralsättningar skallskapas för en snabb utbyggnad av industriellt mottryck och utnyttjande avspillvärme. Energiforskningenskall i ökad utsträckning inriktas på att utveckla teknik för användning avförnyelsebara energikällor, såsom solenergi, vindkraft och jordvärme. Elleffektivare utnyttjande av vattenkraften i redan exploaterade älvar skalleftersträvas. De outbyggda norriandsälvarna och andra värdefulla älvsträckorskall bevaras. Elproduktionen i oljekondensanläggningar skall så långt sommöjligt begränsas. Vidarekonstaleras i regeringsförklaringen aU kärnkraften är förenad med slora problemoch risker. Främst gäller det hanteringen av det använda bränslet och delhögaktiva avfallet. Satsning på kärnkraft kan inte ske om inle dessa riskerbemästras på ett betryggande sätt. I rådande läge måste ställas som villkor attkärnkraftsaggregat, som f n. är under byggnad, inte får las i drift, om intedet berörda kraftföretagel dels kan förete godtagbart avtal om upparbetning av ulnytfialkärnbränsle, dels kan visa hur och var en helt säker slutlig deponering av delhögakliva avfallet kan ske. Sludigenframhålls att en särskild kommission skall tillkallas för aU förbereda nästabeslut rörande energipolitiken. Kommissionen skall bl. a. ha lill uppgift aUgranska och utvärdera erfarenheter och forskningsrapporter rörande kärnkraftenssäkerhet och miljöpåverkan samt hanteringen av det högaktiva avfallet. Denskall vidare ange tänkbara modeller får ett nytt energipolitiskt förslag som skallföreläggas 1978. En beredskapsplan för avveckling av kärnkraftenskall upprättas för att sällas i kraft, om säkerhetsproblemen inle kan lösas.Kommissionen skall belysa den försörjningslrygghet som kan uppnås på längresikt med de olika handlingsalternativen och ge en bedömning av kostnaderna.Vidare skall klarläggas möjligheten alt, om opinionen inför nämndariksdagsbeslut är starkt splittrad, företa en rådgivandefolkomröstning. Dennya energipolitik som markeras i regeringsförklaringen bygger på en ekologiskgrandsyn som syftar till all successivt ersätta användning av utlömligaresurser med förnyelsebara resurser. Energiförsörjningenskall bereda trygghet och säkerhet, arbete och utkomst. En viktig förutsättningför att uppfylla dessa krav är att handlingsfriheten främjas. Engod hushållning med energiråvaror och energi utgör grunden för en sådanhandlingsfrihet. Jagvill nu anmäla frågan om en och närmare ange vilken arbetsinriktningden bör ha. Kommissionenshuvuduppgift bör vara att samla, utvärdera och redovisa material samt göranödvändiga kompletterande studier som kan tjäna som underiag för regeringensställningstaganden och förslag till om den svenska energipolitikensinriktning för tiden fram till omkring . Kommissionen bör varaoförhindrad att därjämte också redovisa synpunkter och förslag avseende ettlängre tidsperspektiv. Kommissionens redovisning bor ha formen av alternativaenergiprogram för liden lill , Antalet alternativ bör det ankomma påkommissionen att besluta om, liksom 379 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:8 dekarakteristika som skall gälla för alternativen. Jagvill emellertid i delta sammanhang anföra följande som bakgrund tillutformningen av de olika alternativen. Energipolitiken måste utformas så attden på ett effektivt sätt medverkar till att uppnå de övergripande mål som vihar för samhällets utveckling. Den skall alltså bidra lill hög sysselsättning, fortsauekonomisk utveckling saml social och ekonomisk utjämning. Den får inte medföraatt vårt nationella oberoende försvagas. Kommissionens redovisning måste därförinnefatta en bedömning av de långsikliga konsekvenserna i dessa avseenden av deolika alternativen. Somframgår av regeringsförklaringen bör minst ell alternativ innebära atlkärnkraften successivt avvecklas . Kommissionen börupprätta en lids- och beslutsmässig plan för en sådan avveckling. Kommissionenbör också undersöka och ge förslag till administrativa och andra åigärder somkrävs för att eventuellt behövliga anläggningar för alternativ kraftproduktionsnabbt skall kunna byggas. Kommissionen är oförhindrad att, för genomföranderedan före år 1978, föreslå sådana åtgärder som främjar handlingsfriheten,särskilt beträffande elförsörjningen. 