prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — a. fastslagit att en radio och TV i allmänhetens tjänst haransvar för att yttrandefriheten blir så stor som möjligt och atl således skildaåsikter och uppfattningar kommer till uUryck och atl olika tolkningsmöjligheteroch infallsvinklar prövas. Jag delar utredningens mening. Denna frihet bör varaså vidsträckt som kravet på opartiskhet och saklighet medger. Jag villemellertid erinra om atl yllrandefrihelen även innebär en frihet all uttryckapersonliga åsikter och uppfattningar. Enligl min mening bör dock kraven påopartiskhet och saklighet ställas lägre än eljest endast i fråga om personligaåsikter och uttalanden som framförs av debattdellagare, intervjuade och andraliknande medverkande. Liksom utredningen anser jag därför alt en bestämmelsebör gälla för programföretagen att de vid till-lämpningen av föreskriften omopartiskhet och saklighet skall beakta att en vidsträckt yttrandefrihet skallråda i rundradion. har beskrivit informationsfrihet som varsoch ens frihet att inhämta och mottaga upplysningar och meningsyttringar. Denär "ett slags yttrandefrihetens naturliga spegelbild, men har både enaktiv inhämtande och en mer passiv, motiagande sida". Utredningen betonarför rundradions del särskilt den aktiva sidan och uttalar atl allmänhetenbehöver mediernas hjälp för atl informationsfriheten skall bli meningsfull ilika stor utsträckning som när del gäller yttrandefriheten. En radio och TV iallmänhetens tjänst har därför ansvar för att tillhandahålla en så mångsidigoch fullständig information som möjligt. Jag delar denna uppfattning ominnebörden och vikten av informationsfrihet. Med hänsyn främst till att reglema om yttrandefrihet ochinformationsfrihet skall gälla alla programföretag har de i likhet med vadradioutredningen föreslagit införts i denna lag. Föreskriften har med ihuvudsak oförändrat innehåll hämtats ur det gällande radioavlalel. Prop.1977/78:91 230 I 6 § andra stycket har intagits ett stadgande som närmastmotsvarar den bestämmelse i 6§ andra stycket radioavtal vari sägsatt "bolaget skall i programverksamheten hävda de grundläggandedemokratiska värdena". Denna bestämmelse har tolkats som en skyldighet för SverigesRadio att vara partisk till förmån för de grundläggande demokratiska värdena.Den utgör sålunda en modifiering av kravet på opartiskhet i 6§ radiolagen. Stadgandet har inte varit avsett att hindra Radiofrån att skildra odemokratiska förhållanden och företeelser eller från atlåterge odemokratiska meningsyttringar i radio och TV. Bestämmelsen haremellertid ansetts innebära en skyldighet för att markera ettavståndstagande från eller att bemöta antidemokratiska uttalanden. Enligt radionämndens mening innefattar bestämmelsen iavtalet bl. a. en skyldighet för att i programverksamheten verkaför atl rasfördomar bekämpas. har uttalat atl det även i framliden börfinnas bestämmelser som ålägger programföretag en skyldighet atl uppträdapartiskt till förmån för vad som kan anses utgöra folkstyrelsens grundvalar ochtill förmån för respekten för människovärdet. Den nuvarande formuleringen i radioavtalet är enligtradioutredningens mening oprecis och kan ges både vida och snäva tolkningar.Utredningen betonar, atl det är kärnan av folkstyrelsens principer somstadgandet skall gälla och avser med demokrati beteckning på en statsform sombygger på fri åsiktsbildning, allmän och lika rösträtt samt fria och hemligaval. Med uttrycket "alla människors lika värde och denenskilda människans frihet och värdighet" avser radioutredningen de sidorav demokratibegreppet som anknyter till bl. a. förhållandet mellan människoroch nämner därvid fördömande av rasism, våld och brutalitet samt hävdande avjämställdhet mellan män och kvinnor. Jag ansluter mig lill radioutredningens uppfattning attden ifrågavarande bestämmelsen skall tas in i radiolagen. Stadgandet bör få denutformning som utredningen har föreslagit. Av 6 § tredje stycket följer, i enlighet med vad som