prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — 1976/77, CU 1976/77:32 resp. 34, rskr1976/77:244 resp 245) att den forskningsinriktade experiment-verksamheten skulleutökas i syfte att öka kunskapen om på vilket sätt en god energihushållning ibyggnader bäst uppnås. Som exempel på sådan verksamhet nämndes i propositionenförsök i full skala med nya installationssystem för uppvärmning av varmvatten samlförsök med nya hustyper och ny byggnadsteknik samt nya energikällor. 1propositionen anges att ansvaret för denna forskningsinriktadeexperimentverksamhet, som får ses som en komplettering till energiforskningsprogrammelunder industridepartementets huvudtitel, skatt anförtros statens råd förbyggnadsforskning. anvisade 25 milj. kr. för /78 tillförstärkning av forskingsresurserna på detta område. sammanfattande redovisningen i kapitel 5, kommer mindre besparingar av nyalokala energikällor att redovisas. Dessa hänför sig då huvudsakligen tillsolvärmesystem i bostadsbyggnader. 5.1Andra effekter av åtgärderna finns ett stort antal både positiva och negativa bieffekter av deenergisparande åtgärderna på byggnaden eller för de boende. Ävenremissinstanserna framhåller en rad sådana bieffekter. 1977/78:76 326 Redantidigare har framhållits att det utrymme som en invändig isotering krävernormalt inte behöver beaktas i den ekonomiska kalkylen. I princip gäller sammauppfattning om den utvändiga tilläggsisoleringen även om många byggnader itätorter är placerade med fasaden i tomtgränsen. Planverkei anser att enöverenskommelse i denna senare fråga bör träffas mellan berörda parter. Planverketoch remissinstanserna ger flera exempel på andra åtgärder som påverkar tUlgängUgtutrymme. Invändiga tilläggsisoleringar av golv och tak skall naturiigtvis inteutföras om mmshöjden därmed blir för liten. Utbyte av ell glas mol t. ex. en isotermtakan minska avståndet mellan rutoma så att persienner inte för plats. kanå andra sidan en extra fönsterbåge just skapa del utrymme som behövs för att enpersienn skall få plats. Många typer av extra installationer kräver någon formav utrymme antingen för dragning av rör eller ventilationskanaler eller föruppställning av utrustning. Dessa utrymmesbehov har inte beaktats i denekonomiska kalkylen. Enannan effekt kan enligt planverket vara att en anslutning av äldre fastighetertill fjärrvärme får till resultat att mindre utrymme tas i anspråk ifastigheten för uppvärmningsanordningen. Ingreppi fasader innebär ofta all byggnadens utseende förändras. Remissinstansernadelar planverkets uppfattning att både den utvändiga och den invändiga tiltäggsisoleringenger en förändring av fönstersmygens djup. Detta kan ibland uppfattas negativtdels beroende på att Ijusinsläppet minskar, dels för att byggnadens utseendeförändras. och remissinstanserna ger flera exempel på åtgärder därgenomförandet fordrar en känsla för byggnadens karaktär och egenart. Det kangälla fönsterrenoveringar, installationsutmstning etter sotfångare somplaceras på tak etter på annan synlig plats. Det åligger altbevaka att byggnadens yttre ges sådan utformning och färg som stads- etterlandskapsbilden fordrar och som befinnes lämpligt såväl för byggnaden i och försig som för en god helhetsverkan (38 § BS). 5.1.3 Ingreppi byggnadens klimatskärm eller stomme Planverketoch flera remissinstanser pånekar att alla ingrepp i byggnadens klimatskärmetter stomme kan ge bieffekter av icke önskat slag. Självklart är att att håttagningi väggar och bjälklag måste föregås av en kontroll av alt husets stabilitetinte äventyras. Planverketpåpekar med stöd av flera remissinstanser att man vid olika injekteringsmetoderför titläggsisolering och tätning måste vara myckel 1977/78:76 327 noggrann.Det gälter framför allt att kontrollera att inte luftade utrymmen, som ärnödvändiga för konstruktionens beständighet, täpps igen. Injekteringen kanannars leda titt alt hela konstruktionen angrips av röta, Alla injekteringarbör därför enligt verket föregås av en noggrann kartläggning av de tekniskaförutsättningarna för konstruktionen. Dessutom krävs ell fackmannamässigt arbetsutförandeav erfaren personal. Planverketpåpekar