prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78:105 Regeringens proposition 1977/78: 105 Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen läggs fram förslag om väsentligt ökade insatser motnarkotikamissbruket. De grundar sig på den av ledningsgmppen för narkotikafrågoravlämnade rapporten (DsS 1978:2) Åtgärder mot narkotikamissbruk. Detbetonas att åtgärderna mot missbruket måste spänna över alla delar avsamhällslivet. En bred redovisning ges av de insatser som görs inom olikaområden. Huvudviktenläggs vid en kraftig utbyggnad av vårdresurserna, kvantitativt ochkvalitativt. Platsantalet vid behandlingshemmen för narkotikamissbrukareberäknas bli i det närmaste fördubblat. Statsbidraget lill hemmens driftföreslås höjt. Förslag läggs fram om speciella utbildningsinsatser för personalvid hemmen. För all förstärka behandlingshemmens möjligheter att hjälpamissbrukare till utbildning och arbete föreslås ett tvåårigt projekt isamarbete med arbetsförmedlingarna. Inomden öppna narkomanvården beräknas en väsentlig utbyggnad av vårdceniralerna. Envidgad försöksverksamhet med behandling av narkotikamissbrukare vidnytillkommande alkoholpolikliniker föreslås. Ökad satsning på familjevårdförordas. Stödettill ideella och religiösa organisationers verksamhet mot missbruk föreslåsförstärkt. Vikten av förebyggande insatser och information framhävs. Medelföreslås för projekt med syfte all utveckla metoder i skolans förebyggandeverksamhet. Det understryks atl insatserna mot ungdomsarbetslöshet ochåtgärder för att underlätta övergången från skola till arbetsliv är ett viktigtinslag i den förebyggande verksamheten. Förforskning och utvärdering av behandlingsresultat föreslås särskilda medel underen treårsperiod. Enmera allmän differentiering av intagna i kriminalvårdens anstalter även 1 1977/78. Prop.1977/78:105 2 medhänsyn till narkotikakontakl förordas. Detredovisas atl vissa förslag i ledningsgruppens åtgärdsprogram redan hargenomförts. Regeringen har sålunda beviljat medel fören frivilligdrogfri behandlingskedja inom kriminalvården. Ytterligare medel avses blianvisade. Vidare har regeringen anvisat medel lill ett projekt inom FN:snarkotikafond som syftar till minskning av den illegala odlingen av opievallmo.För ändamålet beräknas fortsatl slöd. Detotala kostnadema för de i propositionen redovisade åtgärderna kan beräknastill ca 30 milj. kr. Däri innefattas dels kostnaderna för vissa insatser somregeringen redan beslutat om under innevarande budgetår, dels kostnader förnästa budgetår. Vidare inräknas i beloppet kostnader för vissa tidsbegränsadeprojekt som sträcker sig över mer än ett budgetår. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Åsling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , . Propositionom åtgärder mot narkotikamissbruk Medstöd av regeringens bemyndigande harjag tillkallat en särskildledningsgrupp (S 1977:06) med uppgift atl föreslå ytteriigare insatser motnarkotikamissbruket och verka för en samordning av insatserna på detta områdesamt att löpande ta de initiativ som behövs, 1 gmppen ingår statssekreterarna isocial- och justitiedepartementen, riksåklagaren, rikspolischefen, chefernaför , , ,generallullstyrelsen och samt förbundsdirektörerna iLandstingsförbundet och . Ordförande i gruppen ärstatssekreteraren i . Ledningsgruppen förnarkotikafrågor har avlämnat rapporten (Ds S 1978:2) Åtgärder motnarkotikamissbruk. Rapporten bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. Gruppens arbete fortsätter t, v. för i första hand uppföljning av vissaav dess förslag, 1propositionen 1977/78:100 (bil. 8,s, 197 och 205) har regeringen föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lill Bidrag lillanordnande av vårdanstalter och inackorderingshem m, m, för /79beräkna ett reservationsanslag av , och till Bidrag tillorganisationer m. m, för /79 beräkna ett anslag av 8 250 000 kr.Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Åtskilligt har gjortsunder senare år för att förstärka insatserna mot missbruk avberoendeframkallande medel. Jag anser tidpunkten lämplig alt ge ensamlad redovisning av utvecklingen av dessa insatser och av nuläget. Jag avserockså att föreslå ytteriigare åtgärder i kampen mot narkotikamissbruket. En delav dem bör det ankomma på regeringen eller myndighet all besluta om. Dessafrågor redovisas dock för information. 1977/78:105 4 2Bakgrund och nuvarande förhållanden 2.1 riksdagsbehandling m. m. Medanledning av all missbruket av narkotika och andra beroendeframkallande medelhade ökat bildades enligt Kungl, Maj:ts bemyndigandemedicinalstyrelsens narkomanvårdskommitté. Styrelsen överiämnade tvådelbetänkanden (SOU 1967:25) Kartläggning och vård och (SOU 1967:41)Kontrollsystemet, I en proposifion (prop. 1968:7) anslöt sig regeringen lillde ctv kommittén föreslagna riktlinjerna för organisationen av vården avnarkotikamissbmkare. antog propositionen, som även innehöll förslagtill en särskild narkotikastraffiag (1968:64), Vid behandlingen avstalsverkspropositionen 1968 beslöt om införande av statsbidrag föratt stimulera utbyggnaden av vården av narkotikamissbrukare. Motbakgrund av rapporter om fortsatt spridning av missbruket fastställderegeringen ett program i tio punkter för bekämpande avnarkotikamissbruket. Programmet förutsatte samordnade insatser under lång tidpå en rad olika områden, bl. a. intensifierad polis- och tullverksamhet,ökning av vårdresurserna och förstärkt information. I programmet ingick enhöjning av straffsatserna för grovt narkotikabrott. Ett annat led i dessaåigärder utgjorde lagen (1969:36) om telefonavlyssning vid förundersökning omgrovt narkotikabrott m, m. Vidare ändrades lagen (1966:293) om beredande avsluten psykiatrisk vård i vissa fall för att klariägga vilka möjligheter lagenger att ta hand om narkotikamissbrukare. Slutligen tillsattes ettsamarbetsorgan för bekämpande av narkotikamissbruket (SBN, S 1970:29), SBN ficki uppgift att noga följa utvecklingen på narkotikaområdet och att samordnamyndigheternas insatser, Narkomanvårdskommiltén avlämnade sill slutbetänkande inovember 1969 (SOU 1969:52) Samordnade åigärder och (SOU 1969:53)Socialmedicinska och kliniska undersökningar. 1proposition lill riksdag (prop. 1972:67, SoU 1972:21, JuU 1972:14,rskr 212 och 213) föreslogs vissa ytteriigare åtgärder mot narkotikamissbm-ket.Förslagen, som antogs av , omfattade bl. a. vidgade undersökningaromnarkotikamissbrukels omfattning, s. k. frekvensundersökningar, förstärkning avsocialstyrelsens narkomanvårdssektion, insatser för att aktivera del lokalasamarbetet - polis - skola, ökade möjligheter tillförsöksverksamhet i vårdarbetet, ökad information, höjning av maximistraffetför grovt narkotikabrott till fängelse i högst 10 är samt skärpta regler vidlångvariga frihetsberövanden för bl, a, grovt narkotikabrott. Socialstyrelsenutgav skriften Behandling av narkotikamissbrukare som en vägledandeinformation till huvudmännen inom sjuk- och socialvård. Skriften vänder sigockså till vårdpersonal av alla kategorier som i sitt arbete kommer i kontaktmed narkotikamissbrukare, 1januari 1973 tillkallades brottskommissionen för alt dra upp riktlinjer för Prop.1977/78:105 5 ochlägga fram förslag till åtgärder föratt minska brottsligheten och förbättra denallmänna ordningen, 1 sitt belänkande (Ds Ju 1973:5) Åtgärder för all bekämpabrottsligheten och förbättra den allmänna ordningen föreslog kommissionen bl,a, ökade bidrag till vård av narkotikamissbrukare. Betänkandet föranleddeproposition till (prop, 1973:115, JuU 1973:26, SoU 1973:18, rskr 258och 259), Som följd av kommissionens förslag om ett centralt råd för samordningav samhällets insatser mot brott inrättades brottsförebyggande rådei. Till enav rådet tillsatt narkolikagrupp överfördes de uppgifter som ankommit på SBN, Regeringenbemyndigade chefen för alt tillkalla ensärskild utredare (1977:04) för att göra en kartläggning avnarkotikamissbrukets omfattning. 