prop · G103128 · 1977-12-31 00:00:00 — Eftersom den i exemplen angivnaproduktionsnivån om 5 milj. ton skulle svara mot endast en sjättedel avlandets nuvarande oljeförbrakning anser dock verket att ambitionsnivån inte börsättas lägre. Verket förordar en snabb utbyggnad av prospekteringsinsatserna,motsvarande en årlig genomsnittlig prospekteringskoslnad av lägst storleksordningen 100 1977/78:128 22 exkl. kostnader för utvärdering. vill ocksä framhållanödvändigheten av att del genom garantiulfästelser eller på annat sätt skapasförutsättningar för beslut om deltagande i de investeringskostnadersom föregår utvinning av en oljefyndighet. och förordar en kraftfuU och uthållig svensk utlandsprospektering.De båda statliga företagen anför atl den prospekteringsnivå som redan nu börbeslutas och som bör ligga väsentligt över den hittillsvarande måste garanterasfinansiellt med tillräcklig stadga för att medge operaliv planering och aktiv projektackvisi-tion.Ett minimivillkor härvidlag är i förväg säkerställda medel för projekt somredan har tagits upp samt för sådana som successivt måste förberedas för attupprätthålla den bestämda prospekteringsnivån. Del på affärsmässig grandbyggda företagssamarbetet i Petroswede medger inte att en sådan prospekteringsnivåställs upp. Del krävs en betydande bindning av eget riskkapital under mycketlång lid innan avkastning kan påräknas. Enligt bör staten från energipolitisk utgångspunkt själv bestämma denallmänna långsiktiga prospekteringsnivån och ta det primära finansiellaansvaret härför. Iflera remissyttranden framhålls betydelsen av fortsatt samarbete mellanstatenochnäringslivetvid utlandsprospekteringen. a. att en långtgående samordning av svenska insatser är angelägen iform av samverkan meUan statliga och enskilda intressen så att de speciellaexpertkunskaper som finns på olika håll inom landet kan utnyttjas. Sådanspecialiserad samverkan är fundamental i internationell oljeprospekteringsärskilt inom de prospekteringsmässiga funktionerna. SGU understryker därförvikten av att hög kompetens inom geologi, geofysik och på borrningssidanpermanent finns företrädd i ett företag av Pelroswedes karaktär. Härigenom fårbolaget den nödvändiga bakgrunden för atl kunna bedöma föreslagna prospekteringsprogram,lägga ut nödvändiga prospekteringsarbelen på de mest lämpliga entreprenörernaoch framför allt utvärdera framkomna prospekteringsresultal. KF anser att prospekteringsverksamhelenäven fortsättningsvis bör bedrivas i samarbete mellan statiiga, kooperativaoch privata intressenter genom Petroswede men i mer flexibla former än f. n.Den nuvarande strikt uppbyggda 50/50-fördelningen med en bestämd insalsramskulle med fördel kunna utbytas mot ett system som gav möjlighet åtintressenterna att välja projekt som man önskade medverka i och avstå frånandra utan att för den skull behöva utträda ur samarbetet. Med hänsyn till detprimära försörjningsintresset är det enligt KF rimligt att staten lar på sigett större ansvar än som är fallet. anser att oljeverksamheten bör bedrivas i samarbetemellan stat och enskilda företag. Enligt förbundet bör ägar-krelsen i Petroswedeom möjligt vidgas till bl. a. företag som har intresse av kunskaper om - ochökad leveranstrygghet från - den internationella oljemarknaden. Prop.1977/78:128 23 1fråga om utformningen av det statliga stödet anser/VÄ all de kooperativa,privata och statliga företag som deltar i oljeletnings- eUer produktionsprojektbör beredas möjlighet atl utnyttia samma finansieringsmöjligheter som kankomma Petroswede till del. En förutsättning är dock att företagen kan ge avtalsmässigagarantier om långsiktiga leveranser till den svenska marknaden. De statligagarantier, lån och anslag, som en ökad svensk prospekteringsverksamhetförutsätter, bör enligt IVA utformas med den statliga finansieringen av tekniskforskning och utveckling som förebild. Oljeletning kräver riskvilUigt och underlängre perioder tillgängligt kapital för att optimal flexibilitet skalluppnås. Speciellt