prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Flertaletremissinstanser har ställt sig tveksamma lill förslaget eller helt 1977/78:76 41 ellerdelvis avstyrkt detta. a. med hänvisning litl osäkerheten med avseende påsåväl kostnaden som energispareffekten förordar många remissinstanser istället en försöksverksamhet. Några remissinstanser anser att obligatoriskbesiktning bör omfatta endasl slora eller medelstora anläggningar medan andraanser att det är i de små pannorna som de bästa resultaten kan uppnås. Mångainstanser framhåller att lika goda resultat bör kunna uppnås på frivillig grund.En rad remissinstanser påpekar att den föreslagna inspektionen bör utvidgastill att gälla även andra komponenter i byggnadens energisystem. Mångaremissinstanser framhåller att besiktning av och åtgärder i självaeldningsanläggningen har relativt liten betydelse i förhållande lill vinsternamed att övervaka drift och skötsel i hela värme- och ventilationssystemet. Isin slutrapport har planverket lagl fram ett förslag om periodisk tillsynvilket sträcker sig längre än energisparkommilténs förslag. Verkels förslaginnebär att 50 § BS kompletteras med krav på alt byggnad skall underhållas såatt försämrad energihushållning inte uppkommer. Verket har därtill framhållitalt flera av de uppvärmnings- och ventilationsanläggningar, på vilka det genom44 a § BS och tillämpningsföreskrifterna i SBN ställs krav i syfte att sparaenergi, är beroende av fortlöpande underhåll för att anläggningarna skallfungera på avsett vis. Med hänsyn till detta förordar planverket att förslagetom underhållsskyldighet i 50 § kompletteras med ett krav på att byggnadsnämndenskall öva tillsyn över sådana installationer för uppvärmning, ventilation ochvarmvattenförsörjning som är av väsentlig betydelse för byggnadensenergihushållning. Reglerna om tillsyn bör enligt verket las in i BS som 65 §.Enligl förslaget bör det ankomma på planverket att efler samråd med berördamyndigheter meddela erforderiiga tillämpningsbeslämmelser. Beträffandetillsynsverksamheten anser planverket att det kan övervägas alt införa sammaförfaringssätt som gäller i fråga om hissar, dvs. att iegenskap av tillsynsmyndighet skall anlita biträde av riksprov-plats förtillsynens utövande. förslag är inte remissbehandlat. Jag delar planverketsuppfattning om den mycket stora betydelse som ett riktigt underhåll har förenergihushållningen. Genom utbildnings- och informationsinsatser börfastighetsägarna göras uppmärksamma på den stora ekonomiska betydelsen härav.Jag förutsätter, att den verksamhel med frivillig pannbesiktning som pågårkommer att fortsätta och finner det naturUgt om utvecklingen går mot ettengagemang från sotningsväsendet i vissa enklare besiktningsåtgärder föroljeeldade villapannor. Jag kommer i det följande att ta upp frågan om ändringi underhåtlsbestämmetserna i 50 ij BS. Mot bakgrund av vad jag har anfört i detföregående finner jag inle skäl att nu förorda en obligatorisk besiktning i dehänseenden som har föreslagits i energisparkommilténs betänkande och avplanverket. Jag är emellertid beredd att om så skutte visa sig motiverat,senare framlägga förslag om obligatorisk periodisk besiktning av den typ somplanverket förestår. Prop.1977/78:76 42 1.3.5Ansvarsfördelning inellan stat och kommun Somjag redan har framhållit bör kommunerna svara för energisparprogrammetsgenomförande. Ansvaret för den totala överblicken över programmetsgenomförande, fördelningen av resurser regionalt och över tiden samtbedömningar av behovet av ytterligare åtgärder för programmets genomförandemåste dock ligga på statlig nivå. Flerastatliga myndigheter har ansvarsområden som berörs av energisparprogrammetsgenomförande. Bostadssiyrelsen och statens induslriverk ansvarar förenergisparstödet till byggnader. ansvarar även för dekommunala bostadsbyggnads- och saneringsprogrammen. ansvararäven för energisparstödet lill industrins processer m. m. och för bl. a.prognos- och utredningsverksamhet