1de alternativa energibalanserna för bör kommissionen så långt möjligtredovisa samhälleliga konsekvenser, dvs. ekonomiska, sysselsättningspoliliska,handels- och beredskapspoliliska saml hälso- och miljömässiga. Kommissionen börockså analysera hur olika energialternativ påverkar internationellaberoende. De distributionssystem som alternativen förutsätter bör beskrivas.Kommissionen bör även redovisa vilka förändringar inom näringsliv, kommunikafioneroch boende, som kan bli följden av eller som kan krävas för de olikaalternativen. a. de ekonomiska, hälso- och miljömässiga, försörjningsmässigaoch sociala konsekvenserna bör redovisas så ingående att de olika alternativenkan värderas vart och ett för sig. De ekonomiska konsekvenserna bör bedömas medutgångspunkt från att varje energislag skall bära sina egna kostnader, varvidäven kostnader som beräknas uppkomma så långt möjligt bör beaktas.Med tanke på önskemål om framtida handlingsfrihet på energiområdet är detväsentligt, att de olika energibalansernas flexibilitet undersöks och värderas. Deutvärderingar som görs bör beakta den samhällsekonomiska och socialautvecklingen, så all de ger en fullständig och konsistent beskrivning avkonsekvenserna av de olika alternativen. Kommissionen bör därför uppmärksammadet arbete med långtidsutredning och långsiktiga perspektivplaner som pågårinom . Somframhålls i regeringsförklaringen skall en avveckling av kärnkraften ske om deproblem och risker, som denna energiform för med sig, inte kan lösas. Medhänsyn härtill och lill att kärnkraftverk är och kommer alt vara i drift underi varje fall en övergångslid är det angeläget att kärnkraftens säkerhetsfrågor,inkl. frågor om hantering och förvaring av radioaktivt avfall m. m., bliringående belysta. Jagvill i sammanhanget erinra om att regeringen har remitterat tilllagrådet ett förslag till lag om särskilt tillstånd för alt få ta kärnreaklor idrift. Lagförslaget innebär att en kärnreaklor får tas i drift endast ominnehavaren har företett avtal som på ett betryggande sätt tillgodoser behovetav upparbetning av använt kärnbränsle och har visat hur och var en helt säkerslutlig förvaring av det vid upparbetningen erhållna högaktiva avfallet kanske. Alternativt skall han kunna visa hur och var en helt säker slutligförvaring av använt kärnbränsle kan ske utan föregående upparbetning. Del II 1:8 Skr 1977/78:103 380 Frågorom tillstånd enligt lagen prövas av regeringen. uppdrag bör ingå att granska och utvärdera tillgängligtunderlagsmaterial. (1 1972:08) betänkande (SOU 1976:30 och 31)Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall bör, tillsammans med remissyttrandenaöver betänkandet, överlämnas till kommissionen för atl ingå i undertaget fördess bedömningar. Kommissionenbör även la del av och följa de undersökningar som kommer att göras inom landetav bl. a. programrådet för radioaktivt avfall och Svensk kärnbränsleförsörjningAB, Kommissionen bör även följa vad som görs i fråga om använt kärnbränsleutomlands och ta del av utländska erfarenheter beträffande upparbetning,avfallshantering, förvaring och slutdeponering. Även drifterfarenheter iSverige och utomlands samt erfarenheter rörande kärnkraftens miljöpåverkan börbelysas och granskas, I detta sammanhang vill jag erinra om att statens kärnkraflinspektionhar regeringens uppdrag att analysera erfarenheterna från driften av lättvatlenreaktorer.Denna reaktorsäkerhetsstudie skall överiämnas till regeringen senast den 30juni 1977, Vadgäller övriga energislag - olja, gas, kol, vattenkraft osv, - är en miljö-och säkerhetsmässigvärdering också nödvändig om man skall kunna avgöra vilket energisystem somtotalt sett medför de lägsta riskerna och de minst negativa miljöeffekterna ochär det samhällsekonomiskt mest fördelaktiga. På samma sätt som gäller förkärnkraft bör en ingående bedömning ske av riskerna för hälsa och miljö medövriga energislag. På detla område finns redan nu visst underlagsmaterial, t.ex. betänkandena (SOU 1974:22 och 1976:28) Vattenkraft och miljö ;5om bl.a.redogör för miljöeffekterna vid utbyggnad av vattenkraft. Nytt material hållerockså på alt tas fram, t. ex. inom energi- och miljökommittén (Jo 1976:02).Kommissionen bör ta del av detta material och göra de kompletteringar som kanerfordras för