prop · G10350 · 1977-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppendiskuterar (avsnitt 5.3) om bestämmelser rörande avfallshantering i detbefintliga byggnadsbeståndet medför behov av ändringar i hyreslagstiftningenmen finner atl delta är varken nödvändigl eller lämpligt. Deremissinstanser som yttrar sig i hyresfrågorna ansluter sig i alll väsentligttill arbetsgruppens bedömningar. Vissa påpekanden görs emellertid.Bosladsdomstolen har ingen erinran mot arbetsgruppens ställningstagandensåviii gäller de hyresrätlsliga aspekterna på de frågor som arbetsgruppen hartagit upp. Med anledning av gruppens uttalande (avsniti 5.3.1) om möjligheternaatl efter uppsägning ta i anspråk uthyrt bostadsutrymme som sopulrymme erinrardomstolen emellertid om atl svårigheten -särskilt i de siörre städerna - allskaffa hyresgäst godtagbar ersältningslägenhet kan komma alt medföra atlhyresgästen får sitl hyresavtal föriängt i betydligt större utsträckning än vadarbetsgruppen synes ha räknat med. i , som också i alltväsentligt instämmer i arbetsgruppens bedömningar, framför en liknande erinran.Nämnden framhåller vidare atl det i fråga om uppsägning av lokalhyresgäsi harstor belydelse om 57 S försia siycket 2. eller 3. hyreslagen tillämpas,efiersom hyresvärden vid prövning enligt punkten 2 i regel måste erbjudaersättningslägenhet för att undgå ersättningsskyldighet, vilket inte fordrasvid prövning enligt punklen 3. Enligt hyresnämndens uppfattning är det intesjälvklart atl - såsom arbetsgruppen tycks mena - prövningen i alla situationerskall ske enligt den sistnämnda punklen. Nämnden anser atl frågan bör belysasvidare vid del fortsatta lagstiftningsarbetet. Hyresnämndeni Slockholm ansluler sig i huvudsak lill de skäl som arbetsgruppen anför tillstöd för sin uppfattning. Nämnden delar emellertid inte den i promemorian framfördauppfattningen i fråga om den intresseavvägning som skall företas viduppsägning av hyreskontrakt rörande lokal. Även om lokalen skall las i anspråkför sopändamål, kan enligt hyresnämndens mening inlresseavvägningen, även iandra fall än de som anges i promemorian, mycket väl leda till den bedömningenall hyresvärden inte har befogad anledning atl upplösa hyresförhållandet ochall hyresvärden i skälig omfallning skall ersätta lokalhyresgäslen dennesförlust på grund av hyresförhållandets upphörande. Liknande synpunkler anförSvea hovrätt, Näringslivets byggnadsdelegalion, ochSveriges fastighetsägareförbund. Enligt förbundet är del närmasl självklartall man ändrar hyreslagen på denna punkt. Om statsmakterna anser alt sophämlningsfråganär av så slor belydelse att den måsle lösas, bör man helt undanröja risken förall någon blir skadeslåndsskyldig när kraven skall uppfyllas. Förbundel anserall del vore enklast atl i 57 S hyreslagen införa behov av sopulrymme som ensärskild upphörsgrund. För all förslagels konsekvenser skall bli merafullständigt belysta bör man enligt RRV undersöka i vilken omfattning sådanalångtgående ålgärder som uppsägning av hyresavtal kan bli nödvändiga ochförsöka uppskatta storleken av härigenom uppkomna hyresförluster. lar upp arbetsgruppens bedömningar (avsnitt 5.3.3) ifråga om möjligheterna alt utföra åtgärder då uppsägning av hyresavtal harförklarats ogiltig. Förbundet instämmer i arbetsgmppens uppfattning att 10 slyckel, 12 lj och 16 S försia siycket 4. hyreslagen inte lorde kunnaåberopas lill stöd för uldömande av vite. Förbundel anser emellertid altarbetsgruppen inte har tillräckligt analyserat problemaliken utan har lämnaiflera frågor olösta. Del kan exempelvis ifrågasättas om det är tillräckligt atlhyresvärden har sagt upp hyresgästen eller om man i vitesärendet även skallbeakia hur hyresvärden har fört processen i hyresnämnden. Enligt förbundeluppkommer också fråga dels om värden behöver klaga på hyresnämndsbeslutel ellerom del räcker med atl etl beslul föreligger i första instans, dels i vilken månvärden måsle medverka till atl skaffa annan lägenhet till hyresgästen.Förbundel anserdel