attraktiva projekt fordrar dessutom all tillräckligaekonomiska resurser kan frigöras med kort varsel. Återbetalningsskyldighetenför dessa former av stöd bör enligt lVA:s uppfattning vara villkoriig. behövs, om verksamheten skall fortsätta undernuvarande organisatoriska former, ett betydande kapitaltillskott fr. o. m. år1978 från de nuvarande delägarna i relation till deras resp. andelar. Det torderöra sig om 50-100 milj. kr. Det gäller därför, menar förbundet, attfinna en form av stöd som medger ett kraftigt statligt medelstillskott utan atlde enskilda förelagen behöver lämna samarbetet inom Petroswede. Inom ramen fören sådan lösning är det tänkbart att stimulans skulle kunna skapas för altvidga Pelroswedes ägarkrets med skattetekniska eller andra medel. Här skulleman framför allt sikta på förelag som är betiänta av det tidigare nämndaerfarenhetsvärdet med olje verksamheten. Vidare bör enligt förbundet storaoljeförbrukare intresseras för försörjningsaspekten genom en garanti all devid oljekriser verkligen får disponera sin andel av prospekterad olja. KFpekar på atl ett system med avskrivningslån, direkta statliga bidrag ellerliknande åtgärder kan komma atl krävas. föreslår all villkorligalån ställs till förfogande för alt läcka viss del av prospeklerings-koslnaderna,att avskrivas vid misslyckanden men återbetalas vid lyckligt utfall med räntaoch viss royalty på produktionen som ersättning för långivarens risk. Sverigesenergiförsörining baseras till på importerad olja i form av råolja ochraffinerade produkter. Oljeimporten uppgår till ca 30 milj. ton , vilketsvarar mot ett värde av ca . Den svenska oljeförbmkningen utgörca av och av världens totala förbrukning. TrotsSveriges myckel höga oljeberoende har svenska företags insatser Prop.1977/78:128 24 inom oljehanteringen begränsats huvudsakligentill raffinering och distribution på den inhemska marknaden. Huvuddelen avoljan tillförs direkt eller indirekt genom de stora internationellaoljebolagen. Dessa bolag bedriver tillbaka en världsomspännandeverksamhet i alla led av oljehanteringen från utvinning av råolja fram tillförsäljning till slutlig konsument. Även sedan bolagen under första hälften av1970-talet successivt har tvingats alt avstå från sina tidigare koncessioner iOPEC-länderna svarar de för uppgiften atl förmedla huvuddelen av dessa ländersråoljeproduktion lill konsumentländerna. Dessutom arbetar bolagen intensivtmed prospektering och utvinning i alla delar av världen. Inle bara de storainternationella bolagen utan även många mindre företag av olika nationaliteteroch kategorier deltar aktivt i oljeprospektering. Den svenska oljeförsörjningen grundas alltså på deninternationella oljeindustrins verksamhet i råoljeledet dels som förmedlare av OPEC-ländernasproduktion, dels som leverantör av olja från egna tillgångar. Svenskägdaföretag har ingen del i denna verksamhet. De första svenska insatserna på oljeprospekteringensområde syftade lill alt klarlägga möjligheterna till oljefynd i . Eflerolika initiativ från såväl statens som enskUda företags sida bildades OljeprospekteringAB (OPAB) med uppgift att leta efter olja och naturgas i och på densvenska kontinenlalsockeln. Grundtanken bakom OPAB var att samverkan inom ettbolag, ägt till hälften av statiiga och till hälften av enskilda intressenter, skuUemöjliggöra en kraftfull och systematisk utforskning av svenskt område. Destatliga intressena i OPAB företräddes av och ,medan ett tiotal företag ingick på den enskilda sidan. a. mot bakgrund av de slora oljefynden i i börianav aktualiserades frågan om att utvidga OPAB:s verksamhet till prospekteringutomlands. Efiersom intressentkretsen på enskild sida inte sammanföll meddelägarna i OPAB bildades ett särskilt bolag för ändamålet, PetroswedeAB. De båda bolagen har till slor del gemensamma resurser. Arbetet bedrivshuvudsakligen med anlitande av konsulter och specialiserade entreprenadföretagi enlighet med internationell praxis inom branschen. Härigenom har den