prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — att lill Intemalionelll samarbete för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag1978/79 Förslag 1349 122 1586 000 F. n. finns fem arbetsmarknadsråd som är stationerade iBonn. Deras uppgifter regleras iförordningen (1977: 575) med instruktion för arbelsmarknadsattaché. Reseersättningar (resor till och från vid tjänsteuppdrag och semester) -1- 22 000 Expenser (inkl. reseersättningar inom verksamhets- -1- 48 000 Vissa kostnader för biträden m. m. Anslaget benämndes tidigare Socialattachéer, 1977/78:100 Bilaga15 21 Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jag har därvidberäknal medel för ytterligare ett arbetsmarknadsråd och ett bilräde medplacering i , Jag hemställer att regeringen föreslår att till Arbetsiiiarknadsråd för /79anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1977/78:100 Bilaga 15 22 har liksom föregående år präglats av vikandesysselsättning i industrin och ökande sysselsättning i offentlig förvaltning.Sysselsättningsminskningen i industrin har skett snabbare än . Totaltsett har antalet sysselsatta ändå fortsalt att öka . t. o. m. har antalet sysselsatta utom junivarit större än samma månad något . har emellertid andelendeltidsarbetande ökat, sä att det sammanlagda antalet utförda arbetstimmar harminskat med drygt en procent. Ökningen av anlalet sysselsalla gällernästan enbart vuxna kvinnor. Under de tre första kvartalen var i genomsnittnärmare 40000 fler kvinnor sysselsatta än . Samtidigtminskade sysselsättningen för kvinnor , 1 åldersgrupperna 25-54 årär nu ca 75 7c av alla kvinnor sysselsatta, medan motsvarande andel för män isamma åldersgrupper är 95 7,. Antalet sysselsaUa män var oförändrateller något ökande i åldersgrupperna , medan det minskade i övrigaåldersgrupper. Anta/sysse/satla efter kön och ålder, genoinsnhl Jör de tre första kvartalen1975-1977 (tusental) Kvinnor20-24 år Män 20-24 år Kvinnor25-34 år Män 25-34 år Kvinnor35-44 år Män 35-44 år Kvinnor45-54 år Man 45-54 är Kvinnor55-64 år Män 55-64 år Kvinnor65-74 år Män 65-74 år Totalt 4057 4 089 4100 Prop.1977/78:100 Bilaga 15 23 Arbetslösheten har varit relativtlåg. har dock arbetslösheten stigit med mellan 10000 och15 000, Då var i genomsnitt 80000 arbetslösa, vilket motsvarar ca 2 9 av arbetskraften.Som jämförelse kan nämnas att arbetslösheten t, o.m, 1973 var ca 2,59r, 1 var arbetslösheten under tredje kvartalet 197710,0 9f för kvinnor och 6,1 9f för män, Arhetslöshetefter kön och ålder i procent av arbetskraften, genoinsnhl för de tre.förstakvartalen Summa kvinnor Summa män Totalt 1.6 1.6 1.7 Utvecklingen av efterfrågan på arbetskraft framgår avföljande tabell och diagram. De visar antalet kvarstående obesatta platser vidarbetsförmedlingen resp, antalet nyanmälda platser. 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1977/78:100 Bilaga15 24 Till arbetsförmedlingen nyanmälda lediga platser 1 000-tal platser 1:akv 2:a kv 3:e kv h:e kv 1:a kv 2:a kv3:e kv k:e kv ' Eftersom allmän platsanmälan införts i ,och fr, o, m, , är talen för4:e kvartalet inte helt jämförbaramed motsvarande siffror lidigare. Antalet lediga platser har minskat sedan slutet av år1976, har antalet kvarstående lediga platser varil likalågt som när del var som lägst under den förra lågkonjunkturen ,Minskningen av antalet lediga platser gäller i särskilt hög grad för industrin.Enligt enkäter var andelen företag som sade sig ha bristpå arbetskraft mindre än tidigare. Industrins sysselsättningsminskning, som under år 1977enligt uppgick till ca 40000 personer', har till stor del skett genom s, k, naturlig avgång. Företagen harsåledes begränsat sina nyanställningar, vilket förklarar den stora nedgångenav antalet lediga platser. Detta har lett till ökade svårigheter för främstungdomar och andra nytillträdande att få industriellt arbeie. har dessutom antalet varsel om uppsägningar och permitteringarökat, fanns aktuella varsel om uppsägning eller permittering avca 20000 personer, varav 11000 . Byggsysselsättningen