prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidareframhålls alt när man i exportfrämjande syfte skall konstruera ett svensktexporlkredilsystem, som skall ge de svenska exportörerna samma stöd somexportörerna i konkurrentländerna åtnjuter, måste man komma ihåg all iett slag vill försöka nå en nivå som andra i-länder arbetat med , förvissa länders del sedan 1%0-talels början. Utredningens förslag kan - om dejämförs med nuläget förde svenska företagen - framstå som långtgående, men dåbör erinras om all förslagen enbart syftar lill att svenska förelag skall fåsamma stöd från sina myndigheter som de utländska konurrenterna redan harerhållit . Genomalt, som utredningen föreslår, bibehålla del s. k. exportkredilslödet i enförbättrad form bör de samhälleliga kraven kunna bättre tillgodoses än genomatl man begränsar del statliga slödel till enbart genom SEK finansieradkreditgivning. Härigenom kommer också förelag och banker att stimuleras attarrangera exporlförsäljning och exporlfinansiering 1 utländsk valuta liksomatl söka nya finansieringskällor och metoder. Den föreslagna lösningen med tvåalternativa stödformer ger vidare statsmakterna möjligheter alt löpande styrainsatsema efler konstaterade respektive önskade effekter, liksom bällreunderiag för all besluta om hur framlida stödformer förexportkreditfinansiering bör utformas. Organisationernaanser dock atl utredningens förslag inte 1 någon större utsträckning löser demindre företagens problem vid export, och finner det därför angeläget attåigärder vidtas för alt lösa dessa förelags finansieringsproblem videxportaffärer. I sammanhanget erinras också om de säkerhetsproblem som demindre företagen ofta ställs inför efiersom de kan ha svårt atl få frambankmässiga säkerheter . 1977/78:155 29 och framförliknande synpunter på den mindre industrins export-kredilproblem. Förbundeninstämmer i övrigl med de synpunkter som framförts i Industriförbundsm.fl. organisationers yttrande över utredningens belänkande. , som också ansluter sig till Industriförbunds m.fl.organisationers yttrande framhåller all svensk rederinäring har behov all kunnatillgodogöra sig del föreslagna systemet såväl vid uthyrning avsjölransporltjänsler lill ullandel i fall då kontraktstiden överstiger två årsom vid försäljning av begagnade svenska fartyg lill utlandet när kredittidenöverstiger . Föreningen ansluter sig således helt till utredningensprincipiella krav all ell nytt exportkreditsystem bör kunna utnyttjas lika avalla kategorier av svenska förelag som exporterar varor och tjänster. finner utredningens förslag vara ägnat alt förbätlraexportföretagens konurrensförmåga och finner det synnerligen angelägel atl ettsyslem enligl förslaget Införs 1 syfte atl möta de i slort sett motsvarandesyslem som finns i andra länder. Liksom bl.a. fuUmäktige i riksgäldskontoret.Svenska bankföreningen, och m.fi. organisationerframhåller varvslnduslriföreningen vikten av all också export av fartyginkluderas i utredningens förslag. Varvslnduslriföreningenframhåller vidare all lån för finansiering under lillverknlngsllden också börkunna lämnas av SEK. Liknande synpunkter har framförts av m.fl. organisationer som också underslrycker vikten av atlslalsmakterna inle genom allmänna kredllpoll-liska åigärder allvarligtbegränsar bankemas möjligheter alt ställa erfor- j derllga medel tillförfogande. Detla skulle i stället kunna underlättas t. ex. i genom atlbankerna får generell räll alt löpande refinansiera sådan kreditgivningutomlands. SverigesExportråd är odelat positivt till uiredningens förslag. avslårfrån all göra mera detaljerade kommentarer ulan ansluter sig till vad somframförts i remissvaret från m.fl. organisationer. beklagar del faktum all statsunderstödd finansiering till ickemarknadsmässiga villkor förekommer som konkurrensmedel på ell flertalmarknader, men finner del angelägel all svenska förelags konkurrensförmågaskärps genom all motsvarande faciliteter ställs till dessas förfogande.Bortsett från vissa föreslagna kompletteringar