prop · G10363 · 1977-12-31 00:00:00 — Han svarar för luftoperativa krigsförberedelser, beredskap,mobiliseringsförberedelser och mobilisering av attackförbanden samt för i krigunderställda transporl-och sambandsfiygförband. Han leder ocksåförbandsproduktionen vid attack-och spaningsfiottiljerna. Dentekniska och ekonomiska förvaltningen inom försvarsmakten utövas underregeringen bl. a. av de centrala förvaltningsmyndigheterna, dvs. försvarelscivilförvaltning, försvarets sjukvårdsstyrelse, fortifikationsförvaltningen,och värnpliktsverket. Forskning m. m. inomförsvarsmakten sker bl. a. vid . Försvarets rationaliseringsinstitutsvarar bl. a. för samordning av rationaliseringsverksam-helen inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde. Försvarets datacentral utföradministrativ databehandling inom försvaret. Försvarsstaben är överbefälhavarens stab ochbiträder honom med de uppgifier som han har enligt sin instruktion (1968:408,omtryckt 1974:611, ändrad senast 1976:798). Försvarsstabens nuvarande organisation fastställdesi (TLA 1965:45). Staben är enligt instruktionen under en stabscheforganiserad på en souschef, en operationsledning, fyra sektioner, enpersonalvårdsbyrå, en befäslningsinspektion och en kommendanturavdelning.Souschefen är också chefför operationsledningen. Organisationen har förändrats något. Den organisation som tillämpas framgår avtablå 1 (intagen på s. 12). Operationsledningenär organiserad på tre delar som handhar strategiska och operativa studier,krigsplanläggning resp. beredskap och övningar. Sektion I håller samman ärendensom rör vissa operativa stödfunktioner och samverkansfrågor. 1 sektionen ingårtotalförsvarets signalskyddsavdelning. Sektion 2 svarar för ärenden som rörunderrättelse- och säkerhelstjänst. Sektion 3 svarar för personal- ochorganisationsfrågor m. m. Sektion 4 har hand om studie- ochplaneringsverksamhet. Personalvårdsbyrån håller samman personalvården inom detmilitära försvaret. svarar för frägor som rör riketsbefästningar. Den administrativa avdelningen har hand om administrativa ochandra interna frågor som rör staben. Vidare finns en ADB-avdelning och eninformationsavdelning. Vid försvarsslaben tjänstgjorde ca 420anställda. Försvarsstaben har sin huvuddel () lokaliserad tillmilitärstabsbyggnaden på , medan övriga delar är spridda påytteriigare tio platser i Operations-ledni,.g 2 Sakerhets-"'avdelning Organisa-'- tionsav-delning Tablå 1 Försvarsstabens nu tillämpade organisation Arméstaben är chefens för armén stab och biträderhonom med de uppgifter som han har enligt sin instruktion (1968:409, omtryckt1974:499). Instruktionen är i princip lik de övriga försvarsgrenschefernas. 1stabens uppgifter ingår bl.a. att biträda med ledningen av arméns mobilisering,ulbildning, taktik, organisation, utrustning och personal i den män dennaverksamhel inte har direkt samband med den operativa verksamheien som handhasav försvarsslaben. Staben svarar vidare för arméns långsiktiga planering, lederoch samordnar budgetarbetet samt handhar enligt överbefälhavarens bestämmandeledningen av underrättelse- och säkerhetstjänsten samt personalvårds- ochupplysningsverksamheten inom armén. Arméstabens nuvarande organisation fastställdes ijuni 1964 (TLA 1964:32). Staben ärenligt instruktionen underen stabschef organiseradpå tre sektioner, sex truppslagsinspekiörer med åtta imppslagsavdelningar ochen chefsexpedition. Sektion I häller samman den verksamhet som rörarméns freds- och krigsorganisation, utrustning samt studier. Sektion 2 svararför ärenden som rör arméns taktik, utbildning och underrättelsetjänst. Sektion3 har ansvar för arméns personal- och presstjänst. a. försök och viss utbildning. Truppslagsavdelningarna ärtruppslagsinspektörernas stabsorgan. Maj:t har genom beslut i september 1973medgett att stabens interna organisation i avvaktan på översyn av den centralastabsorganisationen provisoriskt får anpassas till de krav som ställs avplanerings- och ekonomisystemet. Staben är därvid under stabschefen