har minskat kraftigt under1970-talets första hälft. Underår 1976 bröts den utvecklingen, och fram till mitten av rådde i flera län enbesvärande brist på byggnadsarbetare, särskilt träarbetare. har byggsysselsättningen åter minskat, så att det blev nödvändigtatl vidta en rad åtgärder för att främja byggandet under vinterhalvåret1977-1978, Regeringen har exempelvis tidigarelagt offentliga byggen för 450milj, kr,, och statsbidraget till kommunala beredskapsarbeten har höjts från33 9f till 509? i tolv län. Arbetsmarknadslägethar varierat relativt mycket mellan ' Enligt industristatistikminskade industrins sysselsättning med30000 personer under är 1977. Prop.1977/78:100 Bilaga 15 Varsel om personalinskränkningar(samtliga berörda) I I I I (Tfebruari 1977 var 13 1+29 personer varslade) I I I I 1 6 000 _. -1-- 1r De stora problemen inom industrin, särskilt i vissa branscher, har tagitsig uttryck i snabbt stigande arbetslöshet i några län. Under tredje kvartalet1977 uppgick arbetslösheten enligt sålunda till 4,3 7c i ,3,09f i , l.A7c i län och 137c i , Åandra sidan var arbetslösheten så låg som 0,9 9? : påGotland, 1,29? i , 1,i län samt 1,47c iStockholms och län, Atl den totala arbetslösheten trots minskandeinduslrisysselsältning har kunnat hållas på en måttlig nivå beror tillväsentlig del på de kraftiga arbetsmarknadspolitiska åtgärder som har salts inunder , Dessa insatser har följt två huvudlinjer, nämligen dels attförebygga uppsägningar och permitteringar i industrin och dels att motverkaarbetslösheten bland dem som är nya på arbetsmarknaden. De medel som har använts för att stödja industrinssysselsällning är främst lagerstöd, frisläppande av investeringsfonder ochutbildningsbidrag samt tillfälligt sysselsättningsbidrag. Av dessa användeslagerstöd och fondfrisläpp i stor omfattning , medanutbildningsbidraget hade blygsam omfattning fram till början av är 1977 då dethöjdes 1977/78:100 Bilaga15 26 från 8till , för upp lill160 timmars utbildning, Lagerslödet avvecklades ,medan investeringsfonderna har bibehållits fria för utnyttjande. Utöver dessaåtgärder har regeringen ställt medel till myndigheternasförfogande för tidigareläggningar av offentliga beställningar i industrin försammanlagt ca I 200 milj, kr. infördes också tillfälligtsysselsättningsbidrag för att ge ökat rådrum vid nödvändigapersonalinskränkningar i företag som dominerar sysselsättningen på resp,orter. För stålindustrin och tekoindustrin har särskilda stödåtgärder av storomfatlning vidtagits för att de nödvändiga strukturella förändringarna skallkunna ske på ett sätt som är acceptabelt med hänsyn till arbetsmarknadslägelpå resp, orter. För dem som är nya på arbetsmarknaden har regeringengjort stora ansträngningar all öka antalet tillfällen lill arbete, praktik eller utbildning. Sålunda har bådestatliga, kommunala och enskilda arbetsgivare stimulerats att ordnaberedskapsarbelen med särskild inriktning pä att ge ungdom praktiskarbetslivserfarenhet. Antalet platser i AMU-kurser (arbetsmarknadsutbildning)har ökats och särskilda yrkeskurser i företag har ordnats för arbetslös ungdom.Gymnasieskolan har ökat sitt utbud av kortare yrkesinriktade kurser.Arbetslösa ungdomar kan f, n, få utbildningsbidrag enligt särskilda regler vidAMU-kurserna eller för all gå igenom gymnasieskolekurser på högst tio veckor.Under innevarande budgetår införs vidare s, k, planeringsråd (SSA-råd) församarbete mellan skola, sociala myndigheter, arbetsförmedling ocharbetsmarknadsparterna, 1 genomsnitt mellan 150000 och 200000 personer harunder varit sysselsatta i beredskapsarbeten eller skyddat arbete eller deltagit i arbetsmarknadsutbildning.Antalet utgör mer än 4 9r av arbetskraften. Av dessa var ca50000 anställda i företag som fick statsbidrag för utbildning, 53 000deltagare i annan arbetsmarknadsutbildning, 30 000 sysselsatta iberedskapsarbeten och 43 000 sysselsatta i s.k. halvskyddat eller skyddatarbete eller arkivarbete. Tillfälligt sysselsättningsbidrag ulgick under höstentill ca 25 företag