prop · G103131 · 1977-12-31 00:00:00 — Oförändrade eller minskade intäkteroch successivt ökande kostnader har lett till allt sämre resultat. Om vitala, investe-ringsdrygadelar av en station har havererat och behövt ersättas, har det för stationensaknats företagsekonomiska förutsättningar att finansiera erforderliginvestering. Siatens vattenfallsverkomtalar att råkraftleverantörer och kraftdistributörer har tagit initiativtill en utredning om prissättningen på smärre kraftlillskott. torde utredningen, som väntas utmynna i en rekommendationfrån , leda fram till väsentligt bättre priser än f. n. bedömningav andra hinder, bl. a. bristande samordning av utnyttjandet av vattenlorafteni ett vattendrag, dåliga finansieringsmöjligheter samt kostnader i samband medvattendomstolens prövning lämnas i huvudsak utan erinran av remissinstanserna. Någraremissinstanser berör industriverkets uttalande att en för- 1977/78:131 12 enklingav vattendomstolarnas tillståndsprövning vad gäller små vattenkraftverk ärönskvärd. Av dessa ansluter sig och härtiU. Vattenöverdomstolen hävdar däremot att risken förskador torde omöjliggöra en förenklad behandling. Kammarkollegiet ställer sigockså avvisande till tanken på en förenkling. KoHegiet framhåller attdet endast är i de kontroversiella fallen som processen kan bli komplicerad ochkostsam. Fleraremissinstanser tar upp vissa hinder som industriverket inte har behandlatnärmare. Det gäller främst miljöfrågor och vattenrättsliga frågor. Vattenöverdomstolenframhåller att de vattenrättsliga problemen rörande små vattenkraftverk börägnas större uppmärksamhet än vad industriverket har gjort i sin utredning. Vattenöverdomstolenanför vidare att utbyggnad av flertalet småkraftverk torde komma att visa sig föriuslbringandeutan stödåtgärder. Så snart inverkan på vattenförhållandena av byggnadsåtgärdeneller förutsatt korttidsreglering orsakar skada eUer intrång på aimansegendom, kommer i sådana fall att förklara företaget otUlåtligtenligt 2 kap. 3 § första stycket vattenlagen (1918: 523). Stödet torde inte fåbeaktas i tillåtlighetskalkylen. Vid sådant förhållande kommer enligt vattenöverdomstolenföretaget inte att kunna genomföras, alldeles oavsett om stöd beviljas ellerinte. Denlångt drivna förenklingen och standardiseringen av småkraftverken har enligt vattenöverdomstolenlett till att dessa endast kan drivas med full last och därför fordrar enextrem "korttidsreglering" med antingen ingen tappning ellertappning motsvarande drivvattenföringen. Korttidsregleringen torde i de allraflesta fall inverka så på vattenförhållandena att allmänna och enskildaintressen berörs i högre grad än vad som har medgivits i tidigare tillstånd.Särskild domstolsbehandling och tillstånd till dylik reglering erfordrasdärför. Med hänsyn till verkningarna och den diskutabla nyttan kan enligt vattenöverdomstolenförutses att korttidsreglering i många fall inte kan tiUåtas. Vattenöverdomstolenuttalar avslutningsvis att hela frågan om småkraftverken inte har blivittillräckligt belyst genom industriverkets utredning för att säker ståndpunktskall kunna tas tiU de framlagda förslagen. Fortsatt utredning är enligt vattenöverdomstolenpåkallad. Fiskeristyrelsendelar inte utredningens uppfattning att inverkan på miljön blir ringa när småkraftverkinstalleras i anslutning till befintliga dammar. Mångaav de berörda dammarna byggdes enligt styrelsen långt innan uttalade krav påett rikt och bestående fritidsfiske ställdes. Som en följd härav omöjliggjordest. ex. produktion av havsöring i en rad kuståar. eftersträvar man enligtstyrelsen att återställa vattendragen så 1977/78:131 13 attfiskbestånden blir självreproducerande. Detta har kunnat ske i många åar genomatt gamla dammar har öppnats för uppgång av vandringsfisk. Det är enligtstyrelsen inte önskvärt från fiskesynpunkt att gamla övergivna eller inte utiiyttjadedammbyggnader bevaras. Fiskeristyrelsenframhåller vidare att korttidsregleringarna utgör ett särskilt aUvarligtproblem. Deras