organiseradpå tre sektioner, en administrativ avdelning och sex truppslagsinspekiörer medåtta truppslagsavdelningar. Vissa ärendegrupper har omfördelats sä att sektion1 numera handlägger ärenden som har samband med arméchefens funktion somprogrammyndighet medan sektion 2 svarar för funktionen somproduktionsmyndighet. som tillämpas framgår av tablå 2. Tablå2 Arméstabens nu tillämpade organisation Vid arméstaben tjänstgjorde ca 380anställda. Arméstabens huvuddel (43 96) ligger i militärstabsbyggnaden påÖstermalmsgatan, medan övriga delar är spridda på ytterligare sju platser iStockholmsområdet. Marinstaben är chefens för marinen stab ochbiträder honom med de uppgifter som han har enligt sin instruktion (1968:410,omtryckt 1974:500). Marinstaben har samma uppgifter för marinen som arméstabenför armén. Marinstabens nuvarande organisation fastställdes ijuni 1964 (TSA 1964:28). Staben är organiserad på en planeringsavdelning, fyrasektioner, en kassaavdelning och en chefsexpedition. Inom planeringsavdelningenfinns en provisoriskt inrättad budgetenhet. tillämpad organisation framgårav tablå 3. Per so na 1-_och utbildningsavdelning Flottans vapen-t)anst-avdelning KA personal- och -organisations-avdelning KA materiel- och befästnings-avdelning KA utbild--nings-avdelning Tablå3 Marinstabens nu tUlämpade organisation Planeringsavdelningen håller samman studier,programplanering och budgetering. Sektion 1 håller samman ärenden rörandemarinens krigsorganisation, mobilisering och beredskap. Sektion 2 svarar förärenden som rör marinens fredsorganisalion, gemensam personalplanering,marinslabens interna verksamhetsplanering samt ADB-ulveckling. Sektion 3ansvarar för flottans förbandsprodukiion och personalljänst samt biträder iärenden som rör flottans fredsorganisation. Sektion 4 har moisvarande uppgiftersom sektion 3 men för kusiariilleriet. Sektionerna 3 och 4 innehåller flottansresp. Kassaavdelningen, slutligen, har hand omkassa- och avlöningsärenden för personal vid marin- och fiygstaberna. Vid marinstaben tjänstgjorde ca 320anställda. Marinstaben har sin huvuddel (56 96) lokaliserad lillförvaltningsbyggnaden pä i Siockholm, medan övriga delar ärspridda på ytterligare sju platser i . Flygstaben är chefens för fiygvapnei stab ochbiträder honom med de uppgifter som han har enligl sin instruktion (1968:411,omtryckt 1974:501). Flygslaben har samma uppgifter för fiygvapnei somarméslaben för armén. Flygstaben leder dessutom vädertjänslen, fiygsäkerhetstjänsten,fiyglrafik-ledningstjänsten och den militärmeteorologiska forskningen inomförsvaret. Flygslabensnuvarande organisalion fastställdes (FoA 1964:20). Stabenär enligt instruktionen organiserad på en planeringsavdelning, två sektioner,en flygsäkerhetsavdelning, en systemgrupp, en chefsexpedition och ettcentralorgan förden militära vädertjänslen. har smärre förändringarägt rum. tillämpad organisation framgår av tablå 4. Inspektör for vädertjansten med militära uadertjanstens centralorgan Inspektor for flygsäkerhets-tjänsten med flygsäkerhets-inspektion Tablå4 Flygstabens nu tillämpade organisation Planeringsavdelningen håller samman studier,planering och budgetering. Sektion 1 svarar för frägor som rör fiygvapnetsvapensystem och funktionen hos de krigs- och fredsförband som hanterar dessavapensystem. Sektionen har även hand om sambands-, flygräddnings-,underrättelse- och säkerhetstjänsten inom flygvapnet samt flygvapnetsbyggnadsverksamhet. Sektion 2 svarar för personal, utbildning, ADB,information, rekrytering, försvarsupplysning samt fackunderiag rörandemarkstridstjänst inom flygvapnet. Flygsäkerhetsavdelningen svarar förflygsäkerhetstjänsten inom försvarsmakten, frågor som rör ledning avflygtjänsten inom flygvapnet, dock inte taktik, hälso- och sjukvård, samtåtgärder i samband med driftstörningar vid militär flygtjänst. Systemgruppensamordnar inspektioner av flygvapnets förband, planerar och organiserargeneralinspektioner samt planerar och leder inspektioner avförbandsutbildningen i bas-, stridslednings- och