prop · G103101 · 1977-12-31 00:00:00 — Även för förelag som del senasie året lagt om sin produktion frånsniltblommor lill annan odling behövs särskilt slöd. Jag förordar därför attfrån lånefonden slöd i form av avskrivningslån skall kunna utgå tiU nämndaförelag intiU ett belopp av sammanlagt 3 milj. kr. Stödet bör främst inriktaspå förelag med produktion för avsalu tlU återförsäljare. Det bör ankomma påregeringen atl meddela föreskrifter för avskrivningslånen. Lanlbruksstyrelsenbör liksom administrera lånegivningen. Jaghemställer att regeringen föreslår alt godkänna vad jag har förordat om lån till vissaträdgårdsföretag. [7]6. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under dennaanslagsrubrik anvisats ett invesleringsanslag av 15 milj. kr. Fonden uppgår f.n. till 292 milj. kr. Fondens medel skall användas för att bestridalantbruksnämndernas kostnader för fastighelsförvärv i samband med åtgärder föryttre rationalisering på jordbrukets område. Läget på kredllmarknaden har medfört allt störresvårigheter för lantbruksnämnderna att få köpeskillingarna reglerade för de'fastigheter som säljs. Delta har medfört atl fondens Ukviditet de senaste årenminskat med ca 60 milj. kr. F. n. saknar lantbruksnämnderna möjlighet att görainköp utöver vad de enligt jordförvärvslagen är skyldiga att lösa in. Medhänsyn till den stora betydelse för jordbrukels rationaUsering som dennaverksamhet har och med hänsyn till att det f. n. finns ett osedvanligt stortutbud av större faslighelskomplex anser jag alt fonden bör tillföras ett beloppav 25 milj. kr. Del är angelägel att nämnderna har möjlighet att köpa hela eUerdelar av de fastigheter som bjuds ut för att sälja dem tiU jordbmkare sombehöver tillskollsmark eller använda dem i bytesverksamhet. Vidare bör förmarkförvärv särskUda medel i form av en tillfällig rörlig kredit iriksgäldskonlorel på 25 milj. kr. StäUas tUl lanlbruksslyrelsens förfogandeintill . Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. medge att lanlbruksstyrelsenfå'r disponera en rörlig kredit på . i intiU den30 , 2. till Jordfonden på tiUäggsbudgetII tiU stalsbudgeten för /78 anvisaett invesleringsanslag av . 1977/78:101 30 [8]7. Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. På statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett invesleringsanslag av 4milj. Anslaget disponeras av för bestridande avkostnader för förvärv för statens räkning av värdefuUa naturområden. Den fysiska riksplaneringens inventerings- ochsammanstäUningsar-beten, med efterföljande planmässiga överväganden på regionaloch lokal nivå, har börjat övergå i ett genomförandeskede vad avser bl. a.säkerställanden av från rikssynpunki och regional synpunkt värdefullanaturvårdsobjekt. har bedömt dessa objekt och ställtsig positivt till reservalsbildning för flera av dessa. Arbetet medriksplaneringen har lett fram till atl man på central, regional och lokalansvarsnivå funnit det angelägel att ett stort antal naturvårdsobjektsäkerställs som naturreservat. Vid sidan av arbetet med riksplaneringen har det ide flesta län pågått ett arbete med länstäckande naturinventeringar, liksom ivissa fall specialinventeringar av särskilda naturlyper. Härvid har kimskapenom landets naturvårdsvärden successivt ökat och möjligheten till värdering,klassificering och detaljavgränsning av intressanta objekt förbälttats. Dettahar i sin lur lett till att antalet ärenden för säkerställande och därmedanspråken på statliga medel ökat. Under innevarande budgetår väntas förhandlingarkunna avslutas i ett betydande antal ärenden. Kostnaderna för aktuella förvärvöverstiger avsevärt tillgängliga anslag. beräknar medelsbehovetunder innevarande budgetår tiU 17 milj. kr., vilket innebär att 13 milj. kr.behöver anvisas på tilläggsbudget för markförvärv för naturvårdsändamål. Av naturvårdsverkels redovisning framgår att ettstort antal ärenden avseende markförvärv för naturvårdsändamål kommer attaktualiseras under innevarande budgetår. Behovet av medel överstiger enUglverkets beräkningar del anslag