prop · G10357 · 1977-12-31 00:00:00 — Klass2 innefattar skyddsvärda älvavsnitt samt älvavsnitt där det, för ett slutligtställningstagande till vattenkraftutbyggnad, fordras ytterligare vetenskapligaundersökningar och/eller modifieringar av föreslagen utbyggnad. Klass1 omfattar älvavsnitt som bedömts sakna eller endast äga obetydliganaturvårdsvärden. Ytterligare utredningar från naturvårdssynpunkt kan varapåkallade även beträffande dessa objekt. sekretariat har gjorts en bedömning av vilka konflikter medkulturminnesvården som kan väntas uppkomma vid en eventueU utbyggnad av deolika projekten (se tabell 2.3). Bedömningen följer i allt väsentligt den sompå utredningens uppdrag presenterats av i skriftenKulturlandskap i älvdalar (Rapport 1973). Värderingenhar gjorts med utgångspunkt i kulturminnenas betydelse från vetenskapligsynpunkt vartUI fogats överväganden om deras sociala betydelse. Den vetenskapligagrundsynen innebär en strävan att urskUja ett representativt urval av orördareferensområden, dvs. områden där fornlämningar och andra kulturminnen ärbevarade i en så vitt möjligt ursprunglig miljö, bl. a. för att tillgodosekommande forskningsbehov. Det sociala motivet för bevarande syftar tUl attmöjliggöra upplevelsen av kontinuitet och rotfasthet i en ochgenom mänskliga ansträngningar framvuxen miljö. För undervisning och turismställs SärskUda krav på ett vetenskapligt underbyggt urval av kulturminnen, påupplysningsverksamhet kring detta och på tillgänglighet. Prop.1977/78: 57 Tabell2.2 Värdering från vetenskaplig naturvårdssynpunkt (klass 4 anger högsta värde) Ammerån i sin helhet Hårkan i sin helhet : I II I : Havern Kölsillre Viforsen INDALSÄLVEN: , Juveln, dömningen har sålunda också utgått från företagensinverkan på kulturminnenas miljö, även om kulturminnet i sig självt intealltid direkt pä-/erkas. Följande klasser har använts: 4 Lagskyddadefornminnen berörs. 34 Starkt kulturminnesvårdsintresseberörs. avser att avstyrka förslaget. 3 Underlagsmaterial otillräckligt. Avstyrkande från ärsannolikt. 23 Konflikt med kulturminnesvårdsinfresse uppstår. 2 Konfliktmed kulturminnesvårdsintresse kan mUdras genom begränsning i projektetsomfattning. 1 Ingen konflikt eller endast sådan som kan lösas genomvattendomstolsprövning synes uppstå. Prop.1977/78: 57 Tabell 2.9 Värdering frän kulturminnesvårdssynpunkt (klass4 anger högsta värde) : II I II Ulen-Rengen Tosksfrömmen Abervattnet Kingarna (Hårkan) 2.2.5 Friluftsliv och rekreation Värderingen frän friluftslivets synpunkt bygger bl. a. pärapporten av docent och på engemen- 2 1977178.1 saml. 1977/78: 57 18 samrapport av de tre berörda fiskeriintendenterna. Fiskeriintendenterna har gjortföljande prioritering bland de berörda fiskevattnen: Medhänsyn till fiskebeståndens och fiskets värde placeras och Ammerån främst.Vissa älvavsnitt utgör de enda återstående sträckor, där självreproduktion mednaturligt genetiskt urval förekommer. Av dessa prioriteras mellanHöljes och samt Damman i . Slutligen har det fritidsfiskepå havsöring och lax som bedrivs nedanför nedersta kraftverken i ,Ljusnan, och värderats mycket högt av fiskeriintendenterna. Envärdering av varje aktuellt utbyggnadsområdes betydelse frånrekreationssynpunkt har gjorts av utredningens expert på turism ochfriluftsliv. Ett skäl för att värdera ett objekt högt ar att det ligger inomnågot av de områden som under arbetet med den fysiskariksplaneringen angivit som