prop · G103175 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidare har i en ny punkt, 5 a, angivits atthyresnämnd har till uppgift att pröva tvist mellan hyresvärd ochhyresgästorganisation enligt hyresförhandlingslagen. I 15 a § har tagits in nyahandläggningsregler för dessa ärenden. 10 § I paragrafen har endast gjorts en följdändringtill ändringen i 4 §. Paragrafen innehåller bestämmelser omåterupptagande av ärende som avskrivits på grand av sökandens utevaro. Genom enändring i paragrafens första stycke har bestämmelsema gjorts tillämpliga påtvister enUgt 22 och 24 §§ hyresförhandUngslagen. Jag anser däremot i likhetmed utredningen att de rättssäkerhetssynpunkter, som ligger bakom bestämmelsemaom återupptagande, inte motiverar att bestämmelsema gäller även tvist enligt23 § hyresförhandUngslagen. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser omförbud för hyresnänmd att pröva hyresvärds yrkande om hyreshöjning, omhyresvärden inte iakttagit sin primära förhandlingsskyldighet enUgthyresförhandUngslagen. Också yrkande om ändring av bränsle- eller va-klausulomfattas av förbudet. Bestämmelsema har behandlats i den aUmännamotiveringen (avsnitt 7.7). Syftet med bestämmelsema är att förhmdra atthyresvärden kan kringgå kravet på primär förhandlingsskyldighet genom att sägaupp hyresgästen för avflyttning och driva sitt krav på högre hyra eller ändringav bränsleklausul m. m. i en förlängningstvist inför hyresnämnden. Det iparagrafen upptagna processhindret skall iakttas av hyresnämnd självmant. Dettaär nödvändigt eftersom bestämmelsen syftar tUl att UpprätthåUaförhandlingsordningens regler och den ena parten i avtalet omförhandlmgsordning, hyresgästorganisationen, inte är part i hyres-tvisten.Hyresnämnd får alltså i hyrestvist enligt hyreslagen, där hyresvärd t. ex.begärt högre hyra, först utreda om förhandlingsskyldighet föreligger och, närså är fallet, om denna har fullgjorts. Kan hyresvärden inte visa att han harfullgjort sin förhandlingsskyldighet, bör hyresnämnden avvisa hansyrkande om höjnmg av hyran. Det bör understrykas att bestämmelserna endastavser hyrestvist enligt hyres- Prop.1977/78:175 I84 lagen.Om förhandlingar förs enUgt hyresförhandlingslagen är det naturligt atthyresvärden använder sig av den nya prövningsmöjUgheten enligt 24 §hyresförhandlingslagen. Enligt 3 § hyresförhandUngslagen kan hus somomfattas av förhand-Imgsordnmg iimehåUa lägenhet som är undantagen frånförhandUngsordningen. Om hyreshöjntag krävs för sådan lägenhet, åligger det hyresvärdenatt förebringa utredning om att förhandUngsordningen mte gäUer för lägenheten.Om förhandlingsordning däremot saknas för ett hus, bör hyresnänmden i allmänhetkunna godta hjTesvärdens uppgift att så är fallet. I paragrafens sista stycke har gjorts enföljdändring tiU ändringen i4§. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser omansökan i ärende om förhandlingsordning m. m. och om hyresnämnds handläggningav sådant ärende. Bestämmelserna torde inte kräva någon närmare motivering. I paragrafen har lagts tiU två nya stycken, sommnehåller bestämmelser om skyldighet för hyresnämnden att bereda hyresgästorganisationtiUfälle att yttra sig i vissa ärenden. Tredje stycket avser tvist om hyresvUlkor enUgt 22§ hyresförhandUngslagen. Den av hyresgästen klandradeförhandlmgsöverenskommel-sen har ingåtts mellan hyresvärd ochhyresgästorganisation. Det är därför naturligt att hyresgästorganisationen fårtiUfälle att