prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 1976/77:63, KU 1976/77:45, rskr 1976/77:336). Reformen innebär bl. a. atluppgifter ur handels-och föreningsregistreninte längre obligatoriskt skall kungöras i ortstidning. Vid riksdagsbehandlingenav propositionen underströks dock lämpligheten av stödjande kungörande av registeruppgifter som har lokalteller regionalt intresse. Härvidberäknades att ett slopande av ortstidningskungörandet /75 skulle ha motsvarat en besparing av knappt5 milj. kr. Kostnaderna förstödjande kungörande i den mest spridda ortstidningen i resp. län beräknades ha blivit ca 1,5 milj. kr.Svårigheter föreligger f n. attberäkna de totala kostnaderna för kungörande av registeruppgifter efter reformens ikraftträdande. Annonspriset har ocksåunder undergått enväsenilig höjning. Anslaget bör därför tas upp till oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillSärskilda kostnaderförförenings- m. register för /79 anvisa etl förslagsanslag av 8 200 000kr. 1977/78:100 Bilaga14 84 Långsiktsplanering inom detekonomiska försvaret 1 enlighet med Kungl. Maj:ts uppdrag den 29 juni1970och ladeöverstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF) och i samråd med berörda myndigheterfram förslag lill system för långsiktsplanering inom det ekonomiskaförsvarel. Maj:l uppdrog därefterden åt ÖEF att i samråd med berörda myndigheter bedriva försök med långsiktsplanering inom delekonomiska försvarel. Chefen för utfärdade i samrådmed övriga b<:rörda departementscheferi anvisningar dels för långsiktsplaneringen i allmänhet, delsför de perspektivstudier som avsågs inleda försöksverksamheten. Bakgrund och allmänna principer för studiernaöverensstämde i huvudsak medmotsvarande anvisningar för perspeklivplaneringen inom del militära försvaretoch civilförsvaret. ÖEF, postverket, , statensvägverk, sjöfartsverkel, luftfartsverket,transportnämnden, statens jordbruksnämnd, och skulledelta i perspektivstudierna. bereddes tillfälle delta. Åt ÖEF uppdrogs att leda och samordnaperspektivstudierna. Perspektiv-studiernas.fas 1 skulle avse läget . Studierna av alternativa utformningar av det ekonomiskaförsvaret borde i största möjliga utsträckning bedrivas utan bundenhet till1977 befintlig försörjningsberedskap. För studierna meddelades säkerhetspolitiskautgångspunkter samt betonadesbetydelsen av att beakta den svenska samhällsutvecklingen inom de sektorer som är av betydelse förförsörjningsberedskapen. I anvisningarna angavs ett antal styrande kris-och angreppsfall i form av olikaexempel på fredskriser, avspärrningssilualioner och krig. Vissa av dessa miljöer hade angetts också för fas 1-arbete inomdet militära försvaret och civilförsvaret.Därutöver angavs utgångspunkter för studier av särskilda krav på det ekonomiska försvaret avseende skydd motABC-stridsmedel, verkan motöverraskande angrepp, uthållighet och försörjningsslandard samt samordning inom totalförsvaret. Kostnaderna fördeberedskapsåtgärder som erfordrades ide alternativa utformningarna av det ekonomiska försvaret skulle redovisasoberoende av om de belastade statsbudgeten eller ej. 1977/78:100 Bilaga 14 I kompletterande anvisningar i juni 1974meddelades säkerhetspolitiska ochekonomiska förutsättningar för olika alternativ i fråga om det ekonomiska försvarels utveckling . Härvidsammanfördes miljöexemplen till fyrakombinationer, vilka representerade olika ambitionsnivåer när det gälldesvårighetsgraden i fråga om mål och uppgifter för det ekonomiska försvaret. Kombinationerna skulle sluderas i olika ekonomiskaramar. Chefen för gav i februari1975 anvisningar för perspeklivstiidiernas fas 2. Syftet med fas 2 var att redovisa alternativ ifråga om försörjningsberedskapens Ulveckling under femårsperioden1977/78-1981/82 och att bedöma vilkakonsekvenser dessa utvecklingar skulle få när det gällde möjligheterna alt nå de under perspektivstudiens fas 1 förfemtonårsperioden /1992 uppställda målen med vissa angivnaambitionsnivåer. Det säkerhetspolitiska underiag som