är bankföreningen därför bereddatt tillstyrka atl del föreslagna systemet provas för den aktuellaförsöksperioden. Föreningen ansluter sig dock till de principiella synpunkteroch särskilda önskemål som framförs i ett särskilt yttrande från näringslivelssakkunniga och ledamöter. Bankföreningenanser det angeläget all svenska banker och exportföretag är kapabla alt medframgång uppträda på utländska kredilmarknader. Prop.1977/78:155 30 Denna bedömning förlorar inte sin giltighet därför altSverige temporärt vidtar långtgående åtgärder för atl ål svenska exportörerskapa med utländska konkurrenter likvärdiga möjligheter inom landet. Innan en utvärdering skett och slutligt beslul omstödformerna för ex-porikredilfinansieringen lagils, bör handlingsfrihetenbibehållas och de båda stödformerna tillåtas fungera parallellt och på likavillkor, så atl ett reellt underlag för utvärdering erhålls. Vidare är del medtanke på de omfattande svenska behoven av utiändsk upplåning väsentiigt enliglBankföreningens mening all bibehålla nuvarande kompetens och intemationellakontaktyta i finansieringsfrågor hos banker och större förelag, Detla kanfrämjas genom alt exportkredltslödel/bidragel ges en konkurrenskraftigutformning. Föreningen poängterar också nödvändigheten av atl dennuvarande arbetsfördelningen mellan SEK och affärsbankerna bevaras. Detta börinnebära alt SEK primärt utnyttjas för finansiering av bank-lill-bank ochbank-lill-köpare krediter saml all bankerna svarar för kredituppläggning ochhantering av den av SEK lämnad finansieringen och biträder vid SEK:s upplåningi utlandet. i (LO) motsätter sig inte atlde föreslagna exportstödjande åtgärderna genomförs, men konstaterar atl de ialla länder växande exporlkredilsubvenlionerna givetvis är en av många formerför den snabbt stigande protektionism som breder ut sig på allaväridsmark-nader. Enligt LO:s mening måste handelspolitiken bestämmas av att viå ena sidan inte skall leda utvecklingen mot protektionism men å andra sidaninle har råd all slå som de sista kvar på frihandelsskansen. Den iver som påolika håll ådagaläggs för att stödja svensk exportindustri inger LO vissabetänkligheter. Åven om inle har råd atl komma alllför långt efter iutvecklingen mot protektionism så måste en viss försiktighet iakttas så att viinte mer eller mindre oavsiktligt tar ledningen. Vidare måste vi undvika attivern leder lill mindre väl genomtänkta beslämmeler som ger företagen oavseddavinstmöjligheter på skattebelalamas bekostnad. () stödjer förslagetom inrättande av ell exporlfinansieringssystem, och förutsätter därvid atl manfrån svensk sida kontinueriigt kommer all följa förekommande intemationellaöverenskommelser på delta område. Samarbete med exporlkreditnåmnden (EKN) EKN konstaterar alt utredningen framhållit atl de av EKNtillämpade reglerna för betalningsvillkor bör vara vägledande vid detföreslagna nya exportkreditsystemet. EKN påpekar alt i de fall där EKN-garanlikommer att begäras får nämnden direkt tillfälle atl pröva affäremas förenlighetmed principerna för förskott, kredittider, lokala kostnader m.m. Om SEK genomförfinansieringen av en exportaffär utan EKN-garanli, är del såsom utredningensynes förutsätta erforderiigt alt samråd sker mellan SEK och 1977/78:155 31 EKNrörande godtagbara villkor för affären. EKN övervakar för svenskt vidkommandedels åtaganden enligl vissa OECD-regler om exportkrediter, dels dens. Nämnden betonar att för vissa typer av kreditaffärerfår stalsgaranti ej beviljas utan föregående konsultation med andra länder.Nämnden noterar att det torde vara ett allmänt svenskt Intresse att tidigareIngångna Intemationella överenskommelser respekteras även efter införandel avnya statliga stödåtgärder för exporten. Skullevid en viss affär en närmare bedömning behöva göras av konkur-renllägel påränlesldan synes del ligga närmast till hands atl EKN anlitas för detta, vilket1 så fall skulle Innebära att delvis nya mtiner behöver byggas upp inomnämnden. SEK:sstyrelse delar detta synsätt och