inom energiområdet. harvidare det centrala myndighetsansvaret i frågor i anslutning till lagen omkommunal energiplanering. har att utarbeta föreskrifter ochallmänna råd till BS och har därmed ansvar för att följa utvecklingen och ilämplig form förmedta ny teknisk kunskap lill kommunerna. förbyggnadsforskning har också ett ansvar att löpande tillhandahållalättförståeliga sammanfattningar av forskningsresultat rörande teknik ochekonomi för energisparande åtgärder i befintliga byggnader.Arbetsmarknadsstyrelsen hardet övergripande ansvaret för arbetsmarknadspolitikensgenomförande och del övergripande ansvaret för genomförandeav den nödvändiga utbildningen. Ettprogram av den omfattning som jag här har föreslagit måste genomföras på ettsmidigt sätt. Del är därför angeläget att kommunernas arbete med genomförandetav energisparprogrammet så långl möjligt underiättas genom hjälp och rådgivningfrån berörda stattiga myndigheter. är det självklart att yissredovisning bör ske från kommunerna om statsmakterna skall kunna följa energisparprogrammetsgenomförande och vidta de ändringar som efter hand kan visa sig nödvändiga. Planverketförestår i sin sluttiga rapport att verket ges i uppdrag att utfärdaerforderiiga råd och anvisningar för upprättande av kommunala handlingsprogramför energihushållning i befintlig bebyggelse samt att verket i samråd medbostadssiyrelsen, slatens induslriverk och skall utarbeta rådoch anvisningar för besiktningsverksamhetens praktiska uppläggningochadministrativa genomförande. och flera kommuner har i sinaremissvar på planverkets preliminära rapport bestämt motsatt sig alt ettstatligt verk skulle fl i uppdrag att utarbeta anvisningar för den kommunalaplaneringen. Flera remissinsianser tillstyrker dock förslaget att en centralmyndighet skall utarbeta erforderiiga råd och anvisningar för såvälhandlingsprogrammet som besiktningsverksamheten. Isin slutliga rapport har planverket föreslagit att det llrankomma på verkei atti samråd med bl.a. bostadsstyrdsen, industriverket och KommunförbundetutarlDeta råd och anvisningar till vägledning för kommunernas 1977/78:76 43 planeringför energisparande i byggnader. Jagdelar uppfattningen alt det är angeläget att snabbt få fram riktlinjer somfrämjarenheiliga redovisningar av det planeringsunderlag som kommunerna tarfram. Jag finner det också ytterst angeläget att ny kunskap som efterhandkommer fram meddelas kommunema i lämplig form och erinrar i detta sammanhang omplanverkets ansvar att utge föreskrifter och allmänna råd till BS. Det ankommersjälvfallet på kommunerna att själva beslula om uppläggningen av den egnaverksamheien mot bakgrund av den kunskap som på detta och andra sätt tillförsdem. Jagär inte beredd att nu gå närmare in på den ordning i vilken de berörda statligamyndigheterna bör samarbeta för att genomförandet av energisparprogrammetskall löpa så smidigt som möjligt. Som jag har nämnt harjag för avsikt att iannat sammanhang föreslå regeringen alt tillsätta en särskild delegation inomregeringskansliet med uppgifl att svara för den nödvändiga samordningen mellanberörda myndigheters insatser. Delegationen avses också få viktiga uppgifter isamband med utvärderingen av energisparprogrammet. Planverkethar i sin sluttiga rapport förestagit alt bidrag skall utgå titt kommunalplanering för energisparåtgärder i befintlig bebyggelse enligt principerliknande de som gäller för stöd till översiktsplanering. Verketuppskattar att ett belopp om 10 milj. kr. behöver ställas tillförfogande för delta ändamål . Eftersamråd med chefen för kommundepartementet vilt jag anföra följande. Stödbör utgå till kommunema i syfte att möjliggöra sådana kommunala insatser somjag i det föregående har diskuterat. Jag delar dock inte planverketsuppfattning att ett behovsprövat stöd för planering bör utgå till vissakommuner enligt de principer som gäller för stöd lill kommunalöversiktsplanering. Sådant stöd har beviljats bl. a. till kommuner med frånnkssynpunkl