2.2Internationellt samarbete på narkotikaomrädet närmaste all narkotika som missbrukas i har smugglats in i landet.Den olagliga tillverkningen inom landet är obetydlig. Den narkotika somtillförs den illegala marknaden genom apoleksinbroll eller genom förfalskningav recept är också utan nämnvärd betydelse. Föralt kunna begränsa den illegala handeln med narkotika inom landet medverkarSverige i strävandena atl hindra den illegala produktionen och handeln utomlandet. Dettasker genom samarbete i olika internationella organ. Samarbetet har lett tilltvå övergripande om kontroll av bl. a. produktion av och handelmed narkotika. Kontrollen ankommer - förutom på de enskilda länderna - på olikaFN-organ. har i likhet med övriga nordiska länder anslutit sig till1961 års allmänna narkotikakonveniion omfattande s. k. klassisk narkotika.Aktiva svenska insatser har verksamt bidragit till antagandet av 1971 årskonvention om psykotropa ämnen som bl, a. omfattar centralstimulerande medeloch LSD. har också medverkat och anslutit sig till 1972 årsändringsprotokoll till den allmänna narkolikakon-ventionen varigenom deninternationella kontrollen över opiaterna förstärkts. Deninternationella anslutningen till den allmänna narkotikakonventionen ochändringarna i denna har varit god. Till konventionen om psykotropa ämnen, somträdde i kraft , har däremot endast ett drygt 40-tal stateranslutit sig. Flera av de stora producentländerna har inle gjort del. Decentralstimulerande medlen har haft en slor illegal marknad iSverige, Missbruket av de centralstimulerande medlen och andra substanser somomfattas av konventionen om psykotropa ämnen ökar i andra delar av väriden.Sverige fortsäiler att aktivt verka för en allmän internationell anslutningäven till denna konvention och för att FN skall ges ökade resurser för insatserpå narkotikaområdet. Ettsätt att angripa narkotikaproblemen är att söka minska produktionen av Prop.1977/78:105 6 narkotika.Illegal produktion av opium sker huvudsakligen i . En möjlighet auminska produktionen är alt erbjuda den del av u-landsbefolk-ningen som odlaropievallmo alternativa försörjningsmöjligheter genom odling av andra produkter.Ökade insatser i delta syfte förbereds bl. a. av (),som f n. anslår en dryg tredjedel av sina åriiga ekonomiska resurser (1977ungeför ) för sådana ändamål. Arbetetpå att förmå odlare atl ställa om sin produktion bedrivs i fiera viktigaopieproducerande länder. Fonden betalar undersökningar av vilka möjligheter detfinns att gå över till annan produktion. Den genomför mindreprojekt,däralternafiv odling prövas. Sådan verksamhet kan tjäna som modell förliknande projekt i större skala, Sverigelämnar ett allmänt bidrag på f n, , till , I maj1977 beslutade regeringen alt lämna fonden ett särskilt bidrag om två milj, krför ekonomisk och social verksamhet. Detta särskilda bidrag utgick avbislåndsmedel och används i , och , som redan mottarsvenskt bilateralt bistånd. Vid utgången av hade fonden använt drygthälfien av bidraget. Fondens viktigaste uppgift är att finansiera modellprojektoch förstudier till större projekt, som sedan kan finansieras från andrakällor. Sådan verksamhet i större skala kan erhålla internationell finansieringgenom Internationella utvecklingsfonden (), genom Internationellajoidbruksutvecklingsfonden () och genom bilateralt bistånd. Detinternalionella samarbetet på polis- och tullområdet är högt utvecklat. Detredovisas närmare i avsnitten 2,3 och 2,4, Insatsernaför atl minska tillgången på narkotika kompletteras med insatser för atl minskaden illegala efterfrågan på narkotika, FN:s narkoli-kakommission beslutade år1976 all genomföra en omfattande undersökning angående olika åigärder för allminska efterfrågan på narkotika. Undersökningen finansieras med bidrag frånnarkotikafonden. En första rapport redovisades . torde enslutrapport över undersökningen kunna förväntas. deltar aktivt i dettaarbele. Inom har under1970-talel antagits olika resolutionerbl, a, om straffrättsliga insatser motnarkotikaproblemen och om samarbete inom forskning på området. Under