prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — /79beräknas medel för viss resursförstärkning vid departementet och inomutrikesrepresentationen. Ny ambassad upprättas i . Ett lönatgeneralkonsulat inrättas i MUnchen. Beskickningen i blir självständigambassad. Taxorna förutrikesförvaltningens bistånd i arvsmål har höjts i syfte att uppnå bättrekostnadstäckning. Försök med avgiftsbeläggning av vissa exportfrämjandetjänster vid utlandsmyndigheter inleds 1978. De samladeanslagen för internationellt utvecklingssamarbete föreslås /79uppgå till 3 870 milj. kr. Detta innebär en ökning med 320 milj. kr. eller med9 % i förhållande till innevarande budgetårs anslag. De totalabiståndsanslagen har beräknats så att de skall motsvara av 1978 årsbruttonationalprodukt rill marknadspris. De multilaterala bidragenredovisas under anslaget Cl. 1 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 6 2 Dedirekta svenska biståndsinsatserna är sammanförda under anslaget C2. Utgifterna förinformationsverksamheten redovisas under anslaget C3. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) redovisasutgifterna för SIDArs administration, medan utgifterna för bistånds- ochkatastrofutbildning redovisas under anslaget C5. För budgetåret1978/79 föreslås anslaget Bidrag till internationella biståndsprogram uppgåtill 1 295 milj. kr. och anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete till 2 464,6milj. Bidrag till internat. Styrelsen för internat. utveckling (SIDA) varav rekrytering och utbildn (6,5) (15,1) (12,1) (17,3) (BUN)i samarbete m. m. 6,2» 7,1» 8,7' 10,3» 12,0» 'Utgifterna för denna verksamhet har budgetåret1974/75 bestridits från anslag under fjärde huvudtiteln. 'Beräknat belopp. Medelsanvisningen sker påanslaget Al. Information om 1 utiandet För informationi utlandet anvisas över tredje huvudtiteln medel för informationsverksamhetbedriven av utrikesförvaltningen, , Radiosutlandsprogram, Svensk-internationella pressbyrån samt Ingenj örsvetenskapsakademien. Föreslagna anslag uppgår till47,4 milj. kr. Förändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till statsbudgetenför /78 framgår av följande sammanställning. Beloppen haravnmdats och anges i milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 6 m. m. Bidrag till vissa internationella -h317,9 Information om i utlandet 1977/78:100 Bilaga6 Föredragande: Statsrådet gäller littera A, B, D och E på driftbudgeten och kapitalbudgeten utomanslaget lånefond och statsrådet såvitt gällerlittera C på driftbudgeten och anslaget lånefond påkapitalbudgeten. Anmälan till statsbudgeten för /79 såvitt avser utrikesdepartementetsverksamhetsområde DRIFTBUDGETEN Tredje huvudtiteln . 280 050 000 349 299 000 1976/77 Utgift 266 954 305 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Beräknad ändring 1978/79 + 36 658 000 chefen samt konsultativa statsrådet Representations- och hyresbidrag till Utlandstillägg m. m. + 9 860 000 Skatter, avgångsvederlag m. m. för av Sjukvård m. m. + 4 375 000 + 13 336 000 + 4 076 000 lönade udandsmyndigheter och olönadekonsulat med utsänd tjänstemanredovisas i en förteckning som fogas som bilaga till protokollet i detta ärende. * Siffran inkluderar inte befattningar förlokalanställd personal vid utlandsmyndigheterna. 1977/78:100 Bilaga 6 s Utrikesförvaltningenspersonalpolitiska utredning (UDP) underströk i sitt betänkande (Ds UD 1975: 3) vikten av en väl utbyggd personalservice och personalsocial verksamhet inomutrikesförvaltningen. Jag delar denna uppfattning och förordar enförstärkning av departementets personalsociala sektion. Jag beräknar medel fören tjänst för handläggare. delegation vid nedrustningskonferensen iGeneve har givits ställning som självständig utlandsmyndighet. Åtgärdenär inte förenad med några extra kostnader. De lönade konsulaten i ,, och har omvandlats till lönade generalkonsulat fr.o. I syfte attfrämja förbindelserna med de franskspråkiga staterna i samtytterligare utveckla samarbetet med den Afrikanska och utvecklingsfonden, till vilka