angelägna och/eller för kommuner särskilt resurskrävande projekt. Planverkethar i sin preliminära rapport föreslagit all den obligatoriska besiktningen börfinansieras med skattemedel men att den frivilliga besiktningen börfinansieras med avgifter under förutsättning att dessa kan hållas på en rimlignivå. Avgiften bör enligt verket täckas av lån och bidrag tillförbättringsåtgärder. Flertaletremissinstanser delar verkels bedömning. Några remissinstanser framhåller attbesiktningen litl slor del bör kunna bekostas av andra än stat och kommun,efiersom den i allmänhet är lönsam för fastighetsägaren. Höjning avenergiskatten föreslås av som ett medel att finansierabesiklningskostnadema. 1 sin slutUga rapport har planverket 1977/78:76 44 föreslagitatt besiktningen skall finansieras av statsmedel. Detär en samhällelig angelägenhet att den frivilliga besiktningsverk-samhel somjag har förordat verkligen kommer till stånd. Jag föreslår därför att ettgenerellt stöd skall utgå lilt alla kommuner för deras insatser ienergisparverksamhelen totalt selt. Den mesl kostnadskrävande delen härav ärråd- och serviceinsatserna. Slödel bör lills vidare fördelas av regeringen molbakgmnd av redovisningen från kommunerna av deras nuvarande och planeradeinsatser för rådgivning och service. Stödet bör förenas med villkor om vissredovisning som kan ligga till grund förden statliga planeringen inom deltafält. Jaganser att det statliga stödet bör kombineras med viss avgiftsfinansiering.Avgift bör sålunda tas ut för tesiklning där den resulterat i energisparåtgärder.Därvid bör enligt min mening avgiften, inom ramen för kommunens kostnad förbesiktningen, bestämmas så att den står i proportion titt sparåtgärdernasomfattning. Det ankommer emellertid på kommunerna att själva fatta beslut idenna fråga. Avgift för besiklning bör kunna inräknas i låne- ochbidragsunderiaget. Utöver de två nämnda finansieringskällorna står detsjälvfallet kommunerna fritt att själva tillskjuta de egna medel de finnermotiverade. Planverkethar i sin preliminära rapport uppskattat besiktningskostnaderna till 500 milj.kr. Uppskattningen gmndas på antagandet att 75 96 av alla bostäder byggda före1960 samt lika stor volym av lokaler skall besiktigas inom ramen förenobligalorisk besiklning. Besiktningen beräknas i bostäder la ianspråk per enbostadshus. För flerbostadshus tUlkommer per lägenhet.För lokaler beräknas besiktningskostnaden uppgå till halva besiktningskostnadenför motsvarande byggnadsvolym i bostäder. Kostnaden för besiktning haruppskattats lill ca /tim. Med dessa fömtsättningar har planverketberäknat att kostnaderna för besiktningen skulle uppgå till ca 100 milj. kr.per år under . Remissinstansernahar genomgående påpekat alt kostnaden är alltför lågt räknad. Verket har enligtremissinslansemas uppfattning kraftigt underskattat timkostnaden ochtidsålgången för varje besiktning. Till detta kommer att viss del avbesiklningsverksamhelen kan utföras med gott resultat endast under de sju elleråtta kallaste månaderna . Jaghar tidigare anfört att energisparverksamheten kommer att byggas upp successivtunderde närmaste budgetåren. En orsak härtill är alt det inte finnsförutsättningar för att redan från början åstadkomma en fullt utbyggd råd-ochserviceorganisation. Å andra sidan räknar jag med att avgiftssättning sannoliktinle kommer att vara genomförd under /79. Med hänsyn härtilluppskattar jag ett behov av statsbidrag för /79 lill ca 60 milj.kr. Jag kommer alt förestå regeringen att i budgetpropositionen för budgetåret1978/79 uppföra medel i enlighet med vad jag sålunda har anfört. Jagkommer sedermera och i annat sammanhang att föreslå den förändring 1977/78:76 45 avenergisparförordningen som erfordras för att avgifter för besiktning skatt 11inräknas i låne- och bidragsundertaget. iaghar lidigare redovisat planverkels förstag lill ändringar i byggnadslagstiftningensåvitt gäller tillsyn och besiktning av byggnadsarbeten och periodiskbesiktning av