prop · G10330 · 1977-12-31 00:00:00 — Då frågan om forskning och metodutveckling är direkt avhängigav vilken organisation den yrkesinriktade rehabiliteringen ges i sin helhet,bör det enligt min mening därför ankomma på sysselsättningsutredningen attäven pröva denna fråga. Statens arbetsklinik svarar för visstmetodutvecklingsarbete inom arbetsprövningens område. Kliniken har därvidhuvudsakligen svarat för utarbetandet av normerande arbetsprov. Under senareår har kliniken bl. a. inlett ett samarbete med sociologiska institutionen vidStockholms universitet i det s. k. utslagningsprojektet. Kliniken bedriverockså egen prövningsverksamhet. Vid psykotekniska institutet vid universitetbedrivs ärbetsmarknadsinriktad forskning på projektbasis. Viss del avinstitutets forskning avser den arbetspsykologiska verksamheten ochfinansieras genom medel från AMS. Även de övriga fristående arbetspsykologiskainstituten främst arbetar med att utveckla den arbetspsykologiskaverksamheten i anknytning till arbetsförmedlingens arbete. Detta utvecklingsarbetesker i samråd med och finansieras av AMS. Mot bakgrund av de principieUa synpunkter jag anförtbeträffande organisationen för den yrkesinriktade rehabiliteringen,reservantens förslag samt remissinstansernas synpunkter, vill jag förorda ettfristående och metodutveckling. Institutet bör ha enfast anknytning till den yrkesinriktade rehabiliteringen på såväl arbetsförmedlingarsom arbetsplatser. Särskilt viktigt är det att metodutvecklingsarbetet sker idirekt anknytning till den praktiska verksamheten inom organisationen för denyrkesinriktade rehabiliteringen. I likhet med vad som f. n. gäller för statens arbetskUniksverksamhet bör detta institut finansieras över statsbudgeten. Vid sysselsättningsutredningens behandling av frågan omforskning och metodutveckling bör det ankomma på utredningen att pröva bl. a.möjligheterna att utveckla och samordna statens arbetskliniks och psykotekniskainstitutets resurser. En vidgning och reformering av dessa institutionersverksamhet under ett gemensamt huvudmannaskap, skulle enligt min mening kunnautgöra en god grund för metodutvecklingen inom den yrkesinriktaderehabiliteringen. Utredningen bör självfallet också beakta detutvecklingsarbete som f. n. bedrivs vid övriga arbetspsykologiska institut. 1977/78: 30 HO Huvudmannaskapet för de verksamheter jag här har behandlatbör av de skäl jag tidigare nämnt ändras med de organisationsförändringarjag föreslagit för skyddat arbete, vilka beräknas träda i kraft tidigast den 1januari 1980. För att detta skall kunna ske bör sysselsättningsutredningensbetänkande föranleda proposition till . Efterriksdagsbeslut måste tid ges för utarbetande av mer detaljeradeorganisationsplaner, personaldimensionering etc. föreslår attdet för detaljplaneringen av den nya organisationen arbetsgruppmed representanter för AMS och SÖ. Remissinstansernas synpunkter upptar härvidi huvudsak förslag om bredare förankring och vidgade uppgifter för dennaarbetsgrupp. Även jag anser att organisationsarbetet bör få en bredareförankring och förordar därför att en särskild organisationskommitté tillsätts.Denna kommitté bör bestå av representanter för berörda departement och ämbetsverksamt kommunförbunden, arbetsmarknadens parter m. fl. intressenter, bl. Förutom organisationsfrågorna bör kommitténges möjlighet att i den utsträckning den finner lämpligt också behandla frågorrörande samverkan och gränsdragning mellan yrkesinriktad och övrigrehabiliteringsverksamhet m. m. Kommittén bör bedriva sitt arbete i närasamverkan med den organisationskommitté för skyddat arbete som jag förordat.För att den tidsmässiga samordningen med det förändrade huvudmannaskapet förskyddat arbete skall bli möjlig, bör organisationskommittén för denyrkesinriktade rehabiliteringen få börja sitt arbete utan att behöva avvaktariksdagens ställningstagande till sysselsättningsutredningens delbetänkanderörande de arbetshandikappade. Detsamma bör gälla för de omfattande förhandlingarsom måste föras med såväl nuvarande huvudmän som personalorganisationerna.Statens avtalsverk bör svara för förhandlingarna rörande löne- ochanställningsvillkor för berörd personal. bör träffauppgörelser om överlåtelse av de kommunala arbetsvårdsinstituten på samma sättsom jag tidigare