nödvändigl alt klarhet skapas på dessa punkter. Beträffandeförslagels inverkan på hyran för bostadslägenheter konstaterar hyresnämnden iStockholm alt arbetsgruppen inte har närmare besvarat frågan om vilka kostnaderreformen kan medföra för faslighelsägarna. Möjligheterna atl bedömaverkningarna från hyressätlningssynpunkl blir redan på grund härav begränsade.Det är enligt nämnden vidare tveksamt, åtminstone såviti gällerstockholmsområdet, om arbetsgruppen har rätt i sin uppfattning all deallmännyttiga bostadsföretagen haren förhållandevis liten andel av de hus därålgärder för förbättrad sophanlering kan aktualiseras. Del är alltså länkbartatt de allmännyttiga företagens kostnader för förbättrad sophante- 6 1977/78. 1 saml Nr 50 Prop.1977/78:50 82 ringi siörre utsträckning än arbetsgruppen har antagit kan påverka hyrorna i detallmännyttiga bostadsbeståndet och därmed även i del privatägda. Liknandesynpunkter anför hyresnämnden i och länsbostadsdirektören i Stockholmslän. anser all de enskilda fastighetsägarnainte kan räkna med någon kompensation ulan i stället drabbas med vad man skullekunna kalla "tredubbel effekl" i många fall; försl en sänkning avbruksvärdet på grund av föriust av sopnedkast, vidare bortfall av hyresintäkterpå grund av att uthyrt utrymme las i anspråk och slutligen ränta och amorteringpå del statliga lånet. Även om dessa effekter inte uppträder i alla fastigheteranser förbundel all del är tillräckligt alt effekterna inträder i enskilda fallför all de skall betraktas som inte godtagbara. Hyresnämndeni erinrar om bestämmelserna i 3 S lagen (1973:189) med särskildahyresbestämmelser för vissa orter. Enligt dessa bestämmelser färbosladslägenhel eller lägenhet, som är avsedd atl helt eller lill ej oväsentligdel nyttjas för holell- eller pensionalrörelse, inte ulan hyresnämndenstillslånd hyras ul eller las i bmk av ägaren för väsentligen annal ändamål ändel avsedda. Nämnden framhåller alt lillslånd kan komma all behövas omlägenhet, som omfattas av lagen, hell eller till större del las i anspråk föranordnande av soprum. Med hänsyn bl. a. lill den prövning som byggnadsnämndenenligt förslaget skall göra anser hyresnämnden all lagen bör ändras så atlkravet på tillslånd i nu avsedda fall tas bort. Liknande synpunkler framförs avbostadsdomstolen, och hyresnämnden i . Arbetsgruppenhar på basis av en undersökning rörande sophämtningsförhållandena i ochSlockholm grovt uppskattat totalkostnaden lill mellan 200 och 250 milj. kronor(avsnitt 5.4). RRV, som har tagit del av undersökningen, framhåller atl bådaundersökningarna bygger på en i sin lur grov uppskattning av hur mångafastigheter som behöver åtgärdas samt på en beräkning av kostnadernas storiekför ett urval fasligheter. Den slutsals som arbetsgruppen på basis härav hardragit om totalkostnaden för landet i dess helhel framstår därför enligt RRVsom synneriigen osäker. RRV anser att en mer tillföriitlig kostnadsberäkning,baserad på ell siörre urval fastigheler, bör göras innan beslul om denföreslagna beslämmelsen i BS fattas. Beräkningar bör om möjligt göras föralternativa förslag lill ombyggnadsbeslämmelser för soprum och transportvägar.Sverigesfastighetsägareförbund betraktar det som olillfredsslällande att förslaggenomförs utan all de ekonomiska konsekvenserna lillföriilligen haranalyserats. Uppskattningen att de totala kosinaderna i landet kan uppgå lillca 250 milj. kr rymmer enligt Näringslivets byggnadsdelegation storaosäkerhetsmoment. De verkliga kostnaderna kan vara betydligt större - kanske t.o. m. mångdubbelt större. När del gäller kosinaderna i del enskilda fallet inte uteslutas alt dessa kan bli mycket betungande. Kraven på ålgärder kanvidare bli föremål för olika Prop.1977/78:50 83 bedömningarberoende på hur byggnadsnämndernas inlresseavvägning utfaller. Enligtdelegationen kan del därför inte heller uteslutas all resullatel i vissa fallkan leda till olika uppfattning både om åtgärdernas omfallning och ekonomiskarimlighet, kanske l.o.m. inom vida