meddelats förfas 1 skulle gälla även fas 2. Detmiljöunderlag i form av angreppsfall, krisfall m. m. som meddelats inför fas 1 avsåg emellertid 1990-talets början.Vid utformningen av olika alternativi ett kortare tidsperspektiv skulle prioriteringarna mellan olika åtgärder bygga på antagandet att krigsriskerna iEuropa på kort sikl var små, men attutvecklingen på var mera oklar samt att riskerna för någon form av fredskris på kort sikt kunde vara stora.De alternativ handlingsvägarna för del ekonomiska försvarets utveckling skullemol bakgrund därav utformas så attrimlig försörjningsberedskap kunde erhållas i fredskriser och miljöer som motsvarade dem som innefattades inivå I under fas 1-arbetet. Förefterkris-(krigs)tid skulle vid otillräckligt resursutrymme inom aktuell ekonomisk studienivå endast administrativberedskapsplanläggning förutsättas erforderlig. Vid ulformningen avalternativa handlingsvägar skulle vidarehandlingsfrihet i möjlig mån behållas eller skapas för att på någodtagbar effekt i samtliga för fas I-arbetet angivna angrepps- och krisfall m.m. Vid utformningen av olika av fredskrisermotiverade åtgärder skulle beaktas alt de i det säkerhetspolitiska underiagetangivna fredskriserna endast utgjordeexempel. Andra tänkbara påfrestningar på vår försörjning i samband med möjliga fredskriser skulle därförbeaktas i fas 2-arbeie. För perioden /78-1981/82 skulle olikahandlingsvägar för det ekonomiskaförsvaret utarbetas och värderas i fyra ekonomiska siudienivåer. Av dessa ansågs den lägsta nivån motsvara enförlängning avkostnaderna förekonomiskt försvar under /74 med tillägg av kostnaderna för bundna åtagandenavseende oljelagring 1977/ 78-1978/79. 1samlliga handlingsvägar skulle inkluderas konsekvenserna av redan av fattal beslut om utbyggnad av lager avråolja. Därutöver skulle undersökas möjligheterna alt inrymma en fortsattutbyggnad. I beskrivningarna avhandlingsvägarna skulle särredovisas de åtgärder som 1977/78:100 Bilaga 14 86 primärtsyftade till att åstadkommaberedskap mot fredskriser. Härvid skulle beaktas att kraven på försörjningsstandard i fredskriser i mångaavseenden bör sättas högre än vid krig och avspärrning. I anvisningarna angavs också metoder förberäkning av koslnader och utgifter. ÖEF har med skrivelser och den30 till regeringen inlämnat perspektivstudie del 1 och 2. 1 perspektivstudie del 1 redovisas studeradeinriklningar i stort av det ekonomiskaförsvaret . 1 del 2 analyseras olika inriktningar av det ekonomiska försvaret under en femårsperiodoch därav betingade konsekvenser när det gäller atl nå de i del 1redovisade målen. I anvisningar meddelade chefenför handelsdepartemenlel anvisningar(ör programplanering för perioden /78-1981/82 och anslagsframställningarför /78. Anvisningarna bestod av två delar, dels allmännaanvisningar för planeringsarbetet,dels planeringsförutsättningar i fråga om säkerhetspolitik och ekonomiskaresurser. I de allmänna anvisningarna angavs inledningsvisalt programplaneringen inom detekonomiska försvaret skulle syfta tillatt ta fram handlingsprogram för detekonomiska försvarets ulveckling för en perod av och att programplaneringen skulle dokumenteras iprogramplaner för resp. program (delprogram). De i försöken deltagande myndigheternasprogramplaner skulle sammanställas av ÖEF till "Programplan för ekonomiskt försvar" till vilken även skulle fogas yttrande övermyndigheternas programplaner och förslag till anslagsframställningar. Al övriga myndigheter med uppgifter inom delekonomiska försvaret, nämligenförsäkringsinspektionen, lanlbruksstyrelsen, , statenspris- och kartellnämnd, statens krigsskadenämnd och statens krigsförsäkringsnämnd, uppdrogs atl vid behovmedverka i programplaneringen enligt direkt Överenskommelse med ÖEF. Dessa myndigheters inriktning av och resursbehovför beredskapsverksamhet skulle sammanställas avÖEF i bilaga till "Programplan för ekonomiskl försvar". Programplaner skulle upprättas och inlämnas förprogram enligt följande tabell. 1977/78:100 Bilaga 14 87 1.1Livsmedel,fodermedel m. m. 1.2 Gödsel- och bekämpningsmedel Livsmedel, fodermedel, utsäde och fetlråvaror Handelsgödsel-och bekämpningsmedel Beklädnads-, övriga textil och lädervaror 3.1 Bränslen ochdrivmedel m. m. Bränslen och drivmedel utom Överstyrelsen för ekonomiskl försvar 4.1 Kemiska produkter m. m. 4.2 Metaller m. m. Andra mineraler än metaller, trävaror, massa, papp och papper, grafiska produkter,gasbensin, gummi- och plastvaror samt övriga kemiska produkter dock ej läkemedelMalmer, jäm, stål och andra metaller samt verkstadsprodukter dock ej sjukvårdsmateriel Överstyrelsenför ekonomiskt försvar' Transporter samt konsumtionsbegränsning av flytande drivmedel. 6.2 Penningmedel och betalningsförmedling Civilarbetskraft Penningmedel och betalningsförmedling ÖEF:s ej programanknutna Överstyrelsen för ekono- verksamhet miskt försvar ' I samråd med avseende planering för försöriningmed materiel etc. för tryckning av skrifter m. m. 21 samråd medöverbefälhavaren. 1977/78:100 Bilaga 14 88 Den del av anvisningarna som behandladeplaneringsförutsättningar tog förstupp frågan om säkerhetspolitiska utgångspunkter för planeringen. Härvid konstaterades atl de riktlinjer fördensvenska säkerhetspolitiken som 1974års försvarsutredning i betänkandet (SOU 1976:5) Säkerhetspolitik och totalförsvar föreslagit borde utgöra desäkerhetspolitiska utgångspunkterna för programplaneringen1977/78-1981/82. Beträffande riktlinjer för programplaneringenangavs atl planeringen skulle inriktasmot alt det ekonomiska försvarel skall ha en sådan beredskap atl landelsförsörjning kan tillgodoses i rimlig grad om vi utsätts för de påfrestningar som fredskriser, avspärrning ellerkrig kan innebära. Planeringen skulle omfatta all verksamhet inom detekonomiska försvaret oavsett finansieringsform. Förändringar av regler sompåverkar resursförbrukningen inom andra institutioner i samhället än statligamyndigheter och affärsverk för detekonomiska försvaret fick ej förutsättas ske. Vid planeringen skulle eftersträvas att nå en såjämn medelsförbrukning som möjligtöver planeringsperioden. För /78 fick högst inplaneras en medelsförbrukning av en femtedel avplaneringsramarna. Beredskapsåtgärder som i perspektivstudiearbelethade planerats; att bestridas överaffärsverks driftbudget skulle i programplanearbetet planeras påenahanda vis. Sådana åtgärder som i perspektivstudierna hadeplanerats att finansieras överaffärsverks driftbudget fick behandlas översiktligt. I programplaneringen för fredskriser skulleinnefattas den av lidigarebeslutade lagringen av råolja, oljeprodukter och petrokemiska produkter i den omfattning som den förutsattesbli genomförd under programplaneperioden.I programplaneringen skulle däremoi inte n.igon ytteriigare lagring i statlig regi för främst fredskriser förutsättasingå. Beträffande programplaneringen för avspärrningoch krig angavs att utöver dettidigare nämnda säkerhetspolitiska underlaget skulle det miljöunderlag som använts i perspektivstudiernas fas 2 utnyttjasföratt belysa påfrestningar påekonomiskt försvar i avspärrnings- och krigssituatiner. Programplaner skulle utarbetas i två ekonomiskaalternativ för verksamhet som finansieras över statsbudgeten. Utöver driftkoslnader skulle planerasinvesteringar inom två ramar jämte däravbetingade följdkostnader på driftbudgeten. Åt ÖEF uppdrog:? atl fördela investeringsramarna i samråd med övrigaprogrammyndigheter. Beträffande anslagsframställningar för budgetåret1977/78 avseende beredskapsverksamhelinom ekonomiskl försvar angavs att dessa skulle avse årl i programplanerna för perioden /78-1981/82. Omnågon myndighet i sinanslagsframslällning för /78 begärde mer medel än som motsvaradeprogramplanens försia budgetår skulle innehållet i den vidgade verksamhetenklart framgå av framställningen. Programmyndigheterna inlämnade i september 1976programplaner till regeringen. ÖEFinlämnade med yttrande över de myndighetsvisa planerna i 1977/78:100 Bilaga 14 oktober1976 Programplan för det ekonomiska försvaret till regeringen. ÖEF har med skrivelse till regeringen lämnat rekommendationer för den fortsatta planeringen avekonomiskt försvar. Regeringen lämnade i proposition 1976/77:74 den 10mars förslag tillinriktningen av säkerhetspoliliken och totalförsvarets fortsatta utveckling. I propositionen (bil. 2,s. 159)anförde chefen för handelsdepartementetbl. a. att han efter en ulvärdering av försöken med långsiktsplanering avsåg återkomma med förslag till en mera definitiv utformning av den långsiktiga studie- och planeringsverksamheteninom det ekonomiska försvaret. I avvaktan härpå meddelade chefen förhandelsdepartementet anvisningar för fortsatta försök medprogramplanering för perioden /79-1982/83och för anslagsframställningar för /79 avseende verksamheten inom det ekonomiskaförsvaret. Programmyndigheterna har den 1 september 1977inlämnat programplaner ochanslagsframställningar tillregeringen. ÖEF har med yttrande över de myndighetsvisa programplanerna och anslagsframställningarna inlämnat Programplan för detekonomiska försvaret lill regeringen. 4 Rekommendationer för denfortsatta planeringen av ekonomiskt försvar - ÖEF skrivelse ÖEF hävdar inledningsvis atllångsiktsplaneringens syfte bl. a. är att ge statsmakterna underiag försuccessiva beslut rörande det ekonomiska försvaretsinriktning och utveckling och att dessa beslut skall grundas på en inom helatotalförsvaret samordnad planering. Därför bör enligt ÖEF långsiktsplaneringfortsättningsvis bedrivas inom det ekonomiska försvaret som en integrerad del av beredskapsverksamhetenvid berörda myndigheter. ÖEF anser att det under de genomförda försökentillämpade planeringssystemet tillsin allmänna uppbyggnad är lämpligt att tillämpa även fortsättningsvis och atterforderiiga personella resurser för den sålunda utvidgade studie- och planeringsverksamheten måsle ställas lill berörda myndigheters förfogande. Långsiktsplaneringen har enligt ÖEF visat sigvara ett betydelsefullt instrumentför samordning av beredskapsverksamheten inom del ekonomiska försvaret. ÖEF anser att behovet avlångsiktighet belingas, dels av kravetpå samordning med planeringen inom övriga delar av totalförsvaret, dels av samhällets komplexitet och successivaförändring. ÖEF bedömer att en uppdelning av enplaneringsomgång på tre klart avgränsbara faser - perspektivsludie fas I ochfas 2 samt programplanering - 1977/78:100 Bilaga 14 90 ävenfortsättningsvis bör ske. Innehållet i varje fas liksom avvägningen av studieinsatserna dem emellan bör dock modifierasi förhållande till vad som hargällt under de genomförda försöken. Under/os / skall enligt ÖEF översiktligtklarläggas de krav som på längre siktkan komma att ställas på ekonomiskt försvar saml de olika typer av beredskapsätgärder som kan komma atl behövatillgripas för alt lillgodose kraven.Utgångspunkterna härför skall främsl utgöras av dels bedömd utveckling pä sikl inom de samhällssektorer somhar betydelse fcir vår försörjning,dels säkerhetspolitiska förutsättningar i form av bl. a. olika exempel på miljöer i vilka det ekonomiskaförsvarel i framliden skall kunna verka. Fas 1 bör avse en period på 10 lill 20är. Tidshorisonten skall emellertid inte behövafixeras alltför hårt utan kunna variera med de problem som sluderas. I fas 1 genomförs en analys av nämndautgångspunkter och undersöks på vilketsätt och i vilken omfaitning de i förekommande fall kan medföra behov av att förändra hittillsvarandeplaneringsinriktning. ÖEF anser att en från hävdvunna uppfattningar frikoppladidégenerering bör ges stort utrymme. Härvidskall enligt ÖEF, mot bakgrund av erhållen information om främst ulvecklingen i säkerhetspolitiskt avseende och ifråga om de för försörjningen mestbetydelsefulla samhällssektorerna, prövas olika - såväl nya som ga mia -idéer om hur försörjningen skall kunna tryggas. Deidéer som bedöms som realistiskaskall utvecklas lill översiktligtbeskrivna alternativ i fråga om det ekonomiskaförsvarets framtida utformning. Denna idégenerering bör avse