framföra sina synpunkter även i hyresnämnden. Jag hänvisar tillvad jag har anfört härom i den allmänna motiveringen (avsnitt 7.9). Yttrandefrån hyresgästorganisationen bör i allmänhet inhämtas skriftligen. Om detanses påkaUat, möter det inte hinder att kaUa hyresgästorganisationen tUIsammanträde med parterna inför nämnden. Fjärde stycket avser den situationen atthyresnämnden i tvist om förhandlmgsklausul anser att det föreligger skäl altförordna att förhandlingsordning mte vidare skaU gälla (se 4 § andra styckethyresförhandlingslagen). Ett sådant beslut bör naturUgtvis inte få meddelasinnan hyresgästorganisation som har förhandlingsrätt enligt förhandlingsordningenhar fått tillfälle att yttra sig. Paragrafen innehåUer f. n. bestämmelser omrättskraft hos vissa beslut av hyresnämnd (se härom prop. 1973: 23 s. 205). 1977/78:175 185 De ärenden hyresnämnd får att pröva enligt hyresförhandlingslagenär med ett undantag sådana att hyresnämnds avgörande i ärendena bör ägarättskraft, om beslutet inte överklagas, dvs. tilläggas samma verkan somdomstols lagakraftvunna dom. Undantaget avser beslut varigenom ansökan om rätttiU förhandUngsordnmg enligt 9 § hyresförhandlingslagen har lämnats utanbifaU. Ett sådant beslut bör mte utgöra hinder för hyresgästorganisation eUerhyresvärd att få tiU stånd ny prövning av den genom beslutet avgjorda frågan.Skulle hyresvärden eUer hyresgästorganisation, som vägrats rätt tUlförhandlingsordning, göra en ny ansökan på samma skäl och samma utrednmg som iföregående ärende, kommer ansökningen givetvis regelmässigt att ogillas underhänvisning till att sökanden mte åberopat annat än vad som har anförts i dettidigare ärendet. Paragrafenhar ändrats i enlighet med det anförda. Paragrafens första stycke mnehåller hänvisningartill den lagstiftning som innehåller bestämmelser om talan mot hyresnämndsbeslut. Uppräkningen har kompletterats med en hänvisning tillhyresförhandlingslagen. Andra stycket innehåller en uppräknmg av de fall dåsärskUd talan får föras mot beslut av hyresnämnden. Bestämmelserna har kompletteratsså alt de kommer att avse båda typer av ärenden enligt hyresförhandlingslagen. Paragrafen mnehåUer f. n. bestämmelser om att vissabeslut av hyresnämnd får verkställas som lagakraftägande dom. Paragrafen harkompletterats så att motsvarande gäUer dels beslut om återbetalning av förmycket uppburen ersättning enUgt 22 eller 23 § hyresförhandlingslagen, delsbeslut om skadestånd enligt 26 eller 27 § hyresförhand-lingslagen. 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Ändringen i 28 § motsvarar den ändring som gjorts i22 § nämndlagen (se avsnitt 9.3). 9.5Förslaget till lag om ändrmg i lagen (1973:189) med särskOda hyresbestämmelserför vissa orter Ändringama i lagen föranleds av förslaget attflytta förbuds- och straffbestämmelsema rörande förmedlingsprovision i 2 och 6§§ tUl 65a § hyreslagen. Denna fråga har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 7.11). Ändringarna innebär att 2 §, som innehåller självaförbudsbestämmelserna, upphävs och att straffbestämmelserna för brott mot 2 §samt bestämmelsen om återbetalningsskyldighet utmönstras ur 6 §. Vidare harförfarandereglema i 4 § första stycket rörande ärende om ersättning enligt 2 §tagits bort. Detta föranleder i sin tur en jämkning av bestämmelserna i 4 §andra stycket. Den ursprungliga lydelsen av 4 § andra stycket upptog enhänvisning till 14 § nämndlagen, varav följde att bl. a. fråga om