gränser. Delegationen anser all graden avtvång kan bli myckel varierande, sett både från inlresseavväg-ningssynpunkt ochnär del gäller del ekonomiska resullatel. Tillde remissinstanser som anför kritik mol atl kostnaderna för reformen inte harblivit tillräckligt belysta hör också hyresnämnden I , och . Arbetsgruppenföreslår (avsniti 5.5) elt statligt ekonomiskt stöd i form av lån och bidragför genomförandet av aktuella ålgärder. Syflel med slödel är enligtarbetsgruppen all åsladkomma all önskvärda förbäliringar verkligen skall kommalill stånd utan atl det uppslår oönskade följdeffekter förfastighetsförvaltningen och för de boende. Arbetsgmppens förslag har fått etlpositivt mottagande vid remissbehandlingen. Arbetarskyddsstyrelsen ansersålunda all ett statligt stöd lorde medföra alt förbättringar inom områdelgenomförs snabbare än vad annars skulle vara fallel. finner det angeläget att det av arbetsgruppen föreslagnastödsystemet kommer till stånd. De i promemorian föreslagna bidrags- ochlånebestämmelserna blir enligt i många fall a vavgörande belydelse för den enskilde fastighetsägarens möjligheter allgenomföra en erforderlig upprustning och torde även fä den effekten alt mångafastighetsägare genomför åtgärderna ulan myndighetsingripanden.Bostadsstyrelsen framhåller all etl statligt ekonomiskt stöd är värdefullt bl.a. av del skälet all del undanröjer eventuella likvidiietsmässiga hinder företl snabbi genomförande. Införande av ett ekonomiskt stöd för älgärder av deltaslag kan enligt styrelsen å andra sidan inleda en utveckling där även andrayrkesgrupper med f n. olillfredsslällande arbetsmiljö kräver ekonomiskt stödför miljöförbättrande åtgärder som följer av lagstiftning eller begärs avpersonalorganisation. Enligtförslaget skall stöd inte utgå för sådanl hyresbortfall som blir följden av allsopnedkast slängs eller all uthyrt utrymme tas i anspråk för ålgärd i syfle altåslakomma förbättrade avfallshanteringsförhållanden. anser det vara en orimlig ståndpunkt all slödel inteskall utgå för del fall atl ålgärden medför sänkt bruksvärde och all såledesfaslighelsägaren ensam skall svara för de ekonomiska konsekvenser som blir enföljd av ålgärder som statsmakterna anser nödvändiga. För den händelse enuppsagd lokalhyresgäsi har berättigade krav på ersällning kan del enligt Sveahovrätt vara skäl atl överväga om inte sådan ersättning - oavsett omhyresvärden är formellt ansvarig eller inte -skall kunna täckas genom statligabidrag. har samma uppfattning. 1977/78:50 84 Förslagelall kosinaderna bör uppgå lill minsl per fastighel för alt bidrageller lån skall ulgå lorde enligt kunna godtas.Flera remissinstanser framhåller emellertid all beloppet är för lågt.Länsslyrelsen i anser med hänsyn lill kostnadsutvecklingeninom byggnadssektorn alt beloppet bör indexregleras. Del kan annars varalönande att avvakta med billiga ålgärder lills dessa blir bidragsberättigade.Enligt RRV skulle den föreslagna gränsen medföra attlänsbostadsnämnderna kommer alt få motta ett slort antal låne- ochbidragsansökningar. Av de ca 12 000 fasligheter i Slockholm, där åtgärder harbedömts nödvändiga, synes flertalet komma alt ligga över den föreslagnagränsen. Med hänsyn även till all länsbostadsnämnderna och de kommunala förmedlingsorganenskall kontrollera atl stöd inte utgår till åtgärder som innebär underhåll ochersättningsanskaffning m. m. finner RRV del sannolikt altadministrationskostnaderna för de föreslagna lånen och bidragen kommer all blihöga. För större fastigheter synes vidare den föreslagna bidragsgränsen varalågt satt, efiersom för dessa fasligheter kostnader i storleksordningen 2 000kr lorde ha relativt liten belydelse för fastighetsekonomin. Båda dessaförhållanden, tillsammans med förslaget atl stödet ovanför gränsen skall , motiverar enligt RRV:s mening alt gränsen ändras så atl den pånågot sätl varierar med faslighelens storiek, dess taxeringsvärde e. d. Delåneadminislrativa myndigheterna är också kritiska mot den föreslagna beloppsgränsen.Bostadsstyrelsen