nugäller, att ett avtal angående bl. a. programregler skall ingås mellanregeringen och varje programföretag. Regeringsformens bestämmelser omyttrandefrihet får anses kräva atl möjligheten för regeringen att i avtal medprogramförtag införa föreskrift om skyldighet atl sända beriktigande och genmälesamt vissa meddelanden till allmänheten ges slöd i lag, liksom en erinran altavtalet kan innehålla föreskrifter till skydd för enskilds privatliv och förbudmot kommersiell reklam och mot program som bekostas av annan än programföretag. Av 6 § i förslaget till lag om försöksverksamhet mednärradio framgår att 6 och 7 §§ radiolagen inte är tillämpliga i avseende pånärradion. Prop.1977/78:91 231 I andra stycket har införts en ny bestämmelse enligtvilken det i avtal med programföretag får föreskrivas förpliktande attpublicera sådant beslut av radionämnden enligt vilket företaget har bmtit motradiolagen eller mot avtalet mellan regeringen och bolaget. I paragrafen har endast företagits sådana formellaändringar som föranleds av de nya bestämmelserna i 5 §. Som framgår av kommentaren till 3 § har i 11 § införts enstraffbestämmelse som varit införd i förordningen (1967: 447) ommottagare för radiosändning eller trådsändning. 6.2 Förslaget till lag om ändring iradioansvarighetslagen (1966:756) I lagen har endast gjorts den ändring som följer av attflera företag får rätt att sända program i rundradiosändning. 6.3 Förslaget till lag om avgift förtelevisionsmottagare Jag har föreslagit att det skall ankomma på istället för regeringen att meddela föreskrifter om avgift för innehav avmottagare. Bestämmelser om mottagaravgifter finns f.n. i förordningen(1967:447) om mottagare för radiosändning eller trådsändning. i förordningen har förts över till detta förslag till lag omavgift för televisionsmotlagare. Några sakliga ändringar har härvid inteföretagits. 6.4 Förslaget till lag om försöksverksamhet mednärradio Jag har i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.11) ulföriigtkommenterat de bestämmelser som bör gälla för försöksverksamheten och som upptagitsi denna lag. Jag hänvisar till vad jag i det sammanhanget har anfört. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår dels att antaga förslagen till 1. lag om ändring i radiolagen (1966: 755), 2. lag om ändringi radioansvarighetslagen (1966:756), 3. lag om avgiftför televisionsmottagare, 4. lag omförsöksverksamhet med närradio, dels att Prop.1977/78:91 232 5. godkänna deallmänna riktlinjer för rundradioförelagens organisation som jag har angett idet föregående, 6. godkänna deallmänna riktlinjer för mndradioföretagens programverksamhet som jag har angetti det föregående, 7. godkänna deriktlinjer för radionämndens organisation och verksamhet som jag har angett idet föregående, 8. godkänna deriktlinjer för försöksverksamhet med närradio och när-TV som jag har angett idet föregående. 8.1 Sammanfattande medelsberäkning för den avgiftsfinansieraderadio-och televisionsverksamheten I enlighet med vad jag har anfört i det föregående (4.8.1)bör mina förslag beträffande medelstilldelning till den avgiftsfinansieraderadio- och televisionsverksamheten underställas för godkännande. Jagkommer att redovisa mina överväganden rörande radions och televisionenssamlade ekonomi. Därefter kommer jag atl anmäla televerkels och byggnadsstyrelsensinvesteringsanslag Televisions- och radioanläggningar resp. Vissabyggnadsarbeten för och vidare de skattefinansierade anslagenSveriges Utbildningsradio aktiebolag och Viss beredskapsutrustning m. m. förSveriges Radio. Medelsbehovet till den likaledes skattefinansieradeutlandsprogramverksamheten har anmälts i årets budgetproposition underutrikesdepartementets huvudtitel (prop. 1977/78: 100 bil. 6, s. 82). De av utredningen beräknade driftkostnadsökningarna för radio-och televisionsverksamheten fram t.o.m. /85 framgår av följandesammanställning. Tabell 8.1 Driftkostnadsökningar enligt radioutredningent. o. m. /85 i 1976/penningvärde (milj. 16 33 