prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Överenskommelse om fortsaU bemanning för alt tillgodose andraintressen föreligger belräffande Falsler-borevs och Understens fyrplatser.Utbyggnaden i av fyrfjärrkontrollen av obemannade fyrar fortgårprogramenligl. Kostnaderna för fyrautomaliseringsprogrammet beräknas /79 till 2,5 milj. kr. Invesleringsposien Fyr-och lelemaleriel är beräknad lill 8,1 milj. kr. för budgelårel1978/79 och är till övervägande delavsedd för återanskaffning av försliten materiel. Systemet med automatiseradefyrar, tele-kommunikalionsmedel och navigeringshjälpmedel förutsätler högdriftsäkerhet. Avbrott innebär nästan alltiden säkerhetsrisk. Materielen måste därför vara driftsäker, vilkel förutsätterförnyelse vid tecken på förslitning. De för invesleringar i fyr- och lelemaleriellillgängliga medlen har under de senasle åren varit otillräckliga. För att åternå en planmässig ersättningsanskaffning föreslås nu en kraftig uppräkning.Till grund för uppräkningen ligger en kalkyl över åriigt återanskaffningsbehovräknat med utgångspunkt från befintlig utrustning och de olika objektenslivslängd. De nyinvesteringar planen förutsätter avser anskaffning avanläggningar för trafikinformation. Vad gäller Hamnar och tjän stelokaler finns i investeringsbudge-ten för budgelårel 1977/78endasl utrymme för all påbörja flytlning av verkstadsanläggningen för Göteborgslotsplals på till distrikts-förrådet i Göleborg saml för all påbörjanybyggnad av lolsuppassningshus i . 1977/78:100 Bilaga9 262 Viss förnyelse och ombyggnad av hamnar ochtjänslelokaler är ständigt akluell med hänsyn till bl.a. ökade krav påarbetsmiljön, varvid en rationalisering av driften kan komma lillstånd. I långtidsplanen tas i detta sammanhang upp flyttning av lotsplatserna iHalmstad, , och , komplettering av lotsplatserna i ochOxelösund saml ombyggnad av lolsulkikar i samband med anläggningar förirafikinforma-tion. Dessulom beräknas medel för flyttning av distriktsförrådet. Investeringarna i hamnar och tjänstelokaler underbudgelårel 1978/79 beräknas lill 2.3 milj. kr. 1 överensstämmelse med planerna för dimensioneringen avFartygs-beståndet beräknar att tre fartyg, som ersätlningför dels de två äldsta lotsdistrikisfartygen och , dels ett byggnadsfartyg,skall anskaffas lill en beräknad kostnad för de tvåförstnämnda av vardera 23 milj. kr. Denna förnyelse av beståndet är nödvändigmed hänsyn till fartygens ålder, eftersom en renovering av dessa äldre fartygtill att motsvara dagens krav på drifleffektivilet och arbetsförhållanden bliralltför kostsam. Anskaffningskostnaden för de planerade dislriklsfartygen harfördelats på budgeiåren 1978/79-1981/82 med 11,5 milj. kr. , medan 9,2milj. lagils upp för byggnadsfartyget /79. Därutöverberäknas medel för modernisering av övriga distrikts- och byggnadsfartyg medsammanlagl 17,7 milj. kr. under budgetåren 1978/79- 1982/83. På budgetåret1978/79 faller 3,5 milj. kr. Åtgärderna för att effektiviserafartygsbeståndet lillsammans med ombyggnadsprogrammet för fyrarna syftar tillall hålla nere antalet farlygsen-heter och därmed kostnaderna förfarledsverksamheten. Även när det gäller Lolsbålbeståndeikrävs enligt en kraftig satsning för all få till stånd en meragenomgripande upprustning och en minimering av de tolala koslnaderna. /79 räknar verket med en anskaffning av 7 ä 8 båtar lill enberäknad kostnad av 9,6 milj. kr. under planperiodenberäknas en anskaffning av lika stort