riksobjekt för det rörliga friluftslivet. Ettannat starkt vägande skäl har varit att objektet ligger inom eller i omedelbaranslutning till något av de s. k. primära rekreationsområdena. Vidare harfiskeriintendenternas rapport tillmätts stor vikt p. g. a. fritidsfisketsavgörande betydelse som rekreationsaktivitet längs älvarna. Itabell 2.4 redovisas den av utredningens expert samlade bedömningen aveventuella utbyggnaders konsekvenser för friluftslivet. Objekten ärklassificerade från 1 till 4, där 4 innebär att en utbyggnad hotar mycketstarka rekreationsinfressen. Vid klassificeringen gäller vissa reservationer(se noter i tabell 2.4). Utredningenhar gjort en samlad bedömning från bevarandesynpunkt i form av en rangordningmed fyra klasser, se tabell 2,5. Av avgörande betydelse för utredningensöverväganden har varit älvens eller områdets orördhet och möjligheten attbevara större sammanhängande områden. Vidare har närheten till befolkning ochprojektens inverkan på kulturlandskap, liksom påverkan av betingelserna förfriluftsliv, särskilt fiske, tillmätts stor betydelse. Enligtdirektiven har en avvägning därefter gjorts i syfte att få fram en slutligrangordning, där hänsyn tagits tUl såväl bevarande- som kraftintressen.Utgångspunkten för utredningen har därvid varit den sammanvägdabevarandevärderingen, eftersom den slutliga rangordningen främst förutsattskomma att ligga till grund för beslut av regering och riksdag om undantagandefrån utbyggnad av vissa älvsträckor. Bevarandevärderingen har ställts mot denvärdering som gjorts från kraftsynpunkt, och därvid har bedömningar gjorts avvUka förskjutningar i förhållande till bevarandelistan som kan anses motiverademed hänsyn till utbyggnadsintresset. Hänsyn har då tagits även tillmöjligheterna att modifiera projekten eller föreskriva särskilda vill- 1977/78: 57 Tabell2.4 Värdering från rekreationssynpunkt (klass 4 anger högsta värde) Ulen-RengenTosksfrömmen Ammerån i sin helhet : II I II ' Under förutsättning att inget vandringshinder förslorsjööringen uppkommer, annars klass 4. - Under förutsättning att övre del och Sandvikssjönej berörs. 3 Under förutsättning att utbyggnad ej omfattar Krokforsen ellerGrenforsen, annars klass 4. kor för dem. Projektens olika lönsamhet har inte bedömtsböra påverka rangordningen i de fall där mycket stora bevarandeintressenredovisats. Detta förfaringssätt har ansetts motiverat med tanke på bl. a. denknapphet på orörda och värdefulla älvsträckor som råder inom här aktuella delarav landel. Sålunda har exempelvis beträffande Handöl i projektets godalönsamhet inte påverkat dess placering i den högsta klassen i den slutligarangordningen. Projekten har slutligt rangordnats i fem klasser. Prop.1977/78: 57 Tabell2.5 Sammanvägd värdering av de olika bevarandeintressena (klass 4 anger högstavärde) Ammerån i sin helhet : II I II INDALSÄLVEN: , Juveln, byggnadsprojekt som lagts fram men infe bedömts avutredningsmannen har placerats i en särskUd klass 0. De båda yfterklasserna klass 1, där obetydliga hinder mof utbyggnad kan noteras, och klass 4, därbe-varandevärdet är så högt alt inte ens en stor kraftnytta kunnat påverkaslutresultatet har kunnat bestämmas utan alltför stora svårigheter. Demellanliggande projekten har indelats i tvä klasser med relativt väl markeradskillnad från bevarandesynpunkt. De olika klasserna har definierats påföljande sätt: Projekten berör större sammanhängande älvsträckor