våren 1978påbörjas ett arbete om utvärdering av olika former av vård och behandling avfrämst unga missbmkare av narkotika. deltarSverige i ett samarbete med EG-staterna på narkolikaområdet. Vid ellministermöte inom detta samarbete antogs en resolution om olikainsatser mot den illegala handeln och missbruket av narkotika. Resolutioneninnehåller förslag i syfte att ytterligare utveckla bl. a. det internationellapolissamarbetet och informationsutbytet länderna emellan samt, på förslag avSverige, alt dellagariänderna skall överväga alt lämna bidrag lill FN:s narkotikafond.Vid mötet, vid vilket Prop.1977/78:105 7 Sverigeövertog ordförandeskapet i samarbetet , beslötministrarna alt sammanträda på nytt i . Avsikten är att dedå skall kunna ta ställning till förslag om harmonisering av bestämmelser avbetydelse för insatserna mot den illegala handeln med narkotika och omytteriigare samordnade insatser mot narkotikaproblemen. InomNorden har narkotikafrågorna ägnats ökad uppmärksamhet.Sålunda diskuterades frågorna både vid det nordiska socialministermölet iRonneby och vid ett särskilt minister-möte i . Enighet rådde därvid om att det nordiska samarbetet fungerar väl menatl del bör kunna fördjupas ytteriigare. Påtjänstemannaplanel inom pågår sedan fiera år ell samarbete mellansärskilda av justitieministrarna utsedda kontaktmän för narkolikafrå-gor. Inomforskningen sker en samordning genom det nordiska samarbets-organel fördrogforskning. 2.3Polisens verksamhet i narkotikabekämpningen Poliseninledde den första landsomfattande aktionen mot narkotikabrottsligheten /69. Polischeferna i landet fastställde då mot bakgrund av denoroväckande missbrukssitualionen ett handlingsprogram för bekämpning avnarkotikabrottsligheten. Programmet innebar att polisens insatser mot dennabrottslighet gavs hög prioritet. Den för prioriteringen frigjordapolispersonalen sattes in i spanings- och utredningsverksamhet beträffandenarkotikabrott. fungerade som central församordningen inom riket. Programmetsyftade lill kraftfulla åtgärder mot smugglare, langare och illegalatillverkare av narkotika. De omfattande personalinsatserna motnarkotikabrottsligheten kunde inte upprätthållas , menaktionen blev inledningen lill en uppbyggnad av en starkare allmänspaningsverksamhet. inrättades spaningsrotlar i ett hundratalpolisdistrikt genom all polisväsendet tillfördes 120 nya tjänster för sådan verksamhetoch genom att personal överfördes till spaningsrotlarna från andra enheter.Totalt avdelades genom organisationsförändringen omkring 900 kriminalpolismänför spaningsverksamhet. Redanvid fanns vissa speciella narkotikarotlar. Organisationen harfortlöpande byggts ul. beslår nu av 55 polismänvartill kommer 20 som är kommenderade från , 1Göteborgs polisdistrikt består narkotikaroteln av 18 polismän samt 12 som harkommenderats från distriktets ordningsavdelning, Narko-rikaroteln i Malmöpolisdistrikt beslår nu av 19 polismän. inrättades ennarkolikarotel i med f n. Under1970-talel ändrade narkotikabrottsligheten karaktär och omfaU- Prop.1977/78:105 8 ning.Narkotikahandeln blev alltmer organiserad och distributionsmetoderna alltmerutstuderade. Nya preparat uppträdde också på den illegala marknaden.Heroinhandeln i ökade myckel snabbi, och heroinet kom in på den svenskamarknaden. Med hänsyn till dessa företeelser beslutades attånyo öka polisinsatserna mot narkotikabrottsligheten. Insatsernaorganiserades med länen som primära verksamhetsområden. Tillfälliganarkotikarotlar inrättades i 20 län genom personaltillskott från olikapolisdistrikt i länen. Efler regeringsbeslut förordnadesmotsvarande antal rotelchefer med göromålsförordnanden. Dessa särskildainsatser kommer att bestå fram till . Antaletpolismän som i genomsnitt varit sysselsatta med spaning och utredningav narkotikabrott i landet är följande. 