prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — Under har KB lagt större vikt äntidigare vid natio-nalbiblioteksaspekten på handskriftsområdet. Del får betraktassom en nationell uppgift att göra KB:s handskriftssamlingar tillgängliga påbästa sätt. Kart- och planschavdelningen anskaffar, registrerar ochtillhandahåller kartor, planscher, porträtt m. m. Anskaffningen skerhuvudsakligen genom gåvor. En del material, som svenska kartor, kartografiskaarbeten och vykort, ingår i tryckerileveranserna. Det äldre beståndetkompletteras genom köp. Kartsamlingen är vid sidan av krigsarkivet landetsstörsta. Planschsamlingen innehåller porträtt, historiska och topografiskabilder, handteckningar, gravyrer, vykort, exlibris m. m. De krav som ställs på KB att för framtiden bevara svenskttryck ställer 1977/78:114 21 också särskilda krav på bokvårdsavdelning föratt förhindra atl äldre och nyare material förfars och förslits. Problem vållasav att det inom landet inte finns någon utbildning i bokbinderi och av att detsaknas lämplig utbildning av konservatorer. Ett uttalat behov av rådgivning i konserveringsfrågorfinns också, bl. a. till följd av att kommunala bibliotek erhållit äldresamlingar. Skyddsfilmning av tidningar kan också anses vara en nationaldokumentäruppgift. Frågan har utretts av tidningsfilmningskommittén (TFK) som har föreslagitatt en särskild tidningsfilmningsavdelning inrättas vid KB och att KB utsestill att bevara ett nationalexemplar av tidningstrycket. Statsmakterna har bl.a.i avvaktan på BIDOK:s förslag ännu inte tagit slutlig ställning i dessa frågor. KB administrerar lånecentralen för tidningsfilm, som stårunder forsk-ningsbiblioieksrådets överinseende. Centralen ställer tillbibliotekens förfogande bmksexemplar av de viktigaste svenska tidningarna ochett antal utländska. KB ger härigenom en service av nationell räckvidd. Vid KBfinns en provisorisk tidningsfilmningsavdelning. Nationalfonoteket har byggts upp genom frivilligaleveranser av olika typer av ljuddokument. Syftet är att bevara hela denkommersiellt saluförda auditiva produktionen, från fonografrullar till LP-skivoroch bandupptagningar. Genom insamlingsaktioner i samarbete med framför alltSveriges Radio, har man lyckats i mycket stor utsträckning insamla materialproducerat . Inköp förekommer också ofta av utländska skivor medsvensk anknytning eller äldre svenskt material. redigerar denationalbibliografiska publikationerna Svensk bokförteckning. Svenskbokkatalog, Svensk tidskriftsförteckning och ger ut en periodisk förteckning över verk om och svensklitteratur på främmande språk. Vidare katalogiseras svenska skrifter medtryckår t. o. m. . Till verksamheten är knutna två nummercenlraler meduppgift atl föra register över internationella standardnummer, dels för böcker (ISBN-systemet,vari ingår numerisk beteckning för förlag/motsvarande), dels för periodiskaskrifter och andra seriepublikationer (ISSN-systemet). Vid KB anordnas en utbildning av en termins längdför assislent-och biträdespersonal vid forskningsbiblioteken. KB har enligt gällande instmktion uppgiften att varalokalt forskningsbibliotek . Enligt ämbetsberällelsenuppgick besöken i låneexpeditionen och läsesalar till 88 588 varav64950 i låneexpeditionen och 23 638 i fors-karsal och forskarrum. Vissaförskjutningar i besöksfrekvensen har inträtt sedan del provisoriskahuvudbiblioteket för i etablerats i . Av de ca 17 300 hemlånen avsåg ca 12 800 privatpersoner,och av de ca 4 500 hemlånen till myndigheter etc. avsåg ca 1300 universitet ochhögskolor i . Prop.1977/78:114 22 Statens biblioteksdepå i förvaltas av KB. I depånförvaras sällan utnyttjat material som ej behöver vara tillgängligtmen bör kunna tas fram med några dagars varsel. Depån betjänar förutom KB elltjugotal vetenskapliga bibliotek och institutioner i samt Uppsalauniversitetsbibliotek. Roggebibliotekei i är ett bokmuseum för studieroch forskning främst i lärdoms- och personhistoria med särskild anknytningtill stift. Samlingarna uppgår till mer