anser med hänsyn lill alt en- och tvåfamiljshus inie skallomfattas av stödsystemet atl den föreslagna gränsen är orimligt låg. Styrelsenerinrar om alt bostadslån för ombyggnad av flerfamiljshus utgår endast omkostnaden uppgår lill . Eftersom stödsystemet skall stimuleratill alt erforderliga förbättringar genomförs, är del enligt styrelsen dockrimligt att gränsen i della sammanhang sätts lägre än vid bostadslån förombyggnad, förslagsvis vid per fastighet. Samma beloppsgräns föreslåsav länsbostadsdirektörerna i Slockholms och län.Länsbostadsdirektörerna i och vill sätta gränsenvid , AZ5e//öe/-gs/ Förslagetatt det statliga stödet skall utgöra en kombination av lån och bidrag där 65procent av kostnaden normall bör täckas av lån och återstoden eller 35 procentmed bidrag lämnas ulan erinran av de flesta av de remissinstanser som uttalarsig i frågan. HSBpåpekar emellertid atl kostnader för förbäliringar av avfallshanteringenkommer atl drabba i slort sett enbari flerfamiljshus och alt denna Prop.1977/78:50 85 snedbelastningpå bostadsbeståndet rimligen måsle ha som konsekvens all bidrag utgår för helakostnaden. Länsbostadsdirektören i Slockholm anser atl enbart lån bör ulgå närdet gäller bostadsbyggnader. Lånet bör ges under samma villkor som gällerenligt energisparförordningen, dvs, med räntebidrag om kostnaden överstiger . Amorteringstider och kostnads-gränser bör anpassas härefter skulle lånevillkoren enbart avse bostadsbyggnader. Länsbostadsdirektöreni anser alt kosinaderna för den enskilda fastighetenkan bli avsevärda och atl räntebidrag därför bör utgå såsom nu sker videnerigspariån. Liknande synpunkler framförs av i län, länsbostadsdirektören i , , HSB och . Näringslivetsbyggnadsdelegalion anser atl utredningens förslag till kosl-nadsreglering äretl steg i rätl riktning för att skapa rättvisa mellan olika enskilda i frågaom avbräck och kostnader vid en tvångsvis genomförd retroaktivstandardförbättring. Problemet ärenligt delegationen all även en 35-procentig -i undantagsfall 65-procentig - bidragsgivning kan innebära stora olikheter iekonomisk behandling mellan skilda fall. Kostnadskonsekvenserna kan bli hellolika fören husägare som kan uppfylla kraven för t, ex, en kostnad av 10 000 krjämfört med etl fall, där åtgärderna kostar, säg , I del senarefallel uppkommer en trolig förlust i storieksordningen , eventuellt , beroende på vilken bidragsnivå som väljs, jämfört med en betydligtblygsammare utgift för kanske mer normala fall. Också olikheten ibidragsgivning leder lill skilda resultat. Delegationen anser därför denföreslagna koslnadsregleringen otillräcklig för alt lillgodose de krav på likabehandling som kan ställas av medborgarna på lagstiftningen i ell välordnatsamhälle, Bosiadssiyrelsenanser alt arbetsgruppens urval av slödberälligade åtgärder kan ifrågasättas ochföreslår en mindre strikt avgränsning av de slödberälligade byggnadslekniskaeller maskinella åtgärderna, framför allt av det skälet all en gränsdragningmellan vad som skall vara stödberättigal och inte kan vara onödig vid meromfallande ombyggnad, anför liknandesynpunkter. Någraremissinstanser tar upp de skattemässiga konsekvenserna. Om hyreshöjning inteär möjlig på grund av principerna för hyressättningen bör enligtbostadsslyrelsen och de nedlagda kostnaderna -efter avdrag för utgående bidrag - ur skallesynpunkt kunna betraktas såsomunderhållskostnad. Nuvarande anvisningar till kommunalskaltelagen medger intedella när t, ex, sopulrymmei flyttas till annan plats i byggnaden, I enlikartad fråga (inredning av s. k. dispensskyddsrum), där nedlagda koslnaderinte kunde anses uigöra grund för hyreshöjning, gavs anvisningar om alt dessabelopp skulle vara alt jämställa med underhållskostnader. Detär enligt ios/arfssore/sen inte självklart all, som arbetsgruppen föreslår. Prop.1977/78:50 86 begreppetfastighel bör utgöra enhet för beräkning av koslnader och stöd. Som alternativeller kompletterande lösning föreslår styrelsen all slödel skall ulgå med visslbelopp per betjänad lägenhet. Alllänsbostadsnämnderna anförtros verksamhelen alt administrera del föreslagnaslödel synes enligt bostadsslyrelsen naturiigt vad gäller bostäder. 