prop · G10329 · 1977-12-31 00:00:00 — Intäkterna på fl ygp I a tsberäknas till totalt 35 milj, kr, trafik om endasl trafikerarfiygplatsen och till 36,5 milj, kr, om även allmänfiyget opererar på Bromma.Driftkostnaderna beräknas för endasl LlN:s trafik uppgå till 14,6milj. kr, och för både och allmänflyg till 16,5 milj. kr. De förslag lill genomförande avBrommas utbyggnad som presenteras av utredaren förutsätter vid fortsatt traflkmed antingen endast eller -I-allmänflyg en temporär utflyttning av LlN:s verksamhet till Ariandavarvid luftfartsverkets driftkostnader på på grund av LlN:sprovisoriska förtäggning dit uppskattas till ca 4,3 milj, kr, . driftresultatefter utbyggnad av har kalkylerats enligl följande tablå. Tablå över luftfartsverkets ekonomiska resultat I, Det första överskottsåret(positivt resultat) efter driftslarten Det ackumulerade resultatet efter de första - 10 driflåren (milj, kr,) - 20 driftåren (milj, kr,) Nuvärdetav in- och utbetalningarna under investeringarnas livslängd (milj, kr,) Med lillämpning av sammafömtsättningar som gällt för investerings-, driftkostnads- ochresultalberäkningar för har de ekonomiska konsekvenserna beräknals av enöverflyttning av LlN:s verksamhet lill . Beräkningama avserenbart de ekonomiska förhållanden som bedömts uppkomma till följd avinvesteringar, driftkostnader och intäkter från inrikestrafiken vid Arianda. Till grund för beräknadeinvesleringsutgifler på har utredaren lagl uppgifter frånluftfartsverkels pågående arbete med ny dispositionsplan för Ärtanda. Samtligakostnader anges i prisläge , Vidare antas att LlN:s flyttning tillArlanda föranleder en tidigareläggning av tredje banan med , vilket meden räntesats av 8 96 betyderatten stängning av förorsakar eninvestering i banbygge på Arianda motsvarande av den lotalainvesleringsutgifien förden tredje banan. Beiräffande terminalen och meddenna sammanhängande andra investeringar anses det omöjligt att separera LlN:s- dvs. Brommatrafikens - andel av investeringama. Utredaren har därför vall altta upp två fall med olika antaganden. Fall 1: Det skulle inle byggasnågon ny permanent inrikesterminal om inte flyttade till , För SASinrikestrafik skulle vissa begränsade åtgärder vidtagas i någon av debefintliga lokalerna, I detta fall bör Brommakalkylen belastas av detotala investeringsutgiftema för terminal med tillhörande anläggningar. Fall 2: Enligt prognoserna kommerantalet passagerare i den inrikes fiygtrafiken all fördelas ungefär lika mellanSAS och , Utredaren antar därför att LlN:s andel i investeringen för enterminalbyggnad motsvarar ca hälften av investeringsutgiften. Däremot behöverLIN fier uppställningsplatser och större utrymmen i övrigt beroende bl, a, påstörre antal fiygplan i sin fiotla, LlN:s andel av invesleringsutgifien i dennadel uppskattas lill ca Prop.1977/78:29 44 Efter sammanvägning anser utredaren det rimligt attLIN i detta fiill i kalkylen belastas med 65 96 av de totalainvesteringsutgifterna för terminal med tillhörande anläggningar. Av tilläggsinvesteringari mitten av 1990-lalet antas i båda fallen härröra från LIN:s fiyttninglill . Tablå över investeringar på Typ av irivestering Färdig- Milj, Däravberoende på ställd kr, stängning av Brom- Utredaren framhåller att kalkylenpå grund av otillräckligt underlag inte tar hänsyn till bl. O kostnader för ev. vägomläggning vid anläggning av tredjebanan O kostnader för ev, fiyttning av bränsledepå vid anläggning av ny terminal o kostnader för ev.isolering eller inlösen av fastigheter innanför FBN 65 dB(Ä)-kurvan De enskilda investeringarna påArlanda beräknar utredaren lill ca 35 milj, kr, för en ny hangar för LlN:sräkning. Ackumulerade räntor underbyggnadstiden uppgår till ca 61 milj, kr, förde ätgärdersom färdigställsår 1983och lill ca 29 milj. kr, för åigärder som vidtas omkring . Dessa beloppingår ej i sammanställningen. inläki,er frånLlN:s verksamhet antas vara av samma storleksordning som vid fortsattanvändning av , med undantag efteridrifttagandet av den permanenta