19 59 4 38 Prop.1977/78:91 233 Det av utredningen föreslagna dagblocket i TV innefattar,förutom en ökning av reprissändningarna med (nu pervecka), även en nyhetssändning. Det förförstärkningar av programverksamheten i TV upptagnabeloppet skall möjliggöra en allmän kvalitetshöjning av TV-ulbudet i form av l.ex.förstärkt utlandsbevakning, ett ökat inslag gestaltande och genomarbetadeprogram, förstärkt inköpsorganisation och ökad textsättning av TV-program för atltillgodose de hörselskadade. Den första etappen av regional-TV avser utbyggnad avsändningarna till att omfatta nio regioner (nu fyra regioner). Ökningen av TV-regionernas riksprogramproduktion beräknasunder avtalsperioden till ca (nu drygt 8 limmar ).Volymen av egenproducerade program i förutsätts ligga kvar pänuvarande nivå. Därmed skulle den regionala andelen av sändningstiden för egenproduceradeprogram öka lill (nu ). Sändningstiden för främmande produktion underavtalsperioden beräknas öka med (nu pervecka). Den föreslagna c/AtJrrt etappen i utbyggnaden av deregionala TV-sändningarna avser en utbyggnad av sändningstiden till 20 minuterper dag, (nu per dag iveckan ). Förstärkningen av radions programverksamhet avser kvaliletshöjandeåtgärder, t. ex. en förstärkt utlandsbevakning och ett ökat inslag av gestaltandeprogram samt ell ökat samarbete med musiklivet. Radions sändningstid för riksprogrammen bör enligtutredningen öka för atl möjliggöra en större produktioni distrikten och en kraftig satsning på minoritetsprogram. Den föreslagnaökningen skall möjliggöra en höjning av distriktens andel till av denullokaliseringsbara sändningstiden (nu ). De övriga driftskostnader som utredningen beräknar avserbl. a. de föreslagna regionala publikråden saml televerketsdistributionskostnader för tillkommande sändningslid. Den sammanlagda investeringskostnaden beräknas lill ca 100milj. varav huvuddelen gäller projekt utanför . Utredningen utgår från all ökningen av de årligadriftkostnaderna skall fördelas med ca 30 milj. kr, . I remissyttrandet över uiredningens belänkande godtarSveriges Radio i stort uiredningens förslag. Företagel räknar således med enökning av den regionala riksprogramproduktionen av ungefär samma omfattning somutredningen. Beträffande regional-TV anser dock atl verksamhetenbör omfatta elva regioner, dvs. de tio nuvarande distrikten samt Stockholm.Sändningstiden bör vidare uppgå . 1977/78:91 234 Beträffandesändningstiden i TV för riksprogrammen utgår från samma slutmålsom utredningen, dvs. Till skillnad från utredningenräknar dock företaget med en minskning med av den främmandeproduktionen och en ökning av produktionen även i , Radioframhåller att Stockholmsproduktionen, främst avseende gestaltande program,har minskat till följd av för knapp medelstilldelning. För atlde avsedda kvalitetsförstärkningarna skall komma fill stånd måste ävenStockholmsenheternas kapacitet utvidgas. Förriksradion räknar med en större sändningstidsökning änutredningen, SverigesRadio räknar vidare med ett större medelsbehov än utredningen för all kunnaåstadkomma de allmänna kvaliletsförstärkningarna. Slutligenräknar med ett ökat medelsbehov för lokalradioverksamheten. Deberäknade resursförstärkningarna, som utgår från en i princip oförändradsändningstid, skall enligl moderföretaget betraktas som en kvalitetsförslärkningför att vidareutveckla lokalradions kullurpolitiska funktion. Driflkostnadsökningenunder den sjuåriga avtalsperioden för förslag beräknas till 397milj. i 1976/penningvärde, eller ca 170 milj. kr. mer än vadutredningen räknat med. Skillnaden beror bl. a, på att medel beräknats förlokalradion. Vidare har räknat med ell större medelsbehov föratt utredningens ambitioner beträffande kvaliletshöjande åtgärder skall kunnainfrias. Deterforderliga investeringsbehovet beräknas till 200-300 milj. kr. Härav hänförsig ca 30 milj. kr. SverigesLokalradio föreslår i sitt remissyttrande en utvecklingsplan förlokalradioverksamheten enligl vilken de flesta kommuner / 