1administrativt hänseende betyder emellertid förslaget atl länsbostadsnämndernasverksamhetsområde i delta avseende utvidgas till all omfalla lyper av byggnaderoch lokaler som är främmande för bostadsorganisationen. Denna utvidgning kanvidare komma alt fä myckel stor volym. Med hänsyn bl. a. härtill anserstyrelsen all elt ekonomiskt stöd för ordnande av ulrymmen för avfallshanteringi byggnader hellre bör ges en administrativ uppbyggnad liknande den som harvalts för stödet för energibesparande ålgärder. skulle innebära all manskiljer mellan å ena sidan bostäder och sådana lokallyper som kan belånasenligt bosladsfinansieringsförordningen och å andra sidan byggnader för andraändamål, t. ex. kontor, industrier, affärsfastigheter etc. Beslämmelserna omstöd för ordnande av ulrymmen för hantering av avfall vad gäller bostadshus kandå inarbetas i bostadsfinansieringsförordningen och denna del av verksamhelenpå ett naturiigt sätl åläggas länsbostadsnämnderna. Förövriga byggnader kanverksamhelen i likhet med energisparstödel handhas främsl av siatensindustriverk. För denna sektor, där hyresbildningen sker på annal sätt än efterbruksvärdesprincipen, kan del enligt styrelsen f ö. vara motiverat all övervägaell stöd bestående av enbari bidrag - även della i likhet med vad som gäller ifråga om energisparstödel. Någraremissinstanser framhåller att det kan bli en svår uppgift förlänsbostadsnämnderna atl kontrollera de koslnader som skall ligga lill grundför lån och bidrag. framhåller atl man vid handläggning avärenden om bostadslån och energilån m. m. genomgående arbetar medkoslnadsschabloner, vilket emellertid knappast kan bli aktuellt i förevarandesammanhang. Även länsbostadsdirektörerna i , Väslernorrlands samlCö/eiorgsoc//fioAus/ört understryker all kostnadskontrollen blir svår att göra.Sveriges fastighetsägareförbund och länsbostadsdirektören i Västernorriands länföreslår all kosinaderna skall beslämmas efler ell anbudsförfarande. Bostadsstyrelsenframhåller alt den ökade arbetsbelastningen för länsbostadsnämnderna lordekräva viss förstärkning av nämndernas personella resurser. LänsbostadsdirektörernaI , , , samt och anser också all personalen hos nämnderna behöver utökas, om förslagetgenomförs. Etltjugotal remissinstanser är negativa lill arbetsgruppens förslag all begränsaliden för erhållande av statligt bidrag till . Förslagel tillstyrksuttryckligen av och kommun. Sverigesadvokatsamfund framhåller all det i promemorian pekas på ett flertalsituationer där fastighetsägare kan möta svårigheter - främsl tidsmässiga -all genomföra åtgärderna inom den lid av från lagstiftningens Prop.1977/78:50 87 ikraftlrädandesom har föreslagits som gräns för slatiigt bidrag. Samfundei ifrågasätter äveni övrigi om inte denna gräns är för snävt tilllagen. Del får anlas alt det iett inledningsskede kommer atl råda viss oklarhel om vilka åtgärder som ärtillräckliga för atl uppfylla lagsiiftningens krav. Säkeriigen kan valet avlösning i enskilda fall erfordra överväganden som tar lid. Mol della stårsophämlningspersonalens och samhällets inlresse av alt åtgärderna vidtas ulanonödig lidsuldräkt. Det synes därför enligt samfundei motiverat all sätta entidsgräns för del statliga bidraget. Om denna sätts till , börtillämpningen därav ske med mjukhet. Exempelvis bör bidrag ulgå om arbetena harpåböriats inom treårsperioden och slutförts inom skälig lid därefter. Vidarebör enligt samfundet bidrag utgå även efler utgången av treårsperioden, omförseningen beror på omständigheter för vilka faslighelsägaren inte kanlastas, exempelvis iakttagande av uppsägningstid, särskilda tekniskasvårigheter m. m. och kommuner saml länsslyrelsen iStockholms län anser alt ett dispensförfarande, genom vilket statligt bidragskall kunna ulgå även efler treårsperioden, är motiverat. All bidraget