negativa inverkan på såväl kraft- som fiskbestånd är väldokumenterad. Skadeverkningarna kan spåras långt nedom kraftverket. I ett åsystemmed flera minikraftverk riskeras således omfattande skador på fisket. Styrelsenanför vidare att naturvårdsfrämjande åtgärder normalt inte kan bäras av enliten anläggning i samma utsträckning som av ett stort kraftverk. pekar på att medel från arbetsmarknadsstyrelsenhar ställts till förfogande för att i mindre vattendrag riva anläggningar sominte längre är i drift. Dessa vattendrag har enhgt förbundet fiskesynpunkt och blivit åtminstone per ytenhet minst likaproduktiva som och i regel mer fiskbara än storälvarna. Restaurering avströmvatten torde enligt förbundet vara en av de allra viktigaste framtidafiskevårdsåtgärderna. Förburidet uttalar vidare att varje strömfallrepresenterar ett mycket stort rekreationsvärde. EnligtSvenska samernas riksförbund torde såväl restaurering av tidigare nedlagdanläggning som renovering av i drift varande anläggning och nyanläggning kunnamedföra mer eller mindre omfattande skador inte bara för rennäringens del utanäven för naturmiljön i övrigt. a. att utbyggnaden av småvattendra-gen i en del fall kan komma ikonflikt med de intressen särskUt fiske-och naturvårdsintressen som syftartill att bevara vattendraget. Som en följd av senare decenniers intensivautbyggnad av de större vattendragen har enUgt kollegiet intresset för demindre vattendragens bevarande Ökat. Enligt lantbruksstyrelsenkan risker för konflikter mellan vattenkraftintressen ochjordbruksbevattningens intressen inte helt uteslutas vid en omfattandeutbyggnad av små vattenkraftverk. Enligt i har det i länet visat sigföreligga motstående intressen vad avser nyttjande av vatten förjordbruksbevattning, i kraftverk och för allmän vattenvård. 5.4Förslag till åtgärder m. m. Denövervägande delen av remissinstanserna anser skäl föreligga för stöd tillelproduktion i små vattenkraftverk och är positiva till industriverketsförslag om stöd till investeringar i sådana vattenkraftverk. Prop.1977/78:131 14 Avdessa remissinstanser framhåUer överstyrelsen för ekonomiskt försvar att frånberedskapssynpunkt varje tillskott till den inhemska energiproduktionen är avvärde, eftersom det kan bidra till att göra landet mindre beroende avimporterade energiråvaror. Det är enligt överstyrelsen dessutom en avgjordfördel för beredskapen om tillgångarna är spridda över landet eftersomsårbarheten blir mindre vid en eventuell angripares bekämpning. a. dessaskäl finner överstyrelsen en utveckling som innebär att ett antal småkraftverk kan komma att finnas fördelade över hela landet betydelsefull även omdet sammanlagda elkrafttillskottet efter en utbyggnad skuUe stanna vid 12 TWhper år. Enligtarbetsmarknadsstyrelsens uppfattning kan renoverings- och restaureringsverksamhetavseende små vattenkraftverk ha väsentlig regionalpolitisk betydelse. Despridningseffekter till olika industrieUa sektorer som följer av sådanainvesteringar är enligt styrelsen också av betydelse från allmänsysselsättningssynpunkt, särskilt om investeringarna kan förläggas tUl periodermed låg ekonomisk aktivitet. Riksförbundeteldistributörerna REL uttalar att, även om tillskottet från små vattenkraftverkkan synas marginellt vid sidan av landets totala elproduktion om imderår 1976, det måste anses angeläget att denna säkra och förnyelsebara energikällatillvaratas på ett vettigt sätt. stöder förslaget om åtgärder för att tillvarata småvattenkraftresurser, främst i anslutning till befintliga dammar. m. fl.uttalar sig positivt om att ta till vara energi från små vattenkraftverk och omindustriverkets förslag om stöd för ändamålet. Någraremissinstanser, som godtar stöd till befintliga anläggningar ställer sig docktveksamma tUl nyanläggningar av små vattenkraftverk. Detta gäller bl. Vissaremissinstanser har erinringar mot förslaget om stöd till investeringar i småvattenkraftverk. Medhänvisning till att skadeverkningarna på fiskets område sannolikt