egna organisationenkunnat begränsas. Antalet anställda i OPAB och Petroswede uppgår f. n. tillsammanlagt ca 20 personer. Verksamheten har finansierats med bidrag frånintressenterna i proportion till deras ägarandelar. De sammarUagda ekonomiskaåtagandena har uppgått till ca 170 milj. kr. för OPAB och 100 milj. kr. för Petroswede.Något direkt statligt stöd till bolagens verksamhet har inte lämnats. Delägarnahar dock åtnjutit avdragsrält vid beskattningen för sina intressent-bidrag. Föratsättningar för en aktivare statlig politik på prospekleringsområdet Prop.1977/78:128 25 skapadesgenom bildandet av det helslatiiga bolaget år 1975.1samband med oljepolitiska beslut anvisade (prop. 1975/76:124, NU 1975/76:44, rskr 1975/76:262) särskilda medel på driftbudgeten lillbolaget för oljeprospektering. En treårsram av 50 milj. kr. Medlen fick användas för prospektering på svenskt område och iNordsjön med angränsande områden. Del förutsattes att vidanvändningen av medlen företrädesvis skulle komma alt utnyttja OPÄB:s och . Vidare beslöts att i fortsättningen skulleföreträda statens intressen i de båda prospekteringsbolagen. I enlighet härmedhar vattenfallsverkets och aktier i bolagen övertagits avSvenska . Verksamheten inom OPAB harnu pågått i nära . har flera områden som på allmännageologiska grunder bedöms prospekliva undersökts. Några små oljefynd hargjorts på södra , och arbeten i havsområdet öster och söder om ön harvisat att del finns potential för större fynd. Verksamheten har emellertid ännuinte gett slutligt svar på frågan om möjligheterna att få till stånd kommersieUproduktion. De enskilda intressenterna i OPAB har efter utgången av t.v. upphört all lämna ekonomiska bidrag tiU verksamheten. Mot bakgrund av del försöriningspolitiskaintresset av atl klariägga eventuella inhemska olje- och gasförekomster haremellertid regeringen anvisat sammanlagt 18 milj. kr. till Svenska Petroleumfrån nämnda anslag liU oljeprospektering. MedlenJiar av bolaget lämnats till OPABsom intressenlbidrag . Regeringen har även meddelat OPABförlängning av koncessioner och undersökningstillslånd för femårsperioden1978-1982. Verksamheteninom Petroswede har pågått . Bolaget har hittiUs deltagit med andelarav olika storlek i åtta borrningar, varav hälften i . Några resultat iform av kommersiella fynd har inte uppnåtts, men värdefullaerfarenheter av internationell prospektering har vunnits och resurser harbyggts upp. Av bolagets intialram på 100 milj. kr. har ca 70 milj. kr.förbrakats. Ytterligare ca 20 milj. kr. har bundits genom åtaganden gentemotmyndigheter och samarbetspartners i olika länder. Efiersom liden föranskaffning av projekt är lång krävs en betydande framförhållning iverksamheten. Utrymmet för nya engagemang har emellertid sedan flera årtillbaka varit begränsat. har inom intressenlkretsendiskuterats möjligheterna att skapa ett långsiktigt ekonomiskt underlag för Pelroswedesverksamhet. Bolaget har i skrivelse redovisat motiven fören ökad svensk insats på utlands-prospekleringens område. Överläggningar hardärefter ägt ram mellan företrädare för industridepartementet och de enskildaintressenterna i syfte alt klarlägga behovet av statliga stimulansåtgärder.Det har därvid framkommit atl statligt stöd i form av bidrag i dagens situationutgör en förutsättning för en ökad prospekteringsinsats från intressenternassida. 1977/78:128 26 Enligtmin mening bör frågan om den svenska utlandsprospekteringen ses i sittenergipolitiska sammanhang. Det expertmaterial som hittiUs har redovisats (I 1976:05) tyder på alt kommer att bli beroende avimporterad olja under resten av detta århundrade även om det förs enmålmedveten politik för energihushållning och utveckling av alternativaenergislag. Kommissionen väntas i sitt betänkande komma alt redovisa sinaöverväganden och förslag i fråga om oljepolitiska åtgärder. Jagfinner det emellertid nödvändigt atl frågan om utlandsprospekteringen tas upp lillbeslul . Ett uppskov med atl lösa frågan om verksamhetens