prop · G10324 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett teknikblock som ger elevenfackkunskaper i ämnen av teknisk natur och omfattar ca 500 tim. Ett organisationsläreblock medämnen som ger eleven erforderiiga fackkunskaper i försvarskunskap,administration m. m. och omfattar ca 400 tim. Ett läramtbildningsblock 1 medi huvudsak teoretisk lärarutbildning som omfattar ca 500 tim. Ett lärarutbildningsblock 2 medi huvudsak metodik och praktisk tillämpning som omfattar ca 600 tim. Dennu redovisade fördelningen avser närmast de linjer som skall leda fram tillutbildare vid pluton. På linjer för blivande delsystemledare behöver viss tidfördelas om från de två lärarutbildningsblocken till teknikblocket. På linjerför blivande tekniker behövs viss ytterligare omfördelning av tid från lärarutbildningsblockentill teknikblocket. Blocket med organisationslära m. m. förutsätts vara ihuvudsak lika inom alla linjer av den grundläggande officersutbildningen. Utbildningensmål och fördelningen på ämnesblock har främst byggts upp med utgångspunkt ifredsorganisationens behov av skickliga och kunniga utbildare inom pluton(delsystemledare, tekniker). Detta har inneburit en kraftig satsning påutbildning i människokunskap, pedagogik, metodik och tmpputbildning inomplutons (motsvarande) ram. Utbildarenvid pluton (delsystemledaren, teknikern) måste emellertid, uiöver denutbildning som han erhåller under grundutbildningen som vämpliktig och underden förberedande officersskolan samt inom de två lärarutbildningsblocken, föett relativt stort tillskott av fackkunskaper i militära ämnen för sin uppgiftsom utbildare. Dessa militära ämnen ingår i teknikblocket - bl. a.stridsteknik, vapenlära, fältarbeten - och i organisa-tionsläreblocket - bl. a.försvarskunskap, administration. Prop.1977/78:24 46 Jagvill särskill framhålla att de kunskaper och färdigheter som eleven för inomramen för de redovisade ämnesblocken ger möjlighet att på den gmndläggandenivån utnyttja honom för krigsplacering i olika befattningar. Detta gäller ävenför verksamheten inom fredsorganisationen. Denpraktiska tjänstgöringen, som aspiranten genomför under handledning av erfarnayrkesmän efter den skolmässiga delen, skall i försia hand ha som mål attomsätta och befästa de kunskaper som han har fått under den teoretiskautbildningen samt att ge honom erforderlig erfarenhetsbakgrund för kommandeyrkesverksamhet som utbildare vid pluton (delsystemledare, tekniker).Tjänstgöringen skall också ge underiag för slutlig bedömning av elevenslämplighet för officersyrket. Föratt eleverna skall få en allsidig och nägoriunda fullständig erfarenhet av allförekommande verksamhet inom gmndutbildningen måste den praktiska tjänstgöringenomfatta en hel omgång av de värnpliktigas grundutbildning (vid flottan en halvsjöexpedition). Dengrundläggande, gemensamma yrkesutbildning som jag nu har redovisat kommersåledes att omfatta en förberedande officersskola förhuvuddelen samt en officershögskola med en skolmässig del ochen praktisk del . TiU detta bör läggas förledighet. Totalt innebär detta att den grundläggande yrkesutbildningen kommeratt omfatta ca . Officershögskolananordnas åriigen inom alla tre försvarsgrenarna. Utbildningen bör tidsmässigtplaceras in så att den nyblivne officeren direkt efter den grundläggandeofficersutbildningen kan tas i anspråk i produktiv tjänst senast fr. o. m. dentidpunkt då värnpliktsomgång eller motsvarande rycker in till tiänstgöring. Densom inle fullföljer utbildningen till yrkesbefäl krigsplaceras i befattningför värnpliktig i krigsorganisationen på den nivå som den genomgångna värnpliktsulbildningensyftar till. Sammanfattningsvisvill jag framhålla all den här angivna grundläggande yrkesutbildningen vältillgodoser de kvalitetskrav som innefattas principbeslut. Den börha stora förutsättningar att ge yrkesofficeren god förmåga alt ifredsorganisationen arbeta som utbildare vid pluton (delsystemledare,tekniker) och alt i krigsorganisationen tjänstgöra på troppchefsnivån i uppgiftersom företrädesvis eller uteslutande måste fullgöras av yrkesmän. 