prop · G103136 · 1977-12-31 00:00:00 — Efterremiss har yttranden över betänkandet avgivits av justitiekanslern (),riksåklagaren (), kammarrätten i , (),statskontoret, (), (), riksdagensombudsmän (), länsstyrelsema i , , ,, , , , , och ,, , , , , ,samt , punktskatteutredning,mervärdeskatteutredningen, centralorganisationen /SR, /(SCF/CR), Föreningenauktoriserade revisorer (), taxeringsrevisorer. (),i (LO), (), ,(), , . Svenska revisorsamfundet (SRS), ,, , hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), , . (),(). Fleraremissinstanser har bifogat yttranden från andra myndigheter. Sålunda har RÅbifogat yttranden från överåklagarna i , och Malmöåklagardislrikt, länsåklagarmyndighetema i , ochNorrbottens län. i har bifogat yttranden frånkronofogdemyndigheten i , de lokala skattemyndigheterna i ,och fögderier, i ,yttranden från de lokala skattemyndigheterna i och Nyköpingsfögderier, i Prop.1977/78: 136 47 Kronobergslän, gemensamt yttrande från de lokala skattemyndighe-tema 1 och Växjöfögderier och i , yttranden från de lokalaskattemyndigheterna i och Lunds fögderier. LRF hänvisar till ett avLantbrukarnas skattedelegation avgivet yttrande. SAF, ,och åberopar yttrande avNäringslivets skattedelegation. Yttrande har även inkommit frånMedborgarrättsrörelsen. 2 Nuvarande ordning 2.1 Bakgrund Detskatteadministrativa sanktionssystemet har tillämpats . Detinfördes på grundval av de förslag som skattestrafflagutred-ningen lade fram isitt betänkande Skattebrotten (SOU 1969: 42). Den centrala författningenpå skattebrottens område var då skattestrafflagen (1943: 313) SkSL, sominnehöll bestämmelser om brotten falskdeklaration och vårdslös deklaration.Falskdeklaration förelåg när någon i deklaration eller däremot svarandeskriftlig försäkran till ledning för faststäUande av skatt uppsåtligen hadelämnat oriktig uppgift, som var ägnad att för honom eller den han företräddeleda tUl frihet från skatt, tiU för låg skatt eller tUl oriktig återbetalningav skatt. Med skatt jämställdes i detta sammanhang annan allmän avgift.Vårdslös deklaration förelåg om någon av grov oaktsamhet begick sådan gämingsom nu sagts. Straffet för falskdeklaration var böter eller fängelse . Böterna skulle bestämmas tUl högst fem gånger det belopp som hade ellerkunde ha dragits undan eller oriktigt betalats tillbaka genom den oriktigauppgiften, dock till , om det undandragna skattebeloppet uppgicktill eller översteg . För vårdslös deklaration var straffet böter eller,om omständigheterna var synnerligen försvårande, fängelse i högst sex månader.Böterna skulle bestämmas till högst det undandragnaskattebeloppet, dock till , om detta uppgick till eller var störreän . Den som hade dömts till fängelsestraff enligt SkSL kunde efteromständigheterna åläggas straffskatt med högst det belopp som hadeeller kunde ha dragits undan eller oriktigt betalats tillbaka. Skattestrafflagutredningenlät undersöka hur SkSL hade tillämpats beträffandeinkomstskatt och förmögenhetsskatt. Undersökningen visade att åtalen förvårdslös deklaration dominerade. Under de båda åren uppgick antalet lagfördafalskdeklarationsbrott till sammanlagt 2 325. Antalet brott som avsåg vårdslösdeklaration var 7 365. I 1 155 eller av falskdeklarationsfallén understeg skatte- Prop.1977/78:136 48 Vid vårdslös deklaration var motsvarande antal fall 5 560 eller 75 %.Ar 1965 avsåg ungefär hälften av åtalen för vårdslös deklaration undandragenskatt om högst . Skattestrafflagutredningenkonstaterade, att åtalen för brott mot SkSL till ungefär två tredjedelarriktade sig mot löntagare vars inkomstförhållanden var relativt okompliceradeoch därigenom lätt kunde kontrolleras. Skattestrafflagutredningenansåg att dess undersökningar gav vid handen att reaktionen mot skattefusketvar helt otillfredsställande. För underlåtenhet att avge deklaration tillinkomst- och förmögenhetsskatt ca 70 000 fysiska personer hadeåsatts taxering i avsaknad av deklaration saknades helt straffrättsligreaktionsform. Enligt den