prop · G103185 · 1977-12-31 00:00:00 — omanställning av kvinnor som befäl inom det militära försvaret m. m.; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Pågrundval av betänkandet (SOU 1977:26) Kvinnan och försvarets yrken frånberedningen för det fortsatta arbetet om kvinnan i försvaret läggs ipropositionen fram förslag som i princip ger kvinnor möjlighet att få anställningsom befäl inom det militära försvaret på samma villkor som män. Kvinnor somskall anställas som yrkesbefäl förutsätts frivilligt genomgå utbildning sommotsvarar den grundutbildning som manliga befälsaspiran-ter får genomvärnplikten. Reformen kommer att genomföras stegvis. 1en första etapp öppnas vissa militära yrken i marktjänst vid flygvapnet förkvinnor. Dessa yrken är stridslednings- och sambandsbefäl samt flygteknikeroch flygverkmästare. Kvinnorkommer också att få tillträde till befattningar för reservofficer i trafikledningstjänst,meteorolog och flygingenjör i marktjänst. Kvinnor får vidare möjlighet att bliläkare och veterinär vid försvaret. Vidareutbildadcivil personal - även kvinnor - skall få möjlighet att vinna anställning ivissa kameralchefsbefattningar som är militära. Övergångsvis skall ocksåredan anställda kvinnliga tekniker och tekniska biträden samt viss frivilligpersonal vid flygvapnet kunna få vidareutbildning för anställning som befäl. Kvinnorskall också på försök kunna rekryteras till befattningar för menig i driftvämetoch till specialistbefattningar i beredskapsstyrka för FN-tjänst. Slutligenlämnas förslag om yrkesinfonnation om försvaret och om informationskurser förbåde flickor och pojkar. 1977/78:185 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , Åsling, Söder, , Mundebo, Krönmark, ,, , . Proposition om anställning av kvinnor som befäl inom detmilitära försvaret m.m. har frågan om att skapa ökademöjligheter för kvinnor att få anställning inom försvarsmakten behandlats iolika sammanhang. värnpliktsutredning har i betänkandet (Ds Fö 1973:1) Kvinnor i det militära försvaret gjort en översiktlig studie av dessafrågor. Betänkandet har remissbehandlats. När det gäller möjligheterna attanställa kvinnor som befäl förordade utredningen en översyn av gällande bestämmelserom rekrytering och utbildning för anställning som befäl inom försvaret. Min företrädare, dåvarande statsrådet , fick ifebruari 1975 regeringens bemyndigande att tillkalla högst tre sakkunniga' föratt bereda det fortsatta arbetet om kvinnan försvaret (Fö 1975:01). I december1976 bemyndigade regeringen mig att tillkalla ytterligare två ledamöter i beredningen.Beredningen fick då också tilläggsdirektiv. Beredningen (BKF) avlämnade ett delbetänkande (SOU1977: 26) Kvinnan och försvarets yrken. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avöverbefälhavaren efter hörande av chefen för armén, chefen för marinen ochchefen för flygvapnet samt försvarets civilförvaltning, försvaretssjukvårdsstyrelse, , värnpliktsverket, försvaretsforskningsanstalt, , försvaretsrationaliseringsinstitut, , ' Adjunkten, dåvarande riksdagsledamoten ,ordförande, översten och vice ordföranden i RiksförbundetSveriges lottakårer . 1977/78:185 3 ,luftfartsverket, , statskon toret,, statens personalnämnd, skolöverstyrelsenarbetsmarknadsstyrelsen, kommittén för att utreda frågor om jämställdhet mellanmän och kvinnor, m.m., Centralorganisationen /SR, iSverige efter hörande av , , statstjänstemannasek-donen. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund, . , Fredrika-Bremer-Förbundet, Yrkeskvinnors klubbars riksförbund,hem och samhälle. Hemvärnets centrala förtroendenämnd. Dessutom har inkommit med yttrande . 2 Kvinnan i totalförsvaret Kvinnormedverkar inom både den militära och den civila sektorn avtotalförsvaret. Totalförsvaret är både kvantitativt och kvalitativt beroendeav kvinnomas medverkan för att kunna fullgöra sina uppgifter. 