än 60000 band. Forskningsbiblioleksrådel (FBR), som inrättades (jfr prop. 10), skall enligt gällande bestämmelser vara ett organför samråd i frågor av gemensamt intresse för de vetenskapliga biblioteken. FBRbestår av riksbibliotekarien tillika ordförande och tolv av regeringen förhögst förordnade ledamöter med personliga ersättare. FBR fungerar som remissinstans och har uttalat sig i enrad frågor rörande svenskt biblioteksväsen. Vidare har FBR ålagtsutredningsuppdrag eller självt tagit initiativ till sådana. Rådet har även isärskilda skrivelser till regering och centrala myndigheter tagit upp frågorav centralt intresse för biblioteksväsendet. Det utger vissa periodiskapublikationer. FBR redigerar den samstatistik för svenskaforskningsbibliotek som redovisas i Statistisk årsbok för ochsammanställer prisstatistik i syfte atl mätaprisändringar på den från utlandet förvärvade periodiska litteraturen. bibliotek-bokbinderier (SaBB) konstitueradesår 1968 främst i syfte att föreslå åigärder för att rationalisera bokbinderiarbe-telför de vetenskapliga biblioteken. Kommittén består av representanter utseddaför FBR och . 2.1.3.7 Siatens råd för vetenskaplig information ochdokumentation Uppgifter och organisation Siatens råd för vetenskaplig information och dokumentation(SINFDOK) tillkom år 1%8 (prop. 1968:68, SU 1968:131, rskr 1968: 304). SINFDOKfick administrativ anknytning till styrelsen för teknisk utveckling (STU) somtillkom . Enligt instruktionen är SINFDOK centralt organ för frågorrörande vetenskaplig och teknisk information och dokumentation. SINFDOK harinom detta område särskilt lill uppgift alt: följa utvecklingen och dra upp riktlinjer för verksamheteni syfte att skapa en samordning av tillgängliga resurser och en i övrigttillfredsställande ordning svara för den långsiktiga planeringen av verksamheten,initiera och främja samt fördela slöd till forsknings- och utvecklingsarbete 1977/78:114 23 görade framställningar och avge de utlåtanden som kan anses erforderliga medhänsyn till verksamhetens ändamålsenliga bedrivande tillhandagåmyndigheter och organ med råd, upplysningar och biträde beredaärenden i frågor rörande internationellt samarbete. Rådetbestår av fem ledamöter som utses av regeringen. Till SINFDOK är knuten ensärskild rådgivande grupp för industri och teknik. SINF-DOK:s sekretariat hadeden åtta tjänster, samtliga uppförda på STU:s personalstat. SINFDOK:sverksamhet finansieras över STU:s delprogram Informations- ochdokumentationsverksamhet. För /78 har anvisats 7,4 milj. kr.med karaktär av särskilt reservationsanslag. SINFDOKhar enligl sin instmktion en väsentlig uppgift genom att det bygger upp enkompetens som kan ligga lUl gmnd för inriktningen av framtida statligainsatser. Efiersom begreppet teknisk och vetenskaplig information ochdokumentation inle kan entydigt avgränsas och från forsknings- ochutvecklingssynpunkt utgör ell tvärvetenskapligt område, omspänner de möjligainsatserna många ämnesområden. SINFDOKhar valt atl koncentrera sina utvecklingsinsatser till framtagande av metoderoch hjälpmedel för datorbaserad informationssökning. Beträffandekunskapsuppbyggnad har SINFDOK främst koncentrerat insatserna lill utbildningav specialister genom stipendiatverksamhet saml punktvisa satsningar påforskningsprojekt inom olika delområden. har SINFDOK haft 14stipendiater. SINFDOKär svenskt kontaktorgan för internationella och nordiska organisationer som ,, resp. NORDINFO (tillsammans med FBR) och NORDFORSK. Isin anslagsframställning för /76 lade SINFDOK fram enfemårsplanför sin fortsalla verksamhet. SINFDOK angav som övergripande mål altmyndigheten skulle bidra lUl ett effektivi utnyttjande av den samlade kunskapeninom vetenskap och teknik. Medan SINFDOK dittUls främst satsat på en utvecklingav effektivare syslem för lagring och sökning av dalorbaserad informationansåg SINFDOK att utvecklingsarbetet i framliden borde förskjutas motutarbetande av system med decentraliserade datorterminaler och kommunikationmellan dessa och de