som anvisats för detta ändamål. Jag vill med anlednmghärav och med hänvisning lill vad jag tidigare denna dag har anfört underpunkten H 5 i bilaga 13 lill budgetpropositionen avseende /79framhålla atl del är angelägel alt planeringen och prioriteringen av arbetetmed säkerställande av mark för naturvårdsändamål sker inom de ramar somtillgängliga anslag medger. När det gäller de ärenden som är aktueUa harförhandUngar om förvärv i allmänhet pågått . Med hänsyn lill desärskilda skäl som Prop.1977/78:101 31 åberopatsföreslår jag atl ytterligare 3 milj. kr. anvisas för innevarande budgetår förförvärv av mark för naturvårdsändamål. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m.på tilläggsbudget II tUl statsbudgeten för /78 anvisa ettinvesteringsanslag av . Lagom ändring i lagen (1960: 267) om skogsvårdsstyrelser Härigenom föreskrives att 6 § lagen (1960: 267) omskogsvårdsslyrelser skall ha nedan angivna lydelse. 6 §1 Skogsvårdsstyrelses medel må ej Skogsvårdsslyrelsesmedel må ej användas för andra skogar än dem användas för andra skogar än dem som slå under styrelsens tillsyn el- som stå under styrelsens tillsyn el ler för andra uppgifter än sådana ler för andra uppgifter än sådana som enligt denna förordning eller som enligt denna lag eller eljest eljest gällande bestämmelser till- gällande bestämmelser tillhöra om- höra området för styrelsens verk- rådet för styrelsens verksamhet, samhet. Skogsvårdsstyrelse må förvärva fastighet, som ärlill gagn för styrelsens verksamhet. Avtal om sådant köp må dock ej avstyrelsen slutas ulan medgivande av regeringen eller förbehåll om sådantmedgivande. Skogsvårdsstyrelse må ej ulan Skogsvårdsslyrelse må ej uppta- regeringens medgivande upplaga ga lån för styrdsens verksamhet lån. med frö- och plantproduktion utan För skogsvårdsstyrelses verksamhet iövrigt må lån ej upplagas utan regeringens medgivande. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligl uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfatlningssamling. 'Senaste lydelse 1975: 675. 1977/78:101 33 Anmälantill tilläggsbudget IItill statsbudgeten /78 såvitt avser verksamhetsområde [1]. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. I statsbudgeten för innevarandebudgetår finns för detla ändamål ett förslagsanslag av 170 423 000 kr.Styrelsen fÖr intemationell utveckling (SIDA) har efler samråd medöverstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) i skrivelse till regeringen den 19september 1977 föreslagit att medel anvisas för uppbyggnad av ett särskiltberedskapslager av textilvaror för katastrof-ändamål. Beredskapslagret skulleutnyttjas av SIDA för bistånd, medan ÖEF skuHe ansvara för lagret antingen isärskilt avdelade utrymmen eller i form av bokföringsmässiga tillgångar i ÖEF:sallmänna beredskapslager, avsett för folkhushållningen i händelse avavspärrning eller krig. ÖEF har med beaktande av sitt speciella intresse ochmed hänsyn till övriga planerade stödåtgärder på tekoområdet bedömt atl ettberedskapslager för kalastrofändamål borde omfatta svenska textilvaror tillett värde av 30 milj. kr. Av såväl försörjnmgsberedskapspoliliska somarbelsmarknadspolitiska skäl föreslår jag, efter samråd med stalsrådet UUstenoch chefen för , atl medel anvisas ÖEF för att täckamerkostnaden vid inhemsk upphandling av beredskapslager för katastrofhjälp avbeklädnadsvaror, tält och filtar till en sammanlagd kosmad av 30 milj. kr.Merkostnaden för upphandUng av dessa varor hos svenska förelag beräknar jagtill 10 milj. kr. För täckande av denna merkostnad bör 10 milj. kr. anvisas påtiUäggsbudget II till statsbudgeten för bud- 3 1977/78.1 saml Nr 101 Prop.1977/78:101 34 /78 i form av försörjningsberedskapsstöd under förevarande anslag. För att säkerställa att upphandlingen av dessavaror sker på ett sådant sätt att bästa effekt uppnås frånförsörjningsberedskaps- och sysselsättningssynpunkt, bör SIDA åläggas att göraupphandlingen i samarbete med ÖEF och . Med hänvisning till vad jag här anfört hemställerjag atl regeringen föreslår atl till