fortsattainriktning och finansiering kan enligt min mening innebära risk för attresultaten av det hittillsvarande arbetet går till spillo. Den lösning som jagi det följande kommer atl föreslå innebär att utiands-prospekteringen skallkunna fortsätta med ökade resurser utan att för den skull de organisatoriskaformerna binds . Enligt min mening är det inle möjligt attbedöma om den nuvarande formen för samarbete mellan statliga och enskildaintressenter inom ramen för Petroswede är ändamålsenlig för framtiden.Bedömningen försvåras bl. a. av att intressenterna i dagens konjunkturläge harsmå möjligheter att göra långsiktiga ekonomiska åtaganden. Jag anser det därförlämpligt att, såvitt avser de organisatoriska frågoma, sikta på enövergångslösning för de närmaste två å tre åren som väsentiigen bygger pånuvarande förhållanden. Minaförslag i del följande kommer alltså huvudsakligen att gälla frågoma om ellstatligt bidragssystem för prospektering och om systemets finansiering. Innanjag går in på dessa frågor vill jag något beröra den allmänna utvecklingen påoljeområdet. Oljanhar successivt ökat sin andel av världensenergiförbrukning till f. n. nära hälften. Oljeförbrakningen uppgår nu lill ca3 miljarder ton . Efler 1973-1974 årsoljekris, som innebar både en flerdubbling av råoljepriset och en djupgåendeändring av förhållandet meUan producentiänder och oljebolag, vidtog flertaletkonsumentländer åtgärder i syfte att minska beroendet av främst importerad oljaoch att stimulera utvecklingen av alternativ till oljan. Det väntades aUmäntatt dessa åtgärder skulle få betydande effekter redan på fem ä . Nuär emellertid bedömningarna betydligt försiktigare. Detta framgår klart av denjämförelse mellan 1975 och 1977 års över utvecklingen avefterfrågan och tillförsel på energi som jag har redovisat. Den senarestudien pekar på en stark ökning av oljeförbrakning ocholjeimport . Andra internationella prognoser som har publiceratsunder ger en liknande bild. 1977/78:128 27 Detförutses i dessa studier att nuvarande överkapacitet i nästan alla led av oljehanieringenkommer att las i anspråk i samband med att den internationella konjunkturenförbättras. Särskilt när det gäller räoljeutvinningen vänlas del nuvarandeöverskottet komma atl övergå i en kapacitetsbrisl efter en relativt kort periodav balans. När denna situation väl inträffar kan marknadsförhållandena kommaatt ändras radikalt. Tidpunkten härför påverkas av en rad faktorer. Viktig isammanhanget är taklen i den ekonomiska utvecklingen. Ävgrundläggande betydelse är givetvis att oljan är en ändlig resurs. Nuvarandesäkert kända oljetillgångar som kan utvinnas med dagens teknik ochenergipriser uppgår enligt vissa beräkningar lill ca 100 miljarder lon, dvs. ca30 års förbrakning vid nuvarande nivå. Denna relation mellan förbrukning ochtillgångar är i och för sig fullt normal för oljeindustrin. Del finnsemellertid tecken på alt insatserna för att genom prospektering skapa tillskottav nya utvinningsvärda tillgångar är otillräckliga. Även vid oljeförbrakningkommer den nuvarande relationen mellan förbrukning och tillgångar att kunnaupprätthållas endast genom ökande prospekteringsinsatser. Detviktigaste skälet härför är att flertalet områden med gynnsamma geologiskaförutsättningar och låga utvinningskostnader redan torde vara mer eller mindreexploaterade. Prospekteringen sker nu i ökad utsträckning till havs eller iarktiska områden. Sannolikheten för att nya regioner med mycket storatillgångar skall påträffas bedöms som liten. Del kan nämnas att de tvåviktigaste nya produktionsområdena, nämligen och , upptäcktesför . De utvinningsvärda tillgångarna i dessa områden beräknassammanlagt svara mot mindre än världsförbrakning. Prospektering och utvinninginom områden med svåra arbetsförhållanden ställer allt större krav påoljeindustrins resurser. Tiden för att få en fyndighet i produktion förlängs. Produktionskostnademaär mångfaldigt högre än i t. ex. Mellersta Östera. TiU dessa geologiska