installationer. har också föreslagit vissa ändringar iBS:s regler om krav på byggnader och dess regler om byggnadslov. Bestämmelserom byggande flnns i 5 kap. (35-37 SS) BS. I 388 SS BS, som avser nybyggnad,finns bl. a. grundläggande allmänt formulerade bestämmelser om yttreoch inre utformning. I 48 a och 49 SS BS regleras vilka krav som slätts isamband med ändringsarbeten. De allmänt formulerade kraven i BS kompletteras avdetaljerade föreskrifter, råd och anvisningar, utfärdade av statens planverkoch införda i Svensk Byggnorm (SBN). Genomändring i BSår infördes en ny paragraf, 44 a S BS, enligt vilken byggnadskall utföras så att den möjliggör god värmehushållning. ändrades 48a S BS så att kravet beträffande värmehushållning gäller även vid sådan ändringav byggnad som enligt 75 § b)-0 BS är hänföriig till nybyggnad. Kravei omfattardock endast de delar av byggnaden som berörs av ändringen och endast i denomfattning som erfordras för att dessa delar skall uppfylla skäliga anspråk pågod värmehushållning. 1 samband med ändring av byggnad kan enligt 48 a § BSandra stycket ställas krav i vissa avseenden även beträffande de delar avbyggnaden som inle berörs av ändringen. Sålunda skall i byggnadens övriga delarsådana brister undanröjas som avser hållfasthet, brandsäkerhet eller sanitäraförhållanden och som innebär så avsevärda olägenheter att de inte skäligen kangodtas. Värmehushållningen omfaltas således inte av 48 a S BS andra stycket. 149S BS anges vilka krav som skatt ställas vid sådana ändringsarbeten som inleäratt hänföra titt nybyggnad. Fördessa arbeten gällerali bestämmelsema i 38-48SS BS skall äga moisvarande tillämpning i fråga om de delar av byggnaden somberörs av ändringsarbetena. Införandet av 44 a S BS medförde att kravet på godvärmehushållning skall uppfyllas också vid dessa ändringsarbeten. Enligt 49 SBS gäller nybyggnadskraven i princip i full ulsträckning. kanemellertid enligt paragrafens andra siycke medge undantag från nybyggnadskravendär detta påkallas av omständigheterna och inte medför brandfara ellerolägenhet i sanitärt avseende eller eljest. Någon särskild inskränkning imöjligheterna att medge undantag från kraven på god värmehushållning finnssåledes inte. Planverkethar i sina rapporter förestagit att begreppet värmehushållning skall bytas utmot begreppet energihushållning, eftersom detta har en vidare syftning änvärmehushållning och bätlre återger vilka egenskaps- 1977/78:76 46 kravsom bör ställas på byggnader. Jag delar planverkets uppfattning och förordaratt 44 a och 48 a S§ BS ändras i enlighet med verkets förslag. 1 fortsättningenanvänder jag därför begreppet energihushållning. 1sin preliminära rapport har planverket föreslagit komplettering av 48 a S andrastycket BS så att brister från energihushållningssynpunkt i de delar avbyggnaden som inte berörs av ändringsarbeten skall åtgärdas, om bristernainnebär så avsevärda ölägenheter att de inte skäligen kan godtas. I fråga ommindre genomgripande ändringsarbeten, dvs. sådana som avses i 49 § BS, harplanverket föreslagit den ändringen att undantag från nybyggnadskravet inteskall få göras om det kan medföra bristfällig energihushållning. Dei den preliminära rapporten föreslagna ändringama av 48 a § och 49 § BS hargodtagits av de flesta remissinstanserna. Planverkethar i slutrapporten föreslagit ändringar i 48 a § andra stycket och 49 § BS somgår längre än förslagen i den preliminära rapporten. Det slutliga förslagetinnebär all bestämmelserna kompletteras så att kravet på god energihushållningi 44 a § BS i samband med ändringsarbeten skall beaktas i skälig omfallningbeiräffande hela byggnaden. Således menar verket att ombyggnad av en del avbyggnaden bör leda till krav på att resten av byggnaden i skälig omfattningåtgärdas från energisynpunkt. Nuvarande regler när detgäller att beakta energihushållningsfrågan i samband med ändringsarbeten tar,som jag har nämnt sikte endast på de delar av byggnaden som berörs avändringen. Det