upphör attutgå innebär enligt Svenska ingen stimulans lillbyggnadsnämnderna alt göra etl föreläggande inom denna lid. I många fall lordeåtgärder från fastighetsägarnas sida inte bli aktuella ulan atl ellföreläggande från föreligger. Efiersom bidragsdelen maximallkan uppgå lill , motsvarar ett uteblivet bidrag endasl insparaderäntekostnader på hela anläggningskostnaden . Om arbetsgruppensförslag i detla avseende fastställs, finns därför risk atl genomförandel avåtgärderna kommer all dra ul på liden onödigt . ,, länsstyrelserna i Västernorriands saml och , länsbostadsdirektörerna i Västernorriands och Norrbotlens län, FöreningenSveriges stadsarkitekter, i västra samt ,och kommuner anser atl tidsfristen bör förlängas.Landstingsförbundet, , Näringslivetsbyggnadsdelegation, länsslyrelsen i och kommun anser altnågon lidsgräns inte bör beslämmas. Fleraremissinstanser, bl. a. , påpekar all del i promemorian inte harangivils om tidpunkten för länsbosladsnämnndens beslul eller ärendetsanhängiggörande hos eller annan tidpunkt skall vara avgörandeför om bidrag skall ulgå. SABOuppger att del statliga stödet i enskilda fall kan komma att finansiera ensophanieringsanläggning som ger den berörda fastighetsägaren lägresophämtningsavgifter. Denna reducering av driftskostnaden bör rätteligen kommade boende i faslighelen lill del, någol som automatiskt sker i allmännyttigtoch kooperativt förvallade fastigheter men inte i övrigt. I bedömningen av vadsom är skäliga koslnader bör enligt självfalletvägas in sådana besparingar som kan uppslå, exempelvis genom sänkta avgifterför sophämtningen. Det kapitaliserade värdel av Prop.1977/78:50 88 minskadeomkostnader för avfallshanteringen inom fastighelen och sophämtningen frånfastighelen bör således las med i beräkningen av de tillämnade åtgärdernaseffekter på såväl fastighetsekonomin som samhällsekonomin. Näringslivetsbyggnadsdelegalion rekommenderar atl standardförbättringarna genomförs medtillämpning av ersättningsreglerna vid expropriation så snart åtgärdernaöverstiger etl rimligt grundbelopp, som alla berörda enskilda skall belastasmed för att förbättra sophanleringen. En sådan ordning garanterar enligtdelegationen en likvärdig behandling av berörda enskilda somflertalet tillämpningsproblem därmed av allt att döma får en konsekvent ocheffektiv lösning. Ipromemorian framhåller arbetsgruppen all del är synneriigen angelägel attkommunerna tillämpar sophämlningslaxor som differentierar avgifterna iförhållande lill svårighetsgraden vid hämtningen. Svenska kommunförbundetpåpekar att åtskilliga kommuner tillämpar en differentieradsophämlningslaxa, där avgifterna slår i förhållande lill svårighetsgraden vidhämtningen. Del finns dock anledning för kommunerna atl se över avgifterna. Enhögre taxa för hus med olillfredsställande sophanleringsut-rymmen kan nämligenbidra lill atl faslighelsägarna vidtar ålgärder för att förbättra förhållandentidigare än de annars skulle ha gjort. hovräll, bostadsslyrelsen,i , länsbostadsdirektören i län saml en reservant hos statens Inslilul för byggnadsforskning anförliknande synpunkler. 1.6Tillämpning i vissa fall 1promemorian (avsnitt 5.8) diskuterar arbetsgruppen hur avvägningen bör ske ivissa situationer då det finns skäl som kan tala för all den meständamålsenliga lösningen av avfallshanteringsfrågan frångås eller då frågauppkommer om alt samordna arbeten för avfallshanteringens ordnande med andraarbeten på byggnaden. Endasl några remissinstanser kommenterar de övervägandensom arbetsgruppen gör i dessa avseenden. Arbeiarskyddssiyrelsen godlar iprincip arbetsgruppens bedömningar. Utöver de exempel som diskuteras ipromemorian vill framhålla planlösningstekniska hindersom skäl för alt kraven på förbättringar inte kan uppfyllas helt. Bostadsslyrelsenifrågasätter om det i och för sig angelägna kravet på lillfredsslällandearbetsmiljö för renhållningspersonal alllid skall prioriteras framför andraberörda gruppers iniressen, vilket synes vara arbetsgruppens utgångspunkt.