ochteknisk-ekonomiska faktorer kommer all många producentiänder nu börjar uppfattauttömningen av sina oljetillgångar som ett allvarligt problem. Det förekommerredan på flera håll all utvinningen begränsas genom politiska beslut. Det kan vänlasatl sådana restriktioner kommer alt bli allt vanligare. Ett minskande utbud avolja kommer att medföra prishöjningar som i sin tur påverkar efterfrågan.Mycket lalar dock för att omställningen till en minskande oljeförbrakningkommer atl innebära stora påfrestningar. Varje försök atl beskriva hur dennaomställningsprocess kan komma alt förlöpa måste bli mer eller mindrespekulativt. Förutom ökade realpriser på olja kan dock periodisk brist på vissaoljekvalileter väntas. Länder ulan inhemska oljetillgångar eller andraengagemang i oljeutvinning kan komma atl möta ökande svårigheter att tillgodosesina importbehov på världsmarknaden. 1977/78:128 28 Slutsatsenär att någon oljekris i meningen en plötslig aUmän fysisk brist på olja inteframstår som särskilt sannolik, om man bortser från risken för akuta politiskaeller militära konflikter. Det är snarare fråga om en process, som sträckersig över ett antal decennier. kommer oljan genom minskandeutbud i förhållande till efterfrågan och ökande priser successivt all trängastillbaka från många användningsområden. kommer det emellertid attkrävas ökade insatser för atl tillgodose behoven på områden där oljan ärsärskilt svårersättlig, t. ex. som drivmedel och råvara inom kemisk industri.Även där del från teknisk och ekonomisk synpunk1~lirms naturliga substitut föroljan medför de slora volymer som måste ersättas stora praktiska problem. Erfarenhetemaunder har visat att den tid som krävs för att få framalternativ i stor skala till olja har underskattals. 5.3Motiv och riktlinjer för statligt prospekteringsstöd Motbakgrund av de grundläggande faktorer som jag nu har redovisat är det enligtmin mening uppenbart atl kan komma alt få ökande svårigheter atltillgodose sitt oljebehov redan under 1980-talel. En allvarlig svaghet i delsvenska försörjningssystemet är att i stort sett saknar tillgång tillråolja på andra villkor än de som den internationeUa marknaden vid varietillfälle kan erbjuda. Detta innebär i förening med vårt stora oljeberoende attden svenska ekonomin är mycket känslig för prishöjningar och försämradtillgänglighet för olja. Petroswede har i skrivelseden framhållit att deltagande i intemationell prospekteringutgör en möjlig och på lång sikt även lönsam väg för att få tiUgång tillråolja. Bolaget anser att statiiga åtgärder till stöd för svenska företagsfortsatta verksamhet på området är angelägna. Som bakgmnd till skrivelsen har Petroswedei en särskild studie redovisat ett räkneexempel för ett svenskt prospekteringsprogrammed målet att åstadkomma en varaktig produktion av 5 milj. ton om året.Exemplet förutsätter en årlig insats av ca 75 milj. kr, eller maximaltca 600 milj. kr. Enligt exemplet skuUe produktion frånoljefynd kunna komma 1983 och nå nivån 5 milj. årslön vid slutet av1990-talet. Del satsade kapitalet skulle vara återbetalt . Detförutsätts alt oljeutvinningen även kommer att generera vinstmedel för fortsattprospektering. En snabbare produktionsuppbyggnad till högan av 1990-taletskulle enligt ett allemativt exempel innebära ett maximalt kapitalbehov av ca1000 milj. kr. Vid remissbehandlingen av Pelroswedesskrivelse och studie har remissinstansema ställt sig positiva till en ökadsvensk utlandsprospektering som en väg att förbättra den långsiktiga försöriningstryggheten.