antal bålar . Förförbättringsarbeten på befintliga lotsbåtar (moiorbylen, ljudisolering,modernisering av slyrhylter elc.) beräknas omkring 2,9 milj. kr. per år.Dessutom planeras anskaffning av ett mindre antal hydrokoplrar . Sjöräddning räknar verket medett investeringsbehov av ca. under /79. De föreslagnaanskaffningarna utgörs av effeklivitetshöjande materiel, främst helikopterburnalivflottar, VHF-pejlar, basstationer och hjälpradioskåp saml lättasjöräddningsbåtar. Behovet av återanskaffning av Bojar är oförändratvolymmässigt sett. 1 fråga om Radionavigeringsstationeravslutas under /79 konverteringen av deccakedjorna ochcentraliseringen av övervakningsfunktionerna. Investeringarna kommer därefteralt i slort sell avse enbart ersällningsanskaffning. Behovel avinvesleringsmedel, som un- 1977/78:100 Bilaga9 263 /79 uppgår till ca. kr., sjunker därefter till ca950000 kr. För anskaffning av del nya sjömätarfariyget tar verketupp 13 milj. kr. för budgelårel 1978/79. Vad gäller båtmaterielen i övrigtberäknar verket anskaffning av två slörre ledarmotorbålarsamt av ett antal lätta mätbåtar och ersätlningsmolorer. För invesleringar i teknisk uirusining för sjömätningberäknas 1.6-2,3 milj. kr. Bl.a. kommer sjömälningen alt automatiseras så atl bearbetningenav mälresultat och dess överförande lill sjökort förenklas högst väsentligt. Sammanlagt beräknas investeringarna under objektgruppenSjökartläggning till 16,9 milj. kr. för /79, varav 13 milj. kr.avser sjö-mätningsfartyget. Medelbehovet för isbrylarfartyg uppgår budgetåret1978/79 lill 2.4 milj. kr., varav 1.5 milj. kr. avser kompletteringsutrustningtill den nya isbrytaren och . utrustning till äldre isbrytare. För objektgruppen Farieder uppgår medelsbehovet /79 lill , avseende invesleringar i Malöslrömmar,Albrekts-sunds kanal och Sotenkanalen. har avgetl det yttrande somredovisas under Vägväsendet (s. 61). har beräknal medelsförbrukningen underanslaget Sjöfartsmateriel m. m. för /79 lill 79,9 milj. kr.Hämlöver har . lagits upp för invesleringar i . Somframgår av investeringsplanen för kommunikalionsverken harjag tillstyrkt eninvesteringsram av 37,0 milj. kr., inklusive invesleringar av . Fonden för kommer fr. o. m. den 1 juli 1978att uppgå i fond (prop. 1977/78:13, /78:8, rskr1977/78:102). Den för /79 förordade invesleringsrameninnebär en minskning jämfört med innevarande budgelår enligt prop. 1976/77:100med 20,9 milj. kr., beroende framförallt på minskat medelsbehov för isbrylarfartyg. Avföljande sammanslällning framgår hur investeringarna i slorl beräk- Prop.1977/78:100 Bilaga 9 264 nasbli fördelade under /79. Sammanställningen visar också utfalletför /77 samt beräknad medelsförbrukning under innevarandebudgetår enligt prop. 1976/77:100. 1976/77 Utfall 1977/78 Beräknal i prop. 1976/77: 100 För objektgruppen Sjösäkerhet beräknar jag enmedelsförbrukning av 19.3 milj. kr. Jag har härvid bl. a. beräknat medel förnyanskaffning av loisbåtar. Genom atl tidigareläggning av omfattandebeställningar av lotsbåtar skett till innevarande budgetår bör en snabbförnyelse av lolsbåtsbeståndet kunna ske. Jag föruisäller härvid all för varjeny loisbåt minst en äldre lotsbål med höga underhållskostnader utgår urbeståndet. För ombyggnad av fyrar och en fortsalt automatisering av befinlligafyrar beräknar jag 3.6 milj.kr. Ifråga om radionavigeringsstationer avslutas under /79 enmodernisering av systemet och cenlraliseringen av övervak-ningsfunklionerna.För