därflera riksintressen samverkar. Dessa älvsträckor har såväl nu som för framtidagenerationer sådant värde i outbyggt skick att Prop.1977/78: 57 21 inteens mycket stor nytta från kraftsynpunkt kunnat motivera placering i annanklass. Utredaren rekommenderar bestämt att de älvsträckor som berörs avprojekten undantas från utbyggnad. Älvsträckor eller områden med redovisade bevarandevärden,i ett betydande antal fall även i form av samverkande riksintressen, berörs avprojekten. I många fall finns också en konflikt mellan utbyggnadsönskemålenoch olika lokalt förankrade intressen. Inom denna klass återfinns många av destora och mycket kontroversiella projekten. Klassen måste betecknas som i höggrad bevarandevärd, men om man trots detta finner en utbyggnad upp fill dennanivå nödvändig bör sådana projekt inom klassen som förts till en undergrupp 3ai första hand väljas. Det främsta kriteriet vid delningen av klass 3 iundergrupperna 3a och 3b har varit den betydande kraftnytta som kan redovisasbeträffande de projekt som förts till 3a. Älvsträckor med påtagliga bevarandevärden berörs, dockinte i sådan omfattning att projekten ansetts böra föras till klass 3. I någrafall finns visserligen mer betydande bevarandevärden, men projekten harplacerats i denna klass med hänsyn tUl att skadeverkningarna ansetts möjligaatf begränsa genom inskränkningar i projekten. Projekt som vid genomförande skulle komma att skada måttligabevarandevärden och därför bedöms kunna handläggas i vanlig ordning. Regeringentorde i flertalet fall enligt utredningsmannens uppfattning inte behöva prövadessa projekt. För utredningen presenterade om- och tillbyggnadsprojekt.Dessa projekt har inte närmare undersökts eller värderats, vare sig frånutbyggnads- eller bevarandesynpunkf. Projekten berör inte annat än iundantagsfall och då i mycket begränsad omfattning outbyggda eller orördaälvsträckor. Den slutliga rangordningen redovisas i tabell 2.6. Projektens betydelse för sysselsättning och kommunalekonomi har på utredningens uppdrag behandlats av geografiska institutionen vidUmeå universitet. I enlighet med direktiven har resultaten dock inte vägts in iutredningens rangordning. Det har inte varit utredarens uppgift att föreslå lämpligutbyggnads- Prop.1977/78: 57 INDALSÄLVEN: i sin helhet Ammerän ovanöverledningen Hosjö med reglering av KLASS 3 grupp 3b INDALSÄLVEN: Ulen-Rengen reglering Tosksfrömmen medValsjöns reglering Edsoxforsen Ammeråns överledning till Gesunden : II 1 II KLASS 3 grupp 3a Mellanljusnan (KastelnEdänge) reglering (Härkan) Sölvbacka, befintlig regleringsdamm utnyttjas LJUSNAN: Hamreskans reglering reglering Vemånsreglering , Juveln, , befinUiga regleringsdammarutnyttjas Korsvattenån, befintlig regleringsdamm utnyttjas Rönnöforsen, ersätter damm Viforsen, Marmens reglering : 1 Eldforsen Mockfjärdtillbyggnad Lillfors INDALSÄLVEN: Storsjötunneln med Hissmofors- Nederede-Skallböle tillbyggnad , befintligt kraftverkutrivs eventuellt Forshuvud-Domnarvet tillbyggnad Storforstillbyggnad tillbyggnad Untra, tillbyggnad KLARÄLVEN: tillbyggnad Letten tillbyggnad nivå för de fem älvarna. Utredaren erinrar som bakgrundtill sina ställningstaganden om vad som sades i direktiven, nämligen att samtligahuvudvattendrag i södra och norra i varierande grad ärpåverkade av vattenkraftutbyggnad och atf bara eft litet antal outbyggdakällflöden och älvsträckor finns kvar. 1977/78: 57 23 ledes befogad vid