prop · G103111 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78:111 Regeringens proposition omstatens stöd till teknisk forskning och industrielit utvecklingsarbete m. m. Regeringenföreslår alt antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag urregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag till åtgärder för alt frän\ja den tekniskaförnyelsen inom industri och olika samhällssektorer. Åtgärderna avser huvudsakligenverksamhetsområdet för styrelsen för teknisk utveckling (STU). Förslagläggs fram i propositionen lill vissa riktlinjer för STU:s stöd lill tekniskforskning och utveckling. Riktlinjerna ulgår från de tre roller somstatsmakterna har angivit för STU, nämligen att främja den tekniskautvecklingen inom olika samhällssektorer, att främja industrins innovationsnivåoch tekniska kvalitet samt att höja den tekniska forskningens nivå och ökakunnandet inom skilda områden. En samordning av STU:s sektor- ochindustripolitiska insatser avses ske genom att insatserna inom dessa roUersammanförs till ell program för tekniskt utvecklingsarbete. Insatser for denallmänt inriktade tekniska forskningen skall enligt förslaget göras inom ettsärskilt program för kunskapsutveckling. EtUigtriktUnjerna skall, för att möjliggöra en mer målinriktad styming av STU:sverksamhet från statsmakternas sida, s. k. insatsområden inrättas för större,konkret målinriktade insatser som sträcker sig . Liksom hittillsavses dock avsevärda resurser finnas tillgängliga för projekt som faUer utanförinsatsområdena. Finansiering av instilutionsforskningen avses delvis ske genomatt särskilda ramprogram upprättas. 1propositionen föreslås vidare att förhandlingar inleds om särskilda ramprogramför teknisk utveckling inom de primär- och landstingskommunala onuådena medanknytning till den kommunala upphandlingen. Vidare föreslås all STU skallkunna dels biträda offentliga organ vid teknikupphandling, dels medfinansieraupphandlingsförberedelser. 1977/78:111 2 föreslås få vissa smärre förändringar jämfört med den som f. n.gäller. STU föreslås tillföraskraftigt ökade resurser. Totalt beräknas 364,5 milj. kr. för budgetåret1978/79, vilket innebär en ökning på ca 73 milj. kr. jämfört med innevarandebudgetår. De utökade resurserna avses bl. a. gå till insatsområden ochteknikupphandling. Härutöver beräknas en viss utökning av den teknisk-vetenskapligaaltachéverksamheten och en förstärkning av verksamheten med kontaktsekreterarevid universitet och högskolor. Även det direkta uppfinnarstödel beräknas få enkraftig förstärkning. Vidareföreslås i propositionen vissa riktlinjer för de regionala utvecklingsfondernasstöd till produktutveckling. Bl.a. föreslås att lånegränsen för de villkorligaproduktutvecklingslånen höjs lill 3 milj. kr. Slutligen föreslås vissariktlinjer för den framtida finansieringen av Industriellt utvecklingscentrumi övre (lUC). Prop.1977/78:111 3 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenBohman, , , , , , Åsling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , , Proposition om statens stöd till teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete m. m. 1977/78: 100 (bil. 17 s. 203) har regeringenföreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, /79 beräkna lill Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling ett reservationsanslag av , tillStyrelsen för teknisk utveckling: Drift av forskningsstalioner ettförslagsanslag av . samt till Styrelsen för teknisk utveckling:Utrustning ett reservationsanslag av . Jag anhåller att nu få ta uppdessa frågor. (I 1974:06) tillkallades med stöd avregeringens bemyndigande för att utreda framtidaorganisation och verksamhetsformer för styrelsen för teknisk utveckling (STU). avlämnade delbetänkandet (DsI 1975:7) STU:s organisationsform, i vilken kommittén belyser för- ochnackdelar vid utövandet av statlig verksamhet genom myndighet, i stiftelseeller i aktiebolag, huvudsakligen urformeli och juridisk synvinkel. avlämnade sill betänkande(SOU 1977:64) STU:s stöd lill