vidare att man även när det gäller åtgärder i ventilerade kryprum undersmåhus måste beakta risken för rötskador. har främstnegativa effekter av ingrepp i byggkonstruktionerna diskuterats. Planverketpåpekar med stöd av remissinsianserna att man också kan förvänta sig vissapositiva konsekvenser. Sålunda påpekar man att tilläggsisolerings- och tälningsåtgärderav framför allt ytterväggar och bjälklagskanter vid rikligt utförande kommeratt ge en torrare byggnadskonstruktion. Detta innebär att de i denursprungtiga konstruktionen ingående materialens värmeisolerande förmågaförbättras. Remissinstanserna är enigaom att tilläggsisotering ger en positiv bieffekt genom att yttemperaturen påinsidan av konstruktionen höjs. Detta är en viktig effekt eftersomlufttemperaturen kan sänkas om yttemperaturen höjs. Detta faktum kan mångagånger ge ett högst väsentligt bidrag till energibesparingen. Som exempel kannämnas att man vid instilutionen Jör byggnadsteknik vid KTH har beräknat alten tilläggsisolering av ytterväggarna i det s. k, Ulvsundaprojeklet, medför attlufttemperaturen kan sänkas med en halv till en grad , utan alt inomhuskomfortenförsämras. Ännu mera påtaglig blir denna effekt vid byte av fönster från 1-glastill 2- eller 3-glasfönster, Inomhusklimatet påverkaspositivt även av fiera andra åtgärder. Speciellt framhäller planverkei de tälningsåtgärdersom eliminerar drag. Även inreglering av ventilationssystem kan minska luftröretseri olika typer av lokaler så att komforten förbättras. 5.1.4Inverkan av hus form Planverkeipåpekar i sin slutrapport att effekten av väimeisolering av ytterväggar blirstörre per lägenhet i ett småhus än i ett flerbostadshus. Även inslitulionenförbyggnadsieknik vid KTH diskuierar husformens inverkan på effekten av tilläggsisolerandeåtgärder. Resonemangen skall inte uppfattas så att värmeisolerande åtgärder ärmer t ö n sa m m a att utföra om byggnaden har kubisk form än om den är långoch smal. Effekten av en tilläggsisolering påverkas förutom av utförande ochutgångskonstruktionens standard, endast av det omgivande klimatet. Husets formkan däremot påverka utgiften per m genom t. ex. olika behov av ställningareller ytans totala storlek. Valet av husform har visseriigen betydelse förhusets energiförbrukning. Men ett sådant val kan endast göras i samband mednybyggnad. De befinttiga byggnaderna har redan en form och i dessa får tilläggsisoleringsåtgärdersåledes samma lönsamhet per m vägg helt oberoende av husets form. 1977/78:76 328 5.1.5Brandegenskaper och akustiska egenskaper Planverketpåpekar att ingrepp i byggnadens stomme och klimatskärm kan förändra byggnadensbrandegenskaper väsentligt. Både tilläggsisolering och ventilationstekniskaåtgärder kan genom lämpligt konstmktions-och materialval ge klart positivaeffekter. Här bör dock betonas att även motsatsen kan bli faltet vid felaktigt konstmktions-etter materialval, vilket bl, a, påpekats av statens brandnämnd. Planverkeipåpekar med stöd av fiera remissinstanser att energisparande åigärder kan gepositiva akustiska effekter, 1 princip bör man alttid söka tillvaratamöjligheten att kombinera titläggsisolering och tälningsåtgärder med enförbättring av lokatens ljudklimat till skydd för såväl invändigt buller sombuller från trafik m, m, utanför husen. Planverketanser vidare att man i samband med inreglering av ventilationskanaler ofta kanvidla åtgärder för att förhindra icke önskvärd överhörning mellan olikalokaler. kan besvärande brusnivåer åtgärdas. 5.1.6 Luftkom for t Vissaåtgärder kan enligt planverket också ge bieffekter som påverkar tokalenshygieniska standard, I tidigare avsnitt har påtalats de risker för sänktstandard på luftkvalitén som kan uppslå om tälningsåtgärder drivs för långl. En risk med för stor lufttäthetäratt den boende kompenserar sig genom att öppna fönster och därigenom skaparen luftomsättning som vida överstiger vad den lidigare ofrivilligaventilationen uppgick lill. Denna risk minskar vid en korrekt temperaiurregteringdå fönstervädring snabbt medför oacceptabelt låga inomhustemperaturer, Mångaåtgärder påverkar byggnadens underhållsbehov. Härmed avses då inteunderhållsåtgärder