inrikeslerminalen, Fördessa två år- 1983 och1984-antas ett intäktsbortfall på 7 96 resp. 3 96. driftkostnaderberäknas endast i vad avser de driftkostnadsskillnader som uppkommer för enpermanent flyttning av inrikestrafik till . För år1985 antas driftkostnadsökningarna i prisläge 1977 uppgå \\\\ 11,5 milj. kr,inkl. kostnader för rörlig utrustning. dnftresultat i vadavser inrikestrafiken på Arianda efter utbyggnad anges i följande tablå, varvidi det ena fallet anlas att av investeringarna tillkommer på grund avBrommas stängning och i det andra fallet att av investeringarna härrörfrån att LlN:s verksamhet flyttas till , Prop.1977/78:29 45 Tablåöver luftfartsverkets ekonomiska resuhat (positivt resultat) efter driftstarten Är 17 Ar 14 , Det ackumulerade resultatetefter de första - 10 driftåren(milj. kr,) - 335 - 148 - 20 driftåren(milj. kr,) - 390 - 56 I, Nuvärdet av in-och utbetalningarna under investeringarnas livs längd ( milj. - 117 -1-80 har beräknat förelagetsdriftkostnadsökningar vid en flyttning från till . Dessakostnader som bl. a, omfatiar kostnader för personaltransporter,direktunderhåll, drivmedel och verkstäder beräknas till totalt 5,1 milj. kr. per årom verksamheten förläggs till ett nytt permanent inrikesområde. LIN:s årliga driftkostnadsökningarvid förläggning av verksamheten till ett temporärt inrikesområde - dvs, iavvaktan på att en utbyggnad av färdigställs eller ett nyttinrikesområde uppförts på Arianda - beräknas till totalt 8,7 milj, kr, varav3,9 milj. kr. för ökade hangarhyror och 3,8 milj, kr, i fördyradstationstjänst. Till följd av minskat antal passagerare på beräknar LINinläktsminskningen till netto 55,6 milj, kr. Med tillämpning av sammaförutsättningar som gällt för investerings-, driftkostnads- ochresuliatberäkningar för och har utredaren upprättat kalkyleravseende de ekonomiska konsekvenserna av en överflyttning av ;sinrikestraflk på och SAS inrikeslrafik på Artanda lill en ny fiygplatsvid /Getaren, Utredarens investeringskalkyler har huvudsakligengrundats på beräkningar som tidigare ulförts av . ULF:s investeringskalkylerhar dock justerats med hänsyn till de ändrade förutsättningar som utredarenansett nödvändiga bl. a. beträffande banlängd och flygplatsens placering iterrängen. Samtliga kostnader anges i prisläge . Äv utredaren beräknadeinvesteringsutgifter för en ny flygplats vid /Gelaren framgår av följande tablå. Prop.1977/78:29 46 Tablå över investeringarna vid /Getaren. Summa investeringar för luflfarlsverkel 547 För röriig utrustning tillkommer -vid nyinvestering - kostnader på ca 11 milj. kr. Ackumulerade totalaräntekostnader är inte medräknade i sammanställningen.Dessa beräknas för etapp 1 uppgå till ca 111 milj, kr. Tillkommande investeringar pål990-lalet-etapp2-föratt klara förväntad trafikutveckling beräknas till ca 65milj. De investeringar för fiygföretagen, som inte skall bekostas avluftfartsverket, har beräknats till 85 milj, kr. Luft fartsverkets totala intäkterpå /Gelaren under från , SAS ochallmänfiygverksamheten m, m. beräknats lill 61,5 milj. kr. Luftfartsverketsdriftkostnad e r på en trafikfiygplats vid /Gelaren beräknas uppgå till totalt 19,7 milj. kr. driftresultat påen ny fiygplats vid /Getaren framgår av följande tablå. Tablå över luftfartsverkets ekonomiska resultat driftresultat -\- SAS -I-allmänflyg I, Det förstaöverskottsåret (positivt resultat) efter År 9 driftstarten II, Detackumulerade resultatet efter de första - 10 driftåren(milj, kr,) - 155 - 20 driftåren(milj, kr,) -I- 408 III, Nuvärdet av in-ochutbetalningarna under inves- -I-311 teringarnas livslängd (milj, kr,) 1 ovanslående sammanställning tasinte hänsyn till del försämrade driftresultat som uppkommer för luftfårtsverkelpå . Inläktsminskningen på beräknas till ca 25 milj.kr. Under samma anlaganden om långsiktig intäkts- och driftkostnadsulvecklingför SAS inrikestrafik som för övriga altemativ, ger detta enligt utredaren ellnegativt nuvärde på på 460 milj, kr. Prop.1977/78:29 47 En utbyggnad av /Getaren