teknisk forskning och innovation', innehållandeutredning och diskussion av problem i samband med STU:s verksamhet samtprincipförslag till hur STU bättre skall kunna anpassas till omständigheternai den tekniska utvecklingsprocessen. ' Betänkandet har avgetts av generaldirektör ,ordförande, informationschef , riksdagsledamot . ,riksdagsledamot , utredningssekreterare ,generaldirektör , riksdagsledamot ,-direktörIngvar Petzäll, riksdagsledamot , riksdagsledamot ochavdelningschef . Prop.1977/78:111 4 Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts , (), sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), ,(), transportforskningsddegationen (TFD), ,luftfartsverket, statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) efter hörande av universiteten och de tekniskahögskolorna, (), , (), statens råd för byggnadsforskning (BFR), statens planverk, statensindustriverk (SIND), geologiska undersökning (SGU), nämnden förenelgiproduktionsforskning (NE), , , statensutvecklingsfond (SUFO), statens råd för vetenskaplig information ochdokumentation (SINFDOK), statens provningsanstalt (SP), statens skeppsprovningsanstalt(SSPA), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), forskningsrådsnämnden (FRN),Norrlandsfonden, Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum i övre (lUC), (), , ,(CF-STF), , Sverigeshantverks- och industriorganisalion (SHIO), (), Centralorganisationen /SR, i (LO) efterhörande av Svenska Metallindustriar-betareförbundel. (), . (), , delegationen förenergiforskning (1 1975:02, DFE) samt . Yttranden över betänkandet har inkommit från patent- ochregistreringsverket, medicinska forskningsrådet (MFR), standardiseringskommissioneni (SIS), korrosionsinstitutet, AB Atomenergi,Kollektiv-forskningsinstitutens samarbetsorgan (SAMKO), vid STU samt enskilda personer. Teknikupptmndlingskoininitlén (1 1973:05, TUK)tillkallades med slöd av regeringens bemyndigande för attutreda frågor om offentlig upphandling och teknisk utveckling. TUK avlämnade sitt betänkande (SOU1976:69) Teknikupphandling'. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts , (), sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), postverket,, siatens järnvägar (SJ), statens vägverk, ,luftfartsverket, statskontoret, generallullstyrelsen, byggnadssstyrelsen,(), statens personalulbildningsnämnd,utrustningsnämnden för ' Betänkandet har avgetts av verkställande direktören , ordförande, avdelningschefen , kanslirådet planeringsdirektören . universitetoch högskolor, statens råd för byggnadsforskning (BFR), statens industriverk(SIND), , , kommun.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA), , (CF-STF), . (), Centralorganisationen /SR, i (LO),(), (),, . () samt . Genomregeringsbeslut , uppdrogs åt statens industriverk attutreda frågor om regional produktutvecklingsservice till mindre och medelstoraföretag och enskilda uppfinnare m. m. avlämnade sin rapport (SIND 1977: 14) Regionalproduktutvecklingsservice till mindre och medelstora förelag samt enskildauppfinnare. Efterremiss har yttranden över rapporten avgetts av riksrevisionsverkel (RRV),(), STU, statens utvecklingsfond (UFO), siatensprovningsanstalt (SP), Norrlandsfonden, Stiftelsen Industrielltutvecklingscentmm i övre Nortland (lUC), i Västerbollens län.Landstinget i Norrbollens län. ,, hantverks- och industriorganisalion (SHIO),i (LO), () samtExpolaris. Därutöverhar synpunkter på stöd till teknisk forskning och utvecklingsarbete inkommitfrån vissa organisationer och enskilda personer. 1det följande redovisas även ell antal frågor som inle behöver underställasriksdagen, men som bör tas med för överskådlighetens och sammanhangets skull. 2 Teknisk utveckling, forskning och innovationer STU-kommitténlämnar i sitt betänkande en redogörelse för de verksamheter som det är STU:suppgift att stödja. Av redogörelsen framgår i huvudsak följande. 