bedömningen av ytterligarevattenkraftutbyggnad i dessa områden. Utredaren har under sitt arbete infefunnit motiv för någon annan uppfattning än den som redovisas i direktiven. Motdenna bakgrund skall också förslaget till rangordning ses, liksom den bestämdarekommendationen beträffande projekt och älvsträckor i klass 4. Inom utredningsområdet finns källflöden och biflöden somär helt orörda av kraftverksutbyggnader och regleringar. Vidare finns ett antaloutbyggda älvsträckor som dock är berörda av ärsregleringar och i många fallockså av korttidsregleringar från ovanförliggande kraftverk. Utredarensklassificering innebär att de orörda vattendrag för vilka utbyggnadsintresseanmälts i de flesta fall hänförts till klass 4. Om klass 4 undantas frånutbyggnad kommer alltså de helt orörda vattendragen att i stort sett förbliintakta, och eventuella nya kraftverksutbyggnader berör i huvudsak enbarttidigare av vattenkraftutbyggnader mer eller mindre påverkade älvsträckor, avvilka mänga dock ofta upplevs som orörda. Utredarenbetonar bestämt att också en utbyggnadsnivä omfattande samtliga klasser i denav honom föreslagna rangordningen utom klass 4 skulle innebära en förbevarandeintressena ytterst allvarlig utbyggnad. Målsättningen bör därförenligt utredaren vara en betydligt lägre utbyggnadsnivå i de fem älvarna, 2.3 Utredningen rörande vattenkraftutbyggnad i norraNorrland Betänkandet (SOU 1976:28) Vattenkraft och miljö 3behandlar frågan om fortsatt vattenkraftutbyggnad i området norr omIndalsälven, med undantag av älv, älv och . Utredningenhar inventerat de möjligheter till ytterligare vattenkraftutbyggnader somkraftföretagen bedömt som ekonomiskt utbyggnadsvärda inom överskådlig tid.Vidare har utredningen sökt beskriva konsekvenserna av redovisadeutbyggnadsprojekt för olika motstående intressen. Projektens kraftekonomiskaförtjänster och deras effekter på de motstående intressena har vägts motvarandra i en rangordning för att visa vilka utbyggnadsmöjligheter som videventuell ytterligare vattenkraftutbyggnad i första hand bör tas i anspråk ochvilka som är minst lämpade för utbyggnad. Därutöver har utredningen diskuterattänkbara handlingsalternativ för en framtida utbyggnad av vattenkraften ilandet som helhet. I enlighet med sina direktiv har utredningen sökt utformasina slutsatser och förslag så atf resultatet så väl som möjligt skall varajämförbart med den refererade utredningen om vattenkraftutbyggnad i södraNorrland och norra . Även för utredningen om norra gällervidare att uppdraget inte innefattat någon bedömning Prop.1977/78: 57 Tabell 2.7 Vattenkraftresurser i norra byggnad TWh/år Behandlas ej av utredningen: älv (svensk del) ' Inkl. som rinner ut i . av hur mycket som skall byggas ut, liksom att effekternapå sysselsättning och ekonomi har belysts men inte vägts in i utredarensrangordning och övriga slutsatser. Vattenkraften i norra har av kraftindustrin år1974 bedömts kunna ge ytterligare ca i årlig produktion. Det motsvararnärmare fre fjärdedelar av den återstående utbyggnadsvärda vattenkraften ilandet. Utbyggnadsmöjligheterna sammanfattas i tabell 2.7. Med ledning av från kraftindustrin inkommet material ochunder hand lämnade uppgifter har utredningen sammanställt en rangordning av deaktuella projekten från kraftekonomisk synpunkt (se tabell 2.8). Projektenär värderade med hänsyn till främst deras storlek, regleringsmöjligheter ochkostnader. De olika