2.1Anställd personal inom forsvarsmakten Försvarsmaktensanställda personal i fred uppgick till omkring 46(K)0. Av dessautgjorde den civila personalen omkring 26500. Av de ci-vilanställda är 11 000kvinnor. Denkvinnliga personalen inom försvarsmakten tillhör några få traditionelltkvinnliga yrkesområden, t.ex. stabs- och expeditionstjänst, förpläg-nadstjänst,lokalvårdstjänst och sjukvårdstjänst. av de kvinnor som äranställda inom försvaret har uppgifter utanför dessa områden. 760 anställdakvinnor har tekniska och operativa tjänster med klart militär inriktning. Enbetydande del av den civilanställda personalen inom försvarsmakten tjänstgör ibefattningar som har direkt motsvarighet i krigsorganisationen. Denna personalfullgör vid beredskap och krig samma uppgifter som i fred. Kvinnornakan inte anställas i militära och civilmilitära yrkes- eller re-servbefälsbefattningar.Hindret är att fullgjord värnplikt i form av grundutbildning normalt krävs föratt få tillträde till den yrkesutbildning som är en förutsättning föranställning. Prop.1977/78:185 4 2.2 Frivillig och tjänstepliktig personal itotalförsvarets krigsorganisation Totalförsvarets personalbehov i krig tillgodoses genom ettsystem av pliktlagar. Med undantag för det militära försvarets väpnadefunktioner gäller tjänstepliktslagarna för både män och kvinnor. Vårt systemmed pliktlagar medför att alla kvinnor som är civilförsvarspliktiga eller verksammainom hälso- och sjukvården berörs när totalförsvaret krigsorganiseras.Detta gäller också många som är verksamma inom den offentliga sektorn ochnäringslivet. Omkring 54000 kvinnor inom den frivilligaförsvarsverksamheten har tecknat avtal för ständig (A-personal) ellertillfällig (B-personal) tjänstgöring inom totalförsvaret. Krigsplacering inomden militära sektorn avser tjänstgöring inom en rad olika verksamhetsgrenar,bl. a. stridslednings-och luftbevakningstjänst, sambandstjänst,underrättelsetjänst, motorfordonstjänst, radiotelegrafisttjänst ochsjukvårdstjänst. 2,2.2 Civilförsvarspersonal Enligt civilförsvarslagen (1%0:74) är varje svenskmedborgare skyldig att tjänstgöra i civilförsvaret fr. o. m. det årvederbörande fyller t. o. m. det år han fyller . Omkring 30(X)0 avcivilförsvarets 200000 inskrivna är kvinnor. De flesta kvinnor är placerade isjukvårdstjänst och skyddstjänst. 270 kvinnor är placerade i högre befälsbefattningar. Enligt krigssjukvårdslagen (1953:688) gäller tjänsteplikti krig för alla som är eller har varit sysselsatta inom hälso-och sjukvården. Omkring 3(X)0 sjuksköterskor krigsplaceras inom denmilitära sektorn vid förbandsplatser på etappsjukhus eller på krigssjukhus. 2.2.4 Övrig tjänstepliktig personal När allmänna tjänstepliktslagen (1959: 83) sätts i krafthelt, är alla medborgare skyldiga att utföra sådant arbetesom deras hälsotillstånd medger. Vid mobilisering lämnar 1,2 miljoner anställdasina arbetsplatser för att placeras om till andra totalförsvarsuppgifter. Huvuddelenav desSa är män som tas i anspråk inom det militära försvaret. Prop.1977/78:185 5 Kvinnor som i fred har förvärvsarbete med uppgifter som ärviktiga för försvaret har en betydelsefull roll för att täcka personalbehovet ikrig. Dessa kvinnor skall i krig fortsätta att utföra sina fredstida uppgifteroch kommer att vara viktiga för att upprätthålla produktionen. 3 Beredningens överväganden och förslag Beredningen konstaterar inledningsvis att dess uppgift äratt lämna förslag till hur kvinnor skall ges vidgade anställningsmöjligheterinom det militära försvaret i främst militära och civilniilitära befattningar. BKF har inriktat sitt arbete på att dels skapa ökadeutvecklingsmöjligheter för de kvinnor som redan är anställda eller i övrigttjänstgör inom-försvarsmakten, dels skapa möjligheter för kvinnor somrekryteras externt att få befälsfunktioner inom försvarsmakten. För dessa innefattar uppdraget att föreslå a) vilkabefattningar som skall öppnas för kvinnor samt vilken organisatorisk lösningsom skall tillämpas, b)hur berördatjänster skall fördelas på militär, civilmilitär och civil personal saml c) principer förutbildning och organisation m. m. 1 fråga om den redan anställda personalen är