prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Starkare än tidigare framträder också spridningenmellan olika företags finansiella läge och ianspråktagandet av rörelsekréditertUl kris- drabbade men livsdugliga företag. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 39 Bostadsbyggandethar mött vissa kreditsvårigheter, som dock lösts genom diskussionermellan myndigheter och olika grupper av banker. planeras ettproduktionsprogram som ligger klart högre än föregående år. Dess genomförandefår inte försvåras genom rubbningar i kredittillförseln. somdessa krav ställs på kreditmarknaden gäller emellertid att den balans som efterdevalveringen rått på valutamarknaden inte får hotas genom en alltför starkkreditexpansion och likviditetsökning. Balansen bygger bl. a. på att företagoch kommuner till en del täcker sina upplåningsbehov utomlands. Det gällerhärvid såväl lång-, och medel-fristig upplåning som den kortfristigafinansiering som sker genom handelskrediter. Erfarenheterna från tidigare årvisar att en snabb kreditexpansion i leder till ett avtagande intresseför utlandsupplåning. Att uppnå dessa målunder 1978 försvåras av att statens budgetunderskott ökar starkt och attallmänna pensionsfondens tillväxt minskar eller i bästa fallstagnerar. Det statligabudgetunderskottet beräknas för uppgå till ca 33 miljarderkr. Även om en betydande del av detta underskott kommer att motsvaras avstatiig utlandsupplåning niåste huvudparten finansieras på den inhemskakapitalmarknaden, genom direkt upplåning hos allmänheten och i bankema. Omstaten inte själv svarade för en stor del av utlandsupplåningen, skulle statentränga ut andra kredittagare från den svenska kapitalmarknaderi. Konsekvensenskulle bli en starkt försämrad kapitaltillförsel tUl många se;ktorer, särskiltde som av olika skäl inte kan låna utomlands, vilket skuUe resultera i enkraftig neddragning av investeringsaktiviteten. Att allmännapensionsfondens årliga placeringar upphör att växa innebär att ingen av destora låntagargrupperna staten, kommimeraa, bostadssektorn, industrin kanöka sin upplåning i fonden utan att någonannan grupp minskar sin. En begränsad tUlväxt av de enskilda försäkringsanstalternasplaceringskapacitet ändrar inte denna bUd. Att motverka den likviditetsskapande effekten av statens ökadebudgetunderskott genom upplåning hos pensionsfonden ochförsäkringsbolagen skulle försvåra för bostadssektorn och industrin att fåsina kreditbehov täckta på kapitalmarknaden. Detta understryker vikten av attgöra än större ansträngningar att öka statens upplåning direkt frånallmänheten genom för detta ändamål utformade lånetyper. Allt pekaremeUertid på att det blir det svenska banksystemet som får stå för huvuddelenav den nödvändiga anpassningen genom köp av statspapper, en ökad andel av enstörre bostadsfinansiering och fortsatt kreditgivning tiU industrin. Dettaförutsätter att bankerna i sin verksamhet än mer medvetet inriktar sig på deur samhällsekonomisk synpunkt viktigaste ändamålen. Stark återhållsamhet krävsaUtjämt i kredit- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 40 Affärsbankerna kommer även, liksom också Investeringsbankensamt vissa mellanhandsinstitut att ha en fortsatt viktig roll att spela somkanal för utlandskrediter tUl företag som inte med fördel kan låna utomlands ieget namn. Det växandeunderskottet i budgeten betyder i och för sig att likviditeten i ekonominökar. Detta är den monetära spegelbUden av den expansiva effekt somfinanspolitiken har. Om budgetunderskottet finansieras genom att tränga undanandra kredittagare resulterar det i en mycket stram kreditpolitik som motverkardet stöd tiU efterfrågan i ekonomin som finanspolitiken utgör. Genom att enbetydande del av den statliga upplåningen måste ske i bankerna ökar dessaslikviditet och kreditkapacitet. Utrymmet för en kreditexpansion i bankemabestäms dock av de likviditetskrav som stäUer. SkaU intekreditpolitiken bli alltför restriktiv får dock inte bankemas kreditkapacitetbegränsas så hårt att industrins och bostadssektorns