centrala datorer i vilka informationen lagras. Informations-och dokumentationscentralen vid tekniska högskolans bibliotek Informations-och dokumentationscentralen vid tekniska högskolans bibliotek i (IDC)tillhandahåller datorbaserade informations- 1977/78:114 24 tjänsteroch bedriver därmed förenad forskning och utveckling. Denna verksamhet syftartill all utveckla syslem för datorbaserad informationssökning och till allbygga upp informationstjänster baserade på de utvecklade systemen. Verksamhetenvid IDC finansieras i huvudsak av SINFDOK, universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) och tekniska högskolan i samt genom avgifter.Systemutvecklingen utförs dels av SINFDOK-sti-pendiater, dels inom ramen försärskilda projekt. För driften av de datorbaserade systemen utnyttjas Stockholmsdalamaskincentral (QZ). Utvecklingenav informationstjänster har i huvudsak inriktats mot områdena naturvetenskapoch teknik. Kraven från användarna har lett tiU atl vissa samhälls- ochbeteendevetenskaper också har inkluderats i de ämnesområden som täcks avinformationstjänsterna. En medveten avgränsning har gjorts mot de s. k. livsvetenskapema,där tillhandahåller informationstjänster. Inom kemiområdet förekommer enöverlappning mellan och eftersom kemiinformation är väsentlig bådeinom medicin och för industrin. Deinformationstjänster som IDC har byggt upp och etablerat är selektiv delgivningav information (SDI), dvs. en löpande, individueUt anpassad nyhetsbevakning ien eller flera databaser, samt retrospektiva sökningar. SDI-service ochsatsvisa retrospektiva sökningar tillhandahåller IDC från ett tjugotaldatabaser. Urorganisatorisk synvinkel är IDC jämstäUd med en avdelning vid tekniskahögskolans bibliotek men verksamheten bedrivs i projektform. fanns 27 tjänster vid IDC, vilka till övervägande delfinansierades av SINFDOK. Budgetåret1976/77 erhöll projekten vid IDC från SINFDOK ca 1,5 milj. kr. och från UHÄ ca0,65 milj. kr. Intäkterna genom avgifter uppgick till ca I milj. kr. Medicinskainformationscentralen vid () har utvecklats urdåvarande avdelningen för databehandling vid medicinska forskningsråd (MFR) anslog medel lill institutetför biomedicinsk dokumentation första gången /64 och inrättadeår 1968 en forskargmpp för biomedicinsk informations- ochdokumentationsverksamhet. Verksamheten förlades tUl sedanur avdelningen för dalabehandling avskUts en självständig enhet förbiomedicinsk informations- och dokumentationsverksamhet, kallad biomedicinskadokumentationscentralen (BMDC). /76överfördes BMDC från MFR lill institutels stat. Benämningen BMDChar fr. o. m. ändrats till . Den biomedicinskadokumentationscentralen inrättades i första hand som en servicefunktion förforskare vid universitet och högskolor samt lä- 1977/78:114 25 käremed klinisk forskningsverksamhet, men även större läkemedelsindustrier anmäldetidigt sitt intresse för databasen . 1 och med den satsning som gjordesav SINFDOK och som innebar en utökning av dokumentationsverksamheten med trekemiska databaser vidgades kundkretsen tUl andra industrier och företag.Naturvetare och samhällsvetare återfanns i ökad utsträckning bland användarnaefter introduktionen av Biological Abstracls Previews (nu BlOSlS-Previews) och PsychologicalAbstracls. MICsvarar för service till livsvetenskaper (medicin, biologi, biokemi och beteendevelenskap),arbetsmedicin, yrkeshygien och miljövård. MICär organiserat på sektioner och projektgrupper samt ell administrativtsekretariat. Antalet anställda uppgick till ca 30 /77 bedrevs verksamheten med anslag till ett belopp av ca 3,3milj. och inkomster från avgifter ca 1,1 milj. kr. Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek (SPPB) är specialbibliotek för psykologi ochpedagogik. I samarbete med IDC tillhandahåller SPPB datorbaserad sökning fråndalabasen . SPPB svarar också på försök för svensk inmatning till ettinternationellt datorbaserat informationssystem för utbildningsområdet, EUDISED,som sorterar under . VidAB Atomenergi finns ett forskningsbibliotek vars verksamhet omfattar inmatningtUl två intemationella informationssystem, SDl-verksam-hel ochlitteraturundersökningar (i samarbete med IDC och ), systemutveckling inom informalionsförsörjningsområdet,handhavande av en rapportdatabas m. m. Verksamheten vid AB Atomenergisbibliotek finansieras /78 med medel från induslrideparlementetoch ca 3,6 milj. samt egnaintäkter (ca 0,4 milj. har varit föremål förutredning. Allmänttillgängliga terminaler för sökning i MEDLARS-dalabasen finns på karolinskasjukhuset och i . , biomedicinskabiblioteket i , i , universitetsbiblioteket iLund, biomedicinskt centrum i och universitetsbiblioteket i . Institutetför byggdokumentation (BYGGDOK) tillhandahåller ett brett sortiment av tjänsterinom informationsförsöijningsområdet inriktade på byggsektorn. Andra myndigheter somsvarar för databaser eller inmatning lill utländska databaser är bl.a. statensväg- och trafikinstitut, miljödatanämnden, Ultunabibliotekoch . Även vid andra myndigheter används datateknikinom informationsförsörjningen i allt större utsträckning. Detta är fallet vidbl. a. , (läkemedelsavdelningen) ochstatskontoret. De åtgärder som vidtas avser dels ökad åtkomst till externinformation, dels 1977/78:114 26 förbättrad hantering av den interna informationen. Isistnämnda fallet är det ofta diarieföringen som berörts, t. ex. vidjustitiedepartementet, och datainspektionen. Databaser av olika omfattning och med varierandetillgänglighet framställs av vissa organ, t.ex. STU, , , Personaladministrativa rådet och Svenska Textilforskningsinstitutel. I rapporten och automatisk databehandling(1969) utarbetad av en kommitté tillsall av dåvarandeuniversitetskanslersämbetet (UKÄ) i samråd med riksbibliotekarien, drogsriktlinjer upp för ett nationellt datorbaserat bibliotekssystem. Kommitténs förslag gick ut på all man borde arbeta eftertre eller fyra utvecklingslinjer: 1) man borde framställa AK-publikationernamed datateknik, 2) man borde utnyttja andra länders bibliografiskabeskrivningar (MARC-band), 3) man skulle sikta tUl en integrering av hela detsvenska biblioteksväsendets rutiner i ett gemensamt system som även skulle varakompatibelt med intemationella syslem. Härvid skulle en nationell biblio-tekscentralinrättas med möjlighet alt ansluta terminaler. I rapporten framhölls alt dessatre utvecklingslinjer stod i nära samband med varandra och atl de med tidenskulle kunna förenas. Man tog upp men behandlade inte närmare en fjärdeutvecklingslinje, nämligen all med datateknik framställa nationalbibliografiskapublikationer. De ovan antydda utvecklingslinjerna återkommer i LIBRIS () där huvudvikten har lagts vid att integrera mtinerna inomoch mellan biblioteken. gjordes en översyn av de vetenskapligabibliotekens inre organisation för all bl. a. undersöka möjlighetema attrationalisera verksamheten med tekniska hjälpmedel. Detta utredningsarbete, somutfördes i nära kontakt med bl. a. FBR och UKÄ, utgjorde inledningen till . Försöksverksamheten med LIBRIS påböriades viddåvarande högskolas bibliotek. är 14forskningsbibliotek anslutna till LIBRIS. Försöksverksamheten har redovisats iett antal lägesrapporter, senast i LIBRIS: En lägesrapport (Statskontoret.Rapport 1976:10). Verksamheten bedrivs av statskontoret i samråd med FBR ochUHÄ. Inom försöksverksamheten har de datorbaserade rutinerna i LIBRISvidareutvecklats och anpassats till för svenskaforskningsbibliotek (SKR 1974). Dessa regler som också successivt justeratsutifrån gjorda erfarenheter ansluter i princip lill internationellt vedertagnaprinciper för bibliografisk beskrivning av olika slags publikationer. Denomfattande standardisering som de nya reglema inneburit har bl. a. ställt kravpå nya programversioner av LIBRIS. 