Överstyrelsen för ekonomiskt försvar påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 anvisaett förslagsanslag av . FONDEN FÖR STATENS AKTIER [2]1 b. Teckning av aktier i ett bolag för export av tjänster tiU . Riksdagenbeslutade (prop. 1976/77: 83, NU 1976/77: 47, rskr 1976/77: 332) allstaten skall bilda ett bolag tillsammans med näringslivet för försäljning avtjänster till . Bolagets uppgift skall vara att mot betalning ställasvensk kompetens och kapacitet inom tjänstesektorn till förfogande föru-ländema. Verksamheten skaU kunna omfatta hela den tjänstesektor somoffentliga myndigheter är ansvariga för, men till en början skall bolaget varainriktat mot utbildningsområdet. Bolaget skall ha karaktären av ettkonsultbolag och bedrivas på affärsmässiga grunder. beslutade vidare att bemyndiga regeringenalt teckna aktier inom ramen av 5 milj. kr. har regeringen isamarbete med undersökt frågor som avser bolagelsägarstmk-lur, organisation och budget. Den vidtagna undersökningen harresulterat i att staten tillsammans med representanter från näringslivet står iberedskap att bilda ett aktiebolag, i vilket staten skall teckna hälfien avaktiekapitalet. Bolagets eget kapital beräknas komma att uppgå tilltotalt 10 milj. kr. Näringslivets hälft kommer att ägas av ett holdingbolag,som bildas av intressentföretagen. Bland de företag som kommer alt tecknaaktier i holdingbolaget finns representanter för verkstadsindustrin, läromedelsindustrinoch konsultföretag. Bolaget kommer alt erbjuda sina tjänster tillmyndigheter, organisationer och företag i och i . JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Teckning av aktier i ett bolag för exportav tjänster till på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett investeringsanslag av 5 OOOOOOkr. Prop.1977/78:101 35 Anmälantill tilläggsbudget IItill statsbudgeten /78 såvitt avser verksamhetsområde Arbetsmarknad m. m. [1]B 3. Med stöd av bemyndigande(prop. 1976/77: 100 bU. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringenden beslutat att () från reservationsanslagetSysselsättningsskapande åtgärder får utöver vad regeringen i annatsammanhang har föreskrivit bestrida utgifter om högst 23,6 milj. kr. Medlen skall användas för beställning ochupphandling av textil- och konfektionsförnödenheter. Av beloppet skall 20 milj.kr. reserveras för beställningar hos industriföretag som varslat omfriställning i större omfattning, s. k. rådmmsbeställningar. Med hänsyn till vad jag har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår alt till Sysselsättningsskapande åtgärder påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 anvisaett reservationsanslag av . [2]C 5. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning. Under denna mbrik har påstatsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett reservationsanslag av 1215 milj. kr. Härav har för delprogrammet Utbildning av svårplaceradeberäknats 86 milj. kr., och för delprogrammet Arkivarbeie 599,5 milj. kr. samtför delprogrammet Skyddad sysselsättning 176,1 milj. kr. Prop.1977/78:101 36 AMS har i skrivelse begärtytterligare medel på anslagsposterna Utbildning av svårplacerade ochArkivarbete. Därutöver har AMS begärt en ökning av beslulsramen för beviljandeav statsbidrag till anordnande av verkstäder inom arbetsvården. Det ökade medelsbehovet under anslagspostenUtbildning av svårplacerade hänför sig till andel avkostnaderna för de särskilda utbildningsinstanserna för svårplacerade(anpassningskurser). Under /77 vidtagna åtgärder för attförbätlra utbildningen har medfört ökade kostnader för personal, lokaler,utmstning m. m. TUl följd av dessa kostnadsökningar uppgår behovet avytterligare medel under anslagsposten till totalt 24,4 milj. kr. Det ökade medelsbehovet under anslagspostenArkivarbete hänför sig lill kostnadsökningar under innevarande budgetår (245,5milj. till följd av träffade avtal samlutbetalningar av retroaktiva lönelUlägg för /77 (15 milj. ).Behovet av ytterligare medel under anslagsposten uppgår därmed till totalt260,5 