framhåller i likhet med utredningen viklen aven ökad samordning av den statiiga slyrelserepresentationen i SEK och EKN.Fullmäktige i redovisar däremot en annan uppfattning. Del faktumall exportkredilnämndens bedömning av kreditvillkoren blir avgörande för SEK:skreditgivning lalar enligt fullmäktiges mening tvärtom för att de bådastyrelserna till sin sammansättning bör vara helt oberoende av varandra. Somtidigare har framhållits uppmärksammar flera remissinstanser behovet avstrikta riktiinjer för tiUämpningen av de föreslagna stödsystemen. Såväl avhandelspolitiska som stalsfinansiella skäl anses del angelägel altstödåtgärderna tillämpas på ell restriktivt sett under den föreslagna försöksperioden.Bl.a. fullmäktige i framhåller det nödvändiga i atl utvecklingen avsystemet noga följs både med tanke på att det kan få genomgripande och delvisnegativa effekter på kreditmarknaden i övrigt och framförallt med hänsyn tillall statens kostnader varken kan förutses eller ligger inom statens egenkontroU med mindre än att reglema ändras för verksamheten. Enligt fullmäktigesmening bör därför en översyn av reglerna ske redan efler såvida inte erfarenheternadessförinnan motiverar en revidering. understryker för sin del vikten av atl den föreslagnatreårsperioden bör ses som en prövotid, under vilken såväl statsmakter somnäringsliv bereds tillfälle all utvärdera de två stödformerna med avseende påinte bara stalsfinansiella kostnader utan också kreditanvändning,exportllllväxt, utländsk upplåning m. m. Delintemationella samarbetet för att stävja interna stödåtgärder har ännu intekommit så långt framhåller kommerskollegium. Beträffande export-subventionerhar däremot överenskommelser nåtts i flera olika sammanhang. Från svensk sidahar man sålunda - fömtom consensus-överenskommelsen som ju särskilt åberopas ibetänkandet - bl. a. att beakta åtaganden i , EFTA och avtal medEEC respektive . Prop.1977/78:155 32 KKfinner för sin del att de föreslagna åtgärdema med sina klara subventionsinslaginte överensstämmer med ovan nämnda avtal - bortsett frånconsensus-överenskommelsen. Delta är givetvis inte tillfredsställande motbakgmnd av den gmndinställnlng som man 1 dessa avseenden hävdar från svensksida. Kollegiet har emellertid förståelse för atl del 1 nuläget kan bedömasnödvändigt för Industrin alt ha möjlighet all erbjuda exportkrediter på viUkor somär jämförbara med vad andra länder kan erbjuda. Del är myckel som lalar för attutredningens bedömning av utvecklingen med en ökad export avkapitalvaror med inriktning på utvecklingsländerna är realistisk. Ett stärkandeav svensk exports fotfäste i dessa länder kan vara av största betydelse. Enexportsubventionering bör dock enligl kollegiets uppfattning i varje fall ejförekomma - annal än möjligen temporärt under exeptionella förhållanden - tillförmån för svensk export till EFTA-länder. KKframhåUer vidare all prövning i s. k. matchningfall liksom ev. stödåtgärderavseende handeln med EG- och EFTA-länder bör göras av regeringen. ÄvenLO ifrågasätter om det är nödvändigt alt ge förslagen om exporlkreditfinansleringen helt generell tillämpning. De anges ha störst betydelse för handeln medstalshandelsländerna och . Men för strävan all vidmakthålla frihandelnär våra relationer Inom den stora europeiska frihandelszon som så nyligenfullföljts av slörsla betydelse. Del synes därför LO väsentligt att inleäventyra detta resultat med nya exporlstödålgärder. LO finner därför atl delfinns skäl alt överväga särregler för exporten lill EG- och EFTA-länderna,innebärande lägre statligt exportkredilstöd med möjlighet all efler dispenstillämpa consensus-nivån. LOifrågasätter också om valet av kontraklvalula kan lämnas helt till köpare ochsäljare. En reell prövning är här ofrånkomlig. Enligl LO;s mening kan det varalättare atl nå ett avtal i en valuta vars värde kan förutses falla, varvid isjälva verket staten genom all svara för kursrisken tvingas subventioneraförsäljningen utöver den redan från början förutsedda räntesubventionen. Möjligheternaför