lämnarbidrag, avses en ambassad upprättas i huvudstadAbidjan. I samband härmed kan resurser överföras från beskickningen iMon-rovia, . I fråga om bemanningen beräknar jag därför endast medelför en tjänst för handläggare i . Med hänsyn till att behovet av en ambassad i i betydandeutsträckning betingas av samarbetet med den Afrikanska utvecklingsbankenoch utvecklingsfonden anser jag att kostnaderna för den nya handläggartjänstenbör avräknas mot anslagsramen för det internationella utvecklingssamarbetet. Som anmäldes i1977 års budgetproposition (prop. 1976/77: 100 bil. 6 sid. 8) har Sverigesolönade konsulära utlandsmyndigheter varit föremål för översyn. Denna har bl.a. resulterat i att ett antal olönade konsulat med ringa verksamhet har dragitsin. På ett par håll har verksamhetens omfattning och karaktär aktualiseratomvandling av olönade konsulat till lönade myndigheter. Sålunda har fr. o. m.innevarande budgetår ett lönat generalkonsulat inrättats i . Jag anserdet lämpligt att upprätta ett lönat generalkonsulat även i Miinchen. Jagberäknar medel för en tjänst för generalkonsul samt för en tjänst förhandläggare. kan en befintlig tjänst för konsul dras in. Jag beräknar vidare medel för entjänst för generalkonsul i . Beskickningen iQuito förestås av ett ambassadråd i egenskap av t. f. chargé d'affaires.Den bör i fortsättningen ledas av ett sändebud på platsen. En ny tjänst härförbör inrättas. kan den befintliga tjänsten för ambassadråd dras in. Jag beräknarvidare medel för fem tjänster för övrig personal, varav en tjänst avseröversättare vid ambassaden i . 1977/78:100 Bilaga 6 6 Fortsattakostnadsstegringar i åtskilliga länder i förening med nedskrivningarna av densvenska kronan nödvändiggör en uppräkning av kostnaderna för lokalanställdpersonal vid utlandsmyndigheterna med . Härutöver beräknar jag för nyanställningar. Besparingsåtgärder m. m. Regeringen harbeslutat om höjda taxor för utrikesförvaltningens bistånd till enskilda iarvsmål. Härigenom kan departementet i högre utsträckning än tidigare fåtäckning för sina kostnader för denna verksamhet. I syfte atterhålla ett mått på näringslivets efterfrågan på utrikesförvaltningenstjänster på det exportfrämjande området samt möjliggöra viss kostnadstäckninghar regeringen fattat beslut om försök med avgiftsbeläggning av vissaexportfrämjande tjänster vid ett antal utlandsmyndigheter under 1978.Försöksverksamheten skall i stort följa det avgiftssystem som tillämpas avhandelssekreterarna. I avsikt attsöka höja effektiviteten inom utrikesförvaltningen samt åstadkomma enförbättrad resurshushållning ägnas ökad uppmärksamhet åt rationaliserings- ochbesparingsmöjligheter inom den interna administrationen. Förstärkningsbehovtillgodoses i största möjliga utsträckning genom omdisponering av befintligaresurser. Med hänvisning tillsammanställningen och till vad jag ovan anfört hemställer jag att regeringenföreslår att tillUtrikesförvaltningen för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77 Utgift 5 059 640 Reservation, 193 598 1977/78 Anslag 5650 000 1978/79 Förslag 6 432 000 Från anslagetbestrids kostnaderna för den kontaktskapande verksamhet, som bedrivs avutomlands stationerade tjänstemän i utrikesförvaltningen och av tjänstemän iutrikesdepartementet som, utan att omstatio-neras, tas i anspråk förtjänstgöring utomlands. Ersättningsbeloppen fastställs av departementschefen. Anslaget bör med hänsyn tillstigande kostnader räknas upp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillUtlandstjänstemännens representation för / 79 anvisa ettreservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 6 ? Inventarier för besldckningar, delegationer ocb konsulat 1976/77 Utgift 8 235 234 Reservation 224 225 1977/78 Anslag 8220 000 1978/79 Förslag 10 473 000 Medel som anvisas under detta anslaganvänds för nyanskaffning, ersättning ochunderhåll av kansli- och bostadsinventarier samt av viss beredskapsutrustningför utrikesrepresentationen. Anslaget bör höjas med , varvidhänsyn har tagits till ett ej disponerat belopp av . under innevarandeårs anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillInventarier för beskickningar, delegationer och konsulat för /79anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77 Inkomst 196 477 1977/78Anslag 1 000 1978/79 Förslag 1 000 I samband med utlandsmyndigheternasvalutaförsörjning uppkommer kursförluster och kursvinster som redovisas underdetta anslag. Anslaget bör föras upp med ett formellt belopp av . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKursdifferenser för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77 Utgift 2 571 834 1977/78Anslag 3 058 000 1978/79 Förslag 3 608 000 Anslaget används förs. k. kontorskostnadsbidrag till vissa olönade konsuler samt för anskaffning av utrustning, som enligt författningaroch praxis skall finnas på svenska olönade konsulat. Det finns f. n.omkring 450 svenska olönade konsulat. De olönade konsulerna gör en värdefullinsats för bl. a. i fråga om bistånd tillsjöfolk och andra svenska medborgare, informationsverksamhet m. m. Deerhåller ingen ersättning för sitt arbete. Blott ett mindre antal erhållerkontorskostnadsbidrag. 1977/78:100 Bilaga 6 8 Anslaget börmed hänsyn till stigande kostnader räknas upp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillErsättning åt olönade konsuler för /79 anvisa ett förslagsanslagav . Särskilda förhandlingar med annan stat eller inom internationell organisation 1976/77 Utgift 13 564 425 1977/78Anslag 13 500 000 1978/79 Förslag 15 500 000 Anslaget används för att bestridakostnader för förhandlingar med andra stater samt svenskt deltagande iinternationella konferenser och möten. Anslaget bör med hänsyn till automatiskakostnadsökningar samt Ökad resefrekvens höjas med . Jag hemställer attregeringen föreslår att till Särskilda förhandlingar med annan stateller inom internationell organisation för /79 anvisaett förslagsanslag av . Kostnader för vissa nämnder m. m. 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag Anslaget bör med hänsyn tillbelastningen höjas med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillKostnader för vissa nämnder m. m. för /79 anvisa ettförslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1976/77 Utgift 304 425 Reservation 74145 1977/78 Anslag 200000 1978/79 Förslag 300000 Anslaget bör med hänsyn tillbelastningen höjas med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillKommittéer m. m. för /79 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1977/78:100 Bilaga 6 9 1976/77 Utgift 375 707 Reservation 65 437 1977/78 Anslag 380000 1978/79 Förslag 380000 Anslaget bör föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillExtra utgifter för /79 anvisa ett reservationsanslag av 380 000kr. Kostnader för officieUa besök m. m. 1976/77 Utgift 2 563 573 1977/78 Anslag 1700 000 1978/79 Förslag 2500 000 Anslaget utnyttjas för att bestridakostnader för representation i samband medbesök i av utländska statschefer, regeringsmedlemmar och andrapersoner, vilka bör visas uppmärksamhet och gästfrihet från officiellt svenskthåll. Anslaget bör med hänsyn till belastningen höjas med . Jaghemställer att regeringen föreslår att tillKostnader för officiella besök m. m. för / 79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 6 lo BIDRAG TILL VISSAINTERNATIONELLA ORGANISA-TIONER 1976/77 Utgift 24 093 370 1977/78 Anslag 26 500 0001978/79 Förslag 32 800 000 Sverigesordinarie bidrag till FN:s reguljära budget för uppgår till17,2 milj. kr. Det ordinariebidraget för har ännu inte fastställts men beräknas tillomkring 23,3 milj. kr. Beräkningen grundar sig på den v generalförsamlingenantagna prograrabudgeten för två-årsperioden 197778. Kostnaderna för devaktstyrkor i (UNEF och UNDOF), som på beslut av FN:ssäkerhetsråd upprättades , har beräknats till . För del beräknas kostnaderna uppgå till 7,3 milj. kr. Finansieringen avFN:s verksamhet på (UNFICYP) är alltjämt otillfredsställande och trotsfrivilliga bidrag från vissa länder, däribland , har FN fortfarandeunderskott för denna verksamhet. För