faststäUelseeUer ändrmg av bostadsförmedlmgstaxa endast kunde tas upp av hyresnämnd efteransökan. För att ge hyresnämnd möjlighet att ta egna mitiativ i dessa ärendenoch för att nämnds beslut skulle bli bmdande för aUa berörda, togs sedan hänvisningentiU 14 § nämndlagen bort ur 4 § andra stycket (prop. 1974: 150 s. 516). Flyttasbestämmelsema om förmedUngsprovision till hyreslagen omfattar bristortiagenendast de s. k. kontoriseringsärendena. Dessa ärenden bör endast kunna tas uppav hyresnämnd efter ansökan. Hänvisningen tUI 14 § nämndlagen har därför återförts in i 4 § andra stycket. I en övergångsbestämmelse sägs att de nuvarandebestämmelserna rörande otillåten förmedlingsprovision i 2 och 6 §§ skall gäUa ifråga om gäming som begåtts före ikraftträdandet. Bestämmelsen är ett uttryckför den allmänna princip som återfinns i 5 § andra slycket andra punkten lagen(1964: 163) om införande av . 9.6Förslaget tiU lag om ändring i bostadsrättslagen (1971: 479) Paragrafen ger i sin nuvarande lydelse rätt förbostadsrättshavare att förflutit från det bostadsrätten upplätsavsäga sig bostadsrätten, varigenom han blir fri från sina förpliktelser.Bostadsrätten övergår då till bostadsrättsföreningen, men först på den fardagför avträdande av hyrd lägenhet som inträffar närmast frånavsägelsen. Enligt 4 a § hyreslagen har bostadshyresgäst sedanden generell rätt att säga upp hyresavtal att upphöra vidmånadsskifte som inträffar tidigast från uppsägningen. Sommotivering till denna regel anfördes att hyreslagens aUmänna bestämmelser omuppsägning kunde medföra att hyresgästen, om han flyttade , tvmgadesbetala dubbel hyra samt att en sådan betalningsskyldighet imånga fall kunde framstå som oskäligt betungande (se prop. 1974: 150 s. 459 och484). HSB har hemställt att 16 § bostadsrättslagen ändrasså att även avsägelse av bostadsrätt efter den tvååriga karenstiden skaU kunnaske Prop.1977/78:175 187 medtre månaders uppsägnmgstid. Som motivering har HSB anfört att det visserligeninte är särskUt vanligt att problemet uppkommer inom HSB:sbostadsrättsföreningar men att det ter sig svårförklarligt att principen omlaga fardag inte har övergivits även i bostadsrättslagen. HSB:s hemställan har behandlats i en momjustitiedepartementet upprättad promemoria (Ds Ju 1976: 17) Följdlagstiftningtill en ny föreningslag. Promemorian har remissbehandlats. Enligt promemorian finns det utöver den tvåårigakarenstiden ingen anlednmg att uppställa strängare krav i fråga om rätten altavsäga sig bostadsrätt än som gäller för uppsägning av hyresavtal. I promemorian anförs vidare att bestämmelsen i 4 a§ hyreslagen innebär att hyresgäst har möjUghet att säga upp hyresavtal senare tidpunkt än vid det månadsskifte som mträffar tidigast efter tre månaderfrän uppsägningen. En motsvarande möjUghet bör föreligga också vid avsägelseav bostadsrätt, inte mmst därför att det ligger i föreningens intresse attavsägelse sker på ett så tidigt stadium som möjligt. Om bostadsrättshavarevill att bostadsrätten skall övergå till föreningen än viddet månadsskifte som inträffar närmast från avsägelsen, börhan ange tidpunkt i avsägelsen. Av praktiska skäl bör övergång äga rum endastvid månadsskifte. I promemorian föreslås i enlighet härmed en ändring i 16 §andra stycket bostadsrättslagen. Vid remissbehandlingen av promemorieförslaget hardetta tUlstyrkts av de två remissmstanser som särskUt yttrat sig i frågan,nämligen HSB och bostadsförenmgars centralförening. Jag anser att HSB:s hemställan bör bifallas. 