budgelårel 1978/79 beräknas 2,9 milj. kr. bestånd av arbetsfartyg förbättrasavsevärt i samband med dels del redan levererade byggnadsfartygel Fyrbyggarendels all etl nyll arbetsfartyg beställts, som skall ersätta gasningsjaklenSefyr. Under innevarande budgelår pågår ombyggnad av vissa andra arbetsfartygför all förbättra arbetsmiljön, bl. a. genom installation av moderna lyftanordningar. Den för /79 beräknade medelsramenmöjliggör fortsatta insalser för alt rusta upp befintliga arbetsfartyg. Jag har däremot inte räknat medel för anskaffning avytterligare arbetsfartyg. Inom ramen för den pågående organisationsöversynenbör upprätta en plan för bl. a. den fortsatta fartygstjänsten.En sådan plan bör innehålla en detaljerad specifikation över de krav påfartygsmale-rielen som sjöfarlsverkels verksamhel i framliden kommer att ställaoch kan därmed ge underiag för en projeklering av ett moderni fartyg. För objeklgruppen Sjökartläggning beräknar jag enmedelsförbrukning av 14,8 milj. kr. Av detta belopp avser 13 milj. kr.kostnader under budgetåret för del nya sjömätningsfarlygel. 1977/78:100 Bilaga9 265 ca35 milj. kr. Även ifråga om objektgruppen Sjökartläggninghar tidigareläggning av investeringar skett lill innevarande budgetår. Underobjektgruppen Isbrylarfartyg beräknar jag 2.4 milj. kr. Medhänvisning till vad jag anfört förordar jag atl medel anvisas enligt följandeanslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /79 37.0 Avgårberäknad ingående behållning -6.5 Anslag /79 34,2 Med hänsyn lill omfattningen och karaktären avsjöfartsverkets investeringsverksamhet förordar jag att verket på motsvarandesätt ges ett beställningsbemyndigande om 5 milj. kr. gällande leveranserav sjöfartsmateriel under /81. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1. medge att sjöfartsverkel lämnas delbeställningsbemyndigande gällande leveranser av sjöfartsmateriel som jag harförordal i det föregående. 2. lill Sjöfartsmateriel m.m. /79 anvisa ett investeringsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 9 266 32 2 Kommittéer m. m., varav hälftenatt avräknas mot automobilskattemedlen 32 3 Extra utgifter 33 Allmän översikt över utvecklingen 68 1 : Ämbetsverksuppgifter, att avräknas 69 2 Drift avstatliga vägar, att avräknas mot automobil- 70 3 Byggandeav statliga vägar, att avräknas mot 71 4 Bidragtill drift av kommunala vägar och galor. atlavräknas mot automobilskattemedlen 312000000 72 5 Bidragtill byggande av kommunala vägar och gator, attavräknas mot aulomobilskaltemedlen 350000000 73 6 Bidragtill drift av enskilda vägar m. m., att avräknas 74 7 Bidragtill byggande av enskilda vägar, att avräknas mot 75 8 Tjänstertill utomstående, att avräknas mol 76 9Avsättning till statens automobilskattemedelsfond 1 Förvaltningskostnader, atl avräknasmot automobilskattemedlen 2 Uppdragsverksamhet, att avräknasmot automobilskattemedlen 3 Bil- och körkorlsregister m. m. 4 Bidrag lill trafiksäkerhetsfrämjande ålgärder vidjärnvägskorsningar, att avräknas mot automobilskattemedlen 5 Bidrag lill nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande, att avräknas mot automobilskattemedlen Allmän översikt över utvecklingen 1 Fariedsverksamhet, exkl. isbrytning 1977/78:100 Bilaga9 267 117 5 Handelsflottans pensionsanstall 118 6 Bidrag till vissa resor avsjöfolk 118 7 Handelsflottanskultur-och fritidsråd 121 8 Ersättning till viss kanaltrafik ,därav tre fjärdedelaratt avräknas Sverigesmeleorologiska