7.3.7Anslällniitgsförmåner m.m. under grundläggande ofticersiUblldnIng m. m. Underulbildning lill plutonsofficer tillämpas f n. inom armén och kustartilleriet löneplansanställningpå tjänst som plutonsofficersaspirant efterfullgjord grundutbildning som vämpliktig.Vid flygvapnet gäller samma ordning beträffande teknikeraspiranter. Inomflottan och flygvapnet anställs Prop.1977/78:24 47 aspiranter(utom teknikeraspiranter vid flygvapnet) som motsvarar tiden förgrundutbildning som värnpliktig på tiänst som menig och därefier i yänst som plutonsofficersaspirant. Regementsofficerarerekryteras f n. dels den s. k. långa vägen, där aspiranterna under utbildningeninnehar Ijänst som plutons- eller kompaniofficer, dels genom grundrekrytering.1 det senare fallet avlönas aspiranten med stöd av värnpliktsförmånsförordningen(1976:1008). Densom går genom ulbildning lill fast anställt befäl kan alltså f n. antingenåtnjuta avlöningsförmåner m. m. enligt löneplan eller värnpliktsförmånerenligt värnpliktsförmånsförordningen. De aspiranter som är anställda enligt löneplanomfattas av de regler som gäller för statstjänstemän i allmänhet, dvs. lagen(1976:600) om offentlig anställning m. fl. Anställningsförmånernaregleras dock genom kollektivavtal. Förmåner m. m. lill aspiranter som avlönasenligt de för värnpliktiga gällande gmnderna regleras däremot ensidigt avstatsmakterna. Inomden civila statsförvaltningen tillämpas i vissa fall löneplansanställning för aspiranterunder utbildning, t. ex. inom polisväsendet. Vadgäller den framtida officersutbildningen anserjag att övervägande skäl talarför en ordning, där aspiranterna under utbildningen vid officershögskolananställs genom tidsbegränsat förordnande på samma sätt som annars medges, då statstiänstemänundergår föreskriven aspirantutbildning (jfr 3 S punkt 5 i kungörelsen 1974:1007om lidsbegränsning av statligt lönereglerad anställning, m. m.). Liksom enligtkungörelsen bör förordnandet ulformas på ett sådant sätt att det blir möjligtalt, då skäl föreligger, skilja elever från pågående utbildning. Trots delsäkrare underlag för urval som rekrytering efter fullgjord gmndläggandevärnpliktsutbildning i förening med föreskrivna behörighetskrav ger, är detenligt min mening väsentligt att elever, som under utbildningen vidofficershögskolan visar oförmåga eller befinns olämpliga för officersyrket,efter uppsägning skall kunna skiljas från utbildningen redan föreförordnandetidens utgång. Jag förutsätter emellertid att sådan uppsägning - förvilken gäller bl.a. reglerna i lagen (1974:12) om anställningsskydd och 7 kap.lagen om offentlig anställning - endast blir aktuell i ett fötal fall och dåsker . Frågorom anställningsförmåner och andra villkor bör reglerasi den ordning som gäller för statstjänstemän i allmänhet. Underden förberedande officersskolan bör utgå värnpliktsförmåner enligt det systemsom gäller för värnpliktiga under gmndutbildning. Utbildningspremier bör dockinte utgå. Samma förhållanden bör också, i likhet med vad som är fallet förvissa aspiranter, gälla för dem som före utbildningen vid officershögskolanbehöver inhämta kompletterande kunskaper i allmänna ämnen somkompletteringen pågår. 1977/78:24 48 Denprincip med successivt urval som framgår av riksdagsbeslut måsteförverkligas med utgångspunkt i resultaten av såväl kompetensgivande ulbildningsom praktisk tjänst. Med hänsyn till rekryteringskraflen krävs ett urvalssystemsom dels tar till vara tidigast möjliga urvalstidpunkt, dels ger de enskildamöjlighet att meritera sig efter hand under en så lång tidrymd som det avorganisatoriska skäl är möjligt. Alla yrkesofficerare skallvidareutbildas till att fullgöra uppgifier på plutonchefsnivån ikrigsorganisationen och som kvalificerade utbildare vid pluton (plutonchefsställföreträdare), kvalificerade delsystemledare eller tekniker ifredsorganisationen (nivå 6/lV). Därutöver måste ungefärhälften av varje årsklass officerare vidareutbildas