1årets budgetproposition (prop. 1977/78:100 bil. 5) har förordats atl 25 avsammanlagt 130 nya polistjänster som föreslås för nästa budgetår skall avdelasför bekämpning av narkotikabrottsligheten. År1967 inledde ett utbildningsprogram för polismän omnarkotikaproblemaliken. Kurserna - vardera - har utöverpolistaktiska och juridiska frågor även omfattat utbildning som meddelats avföreträdare för de sociala och medicinska områdena. Från /70 har478 polismän fält sådan utbildning genom sammanlagt 12 kurser. En särskildnarkotikahandbok för polismän har utarbetats. Polisensarbete är emellertid inle begränsat lill enbart repressi va åigärder då detgäller bekämpningen av narkotikamissbruket. Inom polisens brottsförebyggandearbete bedrivs en omfattande förebyggande narkotikainformalion såsom exempelvisi skolan (i samband med polisens medverkan i undervisningen i lag och rätt ochi ANT-undervisningen), i föräldraföreningar och andra sammanslutningar, I desamarbelsorgan, som finns i de fiesta kommuner i enlighet med rekommendationeri socialdepartementels cirkulär om intensifierat samarbete mellan socialvård,skola, polis, och där polisen regelmässigt ingår, är åtgärder motnarkotikamissbruket ett ofta förekommande inslag och ägnas slor uppmärksamhet,1 den fältverksamhet (social-polisiär spaning - uppsökande verksamhet) sompolisen bedriver, upptäcks, ofta på ett tidigt stadium, företeelser som det ärangeläget att det vidtas åtgärder emot. Delta gäller inle minstnarkotikamissbruk. Utvecklingenav narkotikabrottsligheten har krävt en intensifiering av arbetet på allanivåer inom den internationella kriminalpolisorganisationen , Interpolsgeneralsekrelarial fungerar som en informationscentral för internationellnarkolikabekämpning. Den stora satsningen mot narkotikan i år 1969innefattade en förstärkning av personalen vid rikspolisstyrelsensinterpol-seklion. Prop.1977/78:105 9 1början av utarbetade generalsekretariat, delvis eftersvenska påtryckningar, en särskild aktions- och samarbetsplan, den s, k,SEPAT-planen, Den hade till en början försökskaraktär och innebar att tresärskilda kontaktmän tillsattes med uppdrag att kartlägga narkotikasitualioneni , På grundval av de uppgiflersom kontaktmannen inhämtade sammanställdesekretariatet rapporter som gav överblick över den illegala narkotikahandeln iEuropa, Nästasteg inom generalsekrelarial var atl permanenta SEPAT-planen, Dåanställdes ett antal förbindelsemän som förstärkning vid gene-ralsekrelariatetsnarkolikaseklion. Deras uppgift är alt samordna del internationellapolisarbetet mot narkotika och samla in uppgifter föratt klarlägga den illegalatrafiken. En svensk polisman är anställd vid somförbindelseman med bl, a, och Iriand som ansvarsområde. En finskpolisman är anställd med som ansvarsområde. Det finns, förutomför de europeiska länderna, förbindelsemän för och , Förnågra år sedan initierade generalsekrelarial en ny aktion kalladNARCONTROL, Denna innebär atl polisen och tullen tillsammans genomförgränskontroller över hela , Aktionen pågår fortfarande. Eftersomhuvuduppgiften för svenskt vidkommande ligger hos tullen har tullmyndigheten numeraövertagit hela ansvaret. Sedanlänge har det amerikanska narkolikabekämpningsorganet (Drug EnforcementAdministration) observatörer utplacerade över större delen av jorden. Undersenare år har fiera europeiska länder placerat sådana observatörer i bl, a,, Från har även en polisman placerad där.Dessutom har från placerat en polisman i , År1968 tillfördes rikskriminalen samt och polisdistrikt specielltutbildade och tränade narkotikahundar. Efter hand som nya erfarenheter vunnitsom hundarnas betydelse på detta område har ytterligare hundar tillförtspolisen. Totalt är 20 narkolikahundar utplacerade i olikapolisdistrikt i riket. Vidstatens kriminaltekniska laboratorium analyseras den narkotika som polisen lari beslag. Antalet narkolikaärenden vid laboratoriet var 1 171 budgetåret1969/70, Därefter har narkolikaärendena ökat och /77 till 3 020, var 7 tjänstemän vid laboratoriethuvudsakligen sysselsatta med narkotikaanalyser. Ar 1977 hade antalet ökal till18 tjänstemän. Analyserna görs inte bara för att påvisa om ett insänt preparatär