klasserna har av och Svenskakraftverksföréningen definierats på följande sätt: Vattenkraftobjekt i denna klass är klart fördelaktigare änbåde kärnkraft och oljebaserad kraft. Vattenkraft i denna klass ger visserligen högregenomsnittlig energikostnad än kärnkraft, men objekt med goda regleringsegenskapereller vilkas produktion förbrukas inom närbelägna områden kan vara ekonomisktfullt likvärdiga med kärnkraft. Prop.1977/78: 57 25 Jämfört med oljebaserad kondenskraft är kostnaden ungefärdensamma men vattenkraft med goda regleregenskaper eller lokal anknytning äratt föredra. Dessa objekt framstår för dagen som dyrare än såväl kärnkraftsom oljebaserad kraft. Konkurrensförmågan kan dock förbättras ,speciellt jämfört med oljekraft. Objekt i denna klass är som regel ofullständigt utreddamen har inte bedömts vara ekonomiskt intressanta som alternativ tUl kärnkrafteller oljebaserad kraft. Blir alternativen i stället kraft baserad på andrafossUa bränslen eller ännu dyrare kraffslag förändras dock situationen. Värderingen bygger på dagens kosfnadssituation och på denkunskap som finns om projekten. Med ny kunskap kan värderingen komma attförändras. Osäkerheterna i underlagsmaterialet är uppenbara och detta gällerfrämst de lägre klasserna. Objekten i klass 4 är dock som regel relativt välutredda. Effektutbyggnader har, liksom i den sehlstedtska utredningen, infebedömts från kraftekonomisk synpunkt. Det bör påpekas att de båda utredningarnaskraftvärderingar inte är helt jämförbara. Medan klassgränserna i den eksfrömskautredningen bygger på kostnadsjämförelser med andra kraftslag, var densehlstedtska utredningens klassgränser valda så att varje klass skulle omfattaungefär lika mycket möjlig energiproduktion. Genom statens naturvårdsverks försorg har fleranaturvetenskapliga undersökningar utförts för utredningens räkning. Älvdalamasgeovetenskapliga värden har undersökts och beskrivits av professorerna , de botaniska av professor och dezoologiska av professor . De fiskerivefenskapliga värdena hardärutöver behandlats av bl. a. sötvattenslaboratoriet. De naturvetenskapliga bedömningarna utgår frånuppfattningen att det är viktigare att försöka förutse de långsiktigaeffekterna på älvlandskapet som helhet, än att förutse den omedelbara inverkanpå geovefenskapliga objekt eller mer eller mindre sällsynta växt- och djurarter. Vid bedömningen har älvarna oeh älvsträckorna betraktatssom helheter. Från geovetenskaplig synpunkt har företeelser ellerlandskapselement som tydligt visar landskapets utvecklingshistoria getts högtvärde. Tyngdpunkten vid bedömningen ligger alltså på processer och landskapsutveckling.Härav följer bl. a. atf man i allmänhet hellre vill bevara hela 1977/78: 57 Tabell 2.8 Värdering av älvsträckor från kraftsynpunkt(klass 4 anger högsta värde) Fatsjö (med överledning från (överledning till Lule älv) Vojmå (alternativ till före- BY SKE ÄLV: Saarenpää-Sistkost (älv) ÅNGERMANÄLVEN: Saxåns överledning J a Ul Clvctsiva - " Flarkån (pumpningsalfernativet) 30 (konventionell utbyggnad) (konventionell utbyggnad) (konventionell utbyggnad] : Ruodnejaure, Muorka Prop.1977/78: 57 27 NÄTRAÅN: Bullerforsen, Långseleän () (konventionell utbyggnad) Vojmsjö, Bäsksele,81 Summa ca 1500 Totalt ca 12 800 11 den geografiska sammanställningen, bilaga 1. finnsvärderingarna ordnade efter älvsträcka frän norr till söder. 