s. k. deklarationsundersökningen kunde man utgåifrån, att det ändrades 366 000 deklarationer på grund av oriktiguppgift till det allmännas nackdel med belopp . I 103 000deklarationer uppgick ändringen till . Det nu redovisadeundersökningsmaterialet avsåg - som antytts endast självdeklarationer förinkomst- och förmögenhetsskatt. FörhåUandena inom andra beskattningsområdenhade ej undersökts. De angivna siffroma skulle enligt skattestrafflagutredningenjämföras med antalet domar för skattebrott enligt det föregående igenomsnitt ca 4 800 samt med att det dömdes ca 8 000 personerför deklarationsförsummelse. Skattestrafflagutredningenansåg att påföljdssystemet drabbade ojämnt och slumpvis. Man borde enligtutredningens uppfattning sträva efter ett system som medförde en jämnare ochmer frekvent reaktion som det differentierades med hänsyn tillgärningamas olika art och svårighetsgrad. Utredningen fann att en iadministrativ ordning bestämd ekonomisk sanktion i förening med skärpta straffför skattebrottslighet av allvarligare art, var utvägen att bota bristerna idet dåvarande sanktionssystemet. Som skäl för att föra inadministrativa sanktioner anfördes bl. a. att ett administrativt påföljdssystemskulle bli snabbare, enklare och mindre kostnadskrävande för det allmänna änhandläggning hos judiciella myndigheter. Den enskUde skulle därigenom besparaskostnader och besvär. Genom att påföljdema blev mer frekventa än dendittUlsvarande lagföringen för skattebrott, skulle trycket på de skattskyldigaatt iaktta de åligganden som föreskrivs i skatte- och avgiftsförfattningarkomma att öka. Iproposition tUl (prop. 1971: 10) anslöt sig regeringen tillutredningens synpunkter. a. pekades det på den negativa verkan som bristemai det då gällande påföljdssystemet måste ha på skattemoralen (s. 195), Vidareframhölls att ett administrativt påföljdssystem skulle göra det möjligt attavkriminaUsera en stor del av skattebrottsligheten. I propositionenunderslröks, att ett ineffektivt påföljdssystem på skatte- 1977/78: 136 49 området innebar större faror i rättssäkerhetsavseende ändet hot mot rättssäkerheten som kunde ligga i risken för felaktiga beslut ifråga om skatte- och avgiftstillägg. Dessa fel kunde rättas till i högreinstans. 2.2 Skatteadministrativa sanktioner enligt TL 2.2.1 Skattetillägg vid oriktig uppgift Enligt 116 a § TL första stycket påförs skattetillägg omden skattskyldige lämnat oriktig uppgift i deklaration eller annat skriftiigtmeddelande avgivet till ledning för taxering. Skattetillägg för oriktig uppgift förutsätter således attden skattskyldige har lämnat deklaration eller annat skriftiigt meddelandetill ledning vid sin taxering. Det skriftiiga meddelandet skall innehålla oriktiguppgift, vilket bl. a. innebär att intäkt har utelämnats eller redovisats medfelaktigt belopp eller att avdrag inte svarar mot kostnad som den skattskyldigehar haft. Oriktigheten kan utgöras av såväl en osann som en utelämnad uppgift,som är av betydelse för att åsätta en riktig taxering. Det saknar betydelse omden oriktiga uppgiften har lämnats av uppsåt eller av vårdslöshet. Denoriktiga uppgiften skall ha föranlett avvikelse från deklarationen eller annatskriftligt meddelande från den skattskyldige och vara av sådan art att denpåverkar skatteuttaget. Meddelande som har lämnats för skattskyldig juridiskperson skall anses vara avlämnat av den skattskyldige, om det ej är uppenbartatt uppgiftslämnaren har saknat behörighet att företräda den skattskyldige. Oriktig uppgift som har lämnats i mål om taxering ellereftertaxering har 1 praxis medfört skattetillägg endast i begränsad omfattning. 