1977/78:114 27 grammen,benämnda LIBRIS II, färdigställdes successivt . Engmndläggande idé i har varit att integrera framställningen avolika katalogprodukter med löpande bibliografering och registrering vid devetenskapliga biblioteken. LIBRIS har utformats med sikte på att ävenkonventionella katalogprodukler såsom katalogkort, nyförvärvsförteckningar ochbokkataloger, bl. a. AK, skall kunna framställas ur LIBRIS databas. Denbibliografiska information som registreras i LIBRIS blir tillgängligför sökning via terminal från samtliga anslutna bibliotek. Katalogisering aven publikation sker vid det LlBRIS-bibliolek som först förvärvarpublikationen. En huvudprincip är alt denna katalogisering skall kunnautnyttjas även av andra bibliotek som förvärvar samma publikation. Bibliotekenskall då endast behöva komplettera den redan registrerade informationen med iförsta hand lokala uppgifter. Kostnademaför LIBRIS utgörs, förutom av vissa personalkostnader, huvudsakligen avengångskostnader för utvecklings- och omläggningsarbete samt löpandedriftkostnader, främst för teknisk utrustning, datortid saml syslem- ochprogramunderhåll. Därtill kommer bl.a. kostnader för utveckling ochframställning av katalogprodukler (samkataloger och katalogkort) med hjälp av LIBRIS. Förutomrent kvantifierbara intäkter väntas LIBRIS i utbyggt skick, med rutiner förframställning av bibliotekskataloger i bokform och mikroform, även innebärafördelar av mer indirekt natur. Regeringensuppdrag till statskontoret gäller atl "i samråd med universi-tetskanslersämbetetoch forskningsbiblioleksrådel bedriva fortsatt försöksverksamhet med ett datorbaseratinformationssystem för bibliotek". Forskningsbiblioteksrådetsmedverkan i projektet sker genom en ledningsgrupp för fortlöpande informellasamråd mellan forskningsbiblioteks-rådet, universitets- och högskoleämbetet ochstatskontoret. 1 denna har diskussioner förts om projektets budget, planeringoch genomförande. LlBRIS-gruppen vidstatskontoret svarar för samordning av arbetet inom projektet bl. a. iförhållande till olika leverantörer. Statskontoret har till projektet knutitkonsulter som utför underhåU av system och program i den försöksdrift sombedrivs vid Öslergötiands läns landstings datacentral i (ÖLLD).Forskningsbibliotekens medverkan i projektet har huvudsakligen skett genompersonal som engagerats i detta arbele vid sidan av övriga uppgifter. År 1976inrättades ett provisoriskt LIBRIS-sekre-tariat vid kungl. biblioteket.Statskontoret har f. n. ca tre personår för sin andel i arbetet med LIBRIS. FörsöksdriflenLIBRIS delsystem för sökning har vissa funktioner för sökning via termi- 1977/78:114 28 nal.Vid positivt svar erhålles en bibliografisk beskrivning av en publikationjämteuppgift om var publikationen finns. Däremotger LIBRIS inte möjlighet lill ämnesmässiga sökningar. Sökning i andradatabaser via de för LIBRIS avsedda terminalerna är möjlig men fordrarsärskilda terminalprogram. Sådana sökningar sker dock i mycket ringa uisträckning. Produktionenav katalogkort med hjälp av LIBRIS sker från band somframställs vid datacentralen, varefter trycker ochdistribuerar produkten. Tiden från beställning uppgår f. n. till . Delsystemetför katalogisering tillåter registrering av bibliografiska uppgifter viaterminaler och hålremsstansar vid de LIBRIS-anslutna biblioteken samt direktfrån magnetband med dalorläsbar bibliografisk information. LIBRIS databasinnehåller nu ca 300000 titlar, huvudsakligen monografier. Terminaldatorernai LIBRIS är via ell fast uppkopplat datakommunika-tionsnäl direklanslulna centraldator vid ÖLLD i . Anslutningsmöjligheterna är medbefintlig programvara begränsade till högst 28 terminaler. LIBRISdatakommunikationsnät består av fyra fast uppkopplade teleförbindelser. Vid deLIBRIS-anslutna biblioteken/motsvarande (f. n. 14) finns sammanlagt 24terminaldatorer och 10 hålremsstansar. Tekniskanomenklaturcentralen (TNC) bildades på initiativ av IVA somcentralorgan för teknisk och vetenskaplig terminologi och har enligt sina av Kungl.Maj:t fastställda stadgar lill uppgift all åstadkomma en för svenskaförhållanden lämpad teknisk nomenklatur, varmed förstås allt som rör teknikensspråkliga uttrycksmedel samt dessas innebörd. TNCbedriver sin verksamhet i samarbete med drygt 100 anslutna medlemmar