med dominerande ställningpå resp. orter. Dessa företag fick bidrag för att senarelägga uppsägningar avca 6000 anställda som bedömdes vara övertaliga. Ca 550 tekoföretag ficktillfälligt sysselsättningsbidrag för närmare 12 000 anställda över 50 år.Under perioden januari-oktober 1977 har vidare lämnats ca 3 500 tillstånd för foretag alt utnyttjainvesteringsfonder för investeringar på sammanlagt ca . Ett väsentligt inslag i den fördaarbetsmarknadspolitiken har varit att förstärka arbetsförmedlingen. Denkraftiga ökningen av förmedlingens personalresurser som har skett tidigareunder har fortsatt under innevarande budgetår. Avsikten har varitfrämst att öka resurserna för att stödja de nytillträdande på arbetsmarknadenoch dem som har särskilda svårigheter att få arbete. Utbyggnaden avförmedlingens ADB-resurser fortgår likaså. Försöken med allmän platsanmälan harutvidgats så att de nu omfattar sex län. 1977/78:100 Bilaga15 27 Arbetsmarknadsutsikterna präglas av storosäkerhet. Den länge väntade uppgången i den internationella konjunkturen gårsakta och förutses inte leda till någon ökning av efterfrågan på arbetskraft isvensk industri under detta är. Industriföretagen redovisar överlag lågtkapacitetsutnyttjande och stora varulager. Det innebär att företagen omefterfrågan ökar kan leverera avsevärt mer än nu utan att öka personalstyrkan.Anlalet industrianställda väntas minska även , huvudsakligen genomatt s, k, naturiig avgång inte ersätts fullt ut genom nyanställningar. Företagen har f, n, en betydligt svagare ekonomiskställning än för några är sedan. Det innebär en ökad risk för att de skalltvingas säga upp sådan personal som företagen behöver på . Det är enviktig arbetsmarknadspolitisk uppgift att hjälpa företagen att behålla sinpersonalstyrka lills efterfrågan på deras produkter åter ökar. Detta ärnödvändigt för att förebygga både arbetslöshet och framtidarekryteringssvårigheter och flaskhalsfenomen i industrin. De arbetsmarknadspolitiska medlen utformas så att defrämjar näringslivets utveckling och anpassning till ändrade förhållanden. Deperioder när produktionen tilirälligt minskas skall så långt som möjligtutnyttjas för utbildning eller investeringar i företagen. Arbetskraftensrörlighet mellan företagen och mellan olika yrken måste underiättas, vilketsker främst genom arbetsmarknadsutbildning och en effektiv arbetsförmedling.De som måste flytta till annan ort behöver särskild hjälp och informalion avarbetsförmedlingen och de har också rätt till ekonomisk ersättning. Inom vissabranscher såsom stålindustrin och tekoindustrin behövs omfattande strukturellaförändringar, som kan medföra personalminskningar. De skall genomföras understörsta hänsynstagande till arbetsmarknadsläget. När uppsägningar ärnödvändiga vidtas åtgärder för att de om möjligt skall senareläggas till entidpunkt då de anställdas utsikter alt få nytt arbete är större än f, n. På byggarbetsmarknaden har läget under senare delen avår 1977 försämrats avsevärt i stora delar av landet. Bl, a, har anlaletpåbörjade bostadsbyggen blivitväsentligt mindre än väntat. Också industrins byggnadsinvesteringar utveckladessvagt , och de väntas minska ytterligare , Däremoiförutses en ökning av det offentliga byggandet. En rad åtgärder har som jagnyss nämnt varit nödvändiga för att hålla byggsysselsättningen uppe undervintern, I prop, 1977/78: 32 om vissa sysselsättningsfrämjandeåtgärder /78 redovisade jag ettarbetsmarknadspolitiskt åtgärdsprogram, som ingick som en del i regeringensstabiliseringspolitiska program för hösten och /78, Ålgärdsprogrammelomfattar en rad insalser för sammanlagt ca ,, av vilka de flestasätts in under liden fram till , Piogrammet väntas under dennatid ge sys- 1977/78:100 Bilaga15 28 selsättningeller utbildning åt minst 30 000 personer utöver dem som omfattas av tidigarebeslutade arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Programmet omfattar bl,a, följande: - Ca 16000 extra élevplatser iAMU-kurser - Särskilda kurser inomgymnasieskolan - Ca 10000 fter