2.2.2 Skattetillägg vid skönstaxering Om skönstaxering har vidtagits därför att denskattskyldiges deklaration eller underlaget för denna är så bristfälligt attdeklarationen inte kan läggas till grund för taxeringen, skall skattetilläggenligt 116 a § TL andra stycket påföras. Skönstaxering på grund av att den skattskyldige harunderlåtit att deklarera föranleder skattetillägg enligt 116 a § tredjestycket. Skattetill-lägg påförs även om anmaning att deklarera inte hardelgetts den skattskyldige. Skattetillägg vid skönstaxering på grund av uteblivendeklaration skall undanröjas av skatterätten om deklaration inkommer inom tvåmånader efter det att den skattskyldige har fått del av beslutet om tillägget,dock senast innan skatterätten avgjort besvär över beslutet eller taxeringen.Skattetillägg av detta slag, som avser fysisk person, skall jämkas avskatterätten om den skattskyldige ger in sin deklaration eftertvåmå-nadersfristen men före utgången av året efter det då skattetilläggetbeslu- 4 1977/78. 1 saml Nr 136 1977/78:136 50 tades.Det jämkade tiUägget utgår av det tillägg som annars skulle ha utgått,dock högst med . Taxeringsintendenten har skyldighet att tilllänsskatterätten anmäla fråga om undanröjande eller jämkning av skattetillägg.Oriktig uppgift i ej undertecknad deklaration har i praxis inte ansettsmedföra skattetillägg enligt 116 a § första stycket utan enligt tredjestycket, varför undanröjande eller nedsättning av skattetillägg skall ske,'när deklaration inges. 2.2.3Skattetilläggets storlek och beräkning Skattetilläggvid oriktigt meddelande utgår i normalfall av den skatt som skulle haundanhållits om den oriktiga uppgiften hade följts. I de fall den oriktigauppgiften har rättats eUer har kunnat rättas med ledning av visstkontrollmaterial utgår skattetillägg fr. o. m. taxeringen påden skatt som skuUe ha undanhållits. Det kontrollmaterial som skall beaktas ärtaxeringsavi, föregående års deklaration, uppgift enligt TL som arbetsgivareeller annan än taxeringsnämnd utan anmaning skall lämna tUI ledning för annanstaxering. Om skattetillägg utgår efter både och vid en och sammataxering skall enligt 116 h§ TL det totala skattebelopp som belöper på underlagenför avgiftsberäkningen fördelas efter den kvotdel som underlaget för resp.50 % utgör av det sammanlagda avgiftsunderlaget. Vidberäkningen av skattetilläggets storlek beaktas inte enbart den skattskyldigesdebitering utan även makes eller, vad angår förmögenhetsskatten, även annanmed honom samtaxerad persons skatt (omyndiga barns taxering). Sanktionenpåverkas således av alla de konsekvenser för inkomst- och förmögenhetsskatten,som den oriktiga uppgiften kunde ha fört med sig. Skulle denna ha påverkatskattereduktionen enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953: 272), UBL, i en förden skattskyldiges make fördelaktig riktning påförs även skattetillägg. Skattetilläggvid skönsmässig avvikelse från deklaration utgår av den skatt som tillföljd av uppskattning utgår utöver skatt på inkomsten eller förmögenhetenenligt deklarationen. Dessutom beaktas den betydelse taxeringsbeslutet kan ha ifråga om beräkning av skattereduktion för make. Skattetillägg beräknas efter25 % om förutsättningar härför i övrigt föreligger. Skattetilläggpå grund av utebliven deklaration påförs av den inkomst- ellerförmögenhetsskatt, som debiteras på grund av taxeringarna. Har emeUertid denskattskyldige lämnat skriftligt meddelande om inkomst eller förmögenhet tillledning för taxeringsnämnden utan att avge deklaration skall hänsyn tas tUldetta. Avgiftssanktionen beräknas därvid på den skatt som på gmnd avuppskattningen utgår utöver skatt på inkomsten eller förmögenheten enligtuppgiften. Dessutom beaktas den betydelse 'taxeringsbeslutet kan ha 1 fråga omberäkning av skattereduktion för make. 1977/78:136 51 Oriktig uppgift i meddelande som den skattskyldige lämnatkan föranleda skattetillägg efter den lägre procentsatsen. SkattetiUägg utgår inte i den mån avvikelsen från denskattskyldiges meddelande innebär rättelse av uppenbar felräkning ellermisskrivning. Vidare gäller att tUlägg inte utgår i den mån avvikelsenavser bedömning av i skriftiigt meddelande framstäUt yrkande, såsom fråga omyrkat avdrag eller värde av naturaförmån eller tiUgång om avvikelsen integäller uppgift i sak. Har den skattskyldige frivilligt rättat oriktig uppgiftutgår inte heller