SEK atl gardera sig genom upplåning 1 samma valutor är begränsade bl.a.genom att räntorna därvid mestadels blir väsentligt högre, ett förhållande somutredningen inle synes ha beaktat. Den generella kursriskgaranti somutredningen föreslår är enligt LO:s mening alltför omfattande och främmande förexportstödverksamheten. LO anser därför alt det i varje särskilt fall bör kunnapåvisas all konkurrenterna får sådant stöd från sina regeringar för all SEKskall få möjlighet atl medge sådan garanti. Behovetav ingående prövning gäller också vid s.k. matchning enligt LO:s mening.Svårigheten alt konstatera vad konkurrenterna verkligen får av sina regeringarkan här lätt leda lill all man accepterar villkor som andra konkurrenter i sintur uppfattar som alllför långtgående och föranleder krav på ytterligarematchning från deras regeringar. 1977/78:155 33 ställningslagande synes enligt fullmäktige i liggauppfattningen atl en generell kreditgivning enligt consensus-villkorvisserligen kan verka något mer kreditstimulerande än en diskretlonär prövningav kredilkonkurrensen vid varje exportaffär, men att kraven påconsensus-villkor ändå utgör en spärr mot en kraftig expansion av exportkreditgivningen.Fullmäktige vill inte bestrida att ett genereUt system enligt utredningensförslag besitter väsentliga fördelar framför ett system som kräver endetaljerad prövning. Likväl måste understrykas att del av utredningenföreslagna systemet medför åtaganden för staten, vilkas omfattning inte kanfömtses med någon säkerhet, men som kan bli betydande. EnligtfuUmäktiges mening kan systemet förväntas medföra alt den totalaexportkreditgivningen ökar vid given exportvolym, atl andra finansieringskällorän SEK föriorar i betydelse och ati kreditvillkoren inte längre blir föremålför förhandlng. För statens del ger en sådan utveckling anledning lillbetänkligheter eftersom staten ålar sig atl svara för såväl ränte-somkursrisker. För företagen blir därför också valet av offertvaluta llkgil-tlgt.Incitamenten torde därigenom också försvagas för SEK all uppnå bästa möjligaresultat 1 verksamheten. Fullmäktigei berör också de föreslagna kreditvillkoren för SEK:s kreditgivningoch framhåUer all utredningens förslag kan betraktas som ett maximialternativdå utfästelse om kredit lämnas kostnadsfritt och ränte- och kursrisker heltbärs av staten. Fullmäktige förordar en viss differentiering av räntevillkorenså alt utlåning betingar en procentenhet högre ränta änutlåning i utländsk valuta. Härigenom skapas incitament för företagen allofferera exporten i utländsk valuta med åtföljande mindre kursriskåtagandenför staten. Också finner del vara väsenlligl all dennamöjlighet till differentierad ränta noga övervägs. RRVpekar på ytterligare möjligheter att begränsa statens åtaganden. Verket finnerdel inle orimligt att en generell löftesprovision uttas av SEK:s låntagare äveni det nya stödsystemet. Härigenom minskas del statliga åtagandet vad avsereventuell löflesprovlsion för SEK. Erhållen provision kan även bidraga till täckandeav övriga administrativa upplåningskostnader inom verksamheten. Ocksåinförandet av en speciell administrativ avgift eller en generell kredilräntasom med en fast procentsats överstiger den s. k. consensus-ränlan är enliglverket tänkbara möjligheter till generella inskränkningar i subvenllonsnlvån.Andra exempel på begränsningar - som även kan utnyttjas för en mer selektivstyming av efterfrågan utgör möjligheten alt Införa varierande räntenivåer fören SEK-kredit beroende på val av konlraklsvaluta liksom möjlighetema tillkreditgivning i fastställda "valutamix". EttInförande av en allmän administrativ kreditavgift t.ex. baserad på uteslåendekreditbelopp skulle enligl RRV:s bedömning på ell naturligt sätt bl.a.bibehålla ett kommersiellt ansvar för SEK att 1 möjligaste mån 1977/78:155 34 begränsade administrativa kostnadema för systemet inom ramen för ett visstavgiftsuttag. Del bör 1 delta sammanhang även övervägas om en avgift ibeaktande av de slora kreditrisker som SEK