sysselsatta iberedskapsarbeten - Förlängning och förbättring avbidraget lill utbildning i företag vid risk för permittering (den s, k,25-kronan) - Förlängning av det tillfälligasysselsättningsbidraget till företag som dominerar sysselsättningen på vissort - Tidigareläggning av offentligaindustribeställningar - Tidigareläggning av offentligabyggen - Fortsatt frisläppande avinvesteringsfonder - Ytterligare personalförstärkningvid arbetsförmedlingen. Av dessa åtgärder är ökningarna av antalet AMU-kurseroch beredskapsarbeten till stor del särskilt avsedda att ge arbetslös ungdomnya möjligheter till utbildning eller arbetslivserfarenhet. De ftesta av deövriga åtgärderna syftar till att förebygga uppsägningar i industrin ochbyggsektorn. Det är inte möjligt att nu ta ställning till behovet av fortsatta särskilda insatserav detta slag efter den , Om utvecklingen gör det motiverat kommerregeringen att i särskild ordning pröva denna fråga. De ftesta av de åtgärdersom ingår i åtgärdsprogrammet /78 är av sådan art att defaller inom området för regeringens beslutanderätt. Det gäller exempelvis förde särskilda insatserna för ungdom inom arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbeten liksom för tidigareläggning av beställningar och byggen. Vidden medelsberäkning som redovisas i det följande harjag därför inte räknat mednågon förlängning till nästa budgelår av de tillfälliga insatserna /78, Arbetsförmedlingens utbyggnad måste enligt min meningfortsätta även under nästa budgetår. Den stora omfattningen på delarbetsmarknadspolitiska programmet ställer stora krav på arbetsmarknadsverketspersonalresurser. De intensiva insatserna för att hjälpa arbetslös ungdom ochandra nytillträdande måste dessutom fortsätta. Andelen arbetssökande som behövermera ingående hjälp ökar trendmässigt i takt med att arbetskraften vidgas tillatt omfatta en allt större del av befolkningen. Vikten av att förmedlingenaktivt verkar för en jämnare fördelning av kvinnor och män mellan olika yrkenökar också. Under budgetåret föreslås arbetsmarknadsverket få medeltill personal motsvarande ytteriigare 225 tjänster. fortsätterutbyggnaden av arbetsförmedlingens ADB-resurser, Vid slutet av innevarandebudgelår beräknas den ADB-baserade produktionen av dagliga listor över lediga platser ha införts ihela landet. Försök med allmän platsanmälan görs nu i sex län, och under år1978 kommer systemet att införas i ytterligare fyra län. Därigenom fårarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) etl bättre underlag för den pågåendeutvärderingen av försöken. 1977/78:100 Bilaga15 29 Ansträngningarna att förverkliga målet att allaungdomar skall garanteras arbete, praktik och ulbildning fortsäiter, Ytteriigareåtgärder i detta syfte kommer att övervägas bl, a, på grundval av förslag somnyligen har lagts fram av sysselsättningsutredningen. har beslutat(AU 1977/78:15, rskr 1977/78: 51) att en särskild ungdomsdelegation skall inrättas. Enligt beslut (AU 1977/78:4. rskr1977/78:17) skall datateknikens framtida effekter på arbetsliv ochsysselsättning kartläggas. Reglerna för den kontanta ersättningen vid arbetslöshetändrades senast den . Då infördes tre nya dagpenningklasser iarbetslöshetsförsäkringen, som statsbidragen tillarbetslöshetskassorna förbättrades. är omkring tre fjärdedelar av allaarbetslöshetsförsäkrade placerade i den högsta dagpenningklassen, vilkengaranterar en dagpenning på . Det kontanta arbetsmarknadsstödet höjdesfrån samma tidpunkt till , per dag. Förslag läggs senare fram i särskildproposition om en ytterligare höjning av detta stöd till , per dag. Underår 1978 vänlas utredningen (A 1974: 08) om en allmän arbetslöshetsförsäkringlägga fram sina förslag. Arbetslöshetskassornas samorganisation har begärt attytterligare fyra dagpenningklasser skall införas i arbetslöshetsförsäkringen.Framställningen remissbehandlas f, n, I det följande föreslås ett nytt system för bidrag tillkommunala beredskapsarbeten, vilket främjar en inriktning på dagsverksbilligaarbeten. har allt