83skall ha redaktionell läckning i form av permanenta redaktioner på vissaplatser utanför huvudorten. Därtill beräknas medel för en successiv ökning avlokalradions sändningstid från nuvarande pervecka /83. Kostnaden för utbyggnaden beräknas lill totalt ca160 milj. kr. som skall fördelas över perioden /80-1982/83.Investeringsbehovet för återanskaffning, konsolidering och utbyggnad beräknastill ca 90 milj. kr. Isin ordinarie anslagsframställning för /79 redovisar SverigesRadio resursbehoven vid nuvarande verksamhetsnivå, dvs. utan hänsyn tagen tillden av radioutredningen föreslagna utbyggnaden. Enligt företaget krävsförstärkningar både på drift- och framför allt investeringssidan för atl enrimlig utgångsnivå skall åstadkommas för en eventuell utbyggnad avverksamheten. Avföljande sammanställning framgår hur i sin anslagsframställningberäknat driftkostnaderna för /79. Prop.1977/78:91 235 Tabell 8.2 och Lokalradiosdriftkostnader enligt anslagsframställning /79 1978/79 Förslag milj.kr. Tillgängligt för allmän programverksamhet 1977/78 786,2 Vissa verksamheter som upphör m. m. Erforderligt för oförändrad verksamhet 780,4 Kompensation för kostnadsökningar 1978/79() -1-117,1 Tillkommandekostnader vid oförändrad verksamhet (se nedan) + 42,3 Erfordedigt vid oförändrad verksamhet 1978/79 940,1 Tillgängligt för lokalradioverksamheten 1977/78 83,3 Fullföljande av planerad utbyggnad 4- 1,5 Erforderligt för planerad verksamhet 84,8 Kompensation för kostnadsökningar () 4 8,5 Viss konsolidering av verksamheten + 36,2 Erforderligt för lokalradioverksamheten för budgetåret1978/79 133,7 Till det för den allmänna programverksamheten angivnabeloppet skall som angetts i det föregående läggas den del av den totalautbyggnadskostnaden som enligt företaget bör belasta nästa budgetår. Dennareformkostnad beräknas i remissvar till 32 milj. kr. (1976/77års penningvärde). De enligt sammanställningen tillkommande kostnaderna vidoförändrad verksamhet avser bl. a. resursförstärkningar till följd av lagar ochavtal på arbetsmarknaden samt insatser för personalutbildning. Vidare har medelberäknats för en försöksverksamhet med lext-TV. För en redogörelse för denföreslagna försöksverksamheten hänvisas till avsnitt 4.6. Ett ökat medelsbehovföljer av införandet av en femte semeslervecka. I beräkningarna ingår ocksåmedel för ökade fastighetskostnader, bl, a, för (musikstudion)som tas i bruk . För Lokalradio beräknas ett ökat medelsbehov meddrygt 25 milj. kr. för att förbättra bevakningen utanför lokalradioområdenashuvudorter. Det framhålls som angeläget alt tendenser till att lokalradionutvecklas till en residensstadsradio motverkas på ett tidigt stadium avverksamheten. Därför måste ett antal underredaktioner inrättas. En störresatsning krävs även för att tillgodose de språkliga minoriteternasprogrambehov. I övrigt upptar anslagsframställningen bl. a. förstärkningar tillföljd av lagar och avtal på arbetsmarknaden och utbildnings- ochinformationsinsatser. Det föreligger enligt ett omfattandeinvesteringsbehov oavsett om en utbyggnad av verksamheten kommer till stånd ienlighet med radioutredningens förslag. Företaget pekar särskilt på attnuvarande byggnadsprovisorier i (del s.k. A I-området) måsteersättas. 1977/78:91 236 Närdet gäller teknisk utrustning föreligger ett ackumulerat behov av återanskaffningav de resurser som köptes . redovisar en planför återanskaffning som uppgår lill ca 340 milj. kr. /79-1986/87.För /79 uppskattas investeringsbehovet för den allmännaprogramverksamheten till drygt 87 milj. kr. För lokalradioverksamhetenuppskattas investeringsbehovet un der nästa budgetår till 18,6 milj. kr. somtill största delen hänger samman med den föreslagna utbyggnaden avunderredaktioner till lokalradiostationerna. I ensärskild skrivelse har anmält ett med 36,3 milj. kr. ökatmedelsbehov för innevarande budgetår. Det angivna beloppet erfordras för atttäcka automatiska kostnadsökningar utöver vad som förutsattes i beräkningarna i1977 års