kapitalbehov äventyras. Tillgång pålånemedel för industrin är dock långtifrån en tillräckUg förutsättning för enökning av industrins investeringar. Av större betydelse är f. n. attinvesteringsviljan är svag, tiU följd av låg lönsamhet och svag soliditet. Ettökat behov av krediter för att upprätthålla likviditeten i företagen och föratt finansiera en växande export kan Ukväl fömtses. När Sverigeför i större skala börjadelåna utomlands var det naturUgt att i första hand låta företagen svara förupplåningen. Företagen svarade för huvudpartenav den totala medel- och långfristiga utlandsupplåningen uppgående till ca 10miljarder kr. En inte oväsentlig del av upplåningenskedde mot statliga garantier och av statliga företag och institut. Kommunernastod för ca 1 mUjard kr. Allt eftersom företagen dragit på sigstora utländska skulder och deras finansiella ställning försvagats, har detinte varit möjligt för företagen att svara för lika stor andel av den kraftigtväxande totala upplåningen som . Det var därför nödvändigt att stateni början av 1977 själv började ta upp utländska lån. Av en beräknad totalutiandsupplaning om ca . lånade staten inkl. riksbankensjälv upp inemot 10 mUjarder kr. En inte oväsentlig del av den icke direktstatiiga upplåningen gjordes av statliga företag, hel- eUer halvstatiigainstitutioner eUer med statsgaranti. Även fortsättningsvis bör denutländska upplåningen så långt som möjligt spridas på flera olika slag avlåntagare. Därmed blir det lättare att placera en stor total upplåning. Det äremellertid inte önskvärt att ha alltför många små låntagare som var för sig gårut på de utländska lånemarknaderna, eftersom det då kan uppstå risk för attlandets totala utnyttjande av existerande lånemöjligheter inte sker på bästasätt. Det är bl. a. av detta skäl som endast låter de störstakommunerna själva ta upp lån. Även om företag, de största kommunerna och kom- 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 41 munlåneinstitutenmåste bidra med en betydande utiandsupplåning , kan degivetvis inte svara för hela upplåningsbehovet. Staten förutses därför underdet framförliggande året fortsätta att låna betydande belopp utomlands. Som jagtidigare redovisat kommer sannolikt den internationella konjunkturen att varasvag också . En viss förstärkning i förhållande till 1977 kan dockväntas. Av det skälet kan en viss återhämtning av efterfrågan på svenskaexportprodukter förutses. Den inhemskaefterfrågan kommer att dämpas. På flertalet områden kommerinvesteringsaktiviteten att dras ned, som den statiiga och privatakonsumtionen väntas minska. Däremot fortsätter den kommunala aktiviteten attexpandera mycket kraftigt också . Avvecklingen av de uppdrivna lagrenfortsätter att verka starkt dämpande på produktionen, som totalt sett väntasöka svagt. För sysselsättningen i vårt land innebär detta fortsattapåfrestningar. Den svaga inhemskaefterfrågan och den konkurrensförbättring som växelkursförändringarna innebärger en låg import och medverkar tUl att handelsbalansen blir bättre än för1977. Jag har redogjort för att de vidtagna åtgärderna tar viss tidatt slå igenom. Bytesbalansen torde därför inte uppvisa någon förbättringförrän 1979. I tabell 8 och 9redovisas försörjningsbalans och bytesbalans. En detaljerad genomgång avutvecklingen för de där presenterade komponenterna sker i den prehminäranationalbudgeten, som fogas som bUaga till finansplanen. Jag vill emellertidredovisa några huvuddrag i den förutsedda utveckUngen. De totala fastainvesteringarna väntas minska i volym 1978. Därmed skulle de totalabmttoinvesteringarna minska volymmässigt . Liksom under.1977 är det framför allt maskininvesteringarnasom utvecklas svagt, medan byggnadsinvesteringarna beräknas öka ett parprocent i förhåUande tiU nivå. Nedgången iinvesteringsvolymen sammanhänger främst med den svaga investeringsverksamheteninom industrin. Industriföretagens investeringsplaner pekar på enlika stark nedgång i industrins investeringsvolymsom , eUer med . Det låga kapacitetsutnyttjandet ochden starkt