beredningensuppgift begränsad till de fall där den civilanställdes utvecklingsmöjligheterär låsta av att närmast högre befattning inom arbetsområdet är avsedd förmilitär eller civilmilitär personal. BKF har i sitt arbete inte undantagit de s. k. stridandebefattningarna. Med hänsyn till direktiven kan dock dessa tas upp först i enandra etapp. Beredningen konstaterar atl all stampersonal måste kunna delta iförsvar av den egna arbetsplatsen. Med utgångspunkt i befälets uppgift att ledaförband kan enligt BKF en viss typindelning ske i fråga om stridsuppgifternasomfattning på följande sätt. Typ I Ledning av förband med strid som huvuduppgift Typ 2 Ledning av förband med strid som andrahandsuppgifl Typ 3 Specialistuppgifter utan ledning av förband. BKF konstaterar sammanfattningsvis att det inte finnsnågra befattningar för yrkesbefäl som är i strikt mening icke stridande,eftersom befälet alltid måste kunna lösa stridsuppgifter. Skillnaderna mellanolika befattningar kommer dessutom att minska, eftersom ökade krav kommer attställas på allt yrkesbefäl på grund av det moderna krigets karaktär. 1977/78:185 6 Beredningenhar dragit gränsen mellan s. k. stridande resp. icke stridande befattningarmellan befattningar som hänförs till typ 1 resp. typ 2. Detta innebär att debefattningar som hänförs till typ 2 eller 3 omfattas av etapp 1 iberedningsarbetet medan befattningar enligt typ I hänförs till etapp 2. BKFtar i enlighet med direktiven inte upp frågan om allmän värnplik för kvinnormen behandlar frågan om frivillig militär grundutbildning i den mån den är enförutsättning för anställning eller placering i militär eller civilmilitärbefattning. Beredningenhar vid utformningen av sina förslag utgått från dagens freds- ochkrigsorganisation. 3.2Alitnänna utgång; punkter och grunder Arbetetmed atl förbättra kvinnans utvecklingsmöjligheter inom försvarsmakten måsteenligt beredningen bedrivas med nära anknytning till den allmännasamhällsutvecklingen. Kopplingen till totalförsvarets målsättning,principiella uppbyggnad, verksamhetsinriktning och ekonomiska ramar måste ocksåsäkerställas. Principer för rekrytering, utbildning och utnyttjande måste utvecklasmed utgångspunkt i de uppgifter försvaret har och väntas få och de krav somverksamheten ställer nu och . ställningstaganden finnsdokumenterade i underlag till olika försvarsbeslut, beslut om persoiialorganisationoch personalutbildning m. m. 3.2.1Faktorer i den svenska samhällsutvecklingen O Jämställdhetsarbetet Somen viktig utgångspunkt för sina överväganden redovisar BKF prop. 1975/76: 173om kvinnor i stadig tjänst (InU 1975/76:42, rskr 1975/76:342). Propositionenutgör ett viktigt led i jämställdhetsarbetet. Den är därmed också ettbetydelsefullt styrinstrument i arbetet på att förbättra kvinnans situation somanställd inom försvaret. Ipropositionen framhålls att jämställdheten mellan kvinnor och män krävergrundläggande attitydförändringar till de traditionella könsrollerna och i denarbetsfördelning mellan kvinnor och män som råder i samhället. Föreskrifterför jämställdhetsarbetet har utfärdats i förordningen (1976:686) omjämställdhet mellan kvinnor och män i statlig tjänst (jäm-stältdhetsförordningen)och i cirkuläret (1976:687) om arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och mäni statlig tjänst. 1cirkuläret sägs att åtgärder för att öka sysselsättningen och för att raseraolika slag av arbetshinder är centrala i jämställdhetsarbetet. Prop.1977/78:185 7 ochmänniskomas arbetsvillkor måste vara sådana att individens utvecklingsmöjlighetertas till vara och inte hämmas genom en hård skiktning mellan olika kategorierav anställda. En ökad jämställdhet inom den statliga förvaltningen ochvidgning i rekryteringen av kvinnor till traditionellt manliga befattningar påarbetsmarknaden i övrigt kan bidra till att överlag förbättra kvinnornasvalfrihet i arbetslivet. 