narkotika. En väsentlig uppgift för laboratoriet är också att genom analyserkartlägga införsel- och distributionsvägar av narkotika. Metoder har därförutvecklats för att jämföra olika narkotikabeslag med varandra och därigenomutröna om de har gemensamt ursprung. Vidare har laboratorietsresurser tagils i anspråk för att utreda illegal tillverkning av amfetamin. Föratt klara dessa vidgade arbetsuppgifter har Prop.1977/78:105 10 ävenen utökning och modernisering av instrumentbeståndet skett. Iårets budgetproposition (prop, 1977/78:100 bil, 5) har som ett led i bekämpandetav narkotikabrottsligheten medel beräknats för ytteriigare en tjänst somkemisit vid laboratoriets kemiska sektion, 2.4Tullens verksamhet i narkotikabekämpningen 1tullverkets åtgärder mot narkotikasmugglingen har stor vikt lagts vid detinternationella samarbetet. På svenskt initiativ har förutsättningar skapatsför ett operativt samarbete mellan tullmyndigheterna i de europeiska länderna.Ett världsomspännande samarbete har vuxit fram som även innefattar närakontakter med polismyndigheterna. Tullkontrollenvid våra gränser har successivt utvecklats ocheffektiviserats genom olika organisatoriska åtgärder, utbildnings- ochmaterielinsalser saml intensifierat samarbete med polis och utländskatullmyndigheter. Vidare har viss personalförslärkning erhållits. /78 beräknades medel för nio nya tjänster inom ,1 årets budgetproposition (prop, 1977/78:100 bil. 14) har föreslagits medel förytterligare åtta tjänster till södra tullregionen. Tullverkels åtgärder harframför alll tagit sikte på all dels inrikta verksamheten mot den organiseradenarkolikasmugglingen,dels höjaeffekten i tullbevakningen genom utveckling avkonlrollmetodiken. Tullensunderrättelsetjänst, dvs. systemet för vidarebefordran av iakttagelser ochspaningstips, spelar en central roll när del gäller alt bekämpanarkotikasmuggling. Den leds centralt av tullstyrelsens bevakningsbyrå och harsuccessivt byggts ut. Verksamheten bedrivs i nära samarbete medrikspolisstyrelsen och andra länders tullspaningsorgan. Den kompletteras avregionalt och lokalt inrättade kontroll- och tullkriminalgrupper. Genomomprioriteringar förstärktes dessa grupper, särskilt på de slora infarisortemai , i samband med omorganisation . Dessagrupper, som utnyttjas såväl för narkolikabekämpning som för smuggelbekämpningi allmänhet, omfattar ca 475 man exklusive personalreserv. Genomspecialutbildning för lullkriminalledare, spanings- och utrednings-personalsaml genom undervisning i smuggelbekämpning och narkolikakän-nedom på flertaletav lullskolans kurser har en ytterligare effektivisering av åtgärderna motnarkotikasmugglingen kunnat uppnås. En särskild narkoli-kahandbok förtulltjänstemän har utarbetats. Påden materiella sidan har en betydande upprustning skett ,främst i fråga om sambandsmedlen (radio, telex, bildöverföringsapparater) menäven närdet gällt anskaffning av nya och snabba bevakningsbålar, ökadmotorisering m, m. Insättandet av narkotikahundar - f n, disponerar tullverket20 sådana hundar - försök med narkotikadelektorer och genom-lysningsapparaturhar likaså förbättrat kvaliteten i kontrollverksamheten. Delinternalionella tullsamarbetet har inneburit ett allt mer ökal utbyte av Prop.1977/78:105 11 underrättelserom smuggling, uppföljning av smugglingsläget och gemensamma kontrollakiionermed skilda länder. Detla sker inom ramen för del internationellatullsamarbetsrådeis(CCC:s) verksamhet, har slutit ett tullsamarbelsavtalmed , Liknande avtal förbereds inom det nordiskalulladminislrativa rådet mellan de nordiska länderna, bl, a, för att lägga enfastare grund för uppdagande av tullbedrägerier m, m. Mellan de nordiskaländerna existerar vidare sedan mitten av 1950-talel ett fast etableratsamarbete på bl, a. tullkriminalområdet. Vid år 1977-rådetomfattar drygt 80 länder-antogs en konvention om ömsesidigt administrativtbistånd för atl förhindra, utreda och beivra tullbron, haraktivt medverkat vid utarbetandet och tillkomsten av konventionen.