2 Tabellen omfattar flera alternativa projekt.Energibeloppen kan därför inte utan vidare summeras. älvar eller större sammanhängande älvsträckor än enstakaobjekt. Motsvarande syn har präglat ocksä den botaniskabedömningen. Botaniska skyddsvärden är inte bara, eller ens huvudsakligen,förekomsten av sällsynta arter eller s. k, utpostbestånd. Stort värde hartillmätts bl, a, välutvecklade orörda sfrandmUjöer och oskadade våtmarker, speciellldeltaland. Från zoologisk synpunkt har värderingarna skett utifråntio olika kriterier där orördheten fått en särskild tyngd. Bedömningen har inteomfattat projekt inom nationalparkerna. De olika vetenskapliga bedömningarna har resulterat iskilda rangordningar av älvens och älvsträckornas värde. Som geovetenskapligtmest intressanta har utpekats i , Vuojatätno,Tarradalen, Kamajokk och i , vid , övreVojmån i vattensystem, samt skogsälvarna Öre ochLögde älvar. Till detta kommer enstaka topp-objekt i olika älvar, bl, a.Jokkfallef i älv och Linafallef i älv. Som mest värdefulla ibotaniskt avseende anges , källflöden, Storselet i övreSkeUefteälven, Tärnaån och Girjesån i samt övre Vojmån. Från zoologisksynpunkt framstår som mest intressanta , källflöden,, övre , och i Ängermanälvensamt skogsälvarna och Öre älvar. Med utgångspunkt i dessa skilda värderingar samf lidigarebedömningar har presenterat en sammanvägd bedömning avnorrlandsälvarnas naturvärden. 1 tabell 2.9 anger klass 4 mest värdefull, klass1 minst värdefull. Prop.1977/78: 57 Tabell2.9 Värdering från den vetenskapliga naturvårdens synpunkt (klass 4 angerhögsta värde) ÄLV: inkl. älv Lilla Lule älvs källflöden : Klippen, Tärna Forsbäck, Fjällnäs Inverkan på fiskets intressen av en fortsattvattenkraftutbyggnad har bedömts av med hjälp avfiskeriintendenterna i övre och nedre norra distriktet samtsötvattenslaboratoriet. har vid sin bedömning tagit särskildhänsyn till önskemålet att i varje region bibehålla åtminstone ett minimum avorörda vatten. Detta har bl. a. medfört att de få kvarvarande strömmande vattneni utredningsområdets södra del givits högt bevarande- eller skyddsvärde. Detär styrelsens uppfattning att man vid en prioritering mellan olika objekt iförsta hand bör sträva efter att bevara hela älvar eller större sammanhängandeområden. Detta har dock inte inneburit att enstaka objekt, som i sig har etthögt värde, klassats lågt. De viktigaste av de kriterier som legat till grundför värdeklassningen av de olika objekten är följande. 1977/78: 57 29 Värdetav fritidsfisket har uppskattats med hänsyn bl. a. till fiskets inriktning(strömfiske, sjö- eller havsfiske), artsammansättningen, tillgängligheten(röjningar, vägar) och frekvensen av användbara fritidsfiskevatten inom enregion eller i anslutning till fätort. Styrelsenstidigare undersökningar av fritidsfisket har visat att ström-vatten är mestattraktiva. En beräkning av sfrömvattnens andel av berörda älvsträckor hardärför gjorts i vissa vatten. Ett områdes orördhet eller vildmarkskaraktär hari vissa fall poängterats. Övrigtfiske omfattar yrkesfiske, övrigt avsalufiske och husbehovsfiske. Redanuppkomna skador begränsar enligt starkt möjligheterna tiUövrigt fiske, och på många håll kvarstår endast ett s. k. restfiske avobetydligt värde. Vid värderingen av husbehovs- och avsalufiske har hänsyntagits till de fiskesvårigheter (grumlingar, stubbar, rötter m. somuppstår vid de olika typer av ingrepp i vattenmiljön som är aktuella. Enbiologisk värdering har gjorts av objekten och av effekterna