samt fyrastödjande akademier och rådgivare. Omkring60 % av kostnadema för TNC:s verksamhet täcks f. n. genom statliga bidrag. År1976 hade TNC intäkter om ca 1,4 milj. kr., varav driftbidrag från SINFDOK227000 kr., anslag för särskilda ändamål . och medlemsavgifter 242000kr. Försäljning av publikationer gav . Den största utgiftspostengällde löner m. m. lill personalen, . SINFDOK har ställt en särskildpubliceringsfond om . till TNC:s förfogande. Utredningarnabeskriver hur informationsförsörjningen organiserats i vissa andra länder, bl.a. i . Även om organisationslösningarna va- 1977/78:114 29 rierarmellan olika länder kan man skönja likartade och växlande krav på rationaliseringoch samverkan inom informationsförsöriningen. Omfattande åtgärder för altförbättra informationsutbudet inom vetenskap och teknik har vidtagits i deflesta industrinationerna. Brister i systemen har analyserats och motåtgärderhar böriat sättas in från det allmännas sida. Satsningen på särskilt tekniskoch naturvetenskaplig information har i vissa av dessa länder varit betydande. Utredningarna har studerat organisationslösningar i bl.a. , ochStorbritannien. 2.1.5.1Allmänna utvecklingstendenser av betydelse för informationsförsörjningen Utredningarnakonstaterar att bibliotekens uppgift traditionellt har varit all samla, ordnaoch tillhandahålla böcker, tidskrifter och andra skrifter. De vetenskapligabibliotekens verksamhet har sålunda präglats av atl varje bibliotek strävatefter hög självförsörjningsgrad. Verksamheten har emellertid alltmerutvecklats i riktning mot atl hänvisa till och förmedla litteratur urbibliotekens gemensamma bestånd. Speciella enheter och institutioner hardessutom utvecklats för referensservice och bearbetning av information.Ökningen av informationsutbudet medför emellertid alt fullständig täckning intekan komma i fråga ens inom ett helt land. Undersenare år har begrepp som informationsexplosionen kommit atl användas om denväxande informationsvolymen. Bakom denna informationsexplosion ligger flerafaktorer varav en är ökningen av antalet vetenskapsmän och tekniker somproducerar forskningsresultat. Utredningama konstaterar atl antalet tekniskaoch vetenskapliga tidskrifter beräknas växa till 1980. Varje ärpubliceras omkring 2 milj. tidskriftsartiklar med vetenskapligt och teknisktinnehåll. Informationsförsöriningen knyts också närmare till forskningensresultatredovisning. Allt större vikt läggs därvid vid alt vetenskapliga ochtekniska dokument formaliseras. Dalatekniskahjälpmedel är nu förhållandevis vanliga. Merparten av de datorbaserade systemenär avsedda för registrering, lagring och sökning av information. Datateknikenhar emellertid också kommit atl utnyttjas för det löpande arbetet ibiblioteken. Antaletanvändare av datorbaserade informationstjänster vänlas öka starkt, vilketställer krav på utbildning både av användare och av personal. Den ökade mängdeninformation tillsammans med alltmer komplicerade tekniska hjälpmedel torde -enligt utredningama - leda liU all förmedlare (mellanhänder) kommer att spelaen allt störte roll i informationsprocessen. Bibliotek ochinformationscentraler får därvid ett ökat ansvar för att tillgodose de gruppersom inte har tillgång lill teknisk utrustning eller vana atl hanlera sådan. Prop.1977/78:114 30 2.1.5.2Förutsättningar för svensk informationsförsörjning Informationsförsöriningenmed vetenskaplig och teknisk information har tidigare i första hand riktat sig tillforskning vid universitet och högskolor. har emellertid nyaanvändargrupper tillkommit. Politiker, läkare, lärare, tjänstemän i offentligförvaltning och industri, arbetsmarknadens organisationer, massmedia ochallmänheten ställer numera ökade krav på service. Medan forskare många gångerhar möjlighet alt själva söka och bearbeta sin information har andra, t. ex. desom är sysselsatta med utvecklingsarbete eller löpande arbele i näringsliv ochförvaltning, ofta större behov av vägledning och bearbetning för atlinformationen skall kunna tillgodogöras.