kommer att bliavsevärda medan energitillskottet blir ringa ställer sig fiskeristyrelsenavvisande till en satsning på minikraftverk. Av liknande skäl motsätter sigSveriges fritidsfiskares riksförbund på det bestämdaste att statligt stödskall kunna utgå tUl denna typ av anläggningar. Vattenöverdomstolenifrågasätter om särskilt stöd för utbyggnad av småkraftverk är motiverat frånsamhällsekonomisk synpunkt, i synnerhet om man beaktar uppkommande skador ochde med handläggningen förenade kostnaderna. Om stöd ändå skall utgå, bör det iförsta hand gälla för ombyggnad av i drift varande och återuppbyggnad avnedlagda anläggningar, i de fall utbyggnad där kan ske med hjälp av redan givnatillstånd. Prop.1977/78:131 15 Enligtkammarkollegiet måste bidragsgivningen ske med urskUlning. Särskilt då det gäUernyanläggningar bör försiktighet iakttas. bör insatser och åtgärder för att kunna utnyttja ett så marginelltenergitillskott som det från små vattenkraftverk normalt vara förenade med kravpå lönsamhet. anser att det måste föreligga synnerliga skäl avfrämst lokal natur för samhällsstöd för att bygga nya småkraftverk i outbyggdafall eUer s. k. verksdammar eller för att iståndsätta redan nedlagda småkraftverk.Verket stöder dock förslaget om lånegarantier. Åtskilligaremissinstanser uttalar sig om den närmare utformningen av ett eventueUt stöd.Sålunda anser att lån är att föredra framför bidrag. Ombidrag skall utgå bör enligt verket investeringarna i bidragshänseendekonkurrera med investeringar som syftar till energibesparande åtgärder inom näringsUvetm. Samma avkastningskrav och bidragsvillkor i övrigt bör således gälla fördessa två typer av investeringar. Styrelsen för teknisk utveckling har enlikartad uppfattning. i förordar ocksåindustriverkets förslag till utformning av bidraget. uttalar attVAST:s förslag inte tillräckligt motiverar kraftsäljaren att hålla tillbakakostnaderna för kraftproduktionen. anser vidare attlänsstyrelser och företagareföreningar bör få yttra sig i bidragsfrågoma. och AB Vattenbyggnadsbyrån föredrar däremot det i VAST-utredningenangivna principförslaget till bidragsberäkning som grundas påanläggningskostnaden per installerad kW och utnyttjningstiden framförindustriverkets förslag. Dessa remissinstanser uttalar sig också för attutredningskostnader före prövningen i vattendomstol bör räknas in i denbidragsgrundande kostnaden. Länsstyrelseni län anser att även anläggningar som har en effekt under 100 kW börvara bidragsberättigade. Somnyss har nämnts är domänverket positivt till kreditstöd. Detsamma gäller bl.a. , sta/ens planverk, och . Någraremissinstanser kommenterar särskilt att industriverket föreslår att ettsådant stöd skaU utformas som en statlig lånegaranti. Fullmäktigei understryker att sådana garantier endast utgör en förstärkning avsäkerheten och infe innebär att lånen erhåller en prioriterad ställning påkreditmarknaden. framhåller att småkraftverk även vid en statliglånegaranti måste konkurrera på lika villkor med andra objekt på lånemarknaden.Föreningen erinrar om att genom förhandling medriksbanken m. fl. har lyckats förbättra finansieringen avfjärrvärmeutbyggnader. Den härvid tillämpade modellen bör enligt föreningenutnyttjas även för att underlätta finansiering av småkraftverk. 1977/78:131 16 skallkunna beviljas intill av anläggningskostnaden efter avdrag för eventuellabidrag. Industriverketsförslag om att stödåtgärderna skall gälla en försöksperiod och attverksamheten skall utvärderas stöds av bl. a. i ochLantbrukarnas riksförbund. anser att skäl talar för attförsöksperioden bör vara . Industriverketsförslag om medel till utredningsverksamhet har inte föranlett någrainvändningar från remissinstanserna. Förslaget tillstyrks av bl. a. statensvattenfallsverk. och i län.Länsstyrelsen framhåller att utredningarna inte bör inrikta sig ensidigt påkrafthushållning. Alla intressen som finns i eller har anknytning tillvattendraget måste enligt tas med. anseratt utredningarna främst bör inriktas