som krävs för att de energisparande åtgärderna skall fungeratillfredsställande utan i stället den inverkan åtgärden kan ha på behovei avunderhåll av byggnaden i slort. Som redan nämnts ger tilläggsisolering enförhöjd yttemperatur på insidan, innebär erfarenhetsmässigt en mindre smutsavsätlningpå dessa ytor. Behovet av invändig renovering kommer alltså av denna anledningatt minska något. Minskad smutsavsätlning kommer även att bli en följd avförbättrad täthet mot luftrörelser inuti och genom byggnadskonstruktionerna, Isamband med fönsterrenovering anser planverket att det är väsentiigt att manbeaktar fönsterputsningsproblemet. Det gäller då dels att begränsa behovet av fönsterputsningmen även att kontrollera att putsningen är möjlig att ulföra med rimliga kravpå säkerhel. 1977/78:76 329 Avhänsyn dels till byggnadsarbetarnas arbetsmiljö och dets titt värdet av ettriktigt utförande av de energisparande åtgärderna är det väsentligt att planeragenomförandet av åtgärderna så att förutsättningar ges för att arbetet skallkunna utföras riktigt. Det innebär alt rätt åtgärd skall planeras in på rättplats men även att man kontrollerar att utrymme finns för den som skall utföraarbetet. Många energisparande åtgärder skatt ju utföras på trånga vindarelter ikryputrymmen undergolvbjälklag. Även de dammproblem som är förknippade med alltslags renoveringsarbete bör beaktas. Speciellt är del väsentligt att dessafrågor beaktas vid ingrepp i äldre installationer där asbest varit ett vanliglisoleringsmaterial. Problemetmed alt brukaren av lokalen, medvetet eller omedvetet, sätter installeradutrustning ur funktion behandlas både i planverkets slutrapport och av fieraremissinstanser. En väsenilig risk är naturligtvis att erforderiigt underhållblir eftersatt. Ett annat problem som också främst är knutet tillinstallationstekniska åtgärder är felaktig ändring av inställning av regtemt-rustning.Planverket anser att ett av viltkoren för alt en noggrani utförd inreglering avett uppvärmningssystem skall fungera är att radiatorventiler och annan reglerutrustninginle kan justeras individuellt av den boende. Många installationer är utrustade med radialortermostatventiler och dessa borde enligt planverkethelst låsas i rätt läge efter inreglering. Risk finns för att en inregleringbåde på ventilations- och uppvärmningssidan sätts urspel genom att installeradautomatik förbikopplas föratt undvika klagomål från nyltiaren av lokaten. Enfråga, som planverket och ett flertal remissinstanser diskuierar, ärnödvändigheten av att befintliga värmeregteringsutmstningar fungerar. Detta ärviktigt för att man skall kunna tillgodogöra sig energibesparingar genom t. ex,byggnadstekniska åigärder på ett effektivt sätt. Risken finns annars att t, ex.en tilläggsisotering av ett vindsbjälktag endast medför en temperaturhöjning irummen närmast under bjälklaget, om inte värmetiltförseln litl just dessa mmgår att minska. Delär också väsentligt att alla jusleringar av automatik för styrning av luft ochvatten utföres av fackman. Speciellt på luftsidan riskerar man problem om t.ex. invändigt luftövertryck skapas. anser att ett invändigtövertryck kan förorsaka fuktskador i ytterväggar och tak om fuktig inneluftpressas ut genom otäiheier. Luftens fuktinnehåll kan kondensera inutikonstruktionen och förorsaka rötskador eller isbildning. 1977/78:76 330 Inomalla grenar av den teknik som tillämpas för de energisparande åtgärderna pågårständigt en utveckling både av nya produkter och nya arbetsmetoder ägnade attpå ett effektivare sätt motsvara marknadens krav på energibesparing, 1 takt medutvecklingen kommer också den lämpliga sammansättningen av åtgärder allförändras. Deområden som är mest intressanta alt bevaka ur denna aspekt ärutvecklingen av nya lokala energikällor, främsl solvärme-, jordvärme- ochvindkraftssystem, värmepumpsystem anpassde för olika driftsförhållanden,värmeväxlarsystem saml utvecklingen på fönstersidan. Detär också väsentligt att redan genomförda åtgärder kontrolleras med avseende påsin energisparande effekt på ett systematiskt sätt. redovisaduppföljning är klart otillräcklig. Detär alltså inle