kommissionens egna bedömningar. Kommissionen bör i sammanhangetbeakta atl har lagt fast ett mål för de tillåtna utsläppen avsvavel i (prop. 1976/77:3, JoU 1976/77:4, rskr 1976/77:24).Målet är att till dess sänka de totala utsläppen till samma nivå som rådde ibörjan av . Vidutarbetandet av alternativt sammansatta försörjningssystem krävs vidare attkommissionen gör en bedömning av möjligheterna all förse med energi avolika slag. Denna måste göras mot bakgrund av dels utvecklingstendensernainternationellt, t.ex. i fråga om olja, naturgas, kol och kärnbränsle, dels deinhemska föratsältningarna för primärenergiproduktion och för produktion avelektrisk energi, fiärrvärme m. fl. Kommissionen bör i detlasammanhang bl. a. uppmärksamma arbetet inom på en revidering avorganisationens långsikliga energisludie. Kommissionen bör analysera de riskersom vårt lands stora oljeberoende för med sig. Liksom bör ett viktigtinslag i svensk energipolitik vara att delta beroende så långt möjligt skallbegränsas. De modeller som kommissionen tar fram bör utgå härifrån. Det krävs även enbedömning av utsikterna till nya tekniska lösningar och system samt tillutnyttjande av energislag som inte har haft någon nämnvärd betydelse iSverige. Särskilt intresse bör, som framhålls i regeringsförklaringen, ägnas åtmöjligheterna att ulnylfia de förnyelsebara energikällorna. Möjligheterna börundersökas att härvidlag utvidga eller intensifiera nuvarandeenergiforskningsprogram. Vid dessa bedömningar bör kommissionen beakta de resultat som kommer fram inom 381 Kommittéer:lndustridepartementet Del II 1:8 energiforskningsprogrammet.Kommissionen bör även försöka att bedöma när de nya energiformerna eller de nyatekniska lösningarna kan bli tillgängliga för en bredare introduktion i vårtland och hur detta beror av de ambitionsnivåer som väljs ifråga omforskningsinsatser, samt vilka sidoeffekter på hälsa och miljö eller annoriedessom de kan väntas ha. Inom delegationen (I 1975:02) för energiforskning tas f n.fram material som bör kunna tjäna som bedömningsunderiag i nu nämnda avseenden. Encentral uppgift för kommissionen bör vara all utarbeta förslag till åtgärdersom medför en effektiv energianvändning. planerar attunder lägga fram en prognos för energianvändningen framtill eller . Kommissionen bör ta del av industriverketsprognosarbete och göra alternativa förslag till hur energikonsumtionen skalltillåtas utveckla sig till omkring . Alla möjligheter till bättreenergihushållning bör prövas, inkl. sådana som innebär atl energiproduktion kanske i anslutning till industriella tillverkningsprocesser, t. ex. genom attutnyttja avfallsprodukter eller spillvärme, eller genom att producera motlryckskraft.De risker som härvid kan uppkomma för hälsa och miljö bör även belysas. Motbakgrund av det underiag som kommer fram inom delegationen för energiforskningbör förslaget utarbetas om intensifierad forsknings- och utvecklingsverksamhetför alt förbättra energihushållningen på alla områden. Kommissionenbör vidare undersöka de medel som står till buds för alt påverkaenergikonsumtionen. Till de väsentliga frågor som härvid bör belysas hörinverkan av olika prisnivåer och olika prissystem. Andra väsentliga frågorgäller effekterna och den principiella inriktningen av ekonomiskt stöd tillinvesteringar med förbättrad energihushållning som syfte. 1 detta sammanhangbör beskattningens roll särskilt beaktas. Efter samråd med chefen för budgetdepartementelföreslår jag att kommissionen skall överta energiskatleulredningens (Fi1975:07) uppgifter med i huvudsak oförändrade direktiv. Traditionellthar utformningen av energibeskattningen väsentligen betraktats som en skallepolitiskfråga. Vid sidan av detta fiskala element torde energiskatten framöver i högregrad än komma all användas i ett vidare energipolitiskt syfte.Kommissionen bör vara oförhindrad att föreslå inskränkningar i beskallningsområdetsomfattning eller skattefrihet för viss energiförbrukning. Däremot bordet,liksom tidigare, inte ingå i uppdraget att ta upp frågan om atl ersätta dennuvarande särskilda energibeskattningen med en beskattning inommervärdeskattens ram. Tilltidigare uppgifter bör läggas att överväga energibeskattningens inverkan påkostnadsrelationen energi-arbetskraft