SkattetUlägg. Skattskyldig som inte har lämnat deklaration i laga tidpåförs förseningsavgift. Avgiften är differentierad i enkel och dubbelförseningsavgift. Dubbel förseningsavgift påförs skattskyldig som trotsanmaning inte har lämnat självdeklaration inom föreskriven tid. Har skattskyldig i rätt tid avlämnat deklarationshandling,som ej är behörigen undertecknad, utgår förseningsavgift endast om handlingeninte fullständigas med underskrift inom tid som föreskrivs 1 anmaning. Enkel avgift utgör för alla skattskyldiga med undantag föraktiebolag en procent av den högsta beskattningsbara inkomsten vid taxeringenav inkomst i kommunen samt tre tiondels procent av den faststäUda skattepliktigaförmögenheten minskad med det skattefria belopp som tillkommer denskattskyldige vid förmögenhetsbeskattningen. Sanktionen är maximerad till 300kr. för en skattskyldig vid en och samma taxering. Anknytningen till taxeringentill inkomstskatt innebär, att förseningsavgift kan utgå i varjekommun i vilken den skattskyldige har haft att lämna deklaration. Aktiebolagpåförs enkel förseningsavgift med fast belopp som uppgår till . Dubbel förseningsavgift för annan skattskyldig änaktiebolag får ej underskrida . För aktiebolag är dubbel förseningsavgift1 . 2.2.6 Befrielse från särskild avgift Skattetillägg får helt efterges dels när denskattskyldiges felaktighet eller underlåtenhet kan anses ursäktlig med hänsyntill hans ålder, sjukdom, bristande erfarenhet eller den oriktiga uppgiftenssärskilda beskaffenhet eller därmed jämförlig omständighet, dels då fråga ärom ringa belopp. I tillämpliga delar gäller detta också beträffandeförseningsavgift. I fråga omde olika befrielsegrunderna och utredningsskyldigheten beträffande dessaanförde departementschefen följande (prop. 1971: 10 s. 272). 1977/78:136 52 Med ålder avses inte enbart hög ålder utan även att denskattskyldige på grund av sin ungdom kan antas vara okunnig ideklarationsförfarandet. Med sjukdom förstås både fysisk och psykisk sjukdomsom kan antas ha menligt påverkal den skattskyldiges förmåga att fullgöra sinaskyldigheter. Utlänningar, som inte förstår språket och bott här endast korttid, är vidare en grupp skattskyldiga som ofta kan förmodas ha bristandeerfarenhet av deklarationsförfarandet. Ursäktligheten bör emellertid bedömas inte enbart medhänsyn till den skattskyldiges särskilda subjektiva förhållanden utan det måsteäven beaktas vilken typ av felaktighet eller försummelse det är fråga om. Enbesvärlig skatterättslig fråga om skattskyldighet bör naturligtvis i dettasammanhang medföra en helt annan bedömning av ursäktligheten än exempelvis ettej redovisat lönebelopp. De nu berörda befrielsegrunderna bör kunna tiUämpasgeneröst, särskilt i samband med att avgiftssystemet introduceras men ävendärefter då de första gången kommer i fråga för en skattskyldig. Den myndighetsom har att besluta om skattetillägg har inte skyldighet att självmantundersöka om befrielsegrund föreligger. Principen bör vara att denskattskyldige själv, som i princip bör beredas tillfälle att yttra sig innanbeslut om avgift fattas, får anföra de omständigheter som i hans fall kanföreligga för befrielse. Ett ooh annat undantag från denna regel är emellertidmotiverat, t. ex. när den skattskyldige har hög ålder, vilket framgår direkt avantingen deklarationen eller taxeringsavin. Deklarationen innehåUer ofta ävenupplysning om att den skattskyldige lider av långvarig sjukdom. Av flera skäl bör tUlägg inte påföras när det är fråga omringa belopp. Vad som får anses som ringa får närmare bestämmas av RSV. Denpraxis som tillämpas beträffande gränsen för belopp som bör för anledaeftertaxering synes kunna vara vägledande i detta sammanhang. TiU ledning för tillämpningen av bestämmelserna omsärskild avgift vid taxeringen har RSV meddelat föreskrifter. Beträffande eftergift av skattetiUägg anges bl. Den myndighet som har att besluta om skattetillägg är inteskyldig att självmant undersöka om befrielsegrund föreligger. Huvudregeln börvara