luftvärnsrobot-tjänst. Centralorganet för den militära vädertjänsten ledsav en inspektör som är huvudman för och rådgivare i meteorologi och vädertjänstinom försvarsmakten. Han är ansvarig för väderijänstens tekniska ochvetenskapliga ändamålsenlighet. Inspektören leder också denmilitärmeleorologiska forskningen inom försvarsmakten. Vidflygstaben tjänstgjorde ca 370 anställda. Prop.1977/78:63 16 fiygstaben(71 96) ligger i Tre Vapen på i . Övriga delar är spridda påytterligare sex platser i . Försvarets civilförvaltning leder och övervakarförsvarsmaktens avlönings-, kassa- och räkenskapsväsende. I verkets uppgifteringår också bl. a. att svara för skaderegleringar, indrivningar och andrarättsliga angelägenheter inom försvaret samt att vara försvarets patentorganoch tillsynsmyndighet för familjebidragsverksamheten. Förvaltningen ligger iförvaltningsbyggnaden vid i , men skallomlokaliseras till är 1978. Försvarets sjuk v å rdss ty reise lederförsvarsmaktens hälso- och sjukvård och är central förvaltningsmyndighet försjukvårdsförvaltningen inom försvaret. Sjukvårdsstyrelsen ligger iförvaltningsbyggnaden i . är centralförvaltningsmyndighet för fortifikations- och byggnadsväsendet inomförsvarsmakten. 1 förvaltningens uppgifter ingär också att svara för markfrågor.Till fortifikaiionsförvaltningen är i fred knutet centralkontoret förbyggnads- och reparationsberedskapen. Förvaltningen ligger iförvaltningsbyggnaden vid i , men omlokaliserastill . är centralförvaltningsmyndighet för materielförvaltningen inom försvarsmakten utom ifråga om sjukvårdsmateriel och fortifikatorisk materiel. svararvidare för anskaffning av vissa förnödenheter lill myndigheter utanförförsvarsmakten. är huvudsakligen lokaliserat till ,där huvuddelen () ligger i byggnaden på , medan övrigadelar är spridda på ytteriigare 16 platser i . Härtill kommerhuvudavdelningen i Karistad och vissa andra delar utanför . är central förvaltningsmyndighetför inskrivning och personalredovisning inom försvarsmakten. Verket ligger medsitt huvudkontor i förvaltningsbyggnaden i och med ettvärnpliktskontor i vardera , (), , (Karolinen), och . Chef för värnpliktskontor är också ordförandei inskrivningsnämnd, vilken i övrigt består av civila ledamöter utsedda avlandstingen (motsvarande). Inskrivningsnämnderna står vid sidan avverksorganisationen. Del ankommer på nämnderna att enligt de föreskrifter somlämnats i värnpliktslagen besluta om uttagning m. m. av värnpliktiga. Överinskrivningsnämndernas liksom över verkets beslut i vissa värnpliktsfrågor (befrielse,anstånd, uttagning) kan den enskilde anföra besvär hos värnpliktsnämnden. är programmyndighetför forskning för totalförsvarsändamål främst inom de naturvetenskapliga,tekniskl-veienskapliga, beteendevetenskapliga och medicinskaforskningsgrenarna. Forskningsanstalten har också produklionsansvar förhuvuddelen av den forskning som bedrivs inom försvaret. Prop.1977/78:63 17 tillämpadeverksamheten hos de myndigheter som hör till försvarsdepartementet.Fortifikationsförvaltningen har dock produktionsansvaret för denfortifikatoriska forskningen och har motsvarande ansvarför övrig försvarsteknisk forskning. Forskningsanstalten är huvudsakligenlokaliserad lill och Karistad. Vissa delar skall dock islutet av 1970-talel omlokaliseras från till och . är centralförvaltningsmyndighet för rationaliseringsverksamheten inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde. skall bl.a. följa och samordna rationaliseringsverksamheten och ta initiativ tillrationaliseringsålgärder. Institutet skall vidare planlägga och efter samrådmed berörda myndigheter utföra eller medverka vidrationaliseringsundersökningar. Institutet skall slutligen gentemotstatskontoret svara för samordning av anskaffning och utnyttjande avdatamaskiner inom försvaret. Institutet ligger i frihamnsom-rädet i . Försvarets datacentral skall på uppdrag utförafrämst administrativ databehandling åt myndigheter inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Datacentralen skall vidare bl. a. svara för beredskaps- ochkrigsplanläggning i fråga om driften av den datamaskinutrustning som harställts till centralens förfogande. Datacentralens driftledning och en driftenhetligger i förvaltningsbyggnaden i . Driftenheter finnsdärutöver i , , , och . 