inom företagen. Därvid bör undersökas denbetydelse som energipris och energiskatt kan ha för den långsikligautvecklingen av industrins investeringar och efterfrågan på arbetskraft och förskilda branschers internationella konkurrenskraft. Vidarebör kommissionen vid sina överväganden om ändringar i energiskattens avvägningför att främja en bättre energihushållning även undersöka sådana ändringar somkan stimulera till att förnyelsebara energikällor utvecklas och utnyttjas. Resultatenav kommissionens överväganden om energiskattens utformning bör redovisas lillstatsrådet och chefen för budgetdepartementet. Institutionella faktorerinom och utanför energisektorn som påverkar effektiviteten hos de olika styrmedlen bör också beaktas, i. ex. DelII 1:8 Skr 1977/78:103 382 konstruktionenav hyreskontraki och leveransavial för elenergi. Delär angelägel atl kommissionen analyserar konsumlionsutvecklingen samt hittillsvidtagna hushållningsåtgärder och anger, sektor för sektor, vilka ytteriigareåtgärder som kan vidtas. I detla sammanhang är kommissionen oförhindrad atlockså studera allernativ till nuvarande bidragssystem för energibesparandeåtgärder, t. ex. olika former av låne- och lånegaranlisystem. Redovisning börske i form av ett åtgärdsprogram, eller flera alternativa program, somkompletteras med en redogörelse för samhälleliga konsekvenser av olika slag(ekonomi, sysselsättning, hälsa, miljö, etc). Redovisningen bör i möjligastemån vara sådan att en avvägning kan göras mellan insatser inom olika konsumtionssekloreri syfte att nå den totalt sett mest effektiva sammansättningen av åtgärder irelation lill insatta medel och resurser. Kommissionenär givetvis oförhindrad alt redovisa även åtgärdsprogram därbesparingsansträngningarna inriktas främst på särskilda energiformer, t. ex.oljeprodukter eller elektrisk energi, oavsett konsumtionsseklor. Isammanhanget vill jag erinra om atl verksamhet f n. pågår på ett antal olikahåll för all utarbeta förslag om energihushållningsåigärder. a. har energisparkommittén(11974:05) i uppgift alt undersöka förutsättningarna för alt införa direktarestriktioner eller förbud I syfte att varaktigt minska energianvändningen.Statens planverk har fått i särskilt uppdrag atl närmare utreda möjligheterna lillenergibesparing i det befintliga byggnadsbeståndet. Överstyrelsen förekonomiskt försvar utreder vissa frågor om värmetaxering av fastigheter.Konsumentverket har i uppdrag att belysa sambandet mellan energiförbrakningenoch den privata konsumtionens sammansättning. Detär angeläget all pågående utrednings- och förslagsverksamhet inom energiområdetfortgår och genomförs utan atl avvakta kommissionens mer långsiktiga ochövergripande överväganden. Nugällande energiforskningsprogram omfattar tiden t. o. m. den 30 juni 1978.Delegationen för energiforskning har i uppdrag bl. a. att lill den 28 september1977 ta fram underlag för stalsmaklernas beslut om forsknings-ochutvecklingsarbete inom energiområdet därefter. Detilläggsdirektiv som regeringen meddelade för delegationensarbete härvidlag bör ändras i vad avser de alternativa förslag som delegationenhar att redovisa. Ett allernativ bör alltjämt innebära en i förhållande tillinsatserna inom energiforskningsprogrammet under /78 oförändradambitionsnivå. Däratöver bör delegationen redovisa två alternativ som innebärhögre ambitionsnivåer. Härvid bör belysas främst möjligheterna till ökadeinsatser vad gäller utvecklingen av förnyelsebara energikällor. Sådana insatserbör innefatta även den forskning och utveckling som behövs för alt anpassaolika konsumlionsseklorer fill ett ökat utnyttjande av dessa energikällor. Delegationens uppgifthänger nära samman med de uppgifter som jag förordar skall läggas . Nära beröring med kommissionens uppdrag har ävendelegationens övergripande och mer långsiktiga verksamhet - att la framunderlag för planering av forsknings- och utvecklingsverksamheten inomenergiområdet i ett långsiktigt perspektiv -liksom dess verksamhet somansvarigt organ för programmet Allmänna energisysiemstudier. Jag avser attåterkomma lill frågan om ändrade direktiv för delegationen. Jag avser också attsenare göra sådana förändringar i delegationens sammansättning att ett personsamband skapas mellan