föratt fyllaorganisationens behov dels av personal på bataljonschefsnivån i krigsorganisationenoch som kompanichef (systemledare m. i fredsorganisationen (nivå 4/ll)ochhögre nivåer, dels av officerare för vilka slutmålet är kompanichefsnivån ikrigsorganisationen och plutonchef (systemledare eller motsvarande i teknisk tiänst)i fredsorganisationen (nivå 5/III). Andelen av varje årsklass som måstevidareutbildas varierar mellan försvars- och vapengrenar som en följd av detorganisatoriska behovet. Utbildning till och tiänstgöringi befattning på nivåerna 7/V och 6/IV är för båda de nyssnämnda grupperna ennödvändig bakgrund innan fortsatt utbildning till nivå 5/111 och högre nivåerkan ske. Fören effektiv tiänstgöring i krigs- och fredsorganisationen måstehuvuddelen av dessa båda grupper förhållandevis snabbt riktas in motvidareutbildning till nivå 5/111 och högre nivåer så att kompetens pä dessanivåer nås vid relativt låg levnadsålder. För vissa officerare kan docktidpunkten när kompetens för nivå 5/111 skall vara nådd sträckas ul till . Särskill viktigt är all de som riklas in mol nivå 4/11 och högre nivåertidigt börjar sin vidareulbildning. Tidig inriktning molslutmål är nödvändig med hänsyn främsl lill de krigsorganisatoriska behoven menockså med hänsyn till individen och av pedagogiska skäl. Systemetsförutsättningar all dra till sig kvalificerad personal ökar om var och en såtidigt som möjligt kan fö besked om sina utvecklingsmöjligheter för vidareutbildningoch alltmer kvalificerade uppgifter. Det är också väsentligt att de ungaofficerare som visar mycket god prognos för militär vidareulbildning lill nivå5/111 eller högre nivåer men som inte uppfyller ställda behörighetskrav iallmänna ämnen får tillfälle att förvärva de kunskaper som de behöver idetta avseende. De som har riktals in motnivå 5/III eller mot högre nivåer bör gå genom samma vidareutbildning och sammaerfarenhetsskapande tiänstgöring. Inriktningen skall kunna ändras med ledningav erfarenheterna från denna utbildning och tiänstgöring. Urvalssystemetmåste beakla den individuella mognadstaklen och ta till vara individensinneboende förutsättningar saml ta hänsyn till hans Prop.1977/78:24 49 Det är angeläget att individen får större möjlighet än som ärfallet all påverka tidpunkten när vidareutbildning skall ske. En rimligavvägning mellan individens förutsättningar och organisationens behov måsteeftersträvas. Flerstegsurvalär grunden för den följande beskrivningen av urvalssystemet. Urval förutsättsske efler ansökan. Ett första preliminärturval mot nivå 5/111 eller högre nivåer kan ske redan i samband medofficershögskolans slut. Detta urval bör förutsätta såväl goda vitsord från denskolmässiga utbildningen som utmärkt resultat av den praktiska tiänsten vidförband. Den praktiska tiänsten efter officershögskolans slut skall i regelfullgöras som yrkesman med självständigt ansvar för tilldelade uppgifter och iprincip omfatta . Den bör kunna ge förbättrat underlag fördelslutliga urvalet till allmänna kurs. Detta urval förvidareutbildning mot nivå 5/III eller mot högre nivåer bör för flertalet i enofficerskurs påbörjas tidigast och för huvuddelen vara genomfört efter den grundläggande officersutbildningens slut. Systemet innebärdels att den som har blivit preliminärt uttagen all gå genom viss utbildning intealltid blir slutligt uttagen lill denna, dels alt den som inte har blivitpreliminärt uttagen kan tas ut vid det slutliga urvalet. Jag vill emellertidframhålla att vissa individer kan komma alt mogna senare än andra och att dettakan medföra att den prognos som gjordes för dem i ett tidigareskedeavderasverksamhet kan behöva ändras. Del är därför naturligt all möjlighet tillvidareutbildning lill nivå 5/111 och högre nivåer skall finnas även för deofficerare som under eller efter specialistkurs bedöms varalämpliga för denna vidareutbildning. Den närmare utformningen av fömtsättningarnaför denna vidareutbildning får, i närmare samarbete med berördapersonalorganisationer,övervägas