och hydrologiska institut: Vädertjänst för luftfarten Bidrag till väderstationer iNordatlanten och på m. m. Bidrag tillstatens väg- och trafikinstitut, att avräknas mot automobilskattemedlen 137 9 Statens väg-och trafikinstitut: Utrustning, att 139 11 Bidrag till 140 12 : Utrustning 142 14 Transportstöd för m. m. 143 15 Transportstöd för Golland 144 16 Transportforskningsdelegationen.all avräknas mot att avräknas mot aulomobil- 152 18 Statligt stöd till icke lönsamlandsbygdstrafik, att 160 1 Ersättning till för driftav icke lönsamma järnvägslinjer m. m. 167 2 Ersättning till postverket för befordran avtjänste- försändelser,därav . att avräknas mot automobilskattemedlen 168 3 Ersättning till postverket förtidningsdistribution 168 4 Bidrag till vissa internationella sammanslutningar m.m. 170 5 Beredskap för civil luftfart 170 6 Kostnader förvisst värderingsförfarande 171 7 Ersättning tillLinjeflyg AB för särskilda rabatter Investeringsplan förkommunikationsverken m. m. 1977/78:100 Bilaga 9 268 188 Teleanläggningar m.m. 1007900000 231 Flygplatser m.m. 88 800000 247 Statens lånefond för den mindre skeppsfarten 1 000 249 Garanti tillAktiebolaget /78 30000000 250 förrådsfond: Vägmaskiner m. m. 259 fond; Sjöfartsmateriel m. m. Summa förkapitalbudgeten 2 152 101000 Totalt förkommunikationsdepartementet 8 149227000 Bilaga10 till budgetpropositionen 1978 Prop.1977/78:100 En huvuduppgiftför ekonomidepartementet är att utarbeta de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken och att ange den principiellainriktningen av olika finans- och kreditpolitiska åtgärder. Redovisningenhärav sker främst i finansplanerna. När så bedöms motiverat behandlas denekonomiska politiken också i särskilda propositioner. 1977/78: 45) redovisades bakgrunden till deekonomisk-politiska beslut som hade fattats sedan den reviderade finansplanen1977 utarbetades och lades fram förslag om inriktningen av den ekonomiskapolitiken. Under medverkanav utarbetar ekonomidepartementet nationalbudgeternavilka utgör underlag för finansplanerna. Bedömningarna av den ekonomiskautvecklingen i nationalbudgeterna utgår från en analys av den internationellakonjunkturutvecklingen. Underlag härför erhålls bl. a. genom Sverigesdeltagande i arbetet inom och andra internationella organisationer. Medutgångspunkt häri bedöms exportutvecklingen under det närmaste året. Särskildaberäkningar av produktion, konsumtion, investeringar och import ger underlagför utarbetandet av en prognos för den svenska ekonomin under det närmastframförliggande året. Hänsyn tas också till effekterna av den ekonomiskapolitik som regeringen i finansplanerna och i andra sammanhang förklarat sigvilja föra. Nationalbudgeterna utgör därför i princip en del av redovisningen av regeringens plan för den närmaste tidensekonomiska politik. Ekonomidepartementetsvarar vidare för utarbetande av långtidsutredningarna. 1långtidsutredningarna kartläggs den framtida tillväxten av resurser ochanspråken från olika användningsområden beträffande utnyttjandet av dessaresurser. Material erhålls genom uppgifter om planer och framtidsförväntningarfrån företag, statliga och kommunala myndigheter,enskilda utredningsinstitut m. fl. 1 långtidsutredningarna diskuterasockså ekonomisk-politiska målkonflikter som mot bakgrund av dessa analyser kanförväntas uppkomma och alternativa vägar för att lösa dessa. Lösningarna måstedock sökas inom den ram som ges av de centrala