pressade lönsamheten kommer trots vissa förbättringar iavsättningsmöjligheterna under loppet av 1978 att verka bromsande påindustriföretagens investeringsbenägenhet. Minskningen avindustriinvesteringarna väntas bli mest framträdande för basindustrier som jäm-och stålverk samt massa- och pappersindustri, medan nedgången inte väntas bliUka brant för verkstadsindustrin. Även inom stora delar av detövriga näringslivet är investeringsviljan Prop.1977/78:100 Bilagal Finansplanen 42 -2,4 -3,6 -1,3 -2,6 -0,1 -3,4 -1,5 -6,2 -8,1 -15,2 -14,9 Statliga myndigheter och affärsverk -9,0 (-2,2)> (-1,1)' -1,3 -1,0 -0,4 -2,6 -0,2 -2,6 -0,1 ' Lagerinvesteringarnas förändring i procent avföregående års bruttonationalprodukt. Milj.kr., löpande priser Exportav varor Import av varor Övriga tjänster, netto Bytesbalans -10 511 -16 095 -16 945 svag.Den privata konsumtionens minskning verkar självfallet återhållande påinvesteringarna inom handeln . I kombination med ett försämratfinansiellt läge väntas detta leda till att investeringsvolymen inom handel m.m. minskar efter de senaste årens relativt gynnsamma utveckling. Sammantagetberäknas investeringama i näringslivet minska med . 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 43 Genom en vändninguppåt i fråga om bostadsinvesteringarna och en fortsatt betydandeinvesteringstillväxt för kommunerna förutses emellertid nedgången i den totalainvesteringsaktiviteten inte bli lika stor som . Ökningeni de kommunala investeringarna är helt att hänföra till fortsatt ökning avbyggnadsinvesteringarna. Av särskild betydelse är det omfattandebarnstugebyggandet. Den av regeringenföreslagna höjningen av statsbidraget till byggnadsprojekt som beredskapsarbetenbidrar tiU en ökning främst . Bostadsbyggandetsomfattning har, som jag har nämnt, kommit ner på en nivå som understiger vad som kan bedömas motsvara det långsiktigabehovet. För att stimulera bostadsbyggandet har regeringen i flera omgångarunder 1977 höjt lånetaket för statliga lån. För att medge en smidigare anpassning till byggkostnaderna kommer vidare i framtidenlånetakshöjningar att knytas till en indexserie för byggprisutvecklingen.Justeringar kommer därför att ske oftare. Enligt konjunkturinstitutetsbedömning kommer dock igångsättningen att stanna vid 51 000 lägenheter 1978.För att stimulera igångsättningen föreslår regeringen att bostadsräntan sänksmed för både flerfamiljshus och småhus från . För egendel räknar jag därför med en igångsättning på upp emot 60 000 lägenheter under1978. Inräknat en viss ökning avombyggnadsverksamheten kommer bostadsinvesteringarna då att öka meddrygt . Den lageravvecklingsom inleddes väntas fortsätta , vilket kommer att verkahämmande på industriproduktionen. Totalt sett beräknas lagren minska med 4 å 5miljarder kr. i löpande priser . Detta innebär volymmässigtett efterfråge-bortfall mellan åren motsvarande av bmttonationalprodukten. Den offentiigakonsumtionen väntas öka med och tillväxten kan i sin helhetåterföras på en fortsatt expansion i den kommunala sektorn. Den tungt vägandekommunala konsumtionen förutses sålunda komma att öka 1978. Dettatorde innebära en minst lika starkexpansion 1978 av den kommunala sysselsättningen som 1977; ökningen torde bliav storleksordningen 50 000 personer. Även inom den statliga sektorn väntassysselsättningen i antal personer räknat öka något, men genomarbetstidsförkortning och minskade materialinköp beräknas den statligakonsumtionen minska med . Den privatakonsumtionen kan väntas fortsätta att minska i volym även . Medutgångspunkt i den av konjunkturmstitutet schablonmässigt antagnalönekostnadsökningen på 1978 och med de antaganden om inkomstöverföringar,skatter, priser etc, som redovisas 1 den preliminära nationalbudgeten, skullehushållens reala disponibla inkomsterminska med . Med hänsyn till de sjunkande realinkomsterna har envolymminskning förutsatts komma att ske även för den privata konsumtionen.Nedgången har satts till . 