angett beträffande verkstäderna för skyddat arbete. Utredningen har inte närmare beskrivit hur arbetsvårdsinstitutensoch de arbetspsykologiska institutens nuvarande resurser skall överföras tillett statiigt huvudmannaskap. I debatten kring har företrädareför några av de nuvarande huvudmännen för arbetsvårdsinstituten främst istorstadsområdena hävdat att arbetsvårdsinstituten vid sidan av denarbetsmarknadspolitiska målsättningen har en mycket väsentlig funktion även omen stor del av eleverna inte kan väntas erhålla eller behålla ett arbete påden öppna arbetsmarknaden. Genom den sociala och socialmedicinskt inriktadeträningen ges eleverna större förutsättningar att kunna leva ett självständigtliv, även om försörjningen 1977/78: 30 111 sker genom pension eller på annat sätt. 1 något fall harifrågasatts om instituten också skulle kunna bedriva industriell terapi medstarka inslag av social träning etc. för förtidspensionerade och andra somönskar en ordnad sysselsättning trots att man har försörjningsfrågan löst påannat sätt. Fleraremissinstanser har också pekat på att det sker en vissskiktning av de arbetssökande. De arbetshandikappade som har de störstaförutsättningarna att framgångsrikt kunna klara en yrkesinriktadrehabilitering erbjuds enligt dessa remissinstanser i första hand nägon form avyrkesinriktad rehabilitering inom arbetsmarknadsutbildningens ram. Till arbetsprövningoch arbetsträning vid kommunala institutioner remitteras däremot, särskilt istorstäderna, en större del arbetssökande som bedömts ha smä möjligheter attkunna erhålla och behålla arbete men för vilka en tids ADL-träning bedömsväsentligt kunna förbättra levnadsförutsättningarna i övrigt. Även om arbetsvårdsinstitutenär byggda och utrustade för att tillgodose de särskUda krav som en yrkesinriktadrehabilitering ställer, och därför endast undantagsvis torde vara lämpliga förannan verksamhet, kan jag ha förståelse för att någon huvudman mot ovannämndabakgrund önskar överväga om de skall behålla träning. Jag vill därför förorda att det lämnas öppet för nuvarandehuvudmän att om de så önskar behålla . Enligt min mening är detta emellertid inte någon uppgift som bör haanknytning till arbetsmarknadspolitiken. Jag förutsätter att de huvudmän somönskar behålla något institut också är beredda att bära hela det ekonomiskakostnadsansvaret härför. Jag förutsätter också att nuvarande huvudmän, vidförhandlingarna med statens förhandlingsnämnd, på ett tidigt stadium klargörhuruvida de önskar att staten skall överta arbetsvårdsinstituten eller ej.Härigenom bör man före den nya organisationens ikraftträdande kunnaöverblicka vilka arbetsvårdsinstitut som skall ingå i den nya organisationen. regioner där nuvarande huvudmän behåller uppgifter fårsjälvfallet motsvarande resurser för yrkesinriktad rehabilitering byggas upp.Det är självfallet också viktigt, att finna sådana övergångslösningar att den arbetspsykologiskaverksamheten på ett smidigt sätt kan övergå till en ny organisation med statensom huvudman. Kommittén bör härvid särskilt beakta situationen för de anställdainom de nuvarande arbetspsykologiska instituten. 6.3.8 Kostnadsberäkningar och finansiering Samhällets kostnader för den yrkesinriktaderehabiliteringen är fördelade på de olika huvudmännen. AMS svarar för ko.stnadernaför psykolog- och läkarmedverkan vid arbetsförmedlingarna. AMS, kommuner ochlandstingskommuner delar kostnaderna för arbetsvårdsinstitutens verksamhet.AMS och SÖ delar kostnaderna för de insatser som 1977/78: 30 112 görs inom arbetsmarknadsutbildningen. De totalanettokostnaderna för den arbetsprövning och arbetsträning som bedrivs vid arbetsvårdsinstitutenuppgick till 115,3 milj. kr. Äv dessa kostnader svarade kommuner ochlandstingskommuner för 77,2 milj. kr. eller och staten för 38,1 milj.kr. Nettokostnaderna för arbetsvårdsinstituten avserdriftkostnader och utbildningsbidrag. Antalet platser för arbetsprövning och arbetsträningvid arbetsvårdsinstituten har inte ökat under de senaste budgetåren.Kostnaderna beräknas dock öka bl. a. p. g. a. de nya bestämmelserna för bidragvid arbetsmarknadsutbildning. T. o. m. /77 har investeringar imaskiner och byggnader för arbetsvårdsinstitutens verksamhet uppgått till ca103 milj. kr., varav statsbidrag utgått med ca 33 milj. kr. AMS