med utredningens förslag kommer altikläda sig bör medge möjlighet lill erforderiig konsolidering inom bolaget.RRV bedömer det för sin del som lämpligt all i detla fall la ut en särskildgenerell admlnistrallonsavgift ulan alt därmed ta ställning lill behovet avsubvenlionsnivå 1 del föreslagna systemet. organisationer motsätter sig tanken på differentieraderäntor eller överhuvudlaget sådana begränsningar i kreditvillkoren som skullemedföra att exportföretagen får högre genomsnittliga cefinansieringsränlor ände föreslagna consensus-räntoma. Från organisationernas sida hävdas alt detlaskulle innebära alt man gick ifrån grundtanken 1 uiredningens direktiv,nämligen atl skapa konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska förelagpå exportkredllområdel. exportråd understryker för sin del viklen avatt också export till i-länder omfattas av de föreslagna stödåtgärderna. RRVunderstryker osäkerheten 1 utredningens beräkningar av kreditramens storlekoch framhåller all frågan om 1 vilken utsträckning del föreslagna utvidgadestatliga stödet kan leda tiU en jämfört med i dagslägel ökad exportvolym ochäven utvidgad exportkredilgivning inte närmare har berörts av utredningen. Enutvidgad kreditgivning synes enligl RRV kunna inträffa då företagen i mångafall kan uppleva del förmånligare alt med det föreslagna stödsystemet som hjälpt. ex. refinansiera en Ivåårskredlt 1 stället för att offerera med en kortarekredit som ej kan bli föremål för motsvarande refinansleringsslöd. RRV hållerdet för sin del inle osannolikt atl den av utredningen föreslagna kreditramenkan vara för liten i förhållande lill efterfrågan. Om delta skulle bli falleluppslår en situation som leder till köbildning och eventuell prioritering avkredilansökningar. Enligt verkels bedömning torde svårigheter föreligga att iett generellt system av den karaktär som utredningen föreslår finnaändamålsenliga och för SEK lätthanterliga prioriteringsgrunder i en situationdär begärda krediter överstiger tillgänglig kredilvolym. Ett administrallviförfarande med kösystem o. dyl. är uppenbariigen inle rationellt. Å andra sidanär del enligl RRV:s uppfattning väsentiigt atl de statiiga åtagandena i möjligastemån kan överblickas och atl de inle på ett svårförulsebart sätt volymmässigttvingas all ökas under den föreslagna försöksperioden. Det bör emellertidunderstrykas all de stalsfinansiella effekterna av del samlade statliga ränte-och kursåtagandel i del föreslagna systemet inle kan bedömas ens inom den avutredningen föreslagna kreditramen. LiksomRRV efter\y ser fullmäktige i en bedömning av i vilkenutsträckning den föreslagna vidgning av exportkredilstöd kommer atl innebära enökning av den totala exportkreditgivningen. 1977/78:155 35 avserför sin del all frågan om 1 vilken omfattning den föreslagna vidgningen avSEK:s verksamhet skulle innebära en nelloökning av exportkredilgivningeUer enbart en överflyttning till SEK av en del av den kreditgivning som nusker från exportörer och banker. Rimligen bör förslaget medföra en totalt settökad volym av svenska exportkrediter enligt fullmäktiges uppfattning. Iförhållande till nuläget får alltså förslaget - åtminstone i initialskedet -till effekt dels ett totalt sell ökal behov av svensk upplåning utomlands, delsen överflyttning från banker och förelag av sådan upplåning till SEK. Styrelseni SEK delar 1 likhet med många remissinstanser den av utredningen framfördauppfattningen atl kreditramen kan behöva justeras . Försin del finner emellertid styrelsen del vara sannolikt all kreditramen måsteutökas redan 1 början av försöksperioden och pekar därför på möjligheten altgöra en uppräkning av ramen före systemets ikraftträdande för all köbildningeller prioritering av låneansökningarna skall kunna undvikas. Skulle ramen visasig vara för liten bordet ankomma på stalsmaklema all ange de kriterier somskall användas för prioritering av låneansökningarna. organisationer delar denna uppfattning och anser del önskvärt alt ramenredan från början sätts till 12.000 