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 44 der att sparkvoten förutsättsminska med efter en uppgång 1977 . Som jagframhåUit tidigare kan man förvänta en viss förbättring när det gällerexportutsiktema. Visserhgen förutses ingen nämnvärd förstärkning av detinternationella konjunkturläget. Men den relativpris-sänkning för de svenskaexportvarorna som ägt mm efter kronans devalvering ger anledning att redan för1978 räkna med en viss ökning av den svenska exportens marknadsandelar. Somframgår av tabell 8 förväntas den totala varuexporten öka från 1977till 1978. Utvecklingen av de relativa priserna kan väntas medföra snabbarevinster av marknadsandelar för råvaruexporten än vad som antagits gälla förbearbetade varor. Genom att marknaderna för flertalet svenska exportråvarorväntas bli tämligen svaga, kommer emellertid råvamexporten ändå att stiga någotlångsammare än exporten av bearbetade varor. Bland varugrupperna är det främstexporten av massa och papper samt skogsbraksprodukter som väntas ökaförhållandevis snabbt. Mot bakgmnd av densvaga utvecklingen av den inhemska efterfrågan väntas importen fortsätta attminska. Nedgången har beräknats till . Härigenom kommer utvecklingen avden reala handelsbalansen att bli påtagligt positiv . Trots attimportpriserna växer avsevärt snabbare () än exportpriserna (), framförallt som en följd av augustidevalveringen 1977, kommer ändock handelsbalansen ilöpande priser att förbättras med ca . 1978 och uppvisa ettunderskott på ca . (tabell 9). Prognosen presenteras mera idetalj i sammanfattningskapitlet i den preliminära nationalbudgeten. Iprognosen har förutsatts att priset på råolja förblir oförändrat under detförsta och att importnivån , med hänsyn bl. a. tiU densvaga importutvecklingen , blir något lägre än vadkonjunkturinstitutet räknat med. Till följd avsvårighetema för svensk rederinäring har sjöfartsinkomsterna legat på en lågnivå . väntas sjöfartsnettot ligga kvar på samma nivå somunder 1977. Turistnettot torde försämras med ytterligare ca 0,4 miljarder ki-.Nettotransfereringarna till utlandet, dvs. biståndet till utvecklingsländerna,räntebetalningar på utiändska lån m. m., väntas ge ett underskott på hela 8,3mUjarder kr., vilket är en försämring med . från 1977.Sammantaget innebär detta att bytesbalansen 1978 skulle uppvisa ett underskottpå , dvs. endast något mer än 1977. Som redan sagts tar deten innan de positiva volymeffekterna från devalveringen blirtUlräckligt starka för att upphäva de mera omedelbara negativa priseffekternapå utrikeshandeln av ändrade kursrelationer. förutses däremot en klarförbättring i bytesbalansen. I sammanhanget bör upprepas att de faktiskabytesbalansunderskotten 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 45 Procentuell volymförändring från föregående år -1,3 -3,5 -2,4 kan vara lägre, beroende bl. a. påunderrapportering av likvider för tjänsteexport. Detta kan till en del utgöraen förklaring till den s. k. restposten. Konsumentprisernaväntas stiga med under loppet av 1978, inräknat effekterna av de föreslagnahöjningarna av vissa punktskatter. Det är en avsevärd nedtrappning avökningstakten . Bmttonationalprodukten väntas öka endast obetydligtfrån 1977 till 1978. Beräkningen från användningssidan antyder en ökning med0,. Räknat från produktionssidan förutses enligt den preliminära nationalbudgeten(tabell 10) en något större uppgång 1978, eller . Med de antagandensom kan göras om produktivitetens utveckling torde den fortsatt svagaproduktionsutvecklingen få negativa effekter på arbetsmarknaden. Efterfrågan påarbetskraft minskar. Å andra sidan kommer utbudet av arbetskraft också attminska, som ett resultat främst av införandet av den femte semesterveckan. Riskfinns för en viss ökning av arbetslöshetenunder vissa perioder eller inom vissa regioner, yrkesgrupper etc. Därförskall självfallet arbetsmarknadspolitiska insatser sättas in med kraft för atthåUa uppe sysselsättningen. Full sysselsättning, rimlig prisstabilitet,ekonomisk tillväxt, rättvis inkomstfördelning och regional balans ärcentrala mål för ekonomiska politik. En nödvändig förutsättning föratt