2.3Publikations- och läromedeisverksamheten inom försvaret Publikations- och läromedelsverksamheten inomförsvaret omfattar produktion, distribution och förrådshållning avpublikationer och läromedel. Med publikationer avses i detta sammanhangtekniska publikationer såsom materielförteckningar, beskrivningar av materieloch anläggningar, instruktioner för deras handhavande och vård m. m. samlslabspublikalioner, dvs. publikationer som behandlar taktik, organisation,säkerhet, personalljänst, ekonomi m. m. Med läromedel avses i första handfilmer, videoband, diabilder, ljud- och bildband, stillfilm samt trycktasjälvinstruerande läromedel m. m. 1 produktionen av publikationer och läromedel medverkarfrämst försvarsgrensstaberna, försvarets brevskola och försvaretsmaterielverk. Vid arméstaben finns en särskild réglements- ochläromedelsavdelning. Avdelningen svarar för de publikationer, anläggningar ochläromedel som behövs för utbildningen. Vid avdelningen produceras eller ledsproduktion av publikationer och läromedel för armén och för vissa gemensammaändamål inom försvarsmakten. Avdelningen omfattar en reglementsdetalj, enmetoddetalj, en bilddetalj samt en filmdetalj. Antalet anställda uppgår till 2 1977/78. Prop.1977/78:63 18 Ett antal värnpliktiga tjänstgör ocksä vid avdelningen. Inom marinstaben handläggs publikationsärenden vidpersonal- och utbildningsavdelningen. En arvodesanställd befattningshavarehäller där samman produktionen av publikationer. Vidare finns enläromedelsenhet -marinens läromedelscenlral - som huvudsakligen svarar förproduktionsledning av film, televisionsprogram, stillfilmer, tryckta läromedelm. Omkring tio personer är sysselsatta med marinstabens publikations- ochläromedelsverksamhet. Dessutom arbetaren par värnpliktiga med verksamheten. Inom flygstaben tas publikationer fram genom resp.sektions- eller avdelningschefs försorg. För produktion av läromedel finns inomstaben en detalj för framtagning av s. k. audio-visuella läromedel med bl. a.en studio för interntelevision. Detaljen svarar bl. a. för ledning, planeringoch finansiering av läromedelsproduktionen, viss bildframställning ochfoloverksam-het. Försvarets brevskola framställer vissa läromedel påuppdrag av försvarsgrenschefema, lagerhåller och distribuerar läromedel,bedriver kursverksamhet m. m. Brevskolan är organiserad på enutvecklingsavdelning, en produktionsavdelning och en administrativ avdelning.Utvecklingsavdelningen arbetar med analys och mätmetoder samt attityder tillutbildning, ulbildningspaket och kurser i utbildningsleknologi m. m.Produktionsavdelningen är inriktad på utbildningsanalyser, produktion ochrevidering av läromedel, granskning av elevarbeten inomkorrespondensundervisningen m. m. Administrativa avdelningen har bl. a. hand ombeställning, lagerhållning och distribution saml viss reproduktion av egnaläromedel. Omkring 45 personer är anställda vid försvarets brevskola. Utöverdessa är normalt ca 30 vämpliktiga verksamma vid skolan. Skolan ligger ifrihamnsomrädet i . Inom förekommerpublikations- och läromedelsverksamhet inom flera av verkets avdelningar.Normalieavdel-ningens publikationsenhet svarar för riktlinjer för utformning avpublikationer m. m., konsulterande verksamhet samt för produktion i egen regi.Publikationsenheten omfattar femtio till sextio anställda. Materielleverantörer och företag som ombesörjerunderhåll av förnödenheter medverkar också i publikations- ochläromedelsverksamhelen och har ofta egna publikationsenheter. Försvarets bok- och blankettförråd är centralförrådshållare för publikationer och blanketter. Förrådel har 22 anställda. Detingår organisatoriskt i materielverket och ligger i . Större förrådför publikationer och läromedel finns också i , ochVästerås. Föreningen , Marin- och Fl ygfil m lagerhälleroch distribuerar all film samt en del bildband och videogram för försvaret.Medlemmar i föreningen är myndigheter och organisationer inom försvaret Prop.1977/78:63 19 Nyproducerade filmer m. m. överiämnas från främst försvarsgrensslabernalill föreningen, som sedan på självkostnadsbasis ombesörjer önskadförrådshållning och distribution. Dessutom har föreningen ett filmarkiv somomfatiar kulturhistoriskt värdefull film. Föreningen sysselsätter åtta personeroch ligger på i . 