större del av beredskapsarbetena utförtsinom tjänste- och vårdområdena. Där är möjligheterna till lämpligsysselsättning och praktik för ungdomar, kvinnor m,fl, väsentligt större än i de traditionellainvesleringsarbetena. Det föreslagna nya systemet innebär högre bidrag till deflesta arbeten i tjänste- och vårdområdena. Bidraget föreslås i fortsättningenulgå med 75 9? av lönekostnaden för av arbetsförmedlingen anvisade arbetslösa.För investeringsarbeten föreslås därutöver utgå ett bidrag med som regel 209?,av övriga kostnader. Till AMS verksamhetsområde hör också vissa frågor inomtotalförsvaret, AMS registrerar och placerar ut vapenfria tjänstepliktiga förtjänstgöring vid olika myndigheter. Antalet platser för sådan tjänstgöring harunder varit otillräckligt i förhållande till antalet personer som harbeviljats vapenfri tjänst. För /79 föreslås därför en väsentligökning av antalet platser för vapenfri tjänsi, Jäinslulldhetmellan kvinnor och män Kvinnorna har svarat för huvuddelen avökningen av antalet sysselsatta. Medan antalet sysselsatta män under1970-lalet har varierat , till stor del i takt medindustrisysselsättningens variationer, har antalet sysselsatta kvinnor ökatfortlöpande, 1 åldrarna är nu 75 7c av alla kvinnor sysselsatta, medanmotsvarande andel bara var 649f, Att allt fler kvinnor deltar iarbetslivet är ett viktigt framsteg i 1977/78:100 Bilaga15 30 kampenför jämställdhet mellan könen. Genom att i ökad utsträckning arbeta utanförhemmet får kvinnorna värdefulla erfarenheter av samhällslivet, somde blir mindre beroende av männen i ekonomiskl hänseende. Kvinnornas ökade deltagande i arbetslivet haremellertid inte inneburit någon väsentlig ändring av den traditionellauppdelningen mellan olika sysslor för kvinnor och män. Hälften av desysselsatta kvinnorna arbetar inom offentlig tjänst, huvudsakligen inomvårdsektorn eller kontor. Detta är för övrigt den mest expansiva delen avarbetsmarknaden. Av männen arbetar fortfarande bara 117c i offentliga tjänster.Yrkesgruppen tillverkningsarbete sysselsätter däremot 43 9? av männen men baradrygt 109? Andelen av kvinnorna som har tillverkningsarbete harsjunkit kraftigt , bl.a.till följd av tekoindustrins tillbakagång. Kvinnorna har fortfarande avsevärt kortaregenomsnittlig arbetstid än männen. Kvinnorna utgör ca 43 9? av alla sysselsatta, men utför bara 36 9? avantalet utförda arbetstimmar. Av antalet heltidsarbetande (35 timmar eller merper vecka) är ca 309? kvinnor, jämfört med 289? Dengenomsnittliga arbetstiden har varit ca 25 9?kortare för kvinnorna än för männen. arbetade kvinnorna igenomsnitt , medan männen arbetade i genomsnitt 41 timinar. Totalt är f. n. över900000 personer sysselsatta på deltid, varav drygt 100 000 män och nästan800000 kvinnor. har satsat alltstörre resurser på alt med förmedlingsåtgärder och arbetsmarknadsutbildningstärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. De nu redovisade uppgifterna visar att dessa ansträngningarhar varit framgångsrika så tillvidasom de flesta som sökt sig lill arbetsmarknaden verkligen har fått arbete. Ävenunder har förmedlingen lyckats skaffa arbete åt många kvinnor - denökande arbetslösheten under andra halvårel har bara i mindre utsträckningdrabbat vuxna kvinnor. visar de senaste årens utveckling att nyaåtgärder måste till för att främja en jämn fördelning av könen mellan olikayrken. Under /75 påbörjades försök iKristianstads län och därefter i ytterligare fem län alt med särskildaförmedlings- och informationsåtgärder stimulera kvinnor att utbildas ochanställas i traditionellt manliga yrken, Elt särskilt bidi"ag infördes förförelag som anställde och utbildade kvinnor till sådana yrken - det s, k,jämställdhetsbidraget. Dessutom anvisades medel för 100 extra arbetsförmedlarei hela landet, vilka fick till uppgift att särskilt ägna sig åt att ökakvinnornas sysselsättningsmöjligheter. har jämställdhetsarbelet utvidgats, AMShar antagit ett program för jämställdhet på arbetsmarknaden, vari slås fast attdetta är en särskilt viktig