anlas dockinnebära en sådan kapaci-letsbesparing på att en tredje bana intebehöver byggas under överskådlig framlid. Investeringama för en tredje banautbyggd utgör i nuvärde 1983 ca 52 milj, kr., vilket tillsammans med enschablonmässigt skattad kostnad för terminalanläggning m. m, för SASinrikestrafik på på 170 milj, kr. innebär alt nuvärdet avluftfartsverkets nettoförsämring på beräknats lill ca 240 milj. kr. Utredaren framhåller vidare all om en ny fiygplalsbyggs vid / Getaren fär det anses sannolikt att vissa åtgärder måstevidlas lill skydd för försvarsanläggningarna i restriktionsområde R2I, Kostnadernaantas komma att uppgå till betydande summor, har sammanställt företagets ekonomiskakonsekvenser vid en fiyttning av verksamheten från tillTullinge/Getaren, Totalt uppskattas driftkosinadsökningarna för till 4,2milj. Driftkostnadsökningarna för entemporär förläggning av LlN:s verksamhet lill i avvaktan på attfiygplatsen vid /Getaren färdigställs -dvs. fram till omkring år 1983-beräknas lill 8,7 milj, kr, perår. beräknar intäktsbortfallet till följdav bl. a, lägre passagerarantal lill netto 29,4 milj. kr, , Vad gäller LlN:s direkta fiygkostnader bedömerutredaren att vissa kostnadsökningar uppkommer för bolaget med hänsyn lill denstora Irafikandelen på deslinalioner norr och väster om , Utredarenanser dock att flygkostnaderna inle har avgörande betydelse vid val mellanolika alternativ. En lokalisering av all inrikes linjefart tillTullinge/Gelaren medför enligt utredaren också vissa olägenheter för SAS.Främsl avses de ökade direkta kostnader som uppkommer. Den flygmateriel som SASanvänder för inrikestraflk utnyttjas f n. även på det europeiskaflyglinjenätel. Vid en uppdelning av förelagels flygverksamhet minskarmöjligheten att samulnyttja flygmalerielen. I vart fall måste vissaöverföringsflygningar ske mellan och /Gelaren. Vid t. ex. tretur-och returflygningar per dag. med för detta ökade kost nåder istorleksordningen 6-8 milj. kr, perår. Till viss del kommer kostnaderna föröverföringsflygningar all kompenseras av att flygvägarna vid /Gelarentotalt sett blir något kortare för SAS inrikestrafik. Denna kostnadsfördelanses emellertid täcka endasl en mindre del av överföringskoslnaderna. Därutöver bedöms ytteriigare kostnadsökningaruppkomma för SAS beroende på uteblivna möjligheter all samutnyttja resurser somär gemensamma för såväl inrikes- som utrikestrafik, 4.1.7Sainntaitfatining av Bromntautredniitgens förslag Utredaren sammanfattar resultatet av sinaundersökningar och bedömningar i vad avser kapacitet, säkerhet, miljö ochekonomi i följande punk- Prop.1977/78:29 48 o kan inte ensamt tillgodose behovet avtrafikflygplatser i , O En lokalisering av och allmänflyget tillBromma skapar endast begränsade kapacitetsproblem . Härvidförutsätts all delar av allmänflyget redan från ungefär flyttas tillannan flygplats. Om lokaliseras till , uppstår myckel snartkapacitetsproblem. Dessa kan emellertid lösas genom byggandet av en tredjebana. När även denna bana är fullt utnyttjad tcrde en ny flygplats behövaanläggas. Det är ovisst när detta inlräffar men det lorde med utgångspunkt frånprognoserna inte bli och ej senare än , Skulle , jämteSAS inrikeslrafik och allmännyget, flyttas till en ny flygplats vid /Getaren fordras en andra bana där redan kort efter det flygplatsen tagits ibruk. Det är oklart om det är möjligt att med tillfredsställande säkerhetavveckla trafik på två banor på fiygplatsen. O Säkerhetsfrågorna kan - bortsett från osäkerhetenbeträffande trafikav-vecklingsförhållandena vid /Gelaren -lösas fullttillfredsställande oavsett vilkel allernaliv som väljs, O Miljökraven utgör ell problem framför alll närdet gäller flygbullret runt . Även en lokalisering till Arlandaeller /Getaren innebär dock visst tillskott i fråga om de störningarsom båda platserna nu är utsatta för. När del gäller /Gelaren härrörbullret från den militära flygplatsen F 18. Huruvida bullret runtBromma flygplats ulgör sanitär oliigenhei är en figa som utredaren