underdel fortsatta arbetet. Deurvalskriterier som skall utnyttjas i urvalsprocessen är bedömd lämplighet förnivå 5/111 eller för nivå 4/11 och högre nivåer, resultat av kompetensgivandeutbildning och förmåga att omsätta kunskaperna i praktisk tiänst. Fortsattutbildning mot tiänstbarhet på nivå 5/111, nivå 4/11 och högre nivåer måste skei form av en konsekvent varvad utbildning. I varje steg tillämpas samtligaurvalskriterier. Urvalsprocessen bör ha samma principiella utformning som densom föregår slulligt urval till allmänna kurs. Särskilt viktigtär att underlätta för dem som startar mot nivå 5/111 och som senarekvalificerar sig för vidareulbildning till nivå 4/11 att åta sig denna utbildning. Dennu angivna urvalsprocessen förutsätter att varje enskild inom en avorganisatoriska skäl betingad period åtar sig den utbildningsgång, tjänstgöringoch i förekommande fall den vidareutbildning i allmänna ämnen som befälsordningen fömtsätter. Vederbörande har givetvis räll att avböja 4 1977/78. 1977/78:24 50 vidareutbildning,befordran etc. Konsekvenserna av detta kan emellertid vara att ytteriigaretillfälle till vidareutbildning och befordran inte kan erbjudas efter dennaperiod. Jagvill understryka vikten av att den slutliga ulformningen av urvalsprocessen blirsådan att individen upplever den som en hjälp att finna de uppgifter och detverksamhetsområde som han är lämpad för och där han kan finnaarbetstillfredsställelse under sin kommande yrkeskarriär. Allvidareutbildning måste i fråga om mål, innehåll, tidpunkt, antal elever etc.anpassas till de organisatoriska behoven. Utbildningens uppläggning i stortskall präglas av s. k. återkommande eller varvad utbildning. Olika skolor ochkurser måste så långl det är möjligt passas in så att eleverna inte är bortafrån verksamheten vid förbanden merän absolut nödvändigt. Officerarna bör undersin praktiska tiänstgöring mellan olika skolor och kurser även tiänstgöra vid krigsorganiseradeförband i egen krigsbefattning. Jaglämnar i det följande en principiell och översiktlig redovisning av de skoloroch kurser som skall ingå i vidareutbildningen. allmännakurs eller specialistkurs utgör en för alla yrkesofficerare obligatoriskvidareutbildning till tjänslbarhet i befattning för yrkesofficer påplutonchefsnivå i krigsorganisationen och som kvalificerad utbildare vid pluton(plulonchefs ställföreträdare), kvalificerad delsystemledare eller tekniker ifredsorganisationen (nivå 6/IV). För dem som före har bedömtslämpliga för uppgifter på kompanichefsnivå i krigsorganisationen och somplutonchef (systemledare eller motsvarande i teknisk tiänst) i fredsorganisationen(nivå 5/111) eller högre nivåer måste utbildningen ges en för fortsaltvidareutbildning lämplig inriktning. För de officerare för vilka krigshögskolanutgör det sista obligatoriska ledet i yrkesutbildningen bör i utbildningen ingåmoment som ger specialutbildning för vissa kvalificerade uppgifter inom krigs-eller fredsorganisationen. Av praktiska skäl bör därför utbildningenorganiseras på två kurser som inom vissa principiella avsnitt bör ha gemensamtinnehåll. Krigshögskolansallmänna kurs motsvarar närmasl nuvarande krigsskolor för regementsofficerareoch kompaniofficersskolor. Utbildningen skall syfta till tjänslbarhet påplutonchefsnivån i krigsorganisationen i sådana befattningar som kräveryrkesbefäl med god teoretisk utbildning. Kursen skall meddela vidareutbildningi pedagogik, trupputbildning och personalbehandling och öka officerensanvändbarhet för utbildningsarbetet i fred. Systembunden och teknisk personalför motsvarande höjning även av systemkunnande och kunskaper i tekniska ämnen.Utbildningen för uppgifter inom fredsorganisationen skall ha som mål att gekompetens som kvalificerad utbildare vid pluton (plutonchefs ställföreträdare),kvalificerad delsystemledare eller tekniker. Kursen utgör försia ledel ividareutbildning Prop.1977/78:24 51 motnivå 5/111 och högre nivåer och skall därför som nämnts ge gmnd förkommande vidareutbildning. Krigshögskolansallmänna