2.1Teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt 1alla industrialiserade länder betraktas den tekniska utvecklingen som enbetydelsefull källa till ekonomisk tillväxt och därigenom som en centralnationell angelägenhet. Av främst denna anledning satsar också staten sloraresurser på teknisk forskning och utvecklingsarbete, vars bidrag till ekonominoch samhället emellertid är svårt att exakt ange. Hälftenav tillväxten i bmttonalionalprodukten kan förklaras av volymmässiga ökningari arbetskraft och realkapilal. Den resterande delen beror Prop.1977/78:111 6 på den s. k. teknikfaktorn, som är en sammanfattandebeteckning för alla de faktorer som anses förklara den del av den ekonomiskatillväxten, som inte är att hänföra till volymförändringar. Teknikfaktorn äremellertid en analytisk och statistisk restpost och innehåller ett mycket brettspeklmm av företeelser och effekter, av vilka endast en del är direktrelaterade till vad man vanligen lägger in i begreppet teknisk utveckling. Detanses dock enligt kommittén fullt klarlagt all teknisk utveckling i denna merbegränsade bemärkelse ger ett av de största enskilda bidragen till denekonomiska tillväxten. Det är de mänga små innovationerna och anpassningarna avexisterande teknik, som i första hand bidrar till de tekniska förändringarna ochden ekonomiska tillväxten. Även om de stora genombrotten ofta väcker störreuppmärksamhet, har de enligt kommittén sannolikt relativt sett mindre ekonomiskbetydelse. 1 alla västeuropeiska länder utförs merparten avforsknings- och utvecklingsarbetet inom industrin, även om staten beräknasfinansiera av verksamheten. Studier av ekonomisk tillväxt och satsningar på forskningoch utvecklingsarbete visar atl sambanden dem emellan är myckel svaga på dennationella nivån. Uppfinningar och innovationer är resultatet av ett kompliceratsamspel mellan en rad faktorer - ekonomiska, sociala och tekniska. Sambandetmellan nedlagda kostnader för forskning och utvecklingsarbete ochinnovationsaktivitet är därför myckel svårt alt precisera. Betydelsen av tekniskainnovationer för den ekonomiska tillväxten på nationell nivå kan enligtkommitténs uppfattning bara förslås i mycket allmänna termer. För enskilda industribranscher och enskilda företag ärdäremot sambandet mellan ekonomisk expansion och satsningar på forskning ochutvecklingsarbete starkare. De studier som gjorts indikerar att förelag somsatsat stora resurser på forskning och utvecklingsarbete också har växt snabbii omsättning. Styrkan i delta samband är dock beroende på fördelningen avresurser mellan grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete.Sambanden är enligt några studier starkare ju större andel av kostnaderna somligger på tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Stora skillnader kan docknoteras mellan olika industribranscher. 2.2 Teknisk forskning och innovationsverksamhet Forskning och utvecklingsarbete är ett relativt mångtydigtbegrepp som i dagligt tal brukar användas som samlingsbeteckning på allaforsknings-och utvecklingsaktiviteter. Forskning och utvecklingsarbete kanemellertid ha olika karaktär och syften samt bedrivas under olika betingelser.Både grundforskning och tillämpad forskning gäller sökandet efter ny kunskapmed olika grad av tillämpning i sikte. Utvecklingsarbete syftar enligl degängse definitionerna till all åstadkomma nya eller förbättrade produkter 1977/78:111 7 och processer och har således ett annat primärt syfte änforskningen. Kopplingen dem emellan utgörs av att man i utvecklingsarbetetutnyttjar forskningsresultatet, anser kommittén. Eftersom STU stöder olika kategorier av utförare är detviktigt att göra en åtskillnad mellan den i huvudsakkunskapsuppbyggande/oriA:/?