budgetproposition. Byggnadsstyrelsenberäknar investeringskostnaderna till 9,5 milj. kr. för /79enligt prisläget den . För en närmare redogörelse förbyggnadsstyrelsens förslag hänvisa till anslaget Vissa byggnadsarbeten förSveriges Radio (8.5). Televerketsberäkningar kostnadsnivå av drift- och investeringskostnaderna förden avgiftsfinansierade radioverksamheien budgetåren 1978/79-1982/83 framgårav följande sammanställning. Tabell8.3 investerings- och driftskostnader 1978/79-1982/83 enligt televerketsanslagsframställning (milj. för FM och TV förslag i vad gäller investeringskostnader (1977/78 53,6 milj. )lämnas en närmare redogörelse vid anmälan av investeringsansla-gel Televisions-och radioanläggningar (8.4). driftstat för /78 har kostnaderna för avgiftsinkasseringoch distribution beräknats till 148 milj. kr. Kostnadsökningen budgetåret1978/79 beror - fömtom den förhöjda kostnadsnivån - på att 1977/78:91 237 koslnadsfördelningsprinciperna mellan rundradio- och telerörelsennär det gäller avgifisinkasseringen har förändrats. De i ordinarie anslagsframställning /79 angivna medelsbehovet avser en verksamhet av oförändradomfattning vad avser sändningslid och utbyggnadstakt av distributionsnätet. Isitt remissyttrande med anledning av radioutredningens betänkande beräknarverket den tillkommande kostnaden för komplettering av distributionsnä-lel för regional-TVtill drygt 20 milj. kr. Jag har i del föregående (4.8.2) redovisat minaställningstaganden avseende del framtida planerings- ochmedelstilldelningssystemet för radio-och TV-verksamhelen. Jag kommer atlförst ange vissa riktpunkter för verksamhetens inriktning fram /86, då de nya avtalen avses löpa ut. Därefter kommer jag attredovisa mina förslag avseende medelstilldelningen för nästa budgetår. Vid min behandling av olika programfrågor (4.3) har jagnärmare utvecklat mina ställningstaganden lill verksamhetens utbyggnad påsikt. Jag har där räknat med att del skall bli möjligt alt under den kommandeavtalsperioden åstadkomma kvalitelsförstärkningar i programutbudet och en utökningav programmen för bl. a. språkliga minoriteter. Vid sidan av de allmänna kvalitetsförstärkningarna bör enutbyggnad ske av distriktens produktion för radions och televisionensriksprogram. Liksom radioutredningen anser jag att slutmålet under den häraktuella avtalsperioden bör vara alt av programmen i riksprogramsändning-arnaskall produceras regionalt. En förstärkning av lokalradion bör äga rum, iförsta hand syftande till att konsolidera den nuvarande verksamheten. Jag villi sammanhanget erinra om de samarbetsformer mellan riks-och lokalradion som jaghar skisserat i det föregående. Den nuvarande försöksverksamheten med regionalanyhetssändningar i TV bör byggas ut lill att omfattasamtliga de elva som jag har förordat (4.2.4). bör inrättas ett mindre dagblock iTV. Bortsett härifrån bör sändningstiden i TV ligga kvar på i stort settnuvarande nivå. Eftersom den regionala riksprogramproduktionen kommeratt öka kan en viss, marginell minskning av Stockholmsproduktionen bli aktuell.Fördelningen mellan egen och främmande produktion bör vara i stort settdensamma som f. n. 1 fråga om riksradions sändningstid bör en viss ökning ske. Mina ställningstaganden beträffande sändningstider ochproduktionssammansättning framgår av följande sammanställning. 1977/78; 91 238 Sändningstid och produktionssammansättning senast vidutgången av /86 (timmar I rikssändning) Anm. Med hänsyn till atl produktionen av vissa typer avprogram, l.ex. den nuvarande Centralredaktionens telegramnyheter ochsportsändningar, inte går att utlokalisera, beräknas distriktens andel av denför /78 planerade sändningstiden till för TV och för radio. Jag fömtsätter vidare atl sändningstiden för regional-TV ivarje region får ungefär samma omfattning som de nuvarande försökssändningarna. De riktpunkter för verksamhetens utbyggnad under denkommande avtalsperioden som jag nu har angett är inle närmare bestämda itiden. Del är sålunda enligt min mening inte möjligt atl nu ange en närmareplan för genomförandet. Fömtsättningama härför får prövas i samband med behandlingenav de ärliga anslagsframställningarna och måste bedömas mot bakgmnd av dels detsamhällsekonomiska läget i stort, dels hushållningen med resurser inomprogramföretagen. Det är angeläget att ett ordentligt planeringsunderiagavseende i första hand lämnas i samband medanslagsframställningen . Planeringsunderia-get bör avse olikaambitionsnivåer i fråga om utbyggd verksamhet inom de ramar för avtalsperiodensom jag indelningsvis har angett. Jag övergår nu till alt redogöra för mina förslag /79. Mina förslag framgår av sammanställningen på följande sida(milj. Det för investeringar upptagna beloppetbehandlas närmare vid min anmälan av investeringsanslagel Televisions- ochradioanläggningar (8.4). Beträffande kostnader för avgiftsinkassering,som svarar för större delen av driftskostnadsökningen från /78,vill jag hänvisa till vad jag har anfört i det föregående (4,8.1). Till frågan om investeringar återkommerjag i det följande vid min anmälan av investeringsanslaget Vissa byggnadsarbetenför (8.5). När det gäller beräkningarna av medelsbehovel för denallmänna Prop.1977/78:91 239 1977/78 1978/79 Investeringskostnader för den allmänna Driftkostnader för den allmänna I920,4' programverksamheten och lokalradioverksamheten har jag,till skillnad frän vad som har varit fallet , ej särredovisatSveriges Lokalradios anslag. Det bör ankomma på all i samråd medSveriges Lokalradio besluta om den närmare fördelningen av medlen. Jag har i min beräkning av investeringskostnaderna intetagit särskild hänsyn till det av redovisade behovet av ökad återanskaffningav teknisk utrustning. Ledningen för den nya koncernen och programföretagen börförst beredas tillfälle att la ställning till reinveste-ringsbehovet. har anmält all de automatiskadriftkostnadsökningarna för /78 sannolikt kommer atl överstigavad som beräknades för ändamålet budgetproposition. Enligt minmening bör frågan om ev. ytteriigare kompensation för kostnadsökningar underinnevarande budgetår bedömas mot bakgmnd av utvecklingen av konsumentprisindex (KPI).Jag återkommer till regeringen i denna fråga. Ev. tillskott med hänsyn lill atlKPI ökat mer än vad som beräknades för allmänna kostnadsökningar förinnevarande budgetår bör räknas in i basen för anslaget för /79.Jag finner det slutligen naturiigt att ev. överskott som kan uppkomma iprogramverksamheten för innevarande budgetår bör kunna tas i anspråk undernästa budgetår på samma sätt som jag har föreslagit skall gälla under kommandeavtalsperiod. Med hänsyn lill vad jag tidigare anfört om automatisk kostnadskompensaiionunder löpande budgetår (4.8.2) har jag angivit mina förslag tillmedelstilldelning /79 i prisläge . Regeringen börutverka bemyndigande att fastställa kompensationen för driftdelenallteftersom KPI blir känt. Jag har räknat med en resursförstärkning förprogramverksamheten nästa budgetår om drygt 50 milj. kr. Jag utgår från att eninte oväsentlig del Prop.1977/78:91 240 härav skall kunna användas i programproduklionen i kvaliletshöjandesyfte. Del bör vidare vara möjligt att fortsätta utbyggnaden av den regionala riksprogramproduktionenmed omkring en veckotimme samt att under budgetåret starta regionala TV-sändningarinom en region, och utbyggnaden av ett mindre dagblock i TV. I enlighet medvad jag har angett i det föregående bör lokalradioverksamhelensresursförstärkning användas i första hand för en konsolidering av nuvarandeverksamhet. Jag har beräknat medel för ett text-TV-försök i enlighet medSveriges Radios förslag (4.6). bör ha möjlighet alt i kostnadsutjämnandesyfte från rundradiofonden rekvirera högst 30 milj. kr. med skyldighet attunder näsiföljande budgetår återbetala motsvarande belopp. Denna dragningsrättskall avse och ej vara ett permanent lån till koncernen. Mina förslag avseende radionämnden (4.10.1) innebär en viss kostnadsökning.Jag avser att återkomma lill regeringen i denna fråga.