ekonomisk-politiskamålsättningarna. De perspektiv för utvecklingen som dras upp i långtidsutredningarna bildar en bakgrund förvalet av kortsikts- 1 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 2 åtgärder i den ekonomiskapolitiken. Inom departementet pågår f. n. arbetet med en uppföljning av 1975års långtidsutredning. Avsikten är att resultatet av detta arbete skall kunnaredovisas . Iekonomidepartementets uppgifter ingår också att följa utvecklingen påkreditmarknaden och utforma förslag till förändringar av kapitalmarknadensorganisation. Det ankommer på departementet att svara för kontakterna mellanregeringen och i frågor som rör kredit-och valutapolitiken.Kapitalmarknadsutredningen (Fi 1969: 59) väntas avge ett omfattandebetänkande om förhållandena och problemen på kapitalmarknadsområdet. Det bliren väsentlig uppgift för departementet att på grundval avkapitalmarknadsutredningens betänkande överväga vilka åtgärder som bör vidtasför att en väl fungerande kapitalmarknad skall kunna tryggas. Finansieringsbolagskommitténhar lämnat sitt huvudbetänkande (SOU 1977: 97) Finansieringsbolag. Idetta behandlas bl. a. frågan i vad mån de s. k. finansieringsbolagen skallkunna bli föremål för kreditpolitiska åtgärder. Vad gäller det valutapolitiskaområdet har regeringen utfärdat direktiv för en kommitté (E 1977:03) som har till uppgift att göra en fullständig översyn av den gällandevalutalagstiftningen. I sammanhanget bör också nämnas att en särskild utredare(1977: 02) kommer att avge ett betänkande med förslag till åtgärderför att öka lönsparandet. Ekonomidepartementethar också att i samarbete med andra departement bedöma de konsekvenser somolika åtgärder kan ha för samhällsekonomin och för övergripandesamhällsekonomiska mål. Departementetsvarar vidare för internationellt ekonomiskt samarbete inbegripet detfinansiella och valutapolitiska området. De senaste årens omvälvningar på detekonomiska området har ökat behovet av samarbete mellan enskilda länder.Sverige tar en aktiv del i arbetet inom flera internationella ekonomiskaorganisationer. Ekonomidepartementet verkar härvid i samråd med övriga berördadepartement och myndigheter. De ekonomiska attachéerna i , ,och Tokio spelar en viktig roll genom att bl. a. tillhandahållavärdefull ekonomisk information. Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling, , fungerar som ett betydelsefullt kontaktorganför industriländerna. Konjunkturutvecklingen i medlemsländerna följs härkontinuerligt. Ärligen granskas dessutom varje enskilt land med avseende påden ekonomiska politiken. ekonomisk-politiska kommitté och dessarbetsgrupper har haft som en av sina huvuduppgifter attutarbeta en gemensam strategi för hur industriländerna skall anpassa sig tilldet förändrade läge som har uppstått i världsekonomin efter de kraftiga oljeprishöjningarnasedan år 1973. Diskussion om hur den ekonomiska politiken bör utformas ienlighet med denna strategi äger rum 1977/78:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 3 Det senaste ministermötet hölls , då man enadesom att underlätta anpassningsprocessen genom att upprätthålla en hög tillväxttaktinom OECD-området. I pågår också ett analysarbete av ekonomiskautvecklingsvägar på . Internationellavalutafonden spelar en central roll i det valutapolitiska samarbetet. Sverigehar godkänt de stadgeändringar för fonden som syftar till attanpassa verksamheten efter de förändringar som har skett i och med övergångentill ett