16 §bostadsrättslagen har ändrats i enUghet med promemorieförslaget. Som föresläs i promemorian bör den föreslagna bestämmelsengälla även i fråga om bostadsrätt som har upplåtits före ikraftträdandet. Haravsägelse skett , bör dock äldre bestämmelser gälla. Övergångsbestämmelsernahar utformats i enlighet härmed. 9.7Förslaget tiU lag om ändring i bostadssaneringslagen (1973: 531) Enligt 1 § tredje stycket bostadssaneringslagen(1973:531) avses i denna lag med organisation av hyresgäster riksorganisationeller förening som är ansluten tiU sådan organisation och inom vars verksamhetsområdefastigheten är belägen (se prop. 1974: 150 s. 444 och 508). Sådan organisationhar på olika sätt tUlförsäkrats mflytande vid tUl-lämpningen av lagen. Sålundaföreskrivs i 2 § att organisation av hyresgäster får ansöka hos hyresnämndenom upprustningsåläggande eller använctamgsförbud. Enligt 2 a § första stycketkan organisation av hyresgäster hos hyresnämnden ansöka om förbud förfastighetsägare att utföra åtgärd som inte kräver byggnadslov, om inte åtgärdenbehövs 1977/78:175 188 föratt bostadslägenhet skaU uppnå lägsta godtagbara standard. EnUgt 2 a § andrastycket kan organisation av hyresgäster motsätta sig annan åtgärd som kräverbyggnadslov än som behövs för att bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbarastandard. kan dock medge fastighetsägaren att utföra åtgärden. Vid byggnadslovsprövningen kontroUerarbyggnadsnämnden att bestämmelsema i 2 a § andra stycket iakttas. Detta sker inormalfaUet genom att den som ansöker om byggnadslov bifogar ett intyg från hyresgästföreningenom att föreningen inte motsätter sig åtgärden (se prop. 1974: 150 s. 448 och528). Bestämmelser som berör organisation av hyresgäster fmns också i 19 och 22§§. Hyresgästmflytandet enligt bostadssaneringslagenbör enUgt mm mening kunna utövas även av sammanslutaing av hyresgäster somstår utanför riksorganisation. Jag hänvisar tiU vad jag har anfört i dessa frågori den allmänna motivermgen (avsnitt 7.5) och vid tillkomsten avbostadsförvaltamgslagen (1977: 792), som har trätt i kraft (prop. 1976/77: 151 s. 53). medför utformningen av hyresgästemasvetorätt enUgt 2 a § andra stycket att fastighetsägaren aUtid måste veta tiUvUken organisation av hyresgäster han skaU vända sig för samråd om planeradeåtgärder i fastigheten. Saken bör enligt min menmg lösas sä, atthyresgästinflytandet i första hand utövas av den organisation som har avtal omförhandlingsordning för fastigheten. Saknas förhandUngsordnmg börfastighetsägaren dock liksom f. n. kunna vända sig tiU riksorganisation ellerförenmg som är ansluten tiU riksorganisation. Det är då också sådan organisationsom bör få mitiativrätt enligt lagen. Definitionen i I § tredje stycket har ändrats ienUghet med det anförda. Jag kommer att i annat sammanhang ta upp frågan omden geografiska begränsnmg som f. n. gäller i fråga om hyresgästinflytandetvid tUlämpnmgen av 2 och 2 a §§ (se övergångsbestämmelserna tUl SFS 1974: 821samt SFS 1976: 673). 9.8Förslaget till lag om ändring I lagen (1974:1080) om avveckling avhyresregleringen Ändringen i 3 § innebär att avvecklmgsperiodenförlängs t. o. m. . Skälen för förlängningen har redovisatsi den allmänna motiveringen (se avsnitt 7.12). JaghemstäUer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen tUl 1.hyresförhandlingslag, 1977/78:175 189 2. lag om ändring i jordabalken, 3. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lag om ändrmg i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol, 5. lag om ändring i lagen(1973:189) med särskilda hyresbestämmelser för vissa orter, 6. lag om ändring ibostadsrättslagen (1971: 479), 7. lag om ändring ibostadssaneringslagen (1973: 531), 8. lag om ändring i lagen(1974:1080) om avveckling av hyresregleringen. Regeringenbeslutar i enUghet med föredragandens hemställan. Prop.1977/78:175 190 Lagom förhandlingsordning på bostadsbyresmarknaden 1 §Avtal om förhandlingsordning enligt denna lag slutes mellan hy resvärd eller organisation av fastighetsägare, i vUken hyresvärden är medlem, och organisation av hyresgäster. Vad som sägs om avtal om förhandlmgsordnmg och omverkan av att sådant avtal träffats gäller i tiUämpliga delar även beslut omförhandUngsordning som meddelats av hyresnämnd eller bostadsdomstolen. 2 §Med förhandlmgsklausul avses i denna lag bestämmelse i hyresav tal att överenskommelse om hyra eUer annat hyresvUlkor, som träffas efler förhandlmg enligt förhandlmgsordning (förhandlingsöverenskom melse), skaU tiUämpas i hyresförhållandet. 3 §FörhancUmgsordning skall omfatta samtliga bostadslägenheter i ett eller flera hus, om ej parterna är ense om att undanta viss lägenhet. För handlingsordning gäller ej för bostadslägenhet, om hyresnämnd eUer bo sladsdomslolen lämnat hyresvärdens talan om införande eller bibehål lande av förhandlmgsklausul i hyresavtalet utan bifall. Förhandlmgsordnmg innebär skyldighet förhyresvärden att påkalla förhandlmg i fråga om höjning av hyran och rätt förbåda parterna att påkalla förhandling åtmmstone i fråga om 1. hyresvUlkoren, 2. lägenhetemas och husets skick, 3. gemensamma anordnmgar, 4. övriga boendeförhållanden i denmån de rör hyresgästerna som kollektiv eller rör enskUd hyresgäst, somuppdragit åt den förhandlingsberättigade hyresgästorganisationen att företrädahonom i saken. Fastställande,uppsägning och förlängning av förhandlingsordning 4 § Avtal om förhandlingsordningskall upprättas skriftiigen och undertecknas av parterna. 5 § Avtal omförhandlingsordning skaU ange: 1. parterna, 2. de lägenheter som avses medförhandlingsordnmgen, 3. de frågor utöver dem som nämnsi 3 §, rörande vUka förhandUng skall eUer kan påkallas, 4. den tidpunkt från vUkenförhandlmgsordningen skall gäUa. 6 §Förhandlmgsordnmg upphör att gäUa efter uppsägning. Uppsäg ning skaU vara skriftlig och skall delges motparten. GäUer förhandlmgsordning tills vidare, upphör denatt gälla tidigast vid det månadsskifte som mträffar närmast efter tre månaderfrån uppsägningen. Prop.1977/78:175 191 GäUer förhandlmgsordning för bestämd tid, skaUuppsägningen ske senast före utgången av den bestämda tiden för attförhandlingsordningen skall upphöra att gälla. Saknar förhandlmgsordning, som avses i tredjestycket, bestämmelse om verkan av utebliven uppsägnmg och sker ej uppsägning irätt tid, anses förhandlingsordnmgen förlängd . 7 § Vägrar hyresvärd att efterskriftlig begäran från organisation av hyresgäster sluta avtal omförhandlmgsordning eller uppsäges förhand-Imgsordnrngen från hyresvärdens sida,har hyresgästorganisationen ändå rätt lUl förhandlingsordning, om det ej kananses obUligt mot hyresvärden eUer mot hyresgästema. 8 § Vägrar organisation avhyresgäster att efter skriftUg begäran från hyresvärd sluta avtal omförhandlmgsordning eUer uppsäges förhandlmgsordningen avhyresgästorganisationen, har hyresvärden ändå rätt till förhandUngsordnmg, omdet ej kan anses obilligt mot hyresgästorganisationen eller mot hyresgästema. 