uppgift för arbetsmarknadsverket.Jämställdhetsbidraget -som har utnyttjats i liten omfattning - höjdes från 8till , 1977/78:100 Bilaga15 31 ivissa län som det vidgades tillfler yrken. Därigenom får regeringen vägledning om vilka förändringar som kanvara ägnade att göra bidraget effektivare. De 100 extra arbetsförmedlarna förjämställdhetsfrågor har inordnats i den reguljära förmedlingsorganisationen. Nufinns i varje distrikt en tjänsteman som har till uppgift att driva på ochsamordna jäm-ställdhelsarbetet. Rönen från de extra arbelsförmedlarnasverksamhet tas nu systematiskt till vara i det dagliga arbetet vid alla kontor.Erfarenheterna från Kristianstadsförsöken med att utbilda och anställa flerkvinnor i traditionellt manliga arbeten - vilka finns sammanfattade i rapporten(SOU 1976: 71) Roller i omvandling - har stor betydelse för motsvarandeansträngningar i andra delar av landel. På förslag av jämställdhelskommittén (Ju 1976:08) har iLudvika och startats försök med vidareutbildning av kvinnligaverkstadsmekaniker, I budgetpropositionen föreslås attarbetsmarknadsutbildning till yrken som domineras av motsatt kön i vissomfattning skall kunna beviljas även dem som inte är arbetslösa. Bidraget tillföretagsutbildning vid risk för permittering, 25-kronan. får numera utgå ocksåtill utbildning i jämställdhet mellan kvinnor och män. Flera landstingskommuner anstränger sig nu för attrekrytera män till vården. följer nära dessaansträngningar. Den har också fått i uppdrag att studera erfarenheterna avkvotering till förskollärarutbildning och att föreslå andra åtgärder för altnå en jämnare könsfördelning bland personalen i barnomsorgen. Reglerna om föräldraledighet i samband med barnsfödelse och reglerna om ledighet för vård av sjukt barn har ändrats för attgöra det lättare för föräldrar atl både arbeta och dela ansvaret för barnen. Det är angeläget att förbättra villkoren för personersom arbetar på deltid. Den stora dominansen av kvinnor bland dedeltidsarbetande är olycklig från jämställdhetssynpunkl. Den bidrar lill attbevara det rådande köns-rollsmönstrel både på arbetsmarknaden och i hemmen.Därför bör fler män uppmuntras att ta vara på möjligheterna att arbeta pädeltid. Deltidsarbete får inte vara detsamma som kvinnoarbete.Det får inle heller reserveras för mindre kvalificerade eller lågavlönadearbeten. De som arbetar på deltid måste ges större möjligheter tillvidareutveckling och nya arbetsuppgifter. Regeringen försöker på flera sätt förbättra de deltidsarbetandesvillkor och skapa förutsättningar för ett i verklig mening friare val avarbetstid. Sysselsättningspolitiken siktar till att alla som vill ha ett heltidsarbete också skall kunna få det.Hinder för detta skall så långt möjligt undanröjas -vare sig de finns påarbetsplatsen eller består av dålig barnomsorg eller liknande. börmänniskor ha möjlighet att korta sin arbetstid av sitt liv närde vill ha mera tid för annat änarbete. Det kan vara vård av barn eller andra anhöriga eller studier eller - påäldre dagar - en försiktig övergång till pensionering. 1977/78:100 Bilaga15 32 AMS genomför nu under medverkan avjämslälldhetskommittén en informationskampanj om de deltidsarbetandes socialarättigheter. Därvid framhålls bl. a. möjligheterna till arbeie i andra yrken ändem som traditionellt domineras av kvinnor. Det är också viktigt attmöjlighelerna till arbetsmarknadsutbildning blir kända av dem som berörs. Inom social- och arbetsmarknadsdepartementen förberedsett förslag lill lag om vidgad rätt till ledighet för småbarnsföräldrar, varmedavses bl, a, rätt till sex timmars arbetsdag t, o, m, barnets första skolår.Lagförslaget avses ge stöd inte minst för många småbarnspappor som vill kortasin arbetsdag, utarbetar vidare ett förslag lill lag omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. revisorer har i skrivelse till regeringen framförtsina överväganden med anledning av en utförd granskning av vissa arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, främst arbetsmarknadsutbildningen.