på vattendrag med befintliga utbyggnaderoch omfatta konsekvenser även för naturmiljö och landskapsbild. Någraremissinstanser, bl. a. eldistributörerna REL, och AB Vattenbyggnadsbyrån delar uttryckligenindustriverkets mening att fortsatt stöd behövs till utveckling av teknik somär anpassad tiU små vattenkraftverk. Inga remissinstanser motsätter sig fortsattstöd för ändamålet. Industriverketsförslag att möjlighet bör finnas för t. ex. statens industriverk att granska viUkoren,främst elpriserna, för kraftleveranser från små vattenkraftverk tilleldistributör stöds av några remissinstanser, bl. a. domänverket ochlänsstyrelsen i . för elektriskström uttalar att om en sådan reglering anses nödvändig bör den i ställetanförtros ett organ av prisregleringsnämndens typ. Svenska elverksföreningenoch förordar att sådana frågor handläggs avprisregleringsnämnden. eldistributörerna REL anser att bl. a.tvister om pris och andra viUkor bör hänskjutas tiU ett organ sammansatt avrepresentanter för olika partsintressen. Ifråga om priset på elenergi från små vattenkraftveTknämneiSvenskaelverksföreningen att en utredning från föreningen i frågan torde förliggainom . Föreningen frainhåUer att en skälig ersättninggrundad på kostnaden för alternaUv kraftanskaffning bör eftersträvas. Det ärdäremot enligt föreningen inte runligt att den lokala eldistributionen ochdärmed elabonnenterna belastas med högre priser/kostnader på grund avutnyttjandet av de små vattenkrafttUl-gångarna än som eljest skulle ha varit faUet. Prop.1977/78:131 17 Vattenkraftenhar imder varit den dominerande energikällan för produktion avelektrisk energi i vårt land. Genom utveckling av tekniken för att överföraelenergi samt för att bygga och driva vattenkraftverk har priset på elenergikunnat hållas lågt. Tekniken har dock avsett framför allt störrevattenkraftverk. Utrustning anpassad tiU små verk har inte tagits fram imotsvarande utsträckning. Detta har lett till att värdet av elenergin från desmå vattenkraftverken ofta inte har räckt till för att täcka kostnadema fördrift och underhåll m.m. av dessa kraftverk. Många små vattenkraftverk hardärför lagts ner. Mot denna bakgmnd harSvenska kraftverksföreningens utvecklingsavdelning (VÄST) bedrivitutvecklingsarbete med syfte att sänka kostnaderna för att bygga och driva småvattenkraftverk genom standardisering, mekanisering och automatisering. Inomramen för detta arbete har VÄST bl. a. i samarbete med den tillverkandeindustrin tagit fram standardiserad utrustning för kraftverk inomeffektområdet 1001 500 kW. Vidare har sex prototypanläggningar uppförts påskilda platser i landet av olika företag för att prova denna utrustning. Bidragenligt förordningen om statsbidrag till energibesparande åtgärder inomnäringslivet m. m. har lämnats med sammanlagt drygt 4 milj. kr. Anläggningarnas effekt varierar mellan 310 kW och 1 800 kW.Kostnaden per kW för investeringarna i anläggningarna varierar mellan 2 750 kr.och . Anläggningarna har varit i drift . För att få underlag förbedömning av möjligheterna att utnyttja landets vattenkrafttillgångar där detställer sig ekonomiskt lämpligt och kan ske utan större konflikter medmotstående intressen gav regeringen statens industriverk iuppdrag att utreda vissa frågor rörande små vattenkraftverk. Industriverkethar redovisat resultatet av sitt arbete i rapporten (SIND PM 1977: 13) Småvattenkraftverk. framhåUer irapporten att en total inventering av de vattenkraftresurser som kan utnyttjasi små vattenkraftverk saknas. Den ungefärUga omfattningen av den effekt och kraftproduktionsom är möjlig att uppnå i vattenkraftverk med en effekt av 2 000 kW ellerlägre har därför uppskattats av verket på grundval av tillgängligt material. Verket bedömer att inemot2 TWh kan produceras i 900 ä 1 000 vattenkraftverk inom effektområdet1001 500 kW med en sammanlagd effekt av 400 a 500 MW. 600 å 700 sådana småkraftverk är f. n. i drift och producerar ca . Av dessa beräknasknappt 100 med en produktion av ca vara i behov av omedelbar upprustning.Huvudparten av övriga kraftverk som är i drift väntas enligt industriverket bUnedlagda av om inga särskil- ' (terawattimme) = 1 000 milj. kilowattimmar. 