att den skattskyldige själv får anföra de omständigheter som i hans fallkan föreligga för befrielse. Undantag från denna regel är motiverat om det avdeklarationsmaterialet eller taxeringsavin framgår sådana omständigheter somkan innebära ursäktlighet. Skattskyldig, som under inkomståret har fyllt ellersom uppburit förtidspension, bör om särskilda skäl inte föreligger utanskriftväxling och särskild prövning befrias från SkattetUlägg. Som särskildomständighet anses främst att det belopp som enligt bestämmelserna i 116 a § TLgrundar skattetillägg är hänförligt tUl mera betydande inkomst avförvärvsarbete vid sidan om uppburen pension. I sådant fall bör den lokalaskattemyndigheten söka utreda om förseelsen är av sådan art att skattetillägg trots den skattskyldiges ålder bör påföras. Om frågan inte kan utredaseller myndigheten finner att SkattetUlägg 1977/78:136 53 bör påföras, får det ankomma på den skattskyldige att visaatt förseelsen eller underlåtenheten har sådant samband med hans ålder att denpå grund härav eller av annan anledning kan anses ursäktlig. Vid 1977 årstaxering bör för mera betydande inkomst vid sidan av pension till-lämpas enbcloppsgräns på . Detta innebär att skattskykUg, som utöverfolkpension eller annan pension uppburit inkomst av förvärvsarbete, inte börpåföras skattetillägg om inkomsten av detta arbete uppgått till högst 10 000kr. Överstiger emellertid inkomsten detta belopp föreligger förutsättning attpåföra skattetillägg. Skattetillägg skall i sådant fall bestämmas oberoende avom den felaktiga uppgiften avser förvärvsinkomst eller annan typ av inkomst. Skattskyldig, som fullgör sindeklarationsskyldighet, kan i aUmänhet antas ha bristande erfarenhet av deklarationsförfarandet.Denna befrielsegrund är tillämplig inte enbart beträffande skatt-skyldig, sompå grund av sin ungdom eller otillräcklig skolunderbyggnad kan antas brista ikunskap och erfarenhet i fråga om deklarationsförfarandet, utan gäller ävennär skattskyldig har att avge självdeklaration. Befrielsefrån skattetillägg på grund av bristande erfarenhet kan således medges den somi mogen ålder efter lång tids bortovaro har trätt in i förvärvslivet och haftInkomst som har deklarerats. Samma förhållande gäller t. ex. om enskattskyldig haft inkomst enbart av tjänst men under beskattningsåret harerhållit ny förvärvskälla såsom jordbruksfastighet eller rörelse. Utlänning, som saknar eller har endast ringa kunskap isvenska språket eller som har vistats i landet kan oftast förutsättasha bristande erfarenhet av deklarationsförfarandet. Med avses i dettasammanhang en sammanhängande tidsperiod av . Befrielsegrunden bristandeerfarenhet bör i detta avseende i regel inte anses föreligga när utlänningskall lämna deklaration för fjärde gången. Framgår det emellertid avtaxeringsmaterialet att skäl för befrielse föreligger, bör skattetilläggetefterges utan skriftväxling med den skattskyldige. Med sjukdom förstås både fysisk och psykisk sjukdom somkan antas ha menligt påverkat den skattskyldiges förmåga att fullgöra sina skyldigheter.Enbart sjukdom som sådan utgör inte grund för befrielse utan det skallföreligga ett samband mellan sjukdomen och den oriktiga uppgiften resp.underlåtenheten. Läkarintyg bör infordras endast om det anses erforderligt forbedömningen. Om det av deklarationsmatcrialet framgår att skattskyldig lidit avsjukdom, som kan antas ha påverkat hans fömtsättningar att fullgöra deklarationsskyldigheten,bör lokal skattemyndighet tiUämpa samma förfaringssätt vid utredningen som harangivits urider befrielsegrunden ålder. Uppgift av särskild beskaffenhet och därmed jämförligomständighet Ursäktligheten bör inte bedömas enbart med hänsyn till denskattskyldiges personliga förhållanden. Det måste också beaktas vilken typ avfelaktighet eller försummelse det är fråga om. En besvärlig skatterättsligfråga, t. ex. om skattskyldighet, bör i detta sammanhang medföra en helt annanbedömning av ursäktligheten än exempelvis ett ej Prop.1977/78: 136 54 Ett