3Utredningarnas utgångspunkter och förslag 3.1Utredningar om försvarets planerings- och ekonomisystem (s. 6) har beskrivits de grunder somgäller för försvarets planerings-och ekonomisystem samt erfarenheterna avsystemet. Särskilda ledningsgrupper har lett arbetet med attutveckla systemet. Ledningsgruppernas arbete har avslutats medpromemorian (Ds Fö 1977:5) Försvarets planerings- och ekonomisystem (FPE) -ulveckling och principer. Det har även ingått i ledningsgruppernas uppgifteratt efter hand omsätta sitt utvecklingsarbete i konkreta bestämmelser. Därförfinns del f. n. vissa områden där dessa bestämmelser, utfärdade enligtprincipema i försvarets planerings- och ekonomisystem, inte överensstämmer medmyndigheternas instruktioner eller vissa andra bestämmelser. I regleringsbrevenhar angetts att de nya regler som beror på försvarets planerings-och ekonomisystem har företräde framför de instruktioner m. m. som regeringenhar utfärdat tidigare. De roller för program-, produktions- ochfackmyndigheter som har beskrivits tidigare (s. 7) har preciserats avledningsgrupperna. Samspelet mellan fack- och produktionsmyndighelerna är avsärskilt intresse. Det gäller främst de centrala förvaltningsmyndighetemasinstruktionsenliga rätt att utfärda föreskrifter för lokala myndigheter inomsina ansvarsområden. Denna rätt har upphävts genom den nya definitionen avfackmyndighet, som enligt bestämmelsema i regleringsbrevet har företräde framförmyndighetsinstruktionerna. Före tillkomsten av försvarets planerings- ochekonomisystem fick de centrala förvaltningsmyndigheterna resurser i form avanslag från regeringen för t. ex. sjukvård och förplägnad. Även sådana resursersom direkt rörde utbildningen ställdes lill de centralaförvaltningsmyndigheternas förfogande. Försvarsgrenscheferna, som också dåsvarade för utbildningen, hade inte formell beslutanderätt över de resurser sombehövdes. De var hänvisade till att påverka förvaltningsmyndigheterna genomanvisningar. Styrkan i denna påverkan var givetvis slor eftersom denutbildningsansvarige bäst kunde avgöra vad som gagnade utbildningen. 1förvaltningsreglemenle för krigsmakten (FRK) angavs emellertid vilkabefogenheter och skyldigheter som låg på förvaltningsmyndigheterna. Förbandenhade därigenom i det tidigare systemet flera ansvarslinjer. Den som rördemobiliseringsförberedelser och ulbildning gick från resp. försvarsgrenschef ivissa fall över militärbefälhavaren. När det gällde s. k. förvaltningsfrågorgick ansvarslinjerna på motsva- Prop.1977/78:63 20 randesätt från fiera förvaltningar. Dessa ansvarsförhållanden togs bort i och medatt planerings- och ekonomisystemet infördes. Därmed har frågan uppkommit omden särskilda innebörd av förvaltningsbegreppel som finns iförvaltningsreglemenlet bör finnas kvar. På förslag av ledningsgruppen uppdrog därförregeringen åt överbefälhavaren att utreda det fortsatta behovetav det särskilda militära förvaltningsbegrepp som definieras iförvaltningsreglemenle för krigsmakten. 1 en promemoria som fogades tilluppdraget anfördes bl. a. att begreppel förvaltning inom den civila statligaverksamheten har en mer vidsträckt betydelse än inom försvarssektorn och därärett uttryck för myndigheternas samlade verksamhet. 