bidragtill kostnaderna för UNFICYP imder detta anslag beräknas ett belopp av 2,2milj. Anslaget bör räknas upp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillFörenta Nationerna för /79 anvisa ett förslagsanslag av . och utveckling () 1976/77 Utgift 7 305 706 1977/78Anslag 10 500 000 1978/79 Förslag 11 500 000 I budgetredovisas utgifter under två huvudavdelningar. Del I upptar kostnader förorganisationens sekretariat samt arbetet i dess olika kommittéer angåendeekonomiskt och handelspolitiskt samarbete, miljövård och biståndsfrågor m. m.samt del II kostnader för verksamheten inom vissa tillOECD anslutna organ såsom det internationella energiorganet (lEA), (), atomenergiorganet () samt dessprogrambibliotek och centrum för sammanställning av neutrondata, Europeiskabolaget för kemisk behandling 1977/78:100 Bilaga 6 n av bestrålat atombränsle(Eurochemic), centrum för pedagogisk utveckling () och (ECMT) samt vissaprogram såsom vägforskningsprogrammet, undervisningsbyggnads-programmetoch programmet för mätning av långväga luftföroreningar. ordinariebidrag till för , vilket utbetalas under innevarande budgetår, kanuppskattas till omkring 8,5 milj. kr. Därtill kommer bidrag tillkostnaderna för , vilket för /79 beräknasuppgå till omkring 3 milj. kr. Anslaget bör räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till utveckling () för /79 anvisa ett förslagsanslagav . Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) 1976/77 Utgift 4 183 229 1977/78 Anslag 5115 000 1978/79 Förslag 6 000 000 EFTA:s budgetför innevarande budgetår har bestämts till ca 9,1 milj. sfrcs. Enligt gällande bidragsskala skall betala av medlemsbidragenvilket motsvarar ca 5,6 milj. kr. Organisationensbudget /79 har ännu inte fastställts. Med ledning av tillgängligtberäkningsunderlag bör anslaget räknas upp med . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillEuropeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1976/77 Utgift 5 415 277 1977/78 Anslag 6500 000 1978/79 Förslag 8076 000 Storleken avSveriges ordinarie bidrag för /79 kan bestämmas först då rådetsbudget för fastställts, vilket beräknas ske på senhösten1978. Det svenskabidraget till den ordinarie budgeten kan dock beräknas till ca 6,3 milj.franska francs, ca 6,3 milj. kr. Förutom denordinarie budgeten tillkommer utgifter för byggnadslån resp. obligatoriskabidrag till europeiska ungdomsfonden, det europeiska farmacopé-samarbetet tillvilket anslöt sig 1975 samt kapital- 1977/78:100 Bilaga 6 12 teckning och årliga löpandekostnader för deltagande i fond för bosättning och regionalutveckling (). Dessa kostnader kan /79 beräknas till1,8 milj. franska francs, ca 1,8 milj. kr. Anslaget bör räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillEuroparådet för /79 anvisa ett förslagsanslag av . B 5. övriga intemationella organisationer m. m. 1976/77 Utgift 385 717 1977/78 Anslag 590000 1978/79 Förslag 590000 Under dettaanslag beräknas bidrag till bl. Permanenta skiljedomstolens internationellabyrå i , det internationella mänskliga rättigheterna iStrasbourg (Fondation ), Haagakademien för internationell rätt ochInternationella juristkommissionen i . Vidare utgår ersättning för vissakostnader för det s. k. COST-samarbetet (europeiskt tekniskt-vetenskapligtsamarbete). Av anslaget för innevarande budgetår avser . stöd tillolika internationella icke-statliga organisationer samt forsknings- ochstudiegrupper (jfr prop. 1976/77:100 bil. 6, sid. 14). Anslaget bör föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillÖvriga internationella organisationer m. m. för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 6 13 Den biståndspolitiska utredningen ochindustribiståndsutredningen har avlämnat sina betänkanden (SOU1977: 13) samarbete med och (SOU 1977: 77) Sverigesutvecklingssamarbete på industriområdet. Betänkandena har varit föremål för enbred remissbehandling. Utredningarnas förslag om biståndspolitikens allmänna inriktning resp. utvecklingssamarbetemed på industriområdet studeras f. n. jämte