inte ansersig kunna ta slällning till. Om flygplatsen behålls för linjetraflk medflygplanet bör vissa åigärder vidlas i syfteatt minska bullret ochverkningarna av detta, O Marktransporterna till och från resp. flygplatsutgör inget avgörande problem men talar till förmån för Brommaalternativet, I fråga om ekonomin konstaterar utredaren att deenda rimliga alternativen är Brommaalternativet och en ny flygplats vidTullinge/Getaren för all inrikes linjefart saml allmänflyget. Bedömningen avserdå inte de företagsekonomiska konsekvenserna för flygföreiagen i dessa allernaliv. Enligt utredaren är fördelen med Brommaalternativel- utom de i förhållande till andra alternativ lägre kostnaderna - alt del genomflygplatsens läge gynnar flygets utveckling och därmed underiättarkommunikationerna mellan landets olika delar. En utflyttning av LIN:s trafiktill / Getaren innebär t, ex, att "flyttas" ca 30 milnorrut liksom en flyttning till innebäratt "fiyttas" söderut. Miljökonsekvenserna vad gäller Brommakräver särskild uppmärksamhet. De åigärder som bör komma i fråga är dels sådanasom tar sikle på all dämpa ljudnivån från flygplanen, dels sådana som gällerisolering eller inlösen av fastigheter. /Getarenalternativeihar fördelen alt all inrikes linjefart lokaliseras 1977/78:29 49 Detta undanröjer alla transferproblem mellan inrikeslinjer.Fördelen motverkas emellertid till stor del av den nackdel som uppkommer förtransferpassagerare mellan utrikes- och inrikeslinjer. Skillnaden i investeringsbehov m. m. mellan de tvåalternativen kan enligt utredaren ses som ett pris på den miljöförbättring somen nedläggning av innebär samt på skillnaden i markvärde. Omde aktuella beloppen - investeringar på 330-370 milj. kr., ett negativt nuvärdepå totalt 40 milj. kr. och ett negativt nuvärde vad avser trafikantkostnader påca 240-260 milj. kr. - utgör ett rimligt pris anses kunna vara föremål fördelade meningar. I valet mellan Bromma- ochTullinge/Geiarenalternativen erinrar utredaren om attTullinge/Geiarenalternativet även av andra skäl kan komma att visa sigogenomförbart med hänsyn till att det är osäkert om en andra bana kan byggas iområdet. Detsamma gäller frågan om möjligheterna att ta i anspråk stora delarav restriktionsområdel R 21 vilket en ny civil flygplats i måste göra. Innan beslut fattas om en upprustning av Brommaflygplats anser utredaren att förhandlingar om en föriängning av del nuvarandemarkarrendeavtalet bör tas upp till förhandlingar med kommun.Utredaren föreslår sammanfattningsvis: o att Bromma.flygplats upprustas med ledning av detföreliggande förslaget UU dispositionsplan, o att flygplatsen därefter upplåts för reguljärInrikes linjefart och allmänflyg i slori sett enligl vad som redan nu gäller, O an alla nu gällande restriktioner i syfte altbegränsa bullerstörningar från flygplatsen behålls, O att trafik med F-28 på flygplatsen frånviss tidpunkt förenas med villkor om en viss högsta ljudnivå, Oatt frågan om isolerings- eller inlösenåtgärder tas upp UU övervägande, O att förhandUngar upptas om en föriängning avnyttjanderättstiden enligt avtalet mellan staten och omarrende av flygplatsområdet. Utredarens förslag alt börbehållas för inrikestrafik och al I män flyg i stort sett enligt vad som f n.gäller tillstyrks av en majoritet av remissinstansema. Brommaalternativel förordassålunda av lufifarisverket, chefenför tuftfartsinspektionen, , SAS, Scanair,, statens vägverk och samUiga länsstyrelser med undantag förlänsstyrelserna i , , och län.Brommaalternativet förordas också av , , Täbyoch kommuner, , 4 1977/78. 