kunna nå dessa mål är att uppnå jämvikt i bytesbalansen. Under de senasteåren har emellertid vår balans gentemot omvärlden starkt försämrats. Inflationenhar stigit till en oacceptabelt hög nivå.ProduktionsutveckUngen har avstannat; industriproduktionen har minskatunder . Endast genom betydande arbetsmarknadspolitiska satsningarhar sysselsättningen kunnat hållas uppe och en ökning av arbetslöshetenundvikas. När denekonomiska politiken i inriktades på att hålla den inhemskaefterfrågan uppe, byggde detta på förhoppningen att vi därigenom skulle kunnaöverbrygga den internationeUa lågkonjunkturen 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 46 och därefter haka på en väntad starkkonjunkturuppgång. Återhämtningen i världsekonomin och under1976 gick emellertid långsammare än man räknat med. Även år 1977blev en besvikelse. Att de grundläggande förutsättningarna för den svenskaöverbryggningspolitiken brustit, utgör alltså en av förklaringarna till våraproblem . Flera av de åtgärder som vidtagits fick därigenomkonsekvenser som visade sig bli motsatta dem som eftersträvades. De överlagersom med hjälp av lagerstöd byggdes upp för avsättning närden internationella efterfrågan ökade, blev i stället en belastning. Denlageranpassning som blev nödvändig i det svaga efterfrågelägetledde till en begränsning av produktionen och ökade påfrestningar påarbetsmarknaden. Den stagneradeproduktionsutvecklingen beror dock i än högre grad på att det svenskanäringslivets konkurrenskraft successivt försvagats. Detta sammanhänger främstmed de stora kostnadsökningar som ägde rum framför allt ochmed nedgången i produktivitetstakten. Arbetskraftskostnaden per produceradenhet ökade därigenom väsentiigt mycket mer i än i vårakonkurrentländer. Svenska exportörer tvingades höja priserna mer änkonkurrenterna. Vår industri drabbades av ökad konkurrens frånu-länder som på vissa områden snabbt byggt upp tekniskt avancerad produktion.Resultatet har blivit att den ökning av den samlade världshandeln som ägde rumdessa år i stor utsträckning gått förbi. Vi förlorade marknadsandelarbåde utomlands och på vår egen hemmamarknad. De snabbtväxande bytesbalansunderskotten sammanhänger till väsentlig del härmed.Sambandet meUan utvecklingen av de relativa kostnaderna och priserna å enasidan och marknadsandelar å den andra är otvetydigt. beräknasbytesbalansunderskottet komma att uppgå till . Sedan oljekrisenhar de samlade underskotten gentemot omvärlden kommit att uppgå till 37miljarder kr. Även prisutvecklingen,dvs. inflationen, i har naturligtvis ett direkt samband med ökningen avvåra arbetskraftskostnader. Kostnadsökningarna som under de två åren 19751976uppgick till är självfallet helt oförenliga med en lugn prisutveckling inte minst när industriproduktionen minskar. Den s. k.överbryggningspolitiken fördes under bred politisk enighet. Med deförutsättningar som var för handen efter oljekrisen framstod den som riktig.Och lyckades tiU skillnad från flertalet andra länder inom OECD-områdetundvika en BNP-minskning 1975. Då de förväntningar politiken byggde på inteinfriades, kom våra problem att skjutas och att förstoras. Detbesannades att förutsättningen för att ett land utan vådliga följder för dessutrikesbalans skall kunna upprätthålla en högre efterfrågan än omvärlden är attdess kost- 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 47 hade vi en lägre BNP-tillväxt änflertalet med oss jämförbara länder. Så kommer sannolikt att bU fallet ocksåunder 1978. Den frist vi skaffade oss ledde också till att den ekonomiskahandlingsfriheten nu är mindre än vad den eljest skulle ha varit. Mot denbakgrund jag här tecknat, har den ekonomiska politiken utformats. Dess viktigaste kortsiktiga mål är att bryta stagnationen påproduktionssidan. Stigande produktion, förbättrad produktivitet och ökadtillväxt i vår ekonomi utgör en förutsättning för att klara sysselsättningen.För att den svenska ekonomin skall återvinna sin styrka på något längre siktmåste satsningar göras för ytterligare stimulans av den tekniskt