//! som bedrivs vid universitet, högskolor, statligaforskningsstationer och branschforskningsinstitul saml del i huvudsakutvecklingsinriktade arbetet som bedrivs vid eller i nära anslutning tillföretagen. För den senare verksamheten använder kommittén begreppetinnovationsverksamhei. Delta begrepp inrymmer alla de tekniska,organisatoriska, kommersiella och finansiella åtgärder, som är nödvändiga förett företag i syfte alt föra en ny produkt eller process från idéstadiet framlill ianspråktagandet. Innovationsprocessens beroende av industriell tekniskforskning är uppenbar. Forskningens roll i innovationsprocessen är dock avindirekt natur. Teknisk forskning producerar en pool av teknisk kunskap, urvilken ut-vecklarna väljer den kunskap de tycker är lämplig utifrån någonföreställning om behov och vad som är ekonomiskt utvecklingsbart. Den tekniskaforskningens ekonomiska betydelse är odiskutabel, anser kommittén. Forskningensbidrag till innovationsverksamheten inom industrin ärfyrfal-dig: - Den utvecklarny kunskap och undersökningsmetodik. - Den utbildarforskare och tekniker och ger därmed tillgång lill personal med hög tekniskkompetensnivå. - Den produceraribland banbrytande teknisk kunskap, vilken relativt snabbt kan leda tillinnovationer. - Den ökarförutsättningarna för att kunna utnyttja utländska forskningsresultat. Förverkligandetav en innovation innebär vanligen att ett marknadsbehov förs samman med enteknisk möjlighet för att möta detta behov. Det är ofta mer avgörande attidentifiera det behov som kan mötas än att realisera den potentiellaanvändbarheten i en teknisk möjlighet. Intresset för atl utnyttja ny tekniskkunskap baseras på ekonomiska motiv och/eller på en stark medvetenhet om etticke tillfredsställt behov. När teknisk kunskap saknats, har dessa drivkrafterinte kunnat göra sig gällande. Forskningsresultaten är ett nödvändigt villkorför innovationer, men kunskapen i sig leder inle till några innovationer.Innovationer uppkommer som en syntes av marknadsbehov och tekniska möjlighetersamt skapas oftast av personer i eller i nära anlutning lill industrin. 2.3 Innovationsprocessen och dess faser Följande figur försöker schematiskt visa det vanligastesynsättet på innovationsprocessen i facklitteraturen. MODELL FOR iNNOVATIONSPROCESSEN OCH DESS FASER Kommitténpåpekar att modeUen inte avser orsakssamband mellan innovationsverksamhet ochekonomisk tillväxt, utan anger endast några viktiga faser i ett enskiltinnovalionsprojekl. Verkligheten är dock myckel mer komplicerad och projektenutvecklas inte alltid som en välordnad sekvens av förutbestämda faser.Tillkomsten av en innovation är i själva verket ofta en betydligt mersammansatt företeelse. Defå stora innovationerna synes oftare baserade på tekniska möjligheter medan demånga mindre innovationerna vanligen är baserade på behov. STU:sverksamhetsområde omfattar endast idégenereringsfasen och delar avutvecklingsarbetet. Större delen av utvecklingsarbetet och innovationsspridningenkräver oftast stora kapitalresurser och marknadsmässig kompetens, varför STUnormalt inte har förutsättningar för att stödja dessa faser. Forskningenom innovationer har visat att identifiering av behov, marknads- ellerproduktionsbehov, är den absolut vanligaste förutsättningen för tillkomsten avinnovationsidéer. Däremot är behovsidenlifikalionen knappast ett tillräckligtvillkor för att innovationer skall bli bärkraftiga och framgångsrika.Forskningen visar att skillnaden mellan lyckade och misslyckadeinnovalionsprojekl är ganska liten. Graden av behovsmedvetenhel kan dock varaen signifikant faktor härvidlag. Manbör särskilja olika former av idéstimulans. stimuleras idé-genereringenav specificerade behov i termer av produklpreslanda, ibland av en strävan attförändra tekniska lösningar och ibland av kravet på kostnadssänkningar. Bådeinnovationsfrekvensen för produkt- och processinnovationer samtslimulansformerna varierar med ett produktområdes utvecklingsstadium. Prop.1977/78:111 9 Ett flertal studier visar atl majoriteten avbetydelsefulla uppfinningar görs av enskilda uppfinnare eller små företag. Uppfinningenär emellertid bara första steget på vägen mot en framgångsrik innovation ochofta inte det mest kostnadskrävande. Enligt kommitténs uppfattning kan mindreföretag antas ha vissa fördelar i tidiga skeden av innovationsprocessen och närdet gäller mera radikala innovationer, som inte är så kostnadskrävande. Störreföretag