är naturligtvis rimligt att kräva att de ändringsåtgärder somändock vidtas utförs så att de i skälig omlättning uppfyller krav på godenergihushållning. Ofta torde merkostnaden för att uppfylla dessa krav varavälmoiiverad från fastighetsekonomisk synpunkt. Som skäl för förslaget att införa krav på god energihushållningbeträffande byggnaden i dess helhet har planverket framhållit att det avekonomiska skäl och med hänsyn till dem som utnyttjar byggnaderna kan varalämpligt och även angelägel att byggnadsåtgärder vidtas vid ett och sammatillfälle. Till de av planverket anförda skälen kan naturligtvis läggas ettallmänt Intresse av att åstadkomma begränsningar av energiålgängen. Somjag tidigarehar anfört är del emellertid också av vikt att invesleringsresurserna i möjligmån sätts in där de kan beräknas ge största möjliga uibyle. Om man inför engenerell regel med krav på uppmstning från energihushållningssynpunkl i allabyggnader som av något skäl blir föremål för ombyggnad i en del av byggnaden,kan detta komma att motverka en ändamålsenlig användning av tillgängtigaresurser. Det kan också leda titt ett motstånd mot att vidta i övrigterforderliga ändringar av byggnader. Jag vill med hänsyn till vad jag nu haranfört inte förorda alt de i slutrapporten föreslagna ändringarna i 48 a stycket och 49 S BS genomförs. planverkets prelirninära rapport föreslagna ändringen av 48 a S BS är avannan karaktär. Detta förslag innebär att fastighetsägaren som hanändock skatt vidta ändringsåtgärder av sådan art att de är att hänföra tillnybyggnad också i de av ändringen ej berörda delarna av byggnaden skall 1977/78:76 47 planverket preliminära rapport föreslagna ändringen av 48 a § BS är av annankaraktär, Detta förslag innebär alt fastighetsägaren som han ändockskall vidta ändringsåtgärder av sådan art att de är att hänföra till nybyggnadockså i de av ändringen ej berörda delarna av byggnaden skall åtgärda sådanabrister avseende energihushållningen som ärså avsevärda alt de inte skäligenkan godlas. Det rör sig här om energihushållningsåtgärder som regelmässigt ärvälmotiverade från såväl allmän som fastighetsekonomisk synpunkt. Merparten avde åtgärder som kan komma ifråga enligt den föreslagna regeln är enligt minmening så gmndläggande att de bör genomföras relativt snart och då också utansamband med andra ändringsåtgärder. Stimulansåtgärder för energisparande ochinformation bör i dessa fall vara en mer ändamålsenlig väg att förmåfastighetsägare att åtgärda denna lyp av brister. 1 många byggnader är detdessutom angeläget, från såväl allmänna som faslighetsekonomiskautgångspunkter, att dessa åtgärder vidtas i samband med mer omfattande energihushållningsålgärder.Jag vill med hänvisning till vad jag här har anfört inte förorda attplanverkets förslag i den preliminära rapporten genomförs. Närdet gäller sådana ändringsarbeten som omfattas av 49 S BS instämmer jag itanken i planverkets preliminära rapport, att några slörre avvikelser frånnybyggnadskraven på god energihushållning inte bör medges. Huvudregeln i 49 SBS är som nämnts att nybyggnadskrav skall ställas beträffande de delar avbyggnaden som berörs av ändringen. Kraven är således i princip strängare än närdet gäller ändringsarbeten som omfattas av 48 a § BS, där nybyggnadskravenskall uppfyllas i skälig omfattning. De strängare kraven i 49 S BS modifierasemellertid av bestämmelsen att äger medge undantag. Även ifortsäitningen ärdel naturligtvis nödvändigt att kravnivån i vissa fall kanmodifieras också när del gäller energihushållningen. Man torde som regel kunnautgå från alt byggnadsnämnderna använder möjlighelen att medge undantag tillatt utiämna den skillnad i fråga om krav som finns mellan ändringsarbeten somär att hänföra titt nybyggnad och andra ändringsarbeten. Det är enligt minmening dock inte troligt att byggnadsnämnderna med stöd av 49 S BS andrastycket medger några större avvikelser från energihushåtlningskraven. På gmndav vad jag nu haranfört finner jag inte skäl att förestå någon ändring avparagrafen. Jagövergår nu titt att behandla planverkels förslag om underhåll-ochförbättringsåtgärder. Enligt 50 § BS skall byggnad underhållas så, atthållfastheten inte äventyras samt brandfara, sanitär olägenhet eller vanprydnadinte uppkommer. 