1 cirkuläret anges vidare att målet för myndigheternasjämställdhetsarbete är att bryta uppdelningen av kvinnor och män på olikatjänstekategorier och att skapa likvärdiga arbetsförhållanden och likautbildnings- och befordringsmöjligheter för båda könen. Vidarearbetar en parlamentarisk kommitté, kommittén för att utreda frågor omjämställdhet mellan män och kvinnor, m. m. (Ju 1976: 08), med jämställdhetsfrågorpå ett bredare plan. Kommittén skall enligt direktiven inrikta sig på merlångsiktiga projekt och på frågor av större principiell räckvidd. a. hardet uppdragits åt konimittén att utarbeta förslag till en lag motkönsdiskriminering. Beredningenframhåller att målet för den modema arbetsmarknadspolitiken, förutom arbete åtalla, är att alla skall kunna välja och få ett meningsfullt arbete. Iriktlinjerna för arbetsmarknadspolitiken slås fast att kvinnors efterfrågan påförvärvsarbete skall bedömas efter samma normer som männens. Politiken skallkaraktäriseras av principen arbete för alla oberoende av kön. 1 begreppet rätttill arbete har man kommit att lägga huvudvikten vid ökad frihet för bådakönen att välja yrke och sysselsättning. Samhälletsambitionsnivå inom arbetsmarknadspolitiken har successivt höjts. De ökadeambitionerna gäller bl. a. utformningen av arbetsmiljö, anställningsförhållandenoch demokratisering av arbetslivet. Kravet på aktiva insatser för att igrunden förändra det nuvarande könsbundna studie-och yrkesvalet har fått enalltmer framträdande plats. Den särskilda skyddslagstiftningen för kvinnorhar i princip tagits bort och bör numera endast komma i fråga när arbetetmedför könsspecifika risker. OSärbestämmelser för kvinnors yrkesverksamhet Beredningenkonstaterar att det i de flesta länder råder en uppdelning av arbete efter kön.Detta är inte resultatet av skillnader i förmåga eller skillnader i dedemografiska förhållandena hos den manliga eller kvinnliga arbetskraften. () understryker i en rapport (nr VIII) till sinkonferens att det är tid att sådana uppdelningar avskaffas efter somde alltför ofta är baserade på obestyrkta och 1977/78:185 8 ickeifrågasatta antaganden om kvinnors förmåga och på fördomar hos både män ochkvinnor. Organisationenframhåller i rapporten att de särbestämmelser som skapades för att skyddakvinnor nu tenderar att ha en diskriminerande effekt snarare än skyddande.Samma regler för skydd borde gälla för män och kvinnor. Skyddslagar som grundarsig på särskilda yrkesmedicinska faktorer bör dock behållas. OIntemationella tendenser rörande kvinnors yrkesverksamhet inom försvaret Pådet internationella planet har frågan om att ge kvinnor vidgade uppgifter inomförsvaret enligt BKF blivit alltmer aktuell och en nyorientering pågår i fleraländer. Varje lands system för anställning och medverkan i övrigt av kvinnor iförsvaret har utformats efter landets särskilda förutsätt- ningar. Dettycks också finnas ett visst samband mellan ett lands allmänna syn på kvinnorsyrkesverksamhet inom den vicila sektorn och principerna för deras anställninginom det militära försvaret. Grundsynen bakom särlagar-na för kvinnorsyrkesverksamhet inom den civila sektorn förefaller delvis återspegla sig iuppfattningen att kvinnor inte bör placeras i s. k. stridande befattningareller i påfrestande miljöer i försvaret. Detär enligt beredningen en genomgående tendens i deNATO-anslutna länder som haren utbyggd organisation av kvinnlig militär personal, att man sakta går mot enökad integration av kvinnorna i den militära personalstrukturen i stort.Därmed menas inte att kvinnorna är jämställda med männen utan att de tillhörsamma personalkårer som männen och inom vissa funktioner kan utnyttjasutbytbart med männen och är underkastade samma bestämmelser inom de områden dehar tillträde till. Enannan tendens i NATO-ländema är att integrationen mellan kvinnor och män iolika militära yrkesfack och kårer kombineras med att man under en kortareeller längre övergångstid har kvinnlig personal i staberna som bevakarkvinnornas intressen i försvarsorganisationen. Fulljämställdhet mellan kvinnor och män torde enligt BKF förutsätta att kvinnornafår möjlighet att konkurrera på alla