1 det fortsatta arbetetborde därför förutsättas all begreppet förvaltning även formellt får samma vidatolkning som i statsförvaltningen i övrigt. Överbefälhavaren anför i sin utredning atttillkomsten av försvarets planerings- och ekonomisystem har medfört ensamordning mellan den ledning av verksamheten som regleras iförvaltningsreglemenle för krigsmakten och annan ledning. Det finns därförinte längre anledning att vid sidan av lagar, förordningar och andraföreskrifter, t. ex. reglerna i försvarets planerings- och ekonomisystem,meddela så generella bestämmelser för viss begränsad förvaltningsverksamhet somhar skett i förvaltningsreglementet. Det särskilda militära förvaltningsbegreppet enligtförvaltningsreglementet behövs därför inte enligt överbefälhavarensuppfattning. Förvaltningsreglementet bör upphävas, varvid vissa delar börinarbetas i andra föreskrifter. Delta innebär i och för sig inte några ändradeformer för ledning och samordning av verksamheten inom försvarsmakten på annatsätl än att samma regler gäller för all verksamhet. Om försvarets planerings-och ekonomisystem ges en författningsmässig förankring, kan de årliga bestämmelsernai regleringsbreven om företräde för dess regler framför instruktioner m. m.utgå. Därigenom undanröjs enligt överbefälhavarens uppfattning anledningen lillden konflikt som på många håll upplevs mellan förvaltningsreglementet ochbestämmelserna i regleringsbreven. Ledningsgruppen har preciserat begreppet fack tillatt avse samtliga funktioner som - utan att vara program eller produktion -ändå från vissa "specialist"-utgångspunkter behöver påverka planeringoch produktion. Denna påverkan skall enligt ledningsgruppen ske i samråd medprogram- och produktionsmyndigheterna på så sätt att de föreskrifter som behövsför den lokala verksamheten samordnas genom de centrala produktionsmyndigheternasförsorg så alt de lokala myndigheterna inte utsätts för motstridigstyrinformation från central nivå. Informationen skall ocksä i övrigttillställas dem på ett sådant säll alt förutsättningarna blir bättre attgenomföra produktionen effektivt. Bakgrunden är främst alt de föreskrifter somdet är fråga om ofta medför omfattande ekonomiska konsekvenser. Ledningsgruppenanser därför att den som på central nivå har ansvar för resultatet av denlokala produktionen också skall ha en avgörande inverkan på de styrande Prop.1977/78:63 21 Ledningsgruppen uppdrog ål försvaretsmaterielverk alt mot bakgrund av ledningsgruppens grundsyn i fackfrågan studerasamarbelsfor-merna mellan facken materielunderhåll och förrådsverksamhei samtberörda program- och produktionsmyndigheler. anför i sin studie attproblem uppslår, eftersom verket enligt ledningsgruppens precisering avbegreppet fackansvar inte har rätt att under pågående produktion direkt ulfärdade bestämmelser som enligt verkets uppfattning behövs för den lokalaproduklionen. Det kan uppstå situationer där den metod som ledningsgruppen harangett medför slora risker, eftersom ett sådant förfarande bl. a. kan ta förlång tid. huvudinvändning gäller emellertid den roll somförsvarets planerings- och ekonomisystem skall ha. Enligt materielverketsuppfattning skall systemet endast vara ett hjälpmedel vid planering ochbudgetering, inle ett övergripande ledningssystem. Därmed följer också enligtverkets mening att dess instruktion skall ha företräde framför de rutiner somgäller enligt systemet. 3.2Utredning om försvarsmaktens centrala ledning I det följande behandlas försvarsmaktensledningsutrednings betänkande om försvarsmaktens centrala ledning. En av ledningsutredningens viktigaste uppgifter harvarit alt behandla ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Den nuvarandeansvarsfördelningen beskrivs som program-, produktions- resp. fackansvar.Utredningen har utgått från att nuvarande ansvarsfördelning kan behöva ändrasoch har därför ansett det angelägel alt beskriva försvarsmaktens verksamhet ochledningen av denna i egna termer för att fä en neutral framställning iförhållande till nuvarande organisation. Enligtde mål som gäller för totalförsvaret skall försvarsmakten bidra till att bevaravår fred och vårt oberoende. Den skall vara så förberedd för kriget att denverkar fredsbevarande. I krig skall invasionsförsvar vara försvarsmaktensviktigaste uppgift.