9 § Föreligger tvist om förlängningav förhandlingsordning enligt 7 eller 8 §, har part som blivit uppsagd attsenast efter det att han fått del av uppsägningen hänskjuta tvistentill hyresnämnden. Gör han det ej, är rätten tUl förlängnmg förfallen. 10 § Är fråga om förlängning avförhandlingsordning ärmu ej avgjord, när förhandUngsordnmgen på grund avuppsägnmgen slculle ha upphört alt gälla, skall förhandlingsordningen tUlämpastiU dess att frågan är slutiigt avgjord. 11 § Avtal om förhandUngsordninggäller även för ny hyresvärd. Har den tidigare hyresvärden försummat att upplysaom att förhandlmgsordning gäller för bostadslägenhetema, är han skyldig attersätta den nye hyresvärden skada som uppstått till följd av att denne varkenägt eller bort äga kännedom om förhandlingsordningen. 12 §Part som vill förhandla skall göra framsläUrung hos motparten om förhandling. FramstäUningen skall vara skriftUg och ange den eUer de frågor om vUka förhandUng påkallas. Sammanträde för förhandling skall hållas inom treveckor efter det att förhandltagsframstäUning gjorts hos motparten. Avkelse från föreskriftema i första och andrastyckena får göras genom avtal i den ordning som sägs i 4 §. 13 §Förhandlmgsskyldig part skall själv eller genom ombud mställa sig vid förhandlingssammanträde och lägga fram motiverat förslag tUl lösning av den fråga som förhandlingen avser. Ompart begär det, skaU föras protokoll som justeras av båda parter. 14 §Part som vid förhandling åberopar viss handlmg skaU vid sam manträde håUa den tiUgängUg för motparten, om denne begär det. 15 §Förhandlmgsöverenskommelse skall avfattas skriftligen och un dertecknas av partema. Prop.1977/78:175 192 16 §Har förhandlmgsöverenskommelse träffats om hyran eller annat hyresvUlkor för bostadslägenhet, har hyresgästen rätt att inom tre måna der från den dag då vUlkoret började tillämpas i hyresförhållandet be gära hyresnämndens prövnmg av överenskommelsen. Vid prövning av det hyresvUlkor somöverenskommelsen avser skall 12 kap. 48 § jordabalken äga motsvarandetillämpning. Beslut varigenom hyresvUlkor ändras träder i stäUetför förhandlmgs-överenskommelsen i den delen. Ändras förhandlingsöverenskommelse genom beslut avhyresnämnd eller bostadsdomstolen, är hyresvärden skyldig att tUI hyresgästenbetala tiUbaka vad han till följd därav uppburit för mycket jämte ränta. Räntanberäknas enligt 5 § räntelagen (1975: 635) för tiden för beloppetsmottagande tiU dess att beslutet vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagenför tiden därefter. 17 §Gäller förhandUngsordnmg, är avtal om hyreshöjning som hyres värden träffar med hyresgäst ogiltigt och hyresvärden skyldig att betala tillbaka vad han uppburit för mycket. Första stycket gäller ej, om förhandUng om denbegärda hyran avslutats utan att överenskommelse träffats eller om mot sådanförhandling mött hinder, som ej berott av hyresvärden eUer av den organisationsom företräder honom enUgt förhandlmgsordningen. Rätttill prövnmg av hyresvillkoren i vissa fall 18 §Har förhandUng erdigt förhandlmgsordnmg avslutats utan att överenskommelse träffats, har hyresvärden och hyresgäst rätt att upp säga hyresavtalet för ändring av hyresvUlkoren i den del som förhand lingen har avsett. Detsamma gäUer om mot förhandling mött hinder, som ej berott av den som påkallat ändrmg av hyresvUlkoren eller av den organisation, som