självklart krav är emellertidatt den skattskyldige skall redovisa inkomster tUl fulla belopp ideklarationen och att avdrag skall motsvaras av faktiska kostnader av det slagsom har angivits i deklarationen. Åsidosätter den skattskyldige dessa krav påsanningsplikt bör skattetillägg påföras om inte omständigheter till grund förbefrielsen föreligger. Har skattskyldig i sin deklaration redovisat inkomst ienlighet med på kontrolluppgift angivet lönebelopp, som felaktigt har angivitsför lågt, bör skattetillägg ej påföras när fråga är om smärre avvikelser. En ursäktlig obekantskap med eller missuppfattning av enförfattningsbestämmelse bör inte medföra att tiUägg påförs. Vid taxering gäller t. ex. nya regler förfåmansföretag, företagsledare och delägare i fåmansföretag samt nya regler omuppdelning av inkomst mellan makar och om beskattning av realisationsvinst.Dessa bestämmelser kan i vissa delar vara svårtolkade. Anvisningar och informationhar inte varit tiUgängliga förrän . Därför kanskäl föreligga att se ursäktligt på fel som har uppstått på grund avmissuppfattning av eller obekantskap med de nya reglerna. Skattetillägg bör inte påföras den som har underlåtit attdeklarera sådan ersättning beträffande vilken det harbestämts att den utgör skattepliktig inkomst för mottagaren. Skattetillägg bör ej påföras när t. ex. make deklarerarandre maken tiUkommande Inkomster om det inte är uppenbart att det skett isyfte att erhålla skattelindring. Beträffande frågor som regleras i dubbelbeskattningsavtalkan skattetiUägg, som har påförts på grund av att den skattskyldige har lämnatoriktig uppgift om inkomst eller påförd skatt, efterges av regeringen om denförordnar att viss inkomst eller förmögenhet inte skall beskattas här 1 landet. Överstiger ej det belopp, som till följd av felaktigheteller underlåtenhet har undandragits vid inkomsttaxeringen, . utöver skattefritt belopp bör iregel skattetillägg inte påföras. Vidare bör skattskyldig med låg inkomst intepåföras skattetillägg även om undandragen inkomst skulle något överstiga nämndabelopp. Med låg inkomst avses i detta sammanhang "sammanräknadinkomst" som ej uppgår till . Skattskyldig med låg inkomst börinte påföras skattetillägg, om det undanhållna beloppet understiger 1 500 kr.Ej heller bör tillägg påföras om undandraget belopp utgör endast en obetydligdel av de totala inkomsterna, dvs. om undanhållet belopp understiger avden taxerade inkomsten, dock högst . "Mfuk" tUlämpning Befrielsegrunderna bör vid taxering tillämpasgeneröst enligt regeln "hellre fria än fälla". Det kan i tveksammafall vara lämpligt att låta bero med den skriftväxling som kan ha skett iavgiftsfrågan med den skattskyldige. Denne bör under alla förhållandenunderrättas om beslutet. Beträffandeeftergift av förseningsavgift anges i RSV:s anvisningar följande. 1977/78: 136 55 Bestämmelserna om befrielse från skattetillägg gäller itillämpliga delar även för förseningsavgift. Befrielsegrunden ålder bör i detta sammanhang tillämpasendast beträffande fall där åldern kan antas ha ett direkt samband med underlåtenheten,dvs. åldern som sådan utgör inte grund för befrielse. Deklarationer från skattskyldiga i utlandet kommer mångagånger in . Om det föreligger särskilda omständigheter som är betingadeav utlandsvistelsen, t. ex. att den deklarationsskyldlgc inte haft tillgång tiUdeklarationsblanketter eller att postgången har fungerat otillfredsställande,kan förseningen anses ursäktlig. Förseningsavgift bör därför efterges, om detframgår eller kan antas att förseningen har berott på omständigheter över vilkaden deklarationsskyldige inte har kunnat råda. Aktiebolag, som har bildats efter och somtillämpar kalenderårsredovisning bör vid taxering inte påförasförseningsavgift om bolaget meddelat att räkenskapsåret har förlängts. Ejheller bör bUdat bolag med brutet räkenskapsår påföras förseningsavgiftvid taxering om räkenskapsåret går till ända efter den 28 februariunder taxeringsåret. 2.2.7 Förfarandet vid påföring civ avgift