milj. kr. AMS har dessutom begärt att under innevarandebudgetår få bevilja statsbidrag lill anordnande av arbelsvårdsverksläder med 76milj. vilket innebär en ökning med 36 milj. kr. av den beslulsram som tidigarehar fastställts. En utökning av beslutsramen kan enligt AMS ske utanmotsvarande tillskoll av anslagsmedel. Delprogrammet Utbildning av svårplacerade omfattaranpassningskurser, introduktionskurser för skyddat arbete samtföretagsutbildning för arbetshandikappade. andel av anslagetavser anpassningskurserna. Till följd av kvalitativa förbättringar av dessakurser under /77 beräknas kostnaderna under innevarande budgetårkomma alt överstiga för delprogrammet beräknade medel med 24,4 milj. kr. Anvisade medel för arkivarbetslöner budgetåret1977/78 är beräknade löneläge före kontrollstationsförhandlingar.TiU följd av de träffade avtalen beräknas utbetalningama under budgetåret kommaatt överstiga för arkivarbeie beräknade medel med 260,5 milj. kr. Beträffande beslutsramen för beviljande avstatsbidrag till anordnande av verkstäder inom arbetsvården har regeringen avriksdagen bemyndigats att för innevarande budgetår vidga ramen om behov häravskulle uppkomma (prop. 1976/77: 100 bU. 15, AU 1976/77: 21, rskr 1976/77: 179).Enligt beslut har regeringen bemyndigat AMS alt under budgetåret1977/78 bevilja anordningsbidrag till verkstäder inom arbetsvården inom en ramav 50 milj. kr. 1977/78:101 37 Jaghemställer atl regeringen föreslår att till SärskUda åtgärder för arbetsanpassning påtilläggsbudget II till stalsbudgeten för /78 anvisaett reservationsanslag av . [3]Garantilån för arbetsmiljöförbättringar m. m. beslutade omvissa stimulansåtgärder för arbetsmiljöförbättringar (prop. 1975: 66, SoU 1975:16, rskr 1975: 191). Beslutet mnebär att staten fick teckna garanti för lån föratt finansiera förbättringar av arbetsmiljön, i första hand i mindre ochmedelstora företag. Garantin avsåg lån om högst . Lånenskulle löpa med amorteringsfria. För atl stimuleraförelagen till arbetsmiljöförbättringar beslöts att ocksåskuUe vara räntefria. Det statiiga garantiåtagandet skulle avse totalt 200milj. den 1 september 1975den . beslutade vidare altstödet, inom ramen av 200 milj. kr., skulle utgå även eftersomgarantier endast tecknats för knappt 55 mUj. vid utgången av september 1976och betydande belopp av garantisumman annars skulle kvarstå outoyttjade vidperiodens slut (prop. 1976/77: 35, SoU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 70). Lånegarantin tecknas för statens räkning avföretagareföreningen i resp. län (SFS 1975: 354). Som villkor för atl garantiskall tecknas gäller att lånet avser förbättring av arbetsmUjön i redanbefintlig anläggning och att möjUgheter tUl annan finansiering saknas.Låneansökan skall ha tUlstyrkts av de anställdas företrädare i skyddsfrågor. För att täcka räntekostnader, infriande av ställdagarantier och andra kostnader som följer av systemet, tas enligt lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift (paragrafen införd 1975: 353) ut en särskildavgift om . Avgiften förs till fondenför arbetsmiljöförbättringar. , kommun och landstingskommun är undantagnafrån garantisystemet. Staten betalar dock avgift för ändamålet. , som har tillsynen över verksamheten, har fortlöpande rapporteratutfaUet. Vid utgången av september månad hade garantier tecknats om 145milj. kr., fördelat på drygt 2 200 företag med ca 36 000 anställda. Vid sammatidpunkt fanns vid företagareföreningarna 299 inneliggande ansökningar omsammanlagt 20,3 mUj. Den länsvisa fördelningen av antalet beviljade resp.avslagna och inneliggande ansökningar per redovisas iföljande tabell. 4 1977/78.1 saml Nr 101 Fördelning på län: . 