såväl enskilda (del)program som hela detekonomiska försvaret. Fas 1 bör enligt ÖEF resultera i förslag till olika alternativa utformningar av ekonomiskt försvar . Alternativen börvärderas utgående från elt antal bedömningsgrunder,bland vilka även långsiktiga, översiktligt beräknade koslnader lordebehöva ingå. Ekonomiska ramar bör dock enligt ÖEF undvikas i fas 1. Fas 1 bör enligt ÖEF även utmynna i förslag lill angelägna studie- och forskningsuppgifter. ÖEF framhåller att arbetsinsatserna underperspektivstudierna bör koncentrerastill/as 2 och all denna fas bör ses som en direkt fortsättning på fas 1 och där konkretiseringsgraden ökas. Ianvisningarna bör bl. a. ianges medelsramar,vilka alternativ som bör vidareutvecklas, eventuellt behov av värderingskriierierm. Den mer detaljerade utformningen av olikaalternativ bör enligt ÖEF ske i fas 2. Alternativen bör variera inte bara medavseende på miljöer som kan , ulan i högre grad med avseende päförsörjningsstandard och servicegrad,liksom öven i fråga om de medel som väljs för att nä målen. 1977/78:100 Bilaga 14 Det är först i fas 2, framhåller ÖEF, som det ärnödvändigt att använda kvantitativa prognoser över samhällsutvecklingen och attutveckla kris- och angreppsfall till mera detaljerade miljöbeskrivningar meduppgifter rörande bedömd utrikeshandel m. m. ÖEF anser alt fas 2, liksom ,främst bör avse en 5-ärsperiod. Önskemåletatt fas 2 skall utgöra underlag för inriktning av programplaneringen - vilket då även bör gälla rullning avprogramplanen - talar enligt ÖEF föratt hänsyn i förekommande fall också bör tas till den fortsatta utvecklingen . Enligt ÖEF:s uppfattning skall programplanen varaelt handlingsprogram för dennärmaste femårsperioden, och bör utgöra en vidareutveckling av ett, i undantagsfaP fiera alternativ frän fas 2. En klarkoppling till fas 2 bör enligt ÖEF eftersträvas både i anvisningarna förplaneringen och i själva planeringsarbetet. ÖEF anser sammanfattningsvis dels att ensamordnad långsiktsplanering börbedrivas kontinuerligt inom del ekonomiska försvaret som en naturlig och grundläggande del av beredskapsverksamhelen,dels att det under försökentillämpade planeringssystemet tillsin allmänna uppbyggnad är lämpligtatt även fortsättningsvis tillämpa inom det ekonomiska försvaret. ÖEF föreslår i samråd med postverket, statensjärnvägar, statens vägverk, ,luftfartsverket, transportnämnden, statens jordbruksnämnd, , statens vattenfallsverkoch att de lämnaderekommendationerna beaktas i kommande anvisningar för det ekonomiskaförsvarets planering. Inom det ekonomiska försvaret har sedan år 1973bedrivits försök med långsiktsplanering.Postverket, , statens vägverk, , luftfartsverket, transportnämnden, statensjordbruksnämnd, ,och har deltagit. ÖEF har efter anvisningar frän mina företrädare lettoch samordnat försöken. Försöken haromfattat perspektivstudier och programplanering. Perspektivstudiernahar indelats i två faser, fas 1 och fas 2. Perspekiivstudiernas fas 1skulle avse läget ,dvs.en planeringshorisonl . Studierna skulle bedrivas med utgångspunkt dels från vissa för totalförsvaretgemensamma säkerhetspolitiska förutsättningar, dels från vissa ekonomiskaförutsättningar. 1977/78:100 Bilaga 14 92 syftevar att redovisa olika alternativ i fråga om det ekonomiska försvarets utvecklingunder . Syftet med fas 2 var att redovisa alternativ i fråga om försörjningsberedskapens utveckling under femårsperioden1977/78-1981/82 och att bedöma vilka konsekvenserdessa utvecklingar skulle få när det gällde möjlighelerna att nå de under perspekiivstudiernas fas 1 förfemtonårsperioden /1992 uppställda målen. För femårsperioden utarbetades och värderadesolika handlingsvägar för detekonomiska försvaret i olika ekonomiska siudienivåer. Programplaneringens syfte var atl ta fram handlingsprogram för del ekonomiska försvarets ulveckling underfemårsperioden /78-1981/ 82. Planeringsarbetet dokumenterades iprogramplaner för respektive program. Dessaprogramplaner låg till grund för de