av planeradeutbyggnader både vad gäller fritidsfisket och övrigt fiske. I denna värderingingår beräkning av bl. a. reproduktionsarealer för t. ex. lax och öring,artsammansättning, tillväxtförhållanden (fördvärg-ning m. ), parasitangreppoch utbredningsbiologi (spridning av eller kraftig tillväxt av icke önskadebestånd). Enarbetsgrupp på sötvattenslaboratoriet har ställt samman en översikt över defiskbestånd, som bör skyddas på grund av sitt vetenskapliga värde. Som allmänriktlinje har angivits att referensvatten, storöringvat-ten och rinnande vattenbör ges högre vetenskaplig prioritet än vatten med bestånd utvisande originellekologi eller utpostbesfånd. Vid den vetenskapliga värderingen har områden därfiskeribiologisk forskning pågår eller har pågått särskilt beaktats.Varken vid den vetenskapliga eller den övriga bedömningen har planerade intrångi nationalparker behandlats. har förutsatt att dessa utbyggnaderinte kommer till utförande. Utredningen har vidarediskuterat möjligheterna till kompensationsåtgärder, t. ex. ersäffningsfiske iandra vattendrag. Fisket i närliggande vattendrag är i regel annans egendom ochkan med nuvarande regler i VL inte med tvångsrätt disponeras av utbyggaren.Från biologisk synpunkt är det dessutom enligt omöjligt att iett mindre vattendrag skapa ett fiske av samma karaktär som det som går förlorati en större älv, eftersom produkrionskapacifefen är en annan. Genom insättningav fångstbar fisk kan viss kompensation åstadkommas, men tillväxtmöjligheternaär begränsade. Fiskens storlek och artsammansättningen i de mindre vattendragenär, likaväl som i de större, anpassade tUl miljön och för att ge fisket enändrad karaktär måste kontinuerliga inplanteringar göras. Genomrofenonbehandling av sjöar och tjärnar och därpå följande inplanfering avädelfisk kan att- Prop.1977/78: 57 Tabell2.10 Värdering från fiskesynpunkt (klass 4 anger högsta värde) ÄLV: inkl. älv Lilla Lule älvs källflöden Fatsjö(med överledning från LULE ÄLV: Petsaure Flarkån Effektutbyggnader Fatsjö(konventionell utbyggnad) LULE ÄLV: Lermejaure raktiva fiskevatten skapas, men även här krävskontinuerliga inplanfe-ringar. Det kan konstateras att kompensationsåtgärdernas betydelsesom ersättning för ett förlorat strömfiske är en omstridd fråga. De bästa resultatenhar nåtts med odling och utsättning av lax och havsöring. Genom inplanteringav fisk och näringsdjur i de reglerade vattnen har vissa resultat nåtts. I demindre vattendragen saknas de biologiska förutsättningarna för att skapaersättning som direkt motsvarar ett förlorat älvfiske. För många människor ärdock rotenonbehandlade vatten med inplanterad ädelfisk mycket attraktivafiskevatten, vilket framgår av den fiskekortsstatistik som förs. Prop.1977/78: 57 31 främst lokala eller regionala behov, Turistfiskaren tordeenligt i regel söka sig tUl andra vatten, I rangordning (se tabell 2.10) omfattarklass 4 älvar och älvsträckor som helt bör undantas från vidare kraftutbyggnadmed hänsyn till fiskets värde och beräknad skada. Klass 3 utgörs av vattendragmed havsvandrande fisk och befintligt eller potentiellt stort fritidsfiske. Iklass 2 återfinns älvsträckor som redan är skadade vad gäller fisket men somalltjämt har viss betydelse för fritids- och husbehovsfiske. Klass 1,slutligen, innehåller vatten som är hårt skadade. Fisket bedöms där inte kunnautvecklas till belydelse för en större allmänhet. 2.3.5 Friluftsliv och rekreation