milj. kr. istället för, som föreslagits avutredningen, 10,000 milj, kr, Ilikhet med bl, a. RRV ulgår konjunkturlnstitulet ifrån alt kreditramen skallkunna anpassas på sådant sätt atl exportföretagen 1 tillämpliga fall kan räknamed all få tillgång till kreditutfästelse från SEK. Skulle del inte visa sigmöjligt skulle åtskilligt gå förlorat av den med förslaget avseddastimulanseffekten, som en mera selektiv prövning skulle ställa heltandra, dvs. i hög grad ökade, krav på utredning av ärendena. För dekredilsökande skulle delta givetvis innebära tidsutdräkt och osäkerhet. Härtillkommer risken atl en selektiv behandling inom SEK av kredilansökningar kankomma all medföra att kortsiktiga sysselsätlningslntressen får prioriteras iförhållande till överväganden med avseende på utvecklingen av stmktur ochsysselsättning på . Arbetsmarknadsstyrelsenfömtsätter för sin del att man vid en eventuell justering av den föreslagnakreditramen även lar hänsyn tiU sysselsättningspolitiska synpunkter. Också vidprövningen av enskilda ärenden bör, med beaktande av övriga omständigheter,särskild hänsyn tas till effekterna på sysselsättningen, framhåller AMS, somdock inte är enig på denna punkt. Enligtstatens industriverk kan del inte uteslutas all det föreslagna rambeloppetsstorlek kommer alt Innebära en begränsning som nödvändiggör en prioritering avkreditgivningen. I sådant fall ulgår verket ifrån alt denna görs utifrånsamhällsekonomiska överväganden. Förekomstenav dubbla stödformer erbjuder, enligt , fördelen atlredan under prövoperioden tillåta sådana förändringar i finansleringsvillkorenall efterfrågan på statsunderstödd finansiering 1977/78:155 36 kanminskas eUer förskjutas mot endera stödformen. Om den uppsatta kreditrameneller godtagna stalsfinansiella kostnader hotar all överskridas, finnerbankföreningen förändringar i finansieringsvillkoren vara att väsentligtföredra framför någon form av kö- eller ransoneringssystem, som försvårarföretagens planering och minskar deras möjligheter alt vid förhandlingar räknamed atl ha tillgång till en viss finansiering. Denföreslagna ramen torde inte vara av praktisk betydelse anser fullmäktige iriksbanken. Finansieringssystemet utmärks av att SEK är skyldigt att ställamedel till förfogande för alla exportaffärer där consensus-vlU-koren är uppfyUda.Någon annan prövning eUer urvalsförfarande kommer inte Ifråga för SEK:s del.Inte heUer kan köbildning godtas eftersom större delen av kreditgivningengmndas på utfästelser om utbetalning . Skulle systemetvisa sig vara mer kreditstimulerande än förutsett och rambeloppet såledesförbrukas än har stalsmaklema all välja mellan allvidga ramen eller alt ändra villkoren för statens åtagande. OcksåTCO bedömer det sannolikt atl kreditansökningarna kommer atl överskrida den avutredningen förslagna kreditramen, varvid en prioritering måste ske bland deIfrågavarande ansökningama. TCO anser all 1 en sådan situation bör sådanaprojekt förmånsbehandlas där effekterna från sysselsättningspoUtiska,regionalpoiitiska eller näringspolitiska utgångspunkter bedöms särskiltbetydelsefulla. För atl underlätta en sådan bedömning bör ansökan omexportkredit åtföljas av sysselsällningsplaner och beskrivningar av den medexportören förknippade produktionens fördelning på egentillverkning,underleverantörer, utländsk respektive inhemsk produktion. Ansökan omexportkredit bör enligl TCO:s mening automatiskt åtföljas av yttrande frånberörda fackliga organisaloner. Utredningenföreslår atl en åriig prövning av statens ränte- och kursrisk-åtagande sker hosregeringen. Härigenom säkerställs en samlad bedömning av SEK:s totala ränte-och kursriskengagemang. RRV delar denna bedömning och finner del lämpligt allSEK:s medeltilldelning som följd av det statliga åtagandet sker årsvis iefterskott. RRV delar även utredningens bedömning av hur ellavräkningsförfarande bör kunna ske men vill peka på all utredningens förslagtill marknadskompensallon till SEK synes Innebära en kompensation även avnormal räntemarginal, dvs.