verksamhetsområden och inom alla yrken ochatt de upphör att behandlas som en särskild grupp vid rekrytering ochanställning. Inte något land som omfattas av beredningens kartläggning hargenomfört jämställdhet i denna mening. Inomvissa NATO-länder förutses en ökad anställning av kvinnor i traditionelltmanliga arbeten. Någon total jämställdhet synes dock inte eftersträvas. Intenågot av de NATO-länder beredningen har fått uppgifter om rekryterar nu ellerplanerar att rekrytera kvinnor för placering i stridande förband. Innebörden ibegreppet stridande befattning varierar mellan olika Prop.1977/78:185 9 länder.Så länge kvinnorna är undantagna från de direkt stridande befattningarnabedöms deras möjligheter att vinna befordran till de centrala positionerna iden militära organisationen också vara starkt begränsade. Israelhar infört kvinnlig värnplikt men kvinnorna placeras efter genomförd militärutbildning främst i administrativa och andra stödfunktioner. Kvinnor kan i vissutsträckning frivilligt tjänstgöra i stridande enheter men förutsättstillfälligt bli flyttade från stridszonen när striderna börjar. 3.3Försvarsorganisatoriska utgångspunkter och grunder 3.3,1Grunder för befälsanställning O Den militära utvecklingen Principernaför att rekrytera och anställa kvinnor som befäl inom försvaret måste enligt BKFgrunda sig på beslut om försvarets inriktning och utformning. Hänsynmåste också tas till det modema kriget. Av betydelse är särskilt att framtidakrig och kriser på olika sätt kommer att beröra hela samhället och helabefolkningen och att totalförsvaret skall vara en hela folkets angelägenhet.Utvecklingen präglas också av att striden kommer att bedrivas i ökat tempo ochmed ökad röriighet. Ett krav är vidare att motstånd skall göras i alla lägen. Dentaktiska och tekniska utvecklingen ställer ökade krav på enskilda förband ochförbandschefer liksom på befäl och enskilda befattningshavare. Allbefälspersonal skall kunna leda försvaret av den egna arbetsplatsen elleruppehållsplatsen och öva underställd personal i detta försvar. O1973 års riksdagsbeslut om en enhetlig befälsordning Pågrundval av prop. 1973: 128 fattade riksdag (FöU 1972:23, rskr1973:309) beslut om vissa gmndprinciper för en enhetlig befälsordning inom detmilitära försvaret. 1 propositionen konstateras att allt aktivt befäl skall kunnaarbeta inom både freds- och krigsorganisationen som chefer, fackmän ochutbildare. Yrkesbefälet skall ses som en enda grupp, yrkesofficerare. Regeringenuppdrog i anvisningarna för programplaneringen för perioden /78- 1981/82åt överbefälhavaren att utreda försvarsmaktens personalbehov och granska ettprinciputkast till ny befälsordning för det militära försvaret som hadeupprättats inom försvarsdepartementet. Överbefälhavarenutgår i personalutredningen från att huvuddelen av 1977/78:185 10 dencivilmilitära personalen räknas som yrkesbefäl i den nya befälsordningen. Alltyrkesbefäl skall utbildas för att kunna medverka i utbildningen av vämpliktiga. Överbefälhavarenanser att nuvarande brister i utbildning och i befälets arbetsmiljö måsteavhjälpas genom att befälets kvalitet höjs och rekrytering sker enligt framräknadebefälsbehov. 1974års försvarsutredning lämnade förslag om totalförsvarets fortsatta inriktning ibetänkandena (SOU 1976: 5) Säkerhetspolitik och totalförsvar och (SOU 1977:1)Totalförsvaret 1977-82. Utredningen redovisade bl.a. följandeställningstaganden till personalutnyttjande m. m. - Vid stabema måstepersonalbehovet i fred minskas. Återhållsamhet med personal måste iakttas äveni stabemas krigsorganisation. Möjligheten att fördela om personal från stabematill utbildningsverksamheten vid förbanden måste tas till vara. - Tillgången på kvalificeratbefäl är av grundläggande betydelse för krigsorganisationens effekt.Utbildningsfrågorna bör särskilt uppmärksammas. Regeringen lämnade i prop.1976/77:74 förslag till inriktning av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsatta utveckling. I propositionen framhålls att en gmndläggande princip förall försvarsplanering bör vara att ansvar för viss verksamhet i fred bör följasav motsvarande ansvar i krig. Detta gäller under fömtsättning att verksamhetendå skall fortgå. 