bara viktigt att nya metoder för energibesparing fångas upp ochslussas ut på marknaden. Minst lika viktigt är att meloder som ej ger avseddeffekt snabbt sorteras bort så att följderna av en felaktig teknisk ellerekonomisk bedömning blir så små som möjligt. Somtidigare framhållits är det inte tillräckligt att ulveckla en ny ellerförbättrad energiteknotogi. De praktiska frågorna omkring förvaltandet och isamband med byggande måste också lösas. Byggforskningsrådei har i sinverksamhetsplan förden allmänna byggnadsforskningen lagl fram målinriktadeprogram för FoU omkring dessa frågor som, utan att ingå i energiforskningsprogrammet,har stor belydelse för energihushållningens prakliska resultat. Planverketframhåller att en byggnad är primärt uppförd för att tillförsäkra människoreller processer lämpliga klimatförhållanden, temperatur och luftkvatitet. Dehygieniskt betingade ktimatkraven anger enligt verket i många fall definitivabegränsningar beiräffande möjlighelen att utnyttja energisparande åtgärder. Planverketframhåller vidare att många åtgärder är enkla att genomföra. Andra åtgärder kanfordra mereller mindre omfattande ingrepp i byggnadens klimatskärm och i VVS-inslallationerna,I allmänhet måste flera åtgärder kombineras titt lämpliga "åtgärdspaket"för all bäsla möjliga spareffekt skall erhållas menar verket. 1följande avsnitt kommenteras några åtgärder som med dessa utgångspunkter ärspeciellt angelägna att kombinera. 1977/78:76 331 Besparingskostnadenför fönsterbyte varierar per kWh enligt kapitel 4. Detmotiverar en placering av åtgärden i alternativ 111 och IV. Om beräkningen i kapitel 4 hade tagit hänsyn till energibesparinggenom förbättrad täthet som erhålls automatiskt vid fönsterbyte och utan extrautgift hade besparingskostnaden i vissa falt kunnat beräknas titt ca perkWh. Det motiverar en placering i alternativ 1 eller II. Ialternativ 111 och IV förekommer även fönsterbyten som egentligen intebehöver genomföras av åldersskäl. Skälet är att man i samband med annan fasadrenoveringalltid enligt redovisningen i kapitel 4 bör försöka bedöma fönstretsåterstående brukstid i förhållande till husets. Om resultatet av bedömningenblir att fönsterbyte kommer att behöva utföras är detlämpligt att utföra bytet i samband med den övriga renoveringen. Den totalainvesteringsutgiften nedbringas därmed högst väsentligt. Något ytterligare titlfälteatt kombinera fönsterbyte med fasadrenovering erbjuds normalt inte då jutilläggsisolering enligt denna promemoria bedöms ha en bmkstid somöverensstämmer med husets. Omvänt kan behovei av fönsterbyte vara motiv för atttidigarelägga andra energisparande åtgärder som innebär ingrepp i byggnadensfasad, Planverkeiframhåller att kunskapen om vilka lägsta utetuftsflöden som från hygienisksynpunkt kan accepteras är otillräcklig. Det finns därför intetillräckligt underlag för att godta lägre utetuftsfiöden än dem som anges i SvenskByggnorm enligt verket, Iavsnittet om tälningsåtgärder (avsnitt 4,3) förutsätts att luftomsättningen kanminskas till nybyggnadskraven. Det är emellertid, vid den omfattning åtgärdenbedöms få i de olika alternativen, inte praktiskt möjligt att kontrollera attdenna luftkvalitet garanteras efter åtgärd i samtliga rum i alla byggnader somåtgärdas. Enligl planverket måste i samband med tätning av hus medventilationssystem typ S och F, beaktas att tilluften tillförs på etttillfredsställande sätl. Som regel menar verket att det betyder att någon formav titluftsdon måste installeras. 1 denna promemoria diskuteras införandel avbalanserad mekanisk från- och tiltuftsventilation, 1avsnitt 4.5 redogörs för problemet alt avgöra hur stor luftomsättning som skallske med den mekaniska ventilationen. Det är nämligen inte praktiskt möjligt allgöra en byggnad hett tät. En viss s, k. ofrivillig ventilation kommer alltidatt finnas, även efter omfattande tälningsåtgärder. Det är dock rimligt att antaatt den ofrivilliga ventilationen - dvs, läckage genom klimatskärmen - ävenberor av ventilationssystemet. Enklatälningsåtgärder kan förmodligen utföras utan risk att ventilationenunderstiger t, ex, 0,5 oms/timme. anger att antalet luftