prop · G10374 · 1977-12-31 00:00:00 — och anser det viktigt att detarbetsställebegrepp som kommer att användas i yrkesskadestatistiken går attkoppa till de arbets-stätlebegrepp som skatt användas inom ett kommande arbetsstätleregisterom riskfaktorer. Utredningsförslaget att indelningen av verksamheien vidarbetsställen i fortsättningen skall ske enligt standard för svensk näringsgrensindetning(SNI) och att centrala företagsregistret skatt utnyttjas i klassificeringsarbetetmottas posilivi av de remissinsianser som berört frågan. SCB ansluler sig tillförstaget att standard för svensk näringsgrensindetning skatt användas ochdelar vidare utredningens uppfattning att uppgifter om arbetad tid ochnäringsgren skatt hämtas från det centrala företagsregistret. LO påpekar attgenom att utgå från arbetsstället enligt standard för svensk näringsgrensindelningkommer man att kunna avläsa exempelvis skadefrekvensen inom olikaverksamhetsslag på arbetsslällenivä. Organisationen anser det angeläget att denförestagna näringsgrensindelningen ger en indelning som motsvarar olikaavtalsområden och understryker bl. a. därför vikten av att en noggrannregistrering kommer titt stånd. SIND och länsslyrelsen i Norrbollens län ärpositiva titt den förestagna knytningen av yrkesskadestatistiken titt denofficiellt vedertagna standarden för näringsgrensindelning. Nägra remissinstanser riktar uppmärksamheten på vissaproblem med standard för svensk näringsgrensindelning och centralaföretagsregistret. SPN framhåller att denna standard inte är lika detaljeradför statlig och verksamhet som den exempelvis är för industrin.Nämnden anser alt utredningen inte tagit tillräcklig hänsyn titt den statligsektorns pro- 1977/78: 74 21 blem och behov av uppgifter frän påpekar att verksamhet inte ingår icentrala företagsregistret på samma detaljerade nivä som industrisektorns. Ävensocialstyrelsen och arbetarskyddsstyrdsen anser det otillfredsställande attcentrala företagsregistret inte kan användas pä samma sätt för den offentligasektorn och föreslär därför att en förbättring av registret kommer till stånd. 4.4 Statistik och annan information Utredningens förstag att en fullständig årsstatistik medanalyser och kommentarer publiceras efter skadeärets ulgånghälsas med tillfredsstäUelse av en rad remissinstanser. LO betonar att det lidsutrymmesom framtagandet av årsstatistiken kommer att ta i anspråk bör kunna medgenoggranna och omfattande kommentarer titt statistiken. En stor satsning börgöras beträffande urval av statistiktabetter och deras utformning och innehållför att den reguljära årsstatistiken skall bli sä informativ som möjligt.Publiceringen av statistiken bör utföras pä ett lättillgängligt ochöverskådligt sätt. Även TCO understryker värdet av den avsevärda förkortningav produktionstiden som utredningsförslaget innebär. SAF finner den av utredningen föreslagna omläggningen avstatistiksystemet i allt väsentligt vara ändamålsenlig. att förslaget innebär klara förbättringar i jämförelse med nuexisterande system. SIND betonar värdet av den föreslagna snabbarepubliceringen och den större vikt som tillmäts behovet av att också ikvalitativa termer kunna utröna orsakssammanhangen mellan uppkomna skador ochsjukdomar. Några remissinstanser tar upp frågan om en branschanpassadårsstatistik. Svenska melallindustriarbeiarejörbundei har förståelse för attden officiella statistiken bör vara översiktlig men framhåller att varjeanvändare av statistiken inte skatt behöva beställa särskilda bearbetningar avmaterialet för att få den statistik de fortlöpande behöver. Detaljredovisningbör finnas lillgänglig exempelvis i form av råtabeller. Landslingsjörbundet anseratt statistiken måste vara relativt branschanpassad även om den bara skalltillgodose konsumenternas mest elementära behov. Blir ärsstatistiken alltföröversikttig ökar i stället behoven av riktad statistik vilket kan göra denöversikttiga årsstatistiken överflödig. Utredningens förstag, att årsstatistiken skall publicerasi , godtas i allmänhet av remissinstanserna.Miljödatanämnden pekar dock på att nämnden har i uppdrag alt planera innehätteti en mitjöstatistisk årsbok som skatt produceras av SCB. skall tasfram i syfte att presentera en bred allmän information om mitjöförhätlande-nainkl. statistik om arbetsmiljön. Enligt SAF bör övervägas om inte redo- Prop.1977/78: 74 22 visningen av ärsstatistiken borde kunna samordnas med ochinfogas i denna mitjöslatistiska årsbok. Utredningens förslag om en kvartalsstatistik som skallpubliceras efter kvartatets utgång till styrks av bl,a. SÄF finner utredningens förslag tittkvartalsstatistik vät fylla yrkesskadestatistikens funktion att i första handfungera som ett stöd för en aktiv skyddsverksamhet. TCO anför attorganisationen tidigare framhättit en sådan kvartatsstatistik som synnerligenangelägen och hälsar mol denna bakgrund utredningens förslag med stortillfredsställelse. Utredningsförslaget tillstyrks också av ett anlal myndighelerdäribland , , statskontoret och miljödatanämiidcn. Miljödalanämndenfinner den förestagna kvartalsstatisliken väl molsvara kravet pä attsammanställningar kan göras inom rimlig tid och användas som grund för en aktivskyddsverksamhet. Siatskontoret finner det värdefullt att uppgifter omyrkesskador pä detta sätt kan sammanställas snabbare än . Nägra remissinstanser är tveksamma mot den föreslagna kvartalsstatisliken.SACOtSR framhäller att denna torde vara alltför ostringenl och osäker för attvid regelbunden publicering nämnvärt kunna bidraga till en förbättring avarbetsmiljön. Landsiingsförbundei ifrågasätter värdel av kvar-talsslalistiken medhänsyn litl att näringsgrensindetningen inom det landslingskommunalaverksamhetsområdet är ganska grov. Förbundel pekar i detta sammanhang ocksä päsvårigheter att ur de kvarlalsvisa nationalräkenskaperna kunna erhållauppgifter om arbetad tid inom landstingssektorn. Enligt 5FO bör frågan om kvartatsstatistikutredas ytterligare. Nägra remissinstanser understryker behovei av att kunnaerhålla särskilda uttag ur statisliksystemet utifrån deras behov avinformation. Pä grund av den officiella statistikens begränsningar, måsteenligt LO, möjligheten för olika intressenter att göra särskilda uttag urregistret tillmätas stor betydelse. Sådana särskilda bearbetningar avstatistiken bör kunna göras titt rimliga kostnader dä i annat fall vissaintressenter exempelvis fackförbunden av kostnadsskäl kan ivingas avslä frånatt ulnyttja denna service. SAF utgår ifrån att förslaget skall kunnatillgodose branschorganisationernas behov av speciatuppgifter så att derasarbete med egen yrkes-ska-destatistik kan bli överflödig. SINDfinner de betydande möjligheterna att göra selektiva statistikuttag - medanslutning till enskilda arbetsställen och individer - lillialande. EnligtSvenska kommuiiförhundei bör förslagel skapa förutsättningar för uppbyggnad aven primärkommunal yrkesskadestatistik som tar hänsyn till den mångsidiga verksamhelsom förekommer pä delta arbetsområde. Utredningens förstag titt fortsatt utredningsarbete beiräffandemöjlighelerna att i del förebyggande arbelel utnyttja tillgänglig staiistikoch annan redovisning av ohälsa etter sjukdom tillstyrks genomgående avremissinstanserna. UrZ.O:s synvinkel ärdel angelägel att utreda möjligheten avatt 1977/78:74 23 lagra och statistiskt behandla medicinska data som kommerfram i hälsokontroller och i sjukvård. Framför attt samlas inom företagshätsovärdenertarenheter om säväl hälso- som arbelsmitjöförhåttanden som bör systematisktbearbetas. Äv läkare titt arbelarskyddsmyndigheterna anmälda fall av sjukdomsom kan ha samband med arbete bör bearbetas statistiskt och analyseras. Blandde register som enligt LO bör vidareutvecklas nämns canceiregisier. Utredningenskartläggning av befintliga register ger enligt TCO många goda utgångspunkterför ett forlsalt utredningsarbete. Organisationen framhåller ocksä att deanställdas kunskaper och erfarenheter i ökad utsträckning bör tas till varaför att belysa hälsorisker i arbetsmiljön och anser att statistiska urvatsundersökningarutgör en i mänga sammanhang användbar metod. Miljödalanämndenerinrar om en inom ramen för miljövårdens informationssystem pågåendeundersökning som bl.a. syftar till att utarbeta systemmodeller för data från förfaltningsregleradhälsoövervakning av grupper av arbetstagare som utsätts för vissa hälsorisker.SCB anför bl. a. att inom byråns undersökningar om människorslevnadsförhållanden sker en relativt bred uppgiftsinsamting om individernaskunskap och upplevelse av hälsorisker samt av vissa arbetsmiljöfaktorer. 1sammanställningen av dessa uppgifter är det ofta svärl att relatera hälsouppgiftertitt något entydigt arbetsmiljöbegrepp. Inom SCB har där för påbörjats ettutvecklingsarbete i syfte att närmare kunna redovisa sådana uppgifter som kanbidra till att belysa samband mellan arbetsmiljö och ohälsa. Socialstyrelsenpekar bl.a. på att styrelsen genom hälso- och sjukvärdens statistikberedning (HÄSST)bedriver en utredningsverksamhet som nära anknyter till den fortsattautredningsverksamhet som yrkesskadesiatisiikutredningen föreslär. Styrelsenframhåller vidare att det ligger en viss fara i alt splittra inhämtandet ochbearbetningen av information om befolkningens hälsoförhållanden och dessorsaksmönster på alltför många händer. Enligt styrelsen krävs ett samlat ochtotalt grepp över sjuklighetsmön-stret. Styrelsen bör svara för den erforderiigasamordningen. stöder en ökad satsning påmetodutveckling och atlmän forskningsverksamhet inom det epidemiologiska områdetoch anser all del mäsle ulbitdas flera forskare pä området. Styrelsen hardärför tittsati en programgrupp för granskning av detta fäll. Utredningens förslag att arbetarskyddsstyrelsen skall varahuvudman för informationssystemet om yrkesskador tillstyrks genomgående av remissinstanserna.LO understryker vikten av att gesett omfattande faktaunderlag för prioritering av sina insatser avseende denutvidgade rätlen titt förhandsgranskning av tek- Prop.1977/78:74 24 nisk utrustning och kemiska ämnen etc. som förstaget tillny arbetsmiljölag innebär. SAF finner den av utredningen förestagna ordningenmed arbetarskyddsstyrelsen som huvudman för yrkesskadestatistiken lämplig ochvälmotiverad med hänsyn titt statistikens betydelse för de planerande verksamheterna inom arbetarskyddsomrädet. SACOtSR hälsar med tillfredsställelseutredningens förslag att samla tillgänglig information om yrkesskador hos enansvarig myndighet. som äransvarig förden nuvarande yrkesskadestatisliken,ansluler sig till utredningens uppläggning av en reformeradyrkesskadeinformation. Verkei pekar på arbetarskyddsstyrelsens stora behov aven snabb och detaljrik information om yrkesskador och yrkessjukdomar. Arbetarskyddsstyrdsen understryker kraftigt det avutredningen påvisade behovet av en ny yrkesskadestatistik som kan utgöra ettpraktiskt undertag för det förebyggande arbetarskyddet. Styrelsen är ocksäberedd att pålaga sig huvudinannaskapet för yrkesskadestatistiken. Flera remissinsianserunderslryker behovet av kontinuerliga kontakter mellan informationssystemetshuvudman och arbetsmarknadens parter saml de myndigheter som är berörda avstatistiken. Utredningens förstag om ett formaliserat samråd med representanterfrän LO, TCO, SAF, , arbetarskyddsstyrelsen. SCB ochsocialstyrelsen titl-slyrks av dessa organisationer och myndigheter etterlämnas utan erinran. Vidare anmäler UHÄ, ,försäkringskasseförbundet och Svenska konimunjörbundet intresse alt detta idetta samråd. LRF föreslår all en samrådskanat öppnas mellan destatistikansvariga och företagarna på samma sätl som förestagits för deanställda och deras arbetsgivare. t fräga om utredningens förslag, all SCB får i uppdrag attsvara för slatis-likproduktionen, är remissopinionen delad. Nägraremissinstanser, däribland TCO. , RFV och SCBtillstyrker förstaget. Några remissinstanser är tveksamma tillutredningsförslaget i denna del. Statskontoret framhåller bl.a. attinformationssystemet mäste kontinuerligt vidareutvecklas framför attt medutgångspunkt i de nya krav som arbetarskyddsverket ställer pä syslemel. Det bördärför i stället ankomma på arbetarskyddsstyrelsen att svara för utveckling ochproduktion av systemet, t det fortsatta utvecklingsarbetet får närmare prövashur ADB-drif-len av arbetarskyddsslyretsens informationshantering skattorganiseras och i vilken omfattning SCB:s datamaskinantäggning därvid skattanlitas. SAF ifrågasätter lämpligheten av en så längtgäendearbetsuppdelning för yrkesskadestatistikens framställning som skisserats iutredningsförslaget Bäde från uppgiftslämnarnas sida och från statistikensavnämare kan om utredningsförslaget genomförs tätt uppstå oklarhet om vilken avberörda myndigheter som svarar för skilda delar av informationssystemet ochdess framställning. Enligt föreningen torde valet av ADB-kapacilet i alltväsentligt kunna ses som en ren kostnadsfråga. anser attstatistikproducenten måste ha mycket goda fackkunskaper inom det områ- Prop.1977/78: 74 25 de statistiken avser. Förbundet har i andrastatistiksammanhang sell fördelar i alt produktionen ligger närabeslutsfattare och tunga konsumenter av statistiken. Förbundet anser därför attresurserna inte bör delas upp på tvä verk utan förordar attarbetarskyddsstyrelsen får ansvaret för produktionen. Datakapacitet och vissexperthjälp synes verket kunna fä genom avtal med SCB. Utredningensorganisatoriska förstag i övrigt har endast i mycket liten utsträckning berörtsav remissinstanserna. Behovet av erforderiiga resurser understryks av såväl SCBsom arbetarskyddsstyrdsen. Enligt styrelsen är de av utredningen förestagnaresurserna för yrkesinspektionens befattning med yrkesskadeanmätningarna förlågt beräknade. SCB utgär från att medel för byråns arbete med den nyastatistiken kommeratt ställas till förfogande pä sedvanligt sätt inom ramen förSCB:s anslag. Utredningens förstag att kodning m.m. av yrkesskadeanmälningarnaskall ske vid yrkesinspektionen har berörts av arbetarskyddsstyrelsen ochstatskontoret. Arbetarskyddsstyrelsen år beredd att pröva den förestagnaordningen. Det är emellertid behäftat med stora prakliska ölägenheter frånpersonalsynpunkt. Föratt man skall kunna undvika svårigheter vid semester, tiänsttedighetoch vakanser fordras att mer än en person inom varje yrkesinspektionsdistriktbehärskar kodningsarbetet. Statskontoret förordar decentralisering men slällersig tveksam till att särskild personal har till uppgift att endast utförakodningsarbetet. Statskontoret menar att man närmare bör belysa möjligheternaatt tåla yrkesinspektörerna ansvara för kodningsarbelel. Dagens arbetsmiljö präglas av en snabb teknisk och socialomvandling. Utvecklingen av svenskt arbetsliv har drivits pä genom nyaarbetsmetoder och organisationsformer. En stark mekanisering och en automatiseringav arbetet har ofta skett. Kemiska produkter och processer används numera i entidigare okänd ulslräckning. Den snabba tekniska utvecklingen har å ena sidaninneburit att en rad tunga och förslitande arbeten med stora risker förolycksfall har försvunnit. Å andra sidan har nya typer av risker uppställ. Den lekniskautrustning som används har t.ex. gett upphov till buller och värmeprobtem.Många skador i arbetet orsakas av olämpliga arbetsställningar. De kemiskahälsoriskerna i arbetslivet är betydande. har det kommitalarmerande rapporter om långtidsverkningar av vissa kemiska ämnen. Mångaupplever sitt arbeie som psykiskt pressande. Trots all betydande insatser föratt förbättra säväl den fysiska som den psykiska arbetsmiljön har gjorts ärantalet skador i arbetslivet fortfarande stort. Prop.1977/78: 74 26 har antagit regeringens förslag till arbetsmiljölag.Den nya lagen skatt träda i kraft den . 1 lagen riktas uppmärksamhetenmol säväl olika fysiska faktorer i arbetsmiljön som omständighetersammanhängande med arbetets uppläggning och innehåll. Grundläggande skall varaatt man beaklar alla de sidor av arbetsmiljön som kan vara ogynnsamma för denfysiska och psykiska hälsan. Den nya lagstiftningen är vät ägnad alt driva frameffektiva insatser mot dåliga arbetsmiljöer och den kommer alt betyda enkraftig stimulans för bättre arbetsmiljö. Det är här fråga om en utvecklinggradvis där lagstiftningen ger impulser och stöd för myndighelerna ocharbetsmarknadens parter och för alla dem som på arbetsplatserna aktivtengagerar sig i miljöfrågorna. Såväl myndigheter som arbetsmarknadens parter och andra äri stort behov av ett tillfredsställande beslutsunderlag när del gäller attprioritera insatserna för en förbättrad arbetsmiljö, t detta arbete ärkunskaper kring redan inträffade skador och deras orsaker en viktig del. Nuvarande yrkesskadestalislik är uppbyggd för alttillgodose två behov. Den har tiänat som grund för den differentierade premiesällningsom före är 1972 tillämpades inom yrkesskadeförsäkringen. Vid sidan härav varil och är fortfarande ett beiydelsefulll hjälpmedel på arbetarskyddsområdet.Sedan yrkesskadestatistikens direkta anknytning till premiesättningen inomyrkesskadeförsäkringen i huvudsak upphört har frågan om utformningen av denna staiistikkommii i ett nytt läge. Behovei av statistisk redovisning av olycksfall iarbetet och andra yrkesskador anknyter numera i första hand tittarbetarskyddsverksamhetens krav. För försäkringens del har betydelsenav statistiken minskat. har i sitt betänkande (SOU1976:17) Skador i arbetet, statistik och annan information sökt analysera deönskemal och behov i fräga om en modern yrkesskadestalislik som finns hos arbetarskydds-och andra myndigheler, arbetsmarknadens parter och andra intressenter. Utifråndetta har utredningen lagt fram förslag till ett informationssystem omyrkesskador med arbetarskyddsstyrelsen som huvudman. Utredningensbelänkande har remissbehandlats. Remissinstansema tillstyrker i huvudsakutredningens förslag. i (LO) har därvid bl. a.framhållit att det är i hög grad angeläget att erhålla en yrkesskadestalisliksom kan ge en tillförlitlig bild av arbetsmiljöns effekter pä arbetstagarnaoch kan användas som en tidig varningssignal om hälsorisker i arbetsmiljön.Liknande synpunkter anförs av Tjänstemännens centralorganistion (TCO) somockså framhåller att det nya skadebegreppet inom arbelsskadeförsäkringen. som bl.a.omfattar psykiska och psykosomatiska sjukdomar orsakade av arbetsförhällandena.innebär en viklig och angelägen förbättring av informationen om yrkesskador.Centralorganisationen /SR hälsar med tillfredsställelse ulredningensförslag att samla tillgänglig information om yrkesskador hos en ansvarigmyndighet. () tillmäter förstaget om 1977/78:74 27 ulvidgad yrkesskadestalislik stor betydelse. Myndigheternaoch en rad intresseorganisationer sluter också i huvudsak upp kringutredningsförslaget. Ävenjag instämmer i att en förbätirad information ominträffade skador i arbetet är angelägen. Enligt arbetsmiljölagen skall arbetsförhållandenaanpassas efter människans förutsättningar i säväl fysiskt som psykiskt avseende.Della riktar uppmärksamheten på att en helhetssyn på människans hälsosituationmåste eftersträvas. Redovisningen av skademönstret i arbetslivet och riskerna förskador bör därför vara så heltäckande som möjligt. Av grundläggande betydelseär därför att - liksom faltet är inom arbelsskadeförsäkringen - alla skadoroch sjukdomar som har uppställ pä grund av olycksfall eller annan skadliginverkan i arbetet skall redovisas. Jag vill här underslryka att av dennadefinition av skadebegreppet följer att med skadlig inverkan i arbetet avsesinverkan av sädan i arbetsmiljön förekommande faktor som kan påverka såväl denfysiska som den psykiska hälsan ogynnsamt. Jag vilt ocksä framhålla att det är viktigt att enofficiell yrkesskadestalislik publiceras snabbare än vad nu är fallet. Dettaär en förutsättning för att statistiken skall kunna används i förebyggandesyfte. Utredningens förstag innebär i denna del att en fullständig årsstatistikmed analyser och kommentarer kan publiceras efler skadeärets utgångi stället som f n. tvä och eti halvi är. Utredningen har ocksä föreslagit atten preliminär snabbstatistik som skall omfatta ett kvartal publiceras ca tremånader efter kvartalets utgång. Härigenom kan man erhålla tidiga signaler närnya risker uppträder etter vid plötsliga förändringar i risksituationen inomolika områden. En förbältring av den nuvarande yrkesskadestatisliken ärvidare nödvändig av andra skäl. Vid sidan av en översiktlig årsstatistik somhar till syfte all ge översiktlig informaiion om arbetsskadorna har arbetarskydds-ochandra myndigheter, arbetsmarknadens parter, branschorgan* forskare och andraett stort behov av statistiska sammanställningar och annan information ominträffade skador som är anpassad till den egna verksamheten. Nuvarande yrkeskadestatistikmedger detta bara i begränsad omfattning och då i allmänhet genom tidskrävandemanuell bearbetning. Utredningens förstag i denna del innebär att avnämarnasbehov av statistik anpassad titt behoven i de olika fallen kan till godosesbättre än . Mot bakgmnd av vad som framkommit under utredningsarbetetoch under remissbehandlingen förordar jag att ett informationssystem om skadori arbetet införs i huvudsaklig öveiensstämmetse med utredningens förslag. Arbetarskyddsstyrdsenbör bli huvudman för systemet och ha ett samlat ansvar för detta. Det nyasystemet, som med anknytning till den terminologi som används inomarbetsskadeförsäkringen bör benämnas informationssystem om arbetsskador, börgenomföras med verkan frän den Ijanu- Prop.1977/78: 74 28 Systemet innebär avsevärt förbättrademöjligheter att genom ana-tys av riskstrukturer i arbetslivet erhålla undertagför bedömningar och ställningstaganden när det gälter insatserna för en tUtfredsstältandearbetsmiljö. föreslår att i det nyainformationssystemet skall ingå alla skador som uppkommit till följd avskadlig inverkan i arbetet. Frän denna regel skatt dock undantas sådana skadorsom föranlett enbart omläggning etter läkarvård och inte föranlettsjukskrivning, s.k. bagateUskador. Förslaget innebär att skador somvisserligen inte föranlett sjukskrivning men däremot gett upphov titt lyteetter men skatt tas med. Det kan exempelvis gälla eksem, bullerskador och liknande.Utredningen lar ocksä upp frågan om rapportering av tillbud men finner att detf.n. inte är praktiskt genomförbart att fånga in uppgifter härom. Utredningens förstag tillstyrks av de remissinstanser som berörifrågan. LO understryker vikten av att alla skador i arbetsmiljön, oberoende avom de faller under arbetsskadeförsäkringen eller ej. skall ingå i informationssystemet.Detta gäller exempelvis butterskador och eksem där den skada-, de ej blirsjukskriven och kan arbeta med oförändrad inkomst. TCO ser utredningensförstag som en mycket viktig och angelägen förbättring av informationen omarbetsskador. Viktigt anses vara att uppgifter om rygg-och ledsjukdomaruppkomna genom dåliga arbetsställningar samt om psykiska och psykosomatiskasjukdomar kommer att inga i del nya informationssystemet. Liknande synpunkteranförs av /SR. Arbetarskydds styrelsen framhåller vikten av all yrkesskadoranmäls även när ingen ersättning utgår. Flera remissinstanser, däribland LO, TCO och /SR, tarupp frågan om att låta även bagateUskador och tillbud ingå i det föreslagnainformationssystemet. Organisationerna har förståelse för att utredningen avståttfrän att lägga fram konkreta förslag härom bl.a. med hänsyn till den än sålänge mycket ofullständiga utbyggnaden av företagshätsovärden. Jag vill framhålla att det nya informationssystemet främstskall tjäna arbetarskyddets behov. Genom analys av riskerna i arbetslivetkommer man att få ett förbättrat underlag för bedömningar och ställningstagandeni miljöarbetet. Systemet måste därför vara så fullständigt som möjligt och iprincip omfatta alla personskador i arbetslivet. En ny tag (1976: 380) om arbetsskadeförsäkring(omtryckt 1977:264) har trätt i krafl . Enligt denna lag räknassom arbetsskada alla skador titt följd av olycksfall eller annan skadliginverkan i arbetet.