remissvaren iutrikesdepartementet. Jag avser anmäla dessa frågor senare och föreslår att ensärskild proposition, skall föreläggas . I det följandebehandlar jag i huvudsak endast anslagsfrågor. Den ekonomiskatillväxttakten i de icke oljeproducerande minskade successivt mellanåren 197375 från till som en följd av den internationellalågkonjunkturen. Denna nedåtgående trend bröts emellertid . Den samladeproduktionen steg då med och väntas ytterligare stiga . Densnabba produktionsökningen hänger främst samman med konjunkturuppgången iOECD-länderna, som inleddes vid mitten av och som bidrog till att deicke oljeproducerande exportinkomster ökade . Den ekonomiskatillväxtens frukter har emellertid fördelats ojämnt såväl inom som mellan olikau-länder. Det är framförallt de rikare som har nått en snabbekonomisk tillväxt. I de allra fattigaste u-ländema har produktionsökningenunder det nätt och jämntöverstigit befolkningstillväxten. Endast ett begränsat antal u-länderhar lyckats tillförsäkra de fattigaste grupperna delaktighet i den ekonomiskatillväxten. I flera har de fattigaste människorna sannolikt fåttuppleva en absolut försämring av sina levnadsvillkor. De relativtsnabba tillväxttalen för de icke oljeproducerande som helhet harkunnat upprätthållas genom kraftigt ökad upplåning. tredubbladesdessa bytesbalansunderskott och försvagningen av den externa balansenfortsatte . räknar () med bytesbalansunderskott på 26 miljarder resp. enminskning med iförhållande till underskott. Endast till en del har de ickeoljeproducerande kunnat finansiera dessa underskott med bistånd ochandra överföringar på mjuka villkor. 1977/78:100 Bilaga 6 14 I stor utsträckning har dessaländer tillgodosett sina kapitalbehov genom kortfristig, kommersiell upplåning. Härigenom harmånga redan tidigare svåra skuldproblem förvärrats. Betalningarna avräntor och amorteringar, den s. k. skuldtjänsten, växer i snabb takt. En alltstörre del av exportinkomsterna tas i anspråk för att betala gamla lån. De ickeoljeproducerande skuldtjänst fördubblades mellan åren 1973 och1976 . De fattigaste andel av dentotala skuldsättningen och skuldtjänsten har emellertid successivt minskatsedan år 1967. Dessa andelar var därför relativt små och uppgick endasttill 15 resp. . De senaste årensutveckling har ytterUgare framhävt de stora skillnader som redan råder mellanolika . Flertalet råvarurika har stärkt sin ställning ochdärmed sina möjligheter att påverka relationerna till omvärlden till sinfördel. Vissa andra har kuimat dämpa effekten av den internationellaekonomiska krisen genom en snabbt växande export av industrivaror. I defattigaste , som visserligen i mindre grad har påverkats av deninternationella lågkonjunkturen, har de ekonomiska och sociala framstegenvarit relativt obetydUga. Dessa har en svag exportutveckling och dehar endast i begränsad utsträckning kunnat förlita sig på kommersiellupplåning. De totala investeringarna i dessa ligger också på enextremt låg nivå. I flertalet faU har dessa länder tvingats skära ned importenmed negativa verkningar på den planerade utveckUngen som följd. Utan ökatbistånd från omvärlden kan dessa länder bli nödsakade att ytterligare skäraned importen av varor som är viktiga för den ekonomiska och socialautvecklingen. Anslagsutveckling, planeringsramar m. m. För budgetåret1978/79 förordar jag en total ökning av biståndsanslagen med 320 milj. kr.eller . De samlade anslagen för internationellt utvecklingssamarbeteskulle därmed uppgå till 3 870 milj. kr. Anslagen har beräknats så att de skallmotsvara av bruttonationalprodukt tiU marknadspris. Den föreslagnaanslagsökningen faller på anslaget Cl. Bidrag till internationellabiståndsprogram med 105 milj. kr. och på anslaget C2. Bilateraltutvecklingssamarbete med 196 milj. kr. Fördelningen av totalanslaget mellanmultilateralt och bilateralt bistånd beräknas därmed för /79till resp. . Planeringsramarnaför biståndsanslagen bör i förhållande till nuvarande förslag till anslagschablomnässigt kunna ökas med . Jag förordar