kurs anordnas åriigen inom alla tre försvarsgrenarna föryrkesofficerare som skall påbörja vidareutbildning till nivån 5/1II eller högrenivåer. Kursen anordnas centralt för resp. försvarsgren. Det successivaurvalssystemet innebär i princip att flertalet av de officerare som skall gågenom utbildningen vidden allmänna kursen gör det och upp tillefter tiänstgöring efter officershögskolans slut. Urvalstidpunktenanpassas till de organisatoriska behoven. Om särskilda organisatoriska skälföreligger, för utbildningen påbörjas tidigare. Längden av krigshögskolansallmänna kurs bör bestämmas efter en avvägning av del sammanlagda innehållet avdenna kurs och högre kurs, eftersom dessa kurser ochmellanliggande praktik tillsammans utgör skolningen till nivå 5/111. Inomarmén och flygvapnet (utom i teknisk tjänst) bör den allmänna kursen avorganisatoriska skäl inte vara längre än högst ett kalenderår. Vid marinen börkursen vara kortare, i teknisk tiänst vid flygvapnet bör den vara längre. specialistkurshar inte någon motsvarighet i nuvarande utbildningssystem. Utbildningen viddenna kurs skall ge kompetens för tiänstbarhet i krigsorganisationen påplutonchefsnivån i sådana befattningar som förutsätter att nödvändigspecialistutbildning kan baseras på ingående yrkeserfarenhet. Kompetensen föruppgifter inom fredsorganisationen som kvalificerad utbildare vid pluton (plulonchefsställföreträdare), kvalificerad delsystemledare eller tekniker skallfullständigas genom pedagogisk och allmänorienterande utbildning med i principsamma mål som vid allmänna kurs. De avsnitt i den allmännakursen som är inriktade på vidareutbildning till nivån 5/111 ersätts vidspecialistkursen med avsnitt som avser specialuppgifter. 1 anslulning härtillkan också ingå fortsatt utbildning i allmänna ämnen t. ex. matematik ellerfysik. Krigshögskolansspecialistkurs anordnas inom alla tre försvarsgrenarna. Med hänsyn tillde krigs- och fredsorganisatoriska behoven behöver de officerare som skallutbildas på denna kurs ofta vidareutbildas för olikaindivider inom en och samma årskull. Specialistkursen torde i regel böragenomgås tidigast och senast tjänstgöring efterofficershögskolans slut. Tidpunkten anpassas till de organisatoriska behoveninom resp. truppslag, vapengren eller yrkesfack. Möjlighet alt gå genomkrigshögskolans högre kurs bör finnas för officer som har gått genomspecialistkursen. Jag återkommer till detta i det följande. Somjag har nämnt har specialistkurs inte någonmotsvarighet i dagens system. Innan några erfarenheter har vunnits, synes en längdav ca för denna kurs vara lämplig. Längden av och innehålleti en krigshögskoleutbildning i teknisk ijänst -såväl allmän kurs somspecialistkurs - kan utom vad gäller flygvapnet i stort Prop.1977/78:24 52 anpassastill övriga krigshögskolekurser. Krigshögskolanshögre k u rs genomgås av officerare som skall utbildas till ijänstbarhet pånivå 5/111 eller högre nivåer. Officeren skall ha tiänstgjorl i yrket under iregel efter allmänna kurs. Denna praktiska tiänstskall vid armén och kustartilleriet ha fullgjorts i befattning som plutonchefsställföreträdare vid pluton som förbandsutbildas. I systembundna och tekniska tiänslegrenarskall vederbörande ha tjänstgjort dels som utbildare av värnpliktiga, dels inomeget fackområde på motsvarande nivå. Välvitsordad krigsförbandsövning eller särskild övning i befattning på plutonchefsnivåi krigsorganisationen bör, där det av organisatoriska skäl är möjligt, föregåskoltiden vid högre kurs. Krigshögskolanshögre kurs motsvarar nuvarande truppslagsskolor (motsvarande). Vid flygvapnetfinns inte någon motsvarighet till den föreslagna kursen. Målelför utbildningen är tiänstbarhet i krigsorganisationen som kompanichef(systemledare eller motsvarande befattning i leknisk tjänst) på nivå 5 och i fredsorganisationensomchefför pluton som förbandsutbildas (systemledare och motsvarande befattning i leknisktjänst) på nivå 111. Utbildningen inriktas därutöver på att ytteriigarefördjupa officerens