1977/78:29 50 KSAK.Näringslivets trajikdelegation, allinänflygoiganisation. Svenska handdskammarjörbiindet, , . Ltiftfarisverketanser att med hänsyn till konsumenternas krav är överlägset alternativenArlanda och /Gelaren. bör därför i kombination medbullerdämpande åtgärder utnyttjas för LIN:s inrikeslrafik och allmänfiyg.Chefen för finner all de förslag som utredaren framlagtingående behandlat de säkerhetsfrågor som är av betydelse. Om en reduktion avfiygbullret kan åstadkommas och en upprustning av fiygplatsen genomförs, börLIN tillsammans med allmänfiyget förläggas lill , som anses bli enflygplats med mycket hög standard, LINframför som sin bestämda uppfattning all ett bibehållande av i enlighelmed utredarens förslag är det alternativ som ger de största möjligheterna tillfortsatt gynnsam ulveckling av inrikesflygel. Den produkt som skulle erbjudasinrikespassagerarna vid något annat alternativ skulle bli både sämre ochdyrare. De övriga lokaliseringsalternativen skulle medföra sämre möjligheterattanpassa traflkutbudel till resenärernas krav och leda till fördyring avflygdriften och därmed högre biljettpriser. I fråga om möjligheterna att bytaut de nuvarande Fokkerplanen mot tystare jetplan har anmäll att en relativtsnabb introduktion av nya plan såvitt nu kan bedömas inte är företagsekonomisktmotiverad och sannolikt medför en så stor belastning att någon form av stöd underövergångsperioden blir nödvändigl. S/lSoch5'f(J/;a/>delar utredarens uppfattning att kan och bör vara en förreguljärt flyg upplåten flygplats, tjänar den resande allmänhetenbetydligt bättre än Arlandti, Med hänsyn till utomordentliga läge fråntrafiksynpunkt anser SAS att man vid planeringen av flygplatsens utbyggnad börmöjliggöra att även SAS inrikestraflk kan förläggas dit. Med fördel skulleockså en del av den interskandinaviska trafiken kunna föriäggas lill . Rikspolisstyrelsenframhålleratt skulle vara bättre för rikspolisstyrelsenshelikopterverksamhet än . Upprustningen av bör ske i samråd medrikspolisstyrelsen vad gäller olika säkerhetsfunktioner för bl.a.passagerarkontroll och säkerhetsövervakning. Delänsstyrelser som Jörordar Brommaalteriiativel - varav iSkaraborgs län anser att bör behållas i avvaktan på att en riksplan överlandets fiygplatser utarbetai - framhåller att inrikesfiygets lokalisering iStockholmsregionen har stor regionalpolitisk betydelse bl. a. beroende pånäringslivets och förvaltningsorganens kontaktbehov med huvudkontor ochmyndigheter i Siockholm, Betydligt större hänsyn än bör därför tastill det övriga landet och framförallt till de människor som bor och verkarutanför , men som måste utnyttja fiygei för att få snabba och enkla Prop.1977/78:29 51 kommunikationermed landets administrativa och finansiella centrum. Den försämrade kommunikationsstandardsom skulle följa av en utflyttning av inrikestrafiken från bedöms avflertalet länsstyrelser innebära en påtagligt minskad stimulans för denekonomiska utvecklingen. Flertalet länsstyrelser anser att flyget spelar enviklig roll i strävandena alt genom regional- och lokaliseringspoliliskainsatser främja en likvärdig utveckling inom olika delar av landet. Del ansesdärför angeläget - särskilt med hänsyn till de senaste årens problem påarbetsmarknaden - att statsmakterna inte bidrar till att försämra näringslivetsbetingelser genom att flytta trafiken från . Nuvarande regionalaskillnader i näringslivs- och sysselsättnings-struktur anses till vissa delarhänga samman med de regionala variationerna vad gäller möjligheterna att kunnatillgodose företagens och organisationernas kontaktbehov. Informationsutbytetgenom direkta personliga kontakter ökar i betydelse. Därtill kommer altutlokaliseringen av statliga verk ytteriigare ökar behoven av snabbakommunikationer. Vissa länsstyrelser påtalar att betydande delar avberörda län saknar möjligheter att utnyttja järnvägen. Flygets betydelse föratt uppnå de regionalpolitiska mål som uppställts av samhället betonas. Bl, a,åberopas beslut att primära centra bör ha tillgång tillsnabba förbindelser med . Strävandena att förbättra kommunikationernafår emellertid inte enbart inriktas på att förkorta flygtiderna genom övergångtill jetflyg utan bör också avse en minimering av "dörr-till-dörr-tiderna"vid inrikesresor. Ett bibehållande av anses gynna såväl flygetsfortsatta utveckling som de regionalpolitiska strävandena. Många länsstyrelser anser att en utflyttning avinrikestrafiken från innebär