riktlinjer för det ekonomiska försvarets fortsatta utveckling som jagi förordade i propositionenom inriktningen av säkerhetspoliliken och totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1976/77:74 bil. Idetta sammanhang anförde jag (s. 159) att försöken med långsiktsplanering givitgoda erfarenheter och att jag efleren utvärdering avsäg lämna förslag lillutformning av den långsiktiga studie-och planeringsverksamheten inom det ekonomiska försvaret. Jag återkommernu till dessa frågor. ÖEF har lill regeringen i samråd medberörda myndigheter lämnatrekommendationer för den fortsatta planeringen av ekonomiskt försvar. ÖEF anser dels atl en samordnadlångsiktsplanering bör bedrivas kontinuerligtinom det ekonomiska försvaret som en naturlig och grundläggande del av beredskapsverksamheten, dels att delunder försöken tillämpade planeringssystemettill sin allmänna uppbyggnad är lämpligt att .även fortsättningsvis använda inom det ekonomiskaförsvaret. ÖEF föreslår att enplaneringsomgång, dvs. det arbete som skall ge underiag för femåriga försvarsbeslut, som skall uppdelas i tre avgränsbara faser, perspektivstudie fas 1 och fas2 samt programplanering. Perspektivstudiernas fas Ibörenligt ÖEF avse en period på 10 lill20 år. Tidshorisonten föreslås kunnavarieras med de problem som studeras.Under fas 1 föresläs alt olika idéer prövas om hur försörjningen skall kunna tryggas mot bakgrund av bedömdsäkerhetspolitisk utveckling och prognoser angående det svenskasamhällets förändring. De idéer som bedömssom realistiska utvecklas lill översiktligt beskrivna alternativ i fråga om del ekonomiska försvarets framlida utformning.Översiktliga kostnadsberäkningar presenteras. Perspektivstudiernas fas 2börenligt ÖEF liksom avise en period på fem är och syfta tillatt inom givna ekonomiska ramar konkretisera elt antal valda utvecklingsalternativ frän fas 1-arbetet. Resultatet avstudierna skall utgöra underiag förinriktningen av programplanearbetet. Programplaneringen, föreslår ÖEF, skall utgöra en vidareutvecklingav främst ett alternativ fränperspektivstudiernas fas 2 och syfta lill alt 1977/78:100 Bilaga 14 93 utformahandlingsprogram - programplaner - för den närmaste femårsperioden. Ävenjag anser att en samordnad långsiktsplanering bör bedrivas kontinuerligt inom det ekonomiska försvaret i syfteatt åstadkomma en erforderlig samordningmed totalförsvarets planeringsverksamhet. Jag delar ÖEF:s uppfattning att det under försöken tillämpadeplaneringssystemet lill sin allmänna uppbyggnad är lämpligt att använda ävenfortsättningsvis. I likhel med ÖEFanserjag att en planeringsomgång skall omfatta dels perspektivstudier i tvåfaser dels programplanering. Tidshorisonten för perspektivstudiernas fas 1 bör inte fixeras för hårt utankunna variera med det område som studeras.Det får senare övervägas i vilken utsträckning perspeklivstudierna skallinriktas på atl fullständigt belysa varje problemområde eller inriktas påproblem som i utgångsläget betraktas som otillräckligt utredda. Planeringsinsatsernabör i enlighet med vad ÖEF framhåller koncentreras till perspektivstudiernas fas 2 ochprogramplaneringen. Perspektivstudiernas fas 2 bör liksom avse en period pä fem är och inom givnaekonomiska ramar syfta till att närmare utforma ett antal alternativ. Syftetmed långsiktsplaneringen bör vara att stegvis ta fram beslutsunderlagför statsmakternas inriktning ochutformning av det ekonomiska försvaret. Det bör ankomma på regeringen att i anvisningar ange den närmareinriktningen av de olika momenten iplaneringsomgängen och de förutsättningar som skall ligga till grund förarbetet. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen bereder riksdagentillfälle att yttra sig angående långsiktsplaneringen inomdet ekonomiska försvaret. 1977/78:100 Bilaga14 94 Det ekonomiska försvaretsfortsatta utveckling Programplan för det ekonomiskaförsvaret ÖEF har sammanställt berörda myndighetersprogramplaner för perioden /79-1982/83till en programplan för detekonomiska försvaret.