har däremot fördelar i de senare skedena av utvecklingsarbetet och vidsenare förbättringar av nya produkter. Det finns också stora skillnader mellanolika branscher i dessa avseenden. Undersökningar visar att den stora volymenav innovationer produceras i de större företagen, men det tycks som om de småföretagen under vissa förhållanden skulle vara mera effektiva innovalörer änslora företag i så motto all de producerar fler innovationer för varje satsadkrona. Både små och slora förelag är nödvändiga för industrinslångsiktiga utveckling, anser kommittén. har en viktiguppgift att fylla för utveckling och förändring av olika industrigrenar, mendet är en orealistisk tanke att småföretagen skulle kunna svara för huvuddelenav all teknisk utveckling i dagens samhälle. Tröskelkoslnaderna för en innovationi tekniskt avancerade branscher är höga och de ökar också mycket snabbt, vilkethar lett lill en starkare företagskoncenlration inom dessa branscher. Ju högreutvecklingskostnaderna och andra innovationskostnader är, desto större blirfördelama för det stora företaget. Delta innebär också att exempelvis utformningen avstatligt industri-eller innovationsstöd inte kan frikopplas från frågan omvilka produktområden eller industrigrenar man vill utveckla. Om man exempelvisväljer att koncentrera stödet till mindre företag med argumentet att utbytetper satsad krona skulle bli större på detta sätt, innebär det också att manväljer att stödja den sorts innovationer, som kan utvecklas inom ett mindreföretag., Studier visar atl det huvudsakliga antaletinnovalionsidéer skapas av enskilda personer såsom fristående individer ellersom anställda i industriföretag. Som organisationer spelar universitet,högskolor och forskningsinstitut en mycket underordnad roll iinnovationssammanhang. Vid dessa institutioner sker väsentligen utveckling avny teoretisk kunskap och utbildning av forskare och tekniker. De idéer som utvecklas till innovationer i industriförelagbygger oftast pä impulser från externa kontakler av personlig natur. Den allra största andelen av innovationskostnadernaåterfinns i de tekniska utvecklingsfaserna. Den absoluta nivån på dessakostnader är mycket starkt beroende på arten av den teknik som innovationenberör. Delta medför enligt kommittén att stora resp. små företag såsommoderorganisationer är bäst länripade för helt olika typer av innovationer. Innovationers spridningstakt påverkas av mycket komplexamekanismer. Spridningen är beroende av egenskaper hos den som introducerar 1977/78:111 10 innovationen,hos innovationen i sig och hos den potentiella användaren och dennes omgivning. Storaresursslarka organisationer har bättre möjligheter alt påverka sinainnovationers spridningstakt än små företag. 2.4Misslyckande och framgång i innovationsverksamhet Studiersom har gjorts visar atl de största barriärerna mot innovationer finns påicke-lekniska områden. Det är marknadsföring, finansiering (specielltstartkapital för nyföretagande) och organisationsfrågor, som uppfattas såsomsärskilt stora hinder. Även om en innovation bygger på kvalificerad teknik ärdet ändå med vissa undantag andra faktorer än tekniken som avgör var gränsenmellan framgång och misslyckande går. Speciellt påvisar behovetav marknadsanalyser såväl beträffande allmänna marknadsförhållanden sombeträffande egenskapsspecificering av behov. Ettnödvändigt villkor för framgångsrika innovationsprojekt är alt det finns ettslags projektpådrivare, dvs. en individ som identifierar sig medutvecklingsprojektet och som ser till att det förs framåt. Denne projektpådrivareär en person med förmågan att koppla samman marknadsbehoven med de tekniskalösningarna. Det blir ofta den personen, som ger innovationen dessdetaljutformning och profil, menar kommittén. Smålöretagetsfördelar framför det stora företagel består i den flexiblare och mindrebyråkratiska organisationen. Utveckling av en innovation i stora organisationerinnebär ofta i realiteten atl de interna maktförhållandena i organisationenförändras. Härigenom hotas maktpositioner och det uppstår motstånd mot tekniskförnyelse eller ulstötning av eventuella projektpådrivare som tvingas startaegna företag. Innovaliva förelag kännetecknas av goda informella relationermellan individerna. 