företräder honom eidigt förhandUngsordningen. Uppsägnmg för ändamål som avses i första stycketfår ske till det månadsskifte som inträffar närmast efteruppsägningen. I uppsägnmgen skall anges den villkorsändring som begärs. Den, som uppsagt hyresavtalet enligt förstastycket, skall från uppsägningen hänskjuta tvisten tUl hjrresnämnden.Gör han det ej, är uppsägnmgen utan verkan. Vad som har sagts nu gäller ej ifråga om hyresgästs uppsägning, om mom tvist hänskjutes till nämndenenUgt 12 kap. 49 § tredje stycket jordabalken. 19 § Vid prövning av tvist som avses i 18 §gäller följande. Villkoren för den fortsatta förhyrningen skaU fastställas enligt 12 kap. Om särsldlda skäl föreUgger, får hyresnämnden prövaäven hyresviUkor som har samband med det vUlkor som förhandlingen har avsett. Om det av särskUd anledning fiimes skäligt, fårhyresnämnden förordna att beslut om hyra skall avse jämväl tid före den dagtill vilken avtalet uppsagts. Bestämmelsema i 12 kap. 50 § andra punkten och 53 §jordabalken äger motsvarande tUlämpning. Beslut varigenom hyresvillkoren ändras anses somavtal om villkoren för fortsatt förhyrning. 20 § Vid tUlämpnmgen av 18 § skall, om förhandlingsordningens par- 1977/78:175 193 terej enats om annat, förhandUng anses avslutad när part som har fuUgjort smförhandUngsskyldighet enligt 13 § första stycket ger motparten skriftiigtbesked om alt han frånträder förhandUngen. 21 § Iakttar hyresvärd icke smskyldighet att påkalla förhandlmg enUgt 3 § eUer enligt föreskrift iförhandlingsordning, är han skyldig att ersätta hyresgästorganisationen skadasom uppstått tUl följd av förfarandet. 22 § Underiåter part, sedanmotparten i behörig ordnmg kallat till förhandlmg, att fullgöra smförhandUngsskyldighet enUgt 13 § första stycket eller eidigt föreskrift iförhandlingsordmg, är han skyldig att ersätta motparten skada som uppstått tiUföljd av förfarandet. Detsamma gäller, om part bryter mot 13 § andra stycketeUer mot 14 §. 23 § Vid bedömande om och i vadmån skada uppstått skaU hänsyn tas även till parts mtresse av att denna lag ochförhandlingsordnmgen iakttas och tiU övriga omständigheter av annan än rentekonomisk betydelse. 24 § Den, som vill fordraskadestånd enligt 21 eUer 22 §, skall dels från det han erhöllkännedom om den omständighet på vUken anspråket grundas underrätta motparten omsitt anspråk, dels också mom från det skadan inträffade hänskjuta tvistom anspråket tUl hyresnämnden. Försummas det, är rätten till prövning avanspråket förlorad. 25 § Fråga enligt denna lagprövas av hyresnämnd. 26 § I fråga om förfarandet vidhyresnämnden fuins bestämmelser i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder. 27 § Talan mot hyresnämnds beslutenligt denna lag föres hos bostadsdomstolen genom besvär mom frånden dag beslutet meddelades. Besvärshandlingen skaU inges tUl domstolen. 28 § I tvist som avses i 16 eller18 § skall vardera parten svara för sin rättegångskostnad i bostadsdomstolen, iden mån ej annat följer av 18 kap. 6 § . Denna lag träder i kraft men ägerej tiUämpiung i fräga om faststäUelse eUer ändring av övergängshyra enligtlagen (1974:1080) om awecklmg av hyresregleringen. Lagen gäller även avtal omförhandUngsordnmg som ingåtts före ikraftträdandet, om avtalet överensstämmermed bestämmelserna i 1 §, 3 § första stycket, 4 och 5 §§ samt mnefaltar rättatt påkalla förhandlmgar rörande de frågor, som anges i 3 § andra stycket 14. 13 1977/78.1 saml Nr 175 1977/78:175 194