uppenbar risk för att fiyglinjer påmedellånga avstånd föriorar i attraktivitet med åtföljande nedläggning ochförsämrad kommunikationsstandard. befaras en sådan utveckling kommaatt leda till ytterligare koncentration av styrfunktioner till Siockholm vilketstår i strid med strävandena att åstadkomma en decentralisering avbeslutsfunktionerna. En nedläggning av skulle enligt vad vissalänsstyrelser påtalar också ta bort ett starkt motiv för att få fram tystarefiygplan, vilket är nödvändigt även för andra orter i landet som t.ex. ,, , , och med förhållandevis centralt belägnafiygplatser. Det påtalas också att en flyttning av trafiken till ellerTullinge/Getaren skulle öka bullerstörningarna kring dessa platser. Riksintressetatt behålla en centralt belägen fiygplats i bör väga tyngre än denlokala krifiken mot . Vidare påtalar vissa länsstyrelser att landstingoch kommuner i många fall gjort belydande uppoffringar för att anlägga ochdriva fiygplatser för främst trafik med . Dessa flygplatser har förtidsfaktorns skull lokaliserats så nära regionala befolkningscentra sommöjligt. Någralänsstyrelser pekar på att den internationella utvecklingen inriktas Prop.1977/78:29 52 påatt lokalisera flygplatser så nära befolkningscentra som möjligt. Denflygtekniska utvecklingen går mot tystare flygplan. Denna ulveckling skulleinle kunna nyttiggöras om läggs ner, Mol denna bakgmnd anses det inteförsvarligt att lägga ner , En upprustning av synes enligl vadflera länsstyrelser framhåller också vara den billigaste lösningen vilketskulle medföra att önskvärda investeringar utanför storstadsregionerna bättrekan tillgodoses om väljs. Den besparing som därigenom kan göras kan bl.a. användas till andra angelägna flygplalsutbyggnader. Mot tiiftfarisverkets och länsstyrelsernas iBlekinge. , ochÖstergötlands län beslut att förorda Bromniaallernatlvei har framförtsreservationer. Två ledamöter i luftfartsverkets styrelse förordarArlandaalternativet. 1reservation mot i beslul har framförts att Brommabör behållas endast om miljöolägenheterna kan begränsas. Reservanterna ilänsstyrelsen i anser att utredaren inte tillräckligt beaktatmiljö- och säkerhetsproblemen på och att / Getarenalternativetinle tillräckligt prövats. Reservanterna i i anseratt man på grund av miljöolägenheterna kring och förhållandet alt vissinrikestrafik redan bedrivs på borde avstyrkt ett bibehållande avBromma. 1 reservation mol i beslut framförs attlänsstyrelsen borde uttalat all även andra lösningar än kan accepteras. Reservanternai länsstyrelser i län anser att de tekniska och ekonomiska frågornaytterligare bör belysas. En fiyttning av inrikestrafiken från ansesnödvändig av bl.a. miljöskäl. Vidare framhålls att en enda inrikesflygplats ärbäsl. För att förbättra markkommunikationerna bör en spårförbindelse anläggastill denna, 1reservation mol i beslut framförs att tidigareplaner på nedläggning av bör stå fast. Reservanterna i iVärmlands län anser att bör flyttas till Arianda med hänsyn till denkommunala bestämmanderätten och av miljöskäl. En flyttning av till Arlandaskulle ge möjlighet till betydande samordningsvinster. Reservanterna ilänsstyrelsen i anser att är det bästa alternativetoch alt bör läggas ner. anser att under de närmasle åren bör behållassom inrikesflygplats. Investeringama bördock begränsas till vad som är absolutnödvändigt från flygsäkerhetssynpunkt varför en upprustning enligt utredarensförslag inte bör genomföras. Frågan om inrikesflygplats i är enliglkommunförbundets mening inte en angelägenhet enbart för invånarna i dennalandsdel utan en fråga som i hög grad berör landet i övrigt. Enflyttning från anses utan tvekan komma att förorterpå kortare avståndfrån Siockholm medföra att flyglraflken inle kan upprätthållas eller att denmåsie begränsas väsentligt. Från kommunalt håll har funnits en Prop.1977/78:29 53 strävanatt skapa goda flygförbindelser mellan olika orter i landet samt med utlandetför att därigenom ge invånarna och näringslivet snabba och bekvämaflygförbindelser.