därför attplaneringsramarna för vart och ett av budgetåren 1979/80 och 1980/81 beräknastiU 3 985,0 mUj. 1977/78:100 Bilaga 6 Planeringsramar för budgetåren 1978/791980/81 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag 1979/80 Planering 1980/81 ssramar Bidrag till internationella biståndsprogram 1 190,0 Bilateralt utvecklingssamarbete 2 268,1 Förvaltning, rekrytering, utbildning och information m. m. 3 995,0 7 590,0 4105,0 milj. kr. Härigenom erhålls ett tiUfredsstäUande underlag för planeringenav utvecklingsbiståndet. Av de 11 940,0milj. som enligt förslaget utgör den samlade planeringsramen för perioden1978/791980/81 beräknas 3 995,0 milj. kr. disponerasför bidrag tiU internationella biståndsprogram, medan 7 590,0 milj. kr.utgör planeringsram för det direkta samarbetet med i första handprogramländerna. För förvaltning, rekrytering, utbildning och information m.m. beräknas 110,0 milj. kr. för /79 och 120,0 resp. 125,0 milj.kr. för budgetåren 1979/80 och 1980/81. Fördelningen avplaneringsramarna på anslag är att anse som preliminär.Förskjutning i den ena eller andra riktningen mellan andelarna för anslagenBidrag till internationella biståndsprogram och Bilateraltutvecklingssamarbete måste nämligen kunna ske för att hänsyn skall kunna tastill omständigheter som inte nu kan förutses. Bidrag till intemationella biståndsprogram 1976/77 Utgift 834 364 418 Reservation 1 1977/78Anslag 1 190 000 000 1978/79 Förslag 1 295 000 000 (UNFPA) och kapitalutvecklingsfond (UNCDF) Budgetåret1977/78 313 000 000 /79 358 000 000 Ordinarie bidrag tiU UNDP 280 000 000 Bidrag tiU UNDP:s särskildaverksamhet ide minst utvecklade 20 000 000 Befolkningsfonden (UNFPA) 38 000 000 Kapitalutvecklingsfonden (UNCDF) 20 000 000 FN:sutvecklingsprogram (UNDP) syftar till att främja mottagarländernas utvecklinggenom tekniskt bistånd, främst i form av kun- 1977/78:100 Bilaga 6 i6 UNDP:s finansiella resurser utgörs av frivilligabidrag från FN-systemets medlemsstater. Den akutalikviditetskris, som UNDP råkade in , bemästrades under år 1976genom en rad extraordinära åtgärder. har programmets likviditetytterligare förbättrats. Styrelsen har därför under detta år kunnat behandlafrågor av mer långsiktig karaktär, såsom UNDP:s roll i FN:sbiståndsverksamhet, programmets fortsatta finansiering samt åtgärder för attminska administrationskostnaderna. Sålunda fastslogsvid återigen, att UNDP skall vara FN-systemetscentrala källa för finansiering av tekniskt bistånd, att UNDP skall fortsättasina ansträngningar att möta de fattigaste ländernas särskilda behov och attUNDP skall uppmärksamma behovet av ökade biståndsinsatser för de mestmissgynnade befolkningsgrupperna. Enighet kunde även nås beträffande viktigabeslut rörande programmets långsiktiga finansiering. I enlighet med de krav,som framförts från svensk sida, kunde nu styrelsen enas omatt uppmana FN:s medlemsstater att lämna fleråriga bidragsutfästelser. I syfteatt ge programmet en fastare finansiell bas för att uppnå en rättvisarefördelning av bidragsbördan mellan givarländema beslöt styrelsen vidare attbemyndiga UNDP-chefen att inleda informella överläggningar med FN:s medlemmarom de framtida UNDP-bidragen. Från svensk sida fäster vi stor vikt vid dessaförhandlingar. De högaadministrationskostnaderna i FN:s biståndssystem är fortfarande en källa tillbetydande oro hos styrelsens medlemmar. En utredning har tillsatts under år1977 med uppgift att bland annat finna fullvärdiga altemativ tiU det allt merkostnadskrävande traditionella expertbiståndet. Utredningen, som har genomförtsav FN:s gemensamma inspektörsenhet, kommer att föreläggas sommaren1978. Som en följd av de brister i UNDP:s redovisningssystem, som uppenbaradesi samband med den tidigare nämnda likviditetskrisen, har styrelsen även gettUNDP-chefen i uppdrag att utarbeta ett förenklat och moderniserat, datorbaseratredovisningssystem. Man räknar med att detta system skall iimebära väsentligabesparingar. har lämnat ett extra bidrag om till UNDP föratt ta fram ett sådant system.