1977/78:131 18 Omkring 300 kraftverk är redan nedlagda. Dessa beräknas kunnaproducera inemot om de restaureras och åter sätts i drift. Ikraftverk med en effekt mellan 1 500 och 2 000 kW kan enligt industriverketsuppskattning sammanlagt ca produceras i ca 40 verk som är idrift. Antalet nedlagda verk i denna storleksgrupp bedömer industriverket varalitet. Ikraftverk med en effekt under 100 kW bedömer industriverket slutligen att ca0,kan produceras, varav hälften i verk som är i drift. Imånga mindre vattendrag finns vidare dammar som har utnyttjats i sambandmed t. ex. sågar och kvarnar som har drivits med vattenkraft. Industriverketuppskattar att utöver nämnda produktionstal ca 0,1 a kanproduceras om dessa dammar sätts i stånd och kompletteras med utmstning förelproduktion. Sammanlagttorde aUtså kunna produceras i vattenkraftverk med eneffekt av 2 000 kW eller lägre. Av denna möjUga produktion avser drygt hälftenverk som är i drift. Härtill kommer den kraft som kan utvinnas i hittillsoutbyggda fall. Industriverkethar i rapporten också redovisat de hinder som föreligger mot attvattenkraftresurser utnyttjas i vattenkraftverk med en effekt av 2 000 kW ellerlägre. Hindrengäller enligt verket framför allt kraftverk med en effekt av 1 500 kW ellerlägre och är främst av ekonomisk och teknisk natur. Värdet av den produceradekraften är lågt som anläggnings- och driftkostnaderna är höga pågrund av brist på lämplig utmstning. Detta leder sammantaget till dåliglönsamhet. Andra hinder som verket pekar på är dålig samordning av utnyttjandetav vattenkraften i ett vattendrag, dåliga finansieringsmöjligheter samt kostnaderm. m. i samband med vattendomstols prövning av det aktuella projektet. Industriverketbedömer att nedläggningen av små vattenkraftverk kommer att fortsätta om ingasärskilda åtgärder vidtas för att stödja dem. Verketföreslår flera stödåtgärder som syftar till att motverka nedläggningen ochskapa möjligheter till ökad elproduktion. Verket föreslår främst att möjlighetinförs att lämna ekonomiskt stöd till investeringar i små vattenkraftverk. Stödbör vidare enligt förslaget lämnas för att utveckla tekniken i fråga om småvattenkraftverk. Dessutom föreslår verket att medel för utredningar avseendebästa möjliga Icrafthushållning i ett vattendrag ställs tiU verkets förfogande. I syfte att ägare av småvattenkraftverk skaU garanteras skälig ersättning vid försäljning av kraften,föreslår verket att möjlighet till prövning av leveransvillkoren införs. Verketförordar också att ytterligare uppgifter om små vattenkraftverk i landet tasfram genom en inventering. Remissinstansemahar i allmänhet inget att invända mot industriverkets redogörelseför de små vattenkraftverkens situation. Förslagen till åtgärder tillstyrkseller lämnas utan erinran av den övervägande delen av remissinstanserna. Vissainvändningar framförs dock. Främst fritidsfiskets intressen anförs som skäl motstatligt stöd till uppmstning och nyanläggning av små vattenkraftverk. Någraremissinstanser motsätter sig på grund härav förslaget om stöd. Vidare pekarnågra på vissa vattenrättsHga problem. Föregen del anser jag att det finns flera skäl för att i högre grad än hittUls tatill vara energitillskotten från de små vattenkraftverken där detta kan skeutan större konflikter med motstående intressen. I sådana kraftverk liksom iövriga vattenkraftverk utnyttjas en inhemsk, ren och förnyelsebarenergikälla. En satsning på små vattenkraftverk kan väntas leda till ökadsysselsättning både i form av lokala anläggningsarbeten m. m. och för dentillverkande industrin. Från beredskapssynpunkt kan det, som överstyrelsen förekonomiskt försvar hävdar, vara en fördel med flera små anläggningar förelenergiproduktion fördelade över hela landet. Jagdelar industriverkets bedömning, som remissinstansema