kostnader för de psykologiska konsulternas ochläkarnas medverkan vid arbetsförmedlingarna uppgick /77 till24,2 milj. kr. resp. 2,6 milj. kr. Härtill kommer dock som jag tidigare nämnt,att vissa kostnader för psykolog- och läkarmedverkan i samband med främst ALU-och OT-kurser bekostats från anslaget för arbetsmarknadsutbildning. Ävkostnaderna för de psykologiska konsulterna avsåg ca 1,2 milj. kr.metodutvecklingsarbete inom den arbetspsykologiska verksamheten. Beträffandeforskningen och metodutvecklingen inom den yrkesinriktade rehabiliteringenskall också nämnas att statens arbetsklinik f. n. har en budget på drygt 3milj. Av de särskUda insatserna för arbetshandikappade inomarbetsmarknadsutbildningen uppgick kostnaderna för OT-kurserna till 81,7 milj.kr. under /77. Äv dessa kostnader uppgick SÖ:s utgifter till65,2 milj. kr. EnUgt beräkningar skulle den avutredningen föreslagna organisationen innebära en samhällelig besparing med ca18 milj. kr. De remissinstanser som har kommenterat detta, däribland statskontoretoch , är kritiska till utredningens beräkningar och menaratt de är alltför optimistiska. a. efterfrågas de kostnadsmässigakonsekvenserna av en lokalmässig samordning till AMU-centra och av attförsäkringskassorna skall betala ut utbildningsbidrag även för dem som i daggenomgår arbetsprövning och arbetsträning. Enligt min mening ger inte utredningen tillräckligtunderlag för att jag skall kunna ta ställning tUl de eventuellakostnadsförändringar som en samordnad organisation skulle innebära. Jag utgårdock från att eventueUa förändringar håller sig inom den ekonomiska ram som inuvarande penningvärde totalt gäller för verksamheten. Ett statligt huvudmannaskap och kostnadsansvar för ensamordnad organisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen skulle dock istort komma att innebära att kommuner och landstingskommuner avlastas kostnaderför arbetsvårdsinstituten, som uppgick till 77,2 milj. kr. Liksom jagtidigare anfört beträffande den skyddade sysselsättningen bör en fömtsättningför ett staUigt övertagande av kostnaderna för den yrkes- Prop.1977/78: 30 113 inriktaderehabiliteringen vara att dessa avräknas från staUiga åtaganden gentemotkommunerna och landstingskommunerna inom andra områden. Förhandlingar om dettakommer att tas upp med representanter för kommuner och landstingskommuner. Enlösning av kostnadsfördelningen är en av förutsättningarna för att arbetet medomorganisationen skall kunna drivas vidare. Medhänsyn till vad tidigare anförts finner jag det naturligt att en samordnadorganisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen finansieras på samma sättsom arbetsmarknadsutbUdningen, dvs. över arbetsmarknadsutbildningsfonden, somfinansieras dels genom arbetsgivaravgifter, dels genom bidrag överstatsbudgeten. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de riktlinjer för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering somjag har förordat i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1977/78: 30 114 1 Inledning .................................................................... 3 2 Nuvarande förhållanden .............................................. 6 2.1 Skyddad sysselsättning ........................................ 6 2.2 Yrkesinriktad rehabilitering .................................... 8 3 BetänkandetSkyddat arbete (SOU 1972: 54)................ 10 3.1.1 Arbetsvärdens syfte ................................... ... 10 3.1.2 Faktorer som påverkar arbetsvårdsbehovet.. 10 3.1.3 Konsekvenser för den enskilde avmålkonflikterna i den ekonomiska politiken II 3.1.4 Olika former av skyddadsysselsättning ...... II 3.1.5 Verkstäder för skyddat arbete........................ 12 3.1.6 Yrkesinriktad habilitering av psykiskt utvecklingsstörda 12 3.1.7 Mål för skyddat arbete.................................... 13 3.1.8 Huvudmannaskap ........................................ 14 3.1.9 Driften av företag för skyddatarbete några synpunkter 16 3.1.10 Lokalisering av företag för skyddatarbete..... 17 3.1.11 Central samordning .................................... 18 3.2.1 Ärbetsvårdenssyfte och utveckling................ ... 18 3.2.2 Faktorer sompåverkar arbetsvårdsbehovet.. ... 19 3.2.3 Olika former avskyddad sysselsättning......... 