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) har dock framhållit att huvudvägarnaför att dämpa del svenska oljeberoendet är att förbättra energihushållningen Prop.1977/78:128 29 ochatt ersätta oljan med andra energibärare. ÖEF anser atl sådana åtgärder börprioriteras framför internationeU verksamhet på oljeområdet. Jagdelar ÖEF:s uppfattning alt de energipoUtiska insatserna måste inriktas främstmot hushållning saml utveckling och utnyttjande av alternativa energislag. Detlahar också skett under senare lid. Däremot har åigärder i syfte atl ökasäkerheten i oljeförsöriningen endast i begränsad omfattning vidtagits,bortsett från beredskapslagringen av olja som tar sikte främst på akutakrissituationer. Ävenom oljebehoven successivt minskar genom en framgångsrik hus-hållningspolitikkommer ett stort oljeberoende att kvarstå . Därför är det enligtmin mening oundgängligen nödvändigt att arbetet med alt minska det svenskaoljeberoendet kompletteras med aktiva åtgärder inom hela det oljepolitiskaområdet. Det gäller inte minst att skapa säkrare villkor för tillförseln avråolja till den svenska marknaden. Svenskverksamhet inom intemationell oljeprospektering bör ingå som ett viktigt led ien aktiv oljepolitik. Det material som har redovisats av Petroswede ger vidhanden atl prospektering måste bedrivas uthålligt och i betydligt större skalaän hittiUs om den skaU leda till produktion av olja. Den hittillsvarandebegränsade prospekteringsinsatsen har medgett deltagande i så få projekt altsannolikheten för fynd har varit låg. Några resultat i form avexploateringsvärda fynd har heller inte nåtts. Jaganser det inle meningsfullt atl nu söka ange ett långsiktigt kvantitativt målför ett svenskt program uttryckt i prospekteringsvolym eller producerad mängdråolja. Som har påpekat måste omfattningen av ett programbli beroende av vilka åtgärder som i övrigt kan komma atl vidtas påoljeområdet, t. ex. avtal om oljeleveranser och köp av andelar i kända fyndigheler. Emellertid finns del ingenklar gräns meUan dessa olika medel att förvärva råolja. Till följd av deninternationella oljeindustrins sätt atl arbeta kan deltagande i prospekteringge anledning till samarbete även i andra avseenden. Omvänt kan ett förvärv aven oljefyndighel innefatta rättigheter eller skyldigheter i fråga om fortsatl prospektering.Jag finner det därför inte möjligt alt göra en avvägning mellan dessa olikaoljepolitiska medel. Det synes lämpligast att gå fram steg för steg och attutnyttja de tillfäUen tiU oljeförvärv även i andra former som deltagande i prospekteringkan ge. En rimlig nivå för desvenska prospekteringsinsatsema är enligl minbedömning 100 mUj. , inberäknat arbeten i , jämfört med f. n.30 ä 40 milj. kr. En sådan nivå bör kunna ge ett inle oväsentligt bidrag tUl oljeförsöriningenfrån mitten av . Äv stor betydelse är att ekonomiska resurser stårtill förfogande framåt. Det ligger i prospekteringens natur attmedelsbehovet inte kan förutses med någon större noggrannhet. Tidplanen för ettprojekt är vanligen beroende av förhandlingar med många intressenter och avmyndighetsprövning i värdlandet. Vid positiva resultat av en borrning kanstora 1977/78:128 30 insatsersnabbt krävas för alt utvärdera ett fynd. Detta ställer krav på ekonomiskthandlingsutrymme. Dettagäller självfallet inte bara i prospekteringsverksamhelen utan även förexploateringen av konstaterade fyndigheter, som särskilt till havs innebärmycket höga investeringskostnader. Jag vill här erinra om att en statlig garantiav 2000 milj. kr. infördes (prop. 1 s. 385, NU 1975:30, rskr1975:202) för att underlätta finansieringen av investeringar i bl. a.oljeutvinning och all garantins användningsområde i samband med 1976 årsoljepolitiska beslut utvidgades till att omfatta även finansiering av förvärvav andelar i fyndigheter. En ökad svensk utlandsprospektering kan komma attleda till ökade anspråk på garantin. Somjag redan inledningsvis har framhållit bör utlandsprospekteringen under denärmaste åren bygga främst på det nuvarande samarbetet mellan statliga ochenskilda förelag i Petroswede. Överiäggningarna med de enskilda intressenternahar gett vid handen att dessa är beredda alt fortsätta atl bidra tillfinansieringen av verksamheten med högst 25 milj. kr. under de närmaste åren.Vid ett motsvarande bidrag från den ståtlige intressenten skuUeden i nuvarande konsortialavtal angivna ramen 100 milj. kr. för intressenternasinsatser därmed kunna höjas till högst 150 milj. kr.