1977 (belopp kr.) redovisade förperloden den 1 september 1975den lånen fördelade på skildaåtgärder. Härav framgår atl nära hälften av insatserna avser ventilation,luflrening m. m. Fördelningpå åtgärd, . Förbättring av ventilation, dammsugning, luflrening etc.Bullerdämpning, ljudisolering etc. Skyddsanordningpå maskin och liknande Förbättrad belysning Förbättring av sanitära förhållanden Övrigaåtgärder (lyftanordningar, golvförbättringar etc.) 1977/78:101 39 Garantilänen begränsas inte till viss bransch.Emellertid har tillverkningsindustrin dominerat och svarar för av debevUjade ansökningarna den 1 september 1975den 30 juni 1977.Reparations-, Ivälleri- och annan serviceverksamhet svarar för , varuhandel,restaurang- och hotellverksamhet för , byggnadsverksamhet för ochövriga näringsgrenar tiUsammans för . Möjligheten for mindre och medelstora företag attmed statlig garanti låna pengar till arbetsmiljöförbättringar har funnits idrygt . lånades på detta sätt ca 55milj. och under den därpå följande 90 milj. kr. Enstarkt bidragande orsak tUl denna markanta ökning kan bl. a. vara denintensifierade debatten om arbetsmiljön samt att informationen om delta slag avgynnsamma lån nu nått ut till allt fler företag och anställda. Systemet medgarantilån för arbetsmiljöförbättringar har inneburit en snabbare upprustningav arbetsmiljön i de företag som utnyttjat möjligheten, än vad som annarsvarit möjligt. i har i skrivelse tUlregeringen hemställt att medel även fortsättningsvis skall reserveras för attsmå och medelstora företag skall kunna ges garantier för lån till förbättradarbetsmiljö. Även Hantverks- och Industriorganisalion samt Östergötlandsoch Skaraborgs företagareföreningar har föreslagit att garantilån av detta slagskall kunna erbjudas dessa företag efter utgången av . Del är enligl min mening viktigt att det ökadeintresset för arbetsmiljöåtgärder stimuleras ytterligare någon tid och all delkan resultera i konkreta åtgärder i största möjliga omfattning. Med hänsynhärtUl, samt den sysselsättningsstimulans som miljöåtgärderna medför, förordarjag atl garantilånesystemet får fortsätta alt gälla även efter den 31 december1977. Jag vill emellertid starkt betona att dessastimulansåtgärder, trots en förlängning, inte får betraktas som permanenta.Kostnader för att förbättra arbetsmiljön bör inte särskUjas från övrigaproduktionskostnader. De bör därför betalas av produktionen. Den av riksdagennyligen antagna arbelsmiljölagen (prop. 1976/77: 149, SoU 1977/78: 1, rskr1977/78: 18) kommer att medföra nya förväntningar och krav på en bättrearbetsmiljö, inte minst i de mindre och medelstora förelagen. Eftersom lagenträder i kraft är det rimligt att vänta sig en ökad efterfråganpå bl. a. arbetsmiljögarantilån under senare hälfien av året. Jag är emellertidinle beredd att förorda alt systemet förlängs längre än till utgången av år1978. bör en ny ram på 100 milj. kr. ställas till verksamhetensförfogande. Verksamheten med garantilån bör enligt min mening utvärderas islutet Prop.1977/78:101 40 avår 1978 för att ge underlag för bedömningar om behovet av framtidastimulansåtgärder i syfte att förbättra arbetsmiljön. De nuvarande regler som gäller för att staten skallteckna garanti för dessa lån bör inte förändras utom vad avser maximibelopp perföretag. Med hänsyn tUl koslnadsslegringarna sedan systemet infördes år 1975bör beloppet höjas från . Del ankommer på regeringenalt i administrativ ordning utfärda föreskrifter om detta. De kostnader till följd av systemet i form avräntebefrielse, garanli-infrianden, administration m. m. och som uppstår underår 1978 kommer enligt gjorda beräkningar all förskottsvis kunna täckas av demedel som f. n. finns innestående på fonden för arbetsmiljöförbättringar. Förde kostnader som uppstår därefter främst räntebefrielse ochgaranti-infrianden bör fonden tillföras nya medel. Jag förordar därför liksom tidigare atl en särskUd arbetarskyddsavgift på 0,03 procentenhetertas ut för enligl samma regler som gäUde . Dettakräver ändring i lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift. Jag avser alt inomkort återkomma i denna fråga. Eventuellt överblivna medel på fonden förarbetsmiljöförbättringar bör få användas för andra ändamål på arbetsmiljönsområde. I samband med att systemet med garantilån förarbetsmUjön förlängs avser jag att uppdra åt statens industriverk att informeraförelag, fackliga organisationer och skyddsombud om verksamheten och alt dessgiltighet förlängs. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. medge atl lånegarantier förarbelsmlljöförbättringar enligt de huvudsakliga riktlinjerna i prop. 1975: 66får lämnas även efter utgången av , inom den tidigare beslutade ramen om200 , 2. utvidga ramen med ytterligare100 . för tiden fram till utgången av , 3. medge att maximibeloppet perföretag höjs från . Prop.1977/78:101 41 Föredragande: statsrådet i fråga ompunkterna 1 och 2 samt stalsrådet i fråga om punkten 3 Anmälantill tiUäggsbudget II till statsbudgeten för /78 såvitt avserbostadsdepartementets verksamhetsområde TRETTONDEHUVUDTITELN B. Bostadsbyggande m. m. [1]B 11. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Underdenna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ellreservationsanslag av 500 milj. kr. Frånanslaget bestrids kostnaderna för statens ekonomiska stöd till energibesparandeåtgärder i civila statliga byggnader, bostadshus, allmänna samlingslokalersamt kommunala och landstingskommunala byggnader. Från anslaget betalas underinnevarande budgetår också bidrag till prototyp- och demonstrationsverksamhetinom bostadssektorn, bidrag till kommuner för rådgivning m. m. ienergisparverksamhet samt vissa kostnader för informations- ochutbildningsverksamhet i energifrågor med inriktning på energiförbrukningen ibyggnadsbeståndet. Fördisposition av anslaget för olika ändamål under ett budgetår gäller vissa avriksdagen fastställda ramar för beslut om lån och bidrag m. m. I fråga om lånoch bidrag för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet har riksdagenför innevarande budgetår faststäUt en ram av 429 milj. kr. 1976/77: 107,CU 1976/77: 32, rskr 1976/77: 244). Därjämte får enligt regeringens beslut den16 tas i anspråk detramutrymme som vid utgången av /77 ej har utnyttjats. Dettautrymme uppgick till 129 milj. kr. Den totala ramen för beslut om lån ochbidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. under budgetåretuppgår således till 558 milj. kr. Prop.1977/78:101 42 Bestämmelser om lån och bidrag för energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m. finns i förordningen (1977: 332) om statligt stödtill energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. och i kungörelsen (1962:538) om förbätlringslån. har i skrivelse den 25 oktober1977 hemställt om vidgning av ramen för beslut om lån och bidrag tillenergibesparande åtgärder i bostadshus under /78. Styrelsen hardärvid anfört bl. a. följande. Länsbostadsnämnderna har under innevarande budgetårt. o. m. meddelat beslut om lån och bidrag till ett belopp av275 milj. kr. Utvecklingen av lån- och bidragsgivningen under de tre förstamånaderna av budgetåret jämfört med under föregåendebudgetår framgår av följande tablå. Trots alt antalet meddelade beslut fördubblats ärantalet inneliggande ansökningar mer än så högt som vid motsvarandetidpunkt . Enligt uppgift från länsbostadsnämnderna kan ingenminskning av inströmningen av ärenden skönjas. Läsbostadsnämnderna har beräknat atl beslut om lånoch bidrag till energibesparande åtgärder fr. o. m. t.o. m. budgetårets slut kommer alt meddelas med ett belopp av drygt 670 mUj.kr. Med hänsyn härtill bedömer att ramen bör utvidgas så atlden totalt ger utrymme för beslut om lån och bidrag med 950 milj. kr. Ramenbehöver således utvidgas med 400 milj. kr. Som jag har redogjort för tidigare denna dag vid minanmälan till budgetpropositionen av motsvarande anslag för nästa budgetår(prop. 1977/78: 100 bil. 16) har beslutat om väsentiiga förbättringari fråga om det statUga stödet till bl. a. energibesparande åtgärder ibostadshus. 1 fråga om innebörden i beslul ber jag alt få hänvisatill min redogörelse. Efter vad jag har erfarit torde det kraftigt ökandeantalet ansökningar på detta område endasl till en del beropå att fastighetsägarna valde atl avvakta ikraftträdandet av de nya reglerna.Det kan mot den bakgrunden antas en fortsatt hög efterfrågan på statligt stödför detta ändamål.