biträder eller lämnarutan erinran, att ekonomiskt stöd behövs om produktionen av el i småvattenkraftverk skall kunna vidmakthållas och ökas. Förbyggande i vatten krävs tUlstånd enligt vattenlagen. EnUgt vattenöverdomstolentorde utbyggnaden av flertalet små vattenkraftverk komma att visa sig förlustbringandeutan stödåtgärder. Så snart inverkan på vattenförhållandena av byggnadsåtgärdeneller nödvändig reglering orsakar skada eller intrång på annans egendom kommeri sådana fall att enligt 2 kap. 3 § vattenlagen förklaraföretaget otUlåtligt. Detta lagmm innebär att nyttan av företaget, efter avdragav byggnadskostnaderna, skall uppgå tiU ett värde motsvarande orsakad skadaoch intrång beräknat på visst sätt. Eventuellt statligt stöd får inte inräknasi tillåtlighetskalkylen. Från några håll pekas vidare på att främst restaureringav nedlagda kraftverk och uppförande av nya sådana verk allvarligt skadarfisket i berörda vattendrag. Med anledning av dessainvändningar vill jag framhålla följande. De åtgärder som kommer i fråga försmå vattenkraftverk är renovering av i drift varande stationer, kompletteringmed ytterligare aggregat i befintliga stationer, restaurering av nedlagdastationer och nyanläggning av kraftstationer. Dessa åtgärder torde, i vartfall beträffande de tre sist nämnda åtgärdstyperna, i flertalet faU utgörabyggande i vatten och därmed behöva underställas vattendomstolarnas prövning omtUlstånd inte redan finns. Vid denna prövning vägs företagets nytta mot desskostnader och mot de skador på motstående intressen som företaget förorsakar.Anläggningsägaren kan åläggas att vidta åtgärder för att förebygga skadoreller andra olägenheter. Reglema innebär att skälig hänsyn tas till motståendeintressen, bl. a. fisket. Prövningen kan leda tUl att flera från kraftsynpunktmotiverade åtgärder inte kan genomföras. 1977/78:131 20 Ävenom det energitiUskott som kan utvinnas i de små vattenkraftverken kan bedömasvara av måttlig omfattning anser jag mot bakgrund av de synpunkter som jag nuhar framfört att statUgt ekonomiskt stöd tUl investeringar i småvattenkraftverk bör utgå. Idet följande tar jag upp frågor om hur stödet bör utformas och övriga frågor omsmå vattenkraftverk med anledning av industriverkets förslag. Dessutom vill jagi detta sammanhang ta upp en fråga om utvidgat stöd till användning av andrabränslen än olja m. m. Sedanår 1974 lämnas statligt ekonomiskt stöd till åtgärder som syftar tillförbättrad energihushållning. Bidrag lämnas bL a. enligt förordningen omstatsbidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. Enligtreglerna i denna förordning lämnas bidrag för åtgärder som avser förekommandeverksamhet eller befintlig byggnad vid företag och som syftar till bättre hushåUningmed energi eller användning av annat bränsle än olja. Bidrag utgår med högst av kostnaderna för åtgärden. Vidare lämnas bidrag med högst för prototyperoch demonstrationsanläggningar som är inriktade på effektivareenergianvändning inom industrin eller inom transport och samfärdsel eller pååtervinning av energikrävande varor eller energi ur avfaU samt till sådanaanläggningar för energiproduktion som innebär tillämpning av teknik som kanantas komma att bU lönsam. Bidrag utgår dock inte för åtgärder som syftar tiUtekniska förbättringar inom konventionell energiproduktion. Konventionellaprojekt som avser exempelvis uppförande eller ombyggnad av vattenkraftverk ärsåledes inte bidragsberättigade. Industriverketföreslår att möjlighet öppnas att inom ramen fÖr nämnda förordning ge stöd tiUinvesteringar i små vattenkraftverk. Jag ansluter mig till detta förslag.Regler om ett allmänt stöd till små vattenkraftverk bör enligt min meninglämpligen inordnas i denna förordning. Verketföreslår att stödet utgår som statsbidrag och statliga garantier för lån tillinvesteringar i små vattenkraftverk. Jag behandlar frågan om statliga lånegarantierförst. Avvad jag anförde vid min anmälan till budgetpropositionen 1978 (prop.1977/78:100 bil.