1de industrialiserade länderna betraktas den tekniska utvecklingen som enbetydelsefull källa lill ekonomisk tillväxt och därigenom som en nationellangelägenhet. 1 alla industriländer satsas därför stora såväl privata somstatliga resurser på teknisk forskning och utvecklingsarbete. ärsambanden mellan dessa satsningar och effekterna på den ekonomiska tillväxteninte särskilt väl kända. Detta beror bl. a. på stora orsaks-analys- ochmätproblem för att fastställa såväl insatsernas storlek som utfallet av dessa.Slor osäkerhet råder därför om resurserna utnyttjas effektivt. Tillgängligstatistik visar dock entydigt att det är de ledande industrinationerna somsatsar mest på teknisk forskning och utvecklingsarbete. Följandesammanställning visar för ett urval av länder bl.a. den Prop.1977/78:111 11 totalasatsningen på teknisk forskning och utvecklingsarbete i belopp (miljarderSkr) och som andel (%) av bruttonationalprodukten (BNP). Sammanställningenbygger på den insamling av uppgifter som görs av om kostnader m. m. förforskning och utvecklingsarbete i medlemsländerna. Belopp Miljarder Andel Företagssektorns Tillväxt miljarder Skr avBNP andel i % i BNP nationell i% finansie- utföran- % per är valuta ring de 71-76 Avsammanställningen framgår att de svenska insatserna för forskning ochutvecklingsarbete ligger på en relativt hög nivå. Vi satsar dock något mindre iförhållande lill BNP än , som intar en ledande ställning i västvärlden,, och , men Ugger på ungefär samma nivå somFrankrike och . Förutomgenom egna satsningar kan ny teknik även erhållas genom att den importeras frånandra länder som redan har utvecklat den. Det är därför av intresse att i detlasammanhang vela något om omfattningen av denna teknikhandel. I följande tablåredovisas för såväl import som export av teknik (). Japanoch importerar teknik i betydande utsträckning, medan svararför den i särklass största exporten. Formernaför och inriktningen av satsningarna på forskning och utvecklingsarbeteskiljer sig ål i olika länder. I det följande redovisas i korthet situationen inågra länder av särskilt intresse i detta sammanhang. Utgifternatill forskning och utvecklingsarbete i har i relation tillbiuttonationalprodukten ökat kraftigt från en mycket blygsam nivä på 1950-talettill en tätposition i . De totala satsningarna upp- Prop.1977/78:111 12 gick till ca 18 miljarder , varav industrin ochstaten (federalt och delstatligt) vardera svarade för ca hälften. Bland de federala organen är forsknings- ochleknologiministeriet (BMFT) den mest betydelsefulla finansiären av forskningoch utvecklingsarbete. Från delta ministerium finansieras bl. a. alla federalafackprogram. De största är inriktade på energi-, rymd- och dataområdena. Förprojekt inom de olika fackprogrammen kan stöd erhållas med mellan 50 och 100%av projektkostnaden. Formen för stöd är bidrag med eller ulan villkorligåterbetalningsplikt. Av de övriga ministei"ierna stöderförsvarsministeriet forskning och utvecklingsarbete inom del militära området.Ekonomiministeriel inriktar sitt slöd på flygindustri (bl. a. Airbus),kollektiv forskning och främjande av introduktion av tekniska innovationer.Utbildningsminisleriel är inriktat på forskning vid högskolor.Jordbruksministeriets utgifter går i stor utsträckning till närings- ochlivsmedelsforskning samt traditionell jord-och skogsbraksforskning.Inrikesministeriet svarar för miljöskyddet. Delstaterna stödjer även de forskning ochutvecklingsarbete. Satsningama går till övervägande del till forskning vidhögskolor samt i övrigt lill olika forskningsinstitut. För atl stödja exploatering av tekniskt färdigutveckladeinnovationer bildades av sex västtyska banker med stöd av BMFT ettsärskih utvecklingsbolag, Wagnisfinanzierungs-Gesellschaft (WFG).