rörligare växelkurssystem. De växande bytesbalansproblemen för mångaländer har ökat fondens betydelse vid tillhandahållandet avinternationella krediter. har bidragit till att öka fondens resursergenom att medverka i den allmänna kvothöjning som beslutades under 1977.Sveriges kvot steg härvid från 1 560 milj.kr. till 2 160 milj.kr. (prop.1976/77:86). erhöll ordförandeskapet i Tiogruppen och företräderde nordiska länderna i också innevarande år. (Tiogruppenomfattar de 10 rikaste industrialiserade länderna, däribland .) Sverigehar också ökat sin kapitalinsats i . har underhösten 1977 beviljat en statskredit på 50 milj. kr. för att bidra tillfinansieringen av landets underskott i bytesbalansen. Den svenska krediteningår i ett omfattande internationellt betalningsbalansstöd till . ställas till förfogande under åren1977 och 1978. Hälften av det svenska bidraget, dvs. kr., har godkäntsav på grundval av särskild proposition och belastar anslag på sjundehuvudtiteln (prop. 1977/78:35, FiU 1977/78: 12, rskr 1977/78:68). Återstodentas ur anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete under tredje huvudtiteln. Inom ramen förEFTA:s arbete diskuteras förutom handelsfrågor även allmänna ekonomiska frågor.Detta sker bl. a. i den ekonomiska kommittén. Övergripande frågor tas upp tillbehandling bl. a. i samband med ministermöten, som vanligtvis sker två gångerper år. Inom ramen förSveriges samarbete med EG utanför frihandelsavtalet har kontakter upptagits medEG-kommissionen. Ett första möte mellan representanter för ochekonomidepartementet ägde rum . Vid mötet diskuterades frågorav gemensamt intresse vad gäller den ekonomiska utvecklingen på såväl kort somlång sikt. Det nordiskasamarbetet på det ekonomiska området är väl utvecklat. Nordiska möten äger rumregelbundet för att granska utvecklingen både vad gäller konjunkturerna ochutvecklingen på inom det nordiska området. I nordiskafinansutskottet förbereds det gemensamma uppträdandet i Intemationellavalutafonden och i . I dessa båda organisationer företräds Nordenav gemensamma exeku-tivdirektörer. 1977/78:100 Bilaga10 Ekonomidepartementet 4 I departementets verksamhet ingår även att beredafrågor som rör den statliga statistikproduktionen, bank- ochförsäkringsväsendet, fondbörsen, myntväsendet, m. m. Fondbörsutredningensbetänkanden (SOU 1973: 60) Fondbörsen och (SOU 1976: 54) Omfondkommissionsrörelse m. m. bereds f. n. i departementet och avses leda tillproposition . Banklagstiftningen är föremål för enomfattande översyn av banklagsutredningen (Fi 1976: 04). En avhuvuduppgifterna är att anpassa banklagarna till den nya aktiebolagslagen. (E 1977: 05) har tillsatts för att göra motsvarandeöversyn i fråga om lagen (1948: 433) om försäkringsrörelse. Departementet är organiserat på fem sakenheter och enarbetsgrupp. En av sakenheterna bereder frågor som rör inriktningen av denekonomiska politiken på kort sikt. En annan enhet handlägger frågor om riktlinjernaför den ekonomiska politiken på . En finanspolitisk enhet svarar förbl. a. analyser av inkomstfördelningsfrågor samt effekten av åtgärder inomskatte- och transfereringssystemet. Den internationella enhetenshuvuduppgifter är att bevaka den ekonomiska utvecklingen i andra länder ochdelta i internationellt förhandlingsarbete. Bank- och försäkringsenhetenhandlägger bl. a. lagstiftningsärenden rörande bank- och försäkringsväsendet,fondhandeln samt kredit- och valutapolitiken. Arbetsgruppen bereder