industriellautvecklingen. Genom samlade insatser inom företagsamhet och forskning måsteinnovations- och produktutvecklingen fördjupas och inriktas på att stärkaSveriges internationella konkurrenskraftoch dess ställning som industrination. Vi bör ta tUlvara de avsättningsmöjlighetersom öppnas på de nya marknader som successivt växer fram. Vårtekonomisk-politiska handlingsutrymme begränsas av de växandeunderskott i bytesbalansen som vi ådragit oss . Tanken på att vigenom inhemsk efterfrågepolitik skulle kunna "konsumera oss" ut urdagens svårigheter är helt orealistisk. Vi kan t. ex. inte bortsefrån omvärldens sannoHka reaktioner gentemot en sådan politik som bl. a.skulle kunna ta sig uttryck i skärpta svårigheter att finansiera vårt därmedökande bytesbalansunderskott. Beslutet att skriva ner den svenska kronans värdeoch att lämna valutasamarbetet inom den s. k. valutaormen syftade tillatt stärka den svenska industrins internationella konkurrensförmåga. Effektivtskrevs kronan ned . För att begränsa konsumtionen och hållatillbaka importen vidtogs vidare ett antal åtstramningsåtgärder, bl. a. enhöjning av mervärdeskatten. Sänkningen av den allmänna arbetsgivaravgiften avser att begränsaarbetskraftskostnadsökningen . Devalveringenhar redan haft positiv effekt, även om det dröjer innan man kommer att kunnaavläsa en förbättring i bytesbalansen. beräknas exporten volymmässigtöka jämfört med en minskning på . Att detta inte leder tiU någon förbättring av bytesbalansen sammanhängermed att importpriserna ökar snabbare än exportpriserna. På kort sikt försämraren devalvering de s. k. terms of trade. Som jag framhöU i höstens propositionom inriktningen av den ekonomiska politiken,kan vi nu räkna med en klar förbättring av det volymmässiga förhållandetmellan export och import i jämförelse med . I fråga om den internationellautvecklingen är osäker- 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 48 Vi kan inte räkna mednågon mer markant vändning uppåt. Den prognos jag redovisat i det föregåendeutgår från att en omläggning av den ekonomiska politiken i mer expansivriktning kommer att visa sig ofrånkomlig i de viktigaste : Dettaär en fömtsättning för att de mål för utvecklingen som uppställts i de olikaländerna skall kunna förverkligas. Skulle den ekonomiska politiken inte ges ensådan mer expansiv prägel, måste produktionsutvecklingen i flertalet länderberäknas bli mycket svag. I detta perspektivär utrymmet för löneökningar i vårt land starkt begränsat. Min exportprognosförutsätter en förbättring av relativa kostnadsläge. En sådan ärnödvändig för att jämvikten i bytesbalansen skall kunna återställas på sikt.En förstärkning av vår internationella konkurrenskraft är likaledes nödvändigför en uppgång i industrins nuvarande alltför låga kapacitetsutnyttjande. Denöverkapacitet som föreligger har aUvariigt försämrat lönsamheten ochinvesteringsbenägenheten inom näringslivet. Ytterst går detta ut översysselsättningen. Den skattesänkning som fattade beslut omunder hösten torde underlätta avtalsuppgörelsen. Den ekonomiskapoUtiken 1978 ställs inför svåra avvägningar mellan kraven på expansiva och åtstramande finanspolitiska åtgärder. Sett medutgångspunkt från budgetsaldot och statsbudgetens bidrag till dentotala efterfrågan blir politiken förhåUandevis expansiv. Betraktar vi emellertidutgifterna för konsumtion och investeringar kan det konstateras attbudgetarbetet har präglats av stramhet. Den statliga konsumtionen minskar t.o. m. något i volym. Ökningen av den statliga sektorns investeringar stannarvid . Den offentligasektom tar i en större del av de samlade tillgångarna i anspråk än vadfallet är i flertalet andra länder. Skattebelastningen har fått sådan tyngdatt möjligheterna att åstadkomma åtstramande effekter genom ytteriigareskattehöjningar utan negativa följder för prisutveckUngen och tillväxten harblivit alltmer begränsade. En omprövning och förnyad prioritering av olikaoffentliga åtaganden kommer därför att bli en allt nödvändigare förutsättningför nya reformer.