1propositionen framhålls även i fråga om stabernas krigsorganisation att storåterhållsamhet bör iakttas beträffande personalbehoven så att största möjligabefälstillgång uppnås i de stridande förbanden. O Decivilanställda kvinnomas nuvarande utvecklingsvillkor BKFerinrar om att utredningen angående kvinnomas situation inom den statligt löneregleradeoffentliga förvaltningen i sitt betänkande (SOU 1975:43) Kvinnor i stathgtjänst redovisade en kartläggning av den kvinnliga och manliga personalenslönegradsplacering m. m. Kartläggningen visade att den traditionella bildenmed flertalet kvinnor i de lägre lönegraderna och en stark dominans av män i dehögre löneskikten gäller också för försvaret. Inom försvaret är det t. o. m.ännu vanligare med kvinnor på lägre befattningar än inom den civilastatsförvaltningen. Medlemsstatistik frånFörsvarets civila tjänstemannaförbund (FCTF) har ställts till beredningensförfogande. I sammanställningen från FCTF är lönegraderna indelade i ett höglöneskikt(lägst Fil), ett mellanlöneskikt 1977/78:185 11 (lägst ) och ett låglöneskikt. Ar 1975 var avkvinnorna och av männen placerade i låglöneskiktet. Inom försvaret ärantalet yrken inom låglöneskiktet litet men antalet anställda stort. Dessutomär könsfördelningen ojämn. Av de anställda i kontoristkarriären är 90%kvinnor. Kvinnor innehar endast ett fåtal tjänster för handläggare på lokaloch regional nivå. De flesta i mellanlöneskiktets nedre del är kvinnor sombefinner sig i slutet av sin karriär. Mellanlöneskiktets övre del domineras avmän i början av sin karriär som handläggare. Enligt statstjänstemannastatistik utgjordekvinnorna av de anställda i mellanlöneskiktet inom den civilastatsförvaltningen som helhet. Andelen kvinnor inom försvaret i samma skiktvar . Samtliga militära och civilmilitära befattningar dit kvinnor i daginte kan rekryteras är därvid medräknade. De kvinnor i mellanlönegraderna som har handläggandeuppgifter tjänstgör till övervägande delen vid centrala myndigheter. Inomförsvaret var andelen kvinnor 1973 mol inomden civila statsförvaltningen. Karriärmöjligheterna för kvinnor till och inom handläggarkarriärenär enligt BKF starkt begränsade inom försvaret. På personalutbildningsområdet kan samma tendens märkas. Deflesta som i sin statliga tjänst inte har fått någon utbildning är kvinnor.Kvinnorna får främst introduktionsutbildning medan männen genomgår fort- ochvidareutbildning i sitt innehavda yrke eller för mer kvalificerade uppgifter.Krigsmaktens förvaltningsutbildningsutredning visar i betänkandet (SOU 1973:51)Utbildning för förvaltning att personalutbildningssituationen är sämre för demän och kvinnor som är anställda inom försvaret än för de anställda inomstatsförvaltningen i övrigt. O Organisationsutvecklingen inom försvaret När det gäller att bedöma de allmänna förutsättningarnaatt genom kategoribyte bereda försvarets civilanställda ökade utvecklingsmöligheterär enligt beredningen bl. a. tidigare utredningsförslag och beslut i fråga omprinciper för försvarsmaktens personalsammansättning av betydelse. Här erinrar BKFom att fördelningen av uppgifterna i freds- och krigsorganisationen på olikapersonalkategorier har behandlats i olika utredningssammanhang.Bl.a. lämnade personalkategoriutredningen vissa förslag i betänkandet (SOU1973:38) Personal för krigsmaktens förvaltningsverksamhet. Utredningen fannvissa skäl för att i ökad omfattning ta i anspråk civil personal inom någraområden. Utredningen gjorde vidare den bedömningen att den civila personalensutvecklingsmöjligheter var ojämna och i många fall begränsade och ansåg detdärför angeläget att dessa möjligheter vidgades. Konkurrensen om tjänstemaborde i största möjliga utsträckning vara fri. 1977/78:185 12 Avintresse i detta sammanhang är vidare behovet av uppgifter för befäl ur det s.k. äldreskiktet.