allmänna militära kunskaper och bredda hans användbarhetfrämst inom det egna tmppslaget, vapengrenen och yrkesfacket. Krigshögskolanshögre kurs bör ha en längd av ca vid armén utom i teknisk tjänst,där annan lid kan behöva övervägas, ca vid marinen, som har enannan avvägning av utbildningsinnehållet mellan kurser änövriga försvarsgrenar, och ca vid flygvapnet. Officersom har gått genom specialistkurs och bedöms lämplig förutbildning till nivå 5/II1 bör beredas möjlighet alt gå genom krigshögskolanshögre kurs. Innan officeren börjar utbildningen vid den högre kursen skall hanpå lämpligt sätt komplettera de militära och civila kunskaper som behövs.Officer som redan under specialistkursen bedöms lämplig för sådanvidareutbildning bör i de fall det är praktiskt möjligt kunna flytta över tillkrigshögskolans allmänna kurs. 1 det organisatoriska behovet av officerare pånivå 5/111 skall även räknas in officerare som rekryteras från specialistkursen. 1avsnitt som avser uppgifter i krigsorganisationen som kompanichef (motsvarande)bör utbildningen så långt del är möjligt samordnas med utbildningen av blivandereservofficerare. Jag återkommer till denna fråga i avsnittet om reservbefäl. Militärhögskolansallmänna kurs genomgås av officerare som skall utbildas till tjänslbarhet pånivå 4/11 eller högre nivåer. Utbildningen bör i huvudsak motsvara dennuvarande allmänna kurser och ha en längd av högst tolvmånader. Prop.1977/78:24 53 Utbildningenskall ge kompetens för uppgifter inom krigsorganisationen på nivå 4 sombataljonschef (flersystemledare, divisionscheO och fredsuppgifter på nivå IIsom chef för utbildningskompani (flersystemledare, divisionscheO. Hämtöver böreleverna få ingående kunskaper om det militära försvaret, i synnerhet den egnaförsvarsgrenen. Fullständig kompetens för tjänslbarhet på nivån 4/11 kan uppnåsefter praktisk tjänst efter den skolmässiga utbildningen. Som normbör eftersträvas all minsl två krigsförbandsövningar har genomförts ikrigsbefattning på kompanichefsnivån innan bataljonschefskompetens uppnås. Allmännakursen bör i regel genomgås efter högre kurs. 1 endel fall kan senare tidpunkt vara lämplig, framförallt för viss icke flygandepersonal vid flygvapnet. Militärhögskolanshögre kurser bör i allt väsentligt motsvara den nuvarande militärhögskolanshögre kurser och ha i stort samma mål, inriktning och längd som dessa. Av viktär att såväl tidigare utbildningsresultat som praktisk förmåga vägs in vidurval av sökande. Antagning bör normalt kunna ske efterdet att officeren har gått genom allmän kurs. Utöverden vidareutbildning som jag har redovisat behövs också andra formerav vidareutbildning för att tillgodose behovet av personal för speciellauppgifter inom krigs- och fredsorganisationen. Denna utbildning bör i stort hasamma former som i nuvarande l)efälsordning. Följande slag av utbildning bördärvid anordnas. Specialutbildningav yrkesofficerare för utbildning till viss krigs-befattning, t. ex. brigadkvartermästarkurs,eller vidareutbildning för freds-tiänslen, t. ex. kurs i motortiänst. Övergångsutbildning,dvs.utbildning av äldre personal för övergång från "linjetjänst" tilluppgifter främst inom stabs- och förvaltningstjänst. Denna utbildning börprincipiellt ske vid sådan ålder att officerarnas kapacitet tas till vara iutbildningsorganisationen . Normalt lorde övergångsulbildningdärför bli aktuell i 405-årsåldem. Behovet av officerare i stabs-,förvaltnings- och teknisk tiänst i krigsorganisationen och av personal medmilitär miljökunskap i ledande befattningar i fred motiverar dock att viss sådanutbildning sker tidigare. Vidareutbildningav militär leknisk personal för uppgifter som i nuvarande befölsordningfullgörs av arméingenjörer och mariningenjörer linje G bör, som redan haranförts, införas. Rekrytering och utbildning av personal till befattningar somkräver högskoleingenjörskom-pelens bör utredas ytteriigare, varvid möjlighelernaatt vidareutbilda militär personal i teknisk tiänst skall studeras. Prop.1977/78:24 54