19 3.2.4 Verkstäder förskyddat arbete....................... ... 21 3.2.5 Yrkesinriktad habilitering av psykiskt utvecklingsstörda 21 3.2.6 Mål för skyddatarbete................................... 22 3.2.7 Huvudmannaskap ........................................ 23 3.2.8 för skyddat arbete några synpunkter 26 3.2.9 för skyddat arbete. 3.2.10 Central samordning........................................ 26 4 BetänkandetOrganisaton för skyddat arbete (SOU 1975: 82) . . 27 4.1 Utredningen ......................................................... 27 4.1.1 Syftet medskyddat arbete några ställningstaganden 27 4.1.2 Den skyddadesysselsättningens dimensionering .... 27 4.1.3 Samordningmellan olika industriella former av skyddat arbete 28 4.1.4 Företagsform .............................................. ... 30 4.1.5 Huvudmannaskap ...................................... ... 31 4.1.6 ................................... ... 32 4.1.7 .................................... ... 35 4.1.8 Finansiering ................................................ 37 4.1.9 Anordning ochdrift av industriella beredskapsarbeten 41 4.1.10 Genomförande ............................................ 42 4.2 Reservation ........................................................... 42 4.3 Remissyttranden ................................................... 43 4.3.1 Syftet med skyddat arbete någraställningstaganden 43 1977/78: 30 115 4.3.2 Den skyddadesysselsättningens dimensionering .... 44 4.3.3 Samordningmellan olika industriella former av skyddat arbete 45 4.3.4 Företagsformoch huvudmannaskap ......... ... 47 4.3.5 ................................. ... 50 4.3.6 .................................... ... 53 4.3.7 Finansiering ................................................ ... 56 5 BetänkandetYrkesinriktad rehabilitering (SOU 1976: 38) 59 5.1 Utredningen .......................................................... ... 59 5.1.1 Allmäninledning ......................................... ... 59 5.1.2 Nuvarandeformer av kartläggande och förberedande åtgärder 60 5.1.3 Ändra former avrehabiliteringsverksamhet än yrkesinriktad rehabilitering 62 5.1.4 Utredningensöverväganden ....................... ... 63 5.1.5 Utredningensförslag ..................................... ... 65 5.2 Reservation och särskilda yttranden....................... ... 68 5.3 Remissyttranden ................................................... ... 69 5.3.1 Utredningensöverväganden ...................... ... 69 5.3.2 Utredningensförslag ................................. 69 6 Föredraganden ............................................................ 73 6.1 Bakgrund .............................................................. 73 6.2 Skyddat arbete........................................................ 78 6.2.1 Syftet med skyddad verksamhet ................ 78 6.2.2 Behov avenhetlig organisation .................... 80 6.2.3 Regionalastiftelser ...................................... 83 6.2.4 Huvudmannaskap ........................................ ... 85 6.2.5 Lokalrepresentation ..................................... 88 6.2.6 Regionalfördelning av skyddade arbetsplatser 89 6.2.7 Anvisning avskyddat arbete.......................... ... 89 6.2.8 Drift avindustriella beredskapsarbeten......... ... 90 6.2.9 Vissa frågor rörandearbetsanskaffning......... ... 90 6.2.10 Centralt samordningsorgan .......................... 90 6.2.11 Förslagets genomförande ........................... ... 94 6.2.12 Kostnadsberäkningar ................................. ... 95 6.2.13 Finansiering ................................................ ... 98 6.3 Yrkesinriktad rehabilitering .................................... ... 99 6.3.1 Bakgrund ................................................... 99 6.3.2 Målsättning .................................................. 104 6.3.4 Arbetspsykologiskakonsultationer ............... 106 6.3.5 Huvudmannaskapetför den yrkesinriktade rehabiliteringen 107 6.3.6 Forskning ochmetodutveckling ...................... 108 6.3.7 Förslagetsgenomförande ............................ 109 6.3.8 Kostnadsberäkningaroch finansiering .......... ..... 7 Hemställan .................................................................. 112 8 Beslut .......................................................................... .. 113