personal-och kommittéärenden, ärenden rörande verksamhet,budgetfrågor m. m. Förutom hör tillekonomidepartementet även , myntverket, bankinspektionen,försäkringsinspektionen, statens krigsförsäkringsnämnd och statenskrigsskadenämnd. Vad särskilt avser kan följandeframhållas. () handhar huvuddelen av denstatliga statistikproduktionen och har en allmänt samordnande funktion inomstatistikområdet. Centralbyrån har ca 2 210 anställda varav drygt hälften iÖrebro. Anslagen till centralbyrån föreslås för /79 totalt tasupp med 194 milj. kr. har expanderat snabbt under1960-talet och första delen av . har SCB:sutveckling personellt och anslagsmässigt konsoliderats. Inom treutredningar pågår arbete som kommer att få betydelse för inriktningen av vissadelar av den framtida statistikproduktionen. En kommitté (E 1976: 02) har iuppdrag att utreda behovet av framtida folk- och bostadsräkningar. Kommitténskall pröva frågan om alternativ till de gängse folk- och bostadsräkningarna.Under våren 1977 har tillkallats en särskild utredare med uppgift att utredafrågan om uppgiftsinsamling (E 1977: 01) frånföretag och allmänhet. Vidare har regeringen tillkallat en särskildutredare med uppdrag att utreda frågan om 1977/78:100 Bilaga10 Ekonomidepartementet 5 SCB:sbehov av datorkapacitet (E 1977: 04). Mot bakgrund av det statsfinansiella läget harmöjligheter till besparingar och omprioriteringar särskilt beaktats. För nästabudgetår föreslås SCB få medel för förbättringar av energistatistiken för ca1,1 milj. kr. I fråga om utrikeshandelsstatistiken föreslås på grundval avbetänkandet (SOU 1977: 10) Utrikeshandelsstatistiken medel för utveckling avett nytt produktionssystem. Vidare föreslås bl. a. en utbyggnad av bostads- ochhyresundersökningen, en undersökning av hushållens företagssparande samtpåbörjande av en valundersökning 1979. Vidare föreslås medel för utvidgning avplanenlig utbyggnad av undersökningen om de studerandes ålder samt foromläggning av delar av den kommunala finansstatistiken. Utrymmet för deföreslagna utvidgningarna har beretts genom dels omprioriteringar inom ramenför befintlig statistik, dels en ökad uppdragsfinansiering. På en rad punkterframläggs förslag i enlighet med SCB:s s. k. O-alternativ. Den kostnadsmässigtstörsta minskningen avser de s. k. partisympatiundersökningarna. För nästa budgetår föreslås SCB:s totala anslag öka med17,5 milj. kr. Kompensation för pris- och löneökningar har beräknats med 27,2milj. Således innebär förslaget en anslagsminskning med knappt 10 milj. kr.varav 6,5 milj. kr. avser medel för folk- och bostadsräkningsprojektet. Anslagsförändringarna inom ekonomidepartementetsverksamhetsområde för /79 framgår av följande sammanställning.Beloppen anges i milj. kr. 1977/78 1978/79 A. Ekonomidepartementetm. 11,7 14,6 + 2,9 B. Centralamyndigheter m. m. 203,0 224,0 -1-21,0 Diverse 117,0 160.7 -|-43,7 Summadriftbudgeten 331,7 399,3 +67,6 1977/78:100 Bilaga10 Ekonomidepartememet Anmälan till statsbudgeten för /79 såvitt avser ekonomidepartementetsverksamhetsområde A. EKONOMIDEPARTEMENTET M. 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Reseersättningar (även utrikes resor) Expenser Ej disponerat belopp + 18000 -{- 170 000 - 70 000 -hl 318 000 Ipersonalredovisningen /78 har medräknats departementetssamordningskansli, som består av fyra sakkuimiga och en assistent. Underinnevarande budgetår har ekonomidepartementet förstärkts med en receptionistoch ett biträde.