1977/78:50 om ändring i BS föreslås paragrafenkompletterad med en bestämmelse som innebär all anordningar föravfallshantering skall hållas i slånd. Energisparkommitténhar i sitt betänkande - Inspeklion av byggnaders eldningsanläggningar -föreslagit att i 50 § BS skall föreskrivas att eldningsanläggningskall hållas i sådant skick att låg bränsleförbmkning uppnås. Som jag harredovisat i det föregående har planverket i både den Prop.1977/78:76 48 preliminäraoch den slutliga rapporten föreslagit längre gående underhålls-krav. 1 denpreliminära rapporten har verket sålunda föreslagit införande av krav på attbyggnad skall underhållas så att bristfällig energihushållning inte uppkommer.I sin slutliga rapport har verket föreslagit en komplettering av 50 § BS medkrav på att byggnad skall underhållas så att försämrad energihushållning inteuppkommer. I båda rapporterna har planverket dessulom föreslagit en nybestämmelse, 50 a § BS, som innebär att det allmänna, även när fastighetsägareninte tar initiativ till någon ändring av byggnaden, skall kunna kräva attbrister från energihushållningssynpunkl blir avhjälpta. Verkeiframhåller i rapporterna att den föreslagna ändringen i 50 § BS gör det möjligtatt ålägga fastighetsägare alt se titt att installationer och klimatskärmfungerar på avsett sätt även från energisparsynpunkt. Enligt verket fåremellertid de föreslagna underhåltskraven till en början begränsad räckvidd,eftersom instaltationer och ktimatskärm inte behöver ges högre kvalilet än dehade när huset byggdes. I sin slutrapport framhåller planverket också attunderhållskravet på blir av väsentligt större betydelse i och medalt nya byggnader ulförs enligt kraven på god energihushållning i 44 a § BS. Planverketsförslag i den preliminära rapporten om underhållskrav har i allmänhet godtagitsav remissinstanserna. Några invändningar mot verkets tolkning av den förestagnabestämmelsens räckvidd har inte framförts. Omunderhållsreglerna i byggnadslagstiftningen mera allmänt skall anknytas till deegenskapskrav som samhället ställer på byggnader är en fråga som övervägs iarbetet på en ny byggnadslagstiftning. Det är emellertid uppenbarl att många avde energihushållningsegenskaper som tillförs en byggnad snart går föriorade omde inte vidmakthålls genom underhållsåtgärder. Med hänsyn till den särskildavikt som energihushållningsfrågorna har anser jag, att del här aktuellaförslaget kan bedömas utan att därmed ställning tas i principfrågan. Jag anserdärför, i likhet med planverket, att kraven beiräffande god energihushållningnu bör kompletteras med en underhållsskyldighet. Denna skyldighet böremellertid inte beslämmas på del sätt som planverket har föreslagit.Underhållsbeslämmelsen måste utformas med beaktande av att några krav frånenergihushållningssynpunkt på byggnaders utförande inte fanns förrän 44 a § BSträdde i kraft . 1 BS -46 § andra styckei 1. - finns visseriigensedan lång tid tillbaka krav på värmeisolering, men detta krav tar närmastsikte på att byggnader skall vara utförda så att de bereder möjlighet tilltrevnad och god hygien. Närdet gäller byggnader, för vilka byggnadslov har meddelats efter den 1 januari1976 och som således är utförda i enlighet med bestämmelsen om godvärmehushållning i 44 a § BS. finner jag det befogat och rimligt att införa enunderhållsskyldighet som innebär att byggnadens egenskaper från energihushållningssynpunktskall vidmakthållas i skälig utsträckning. 1977/78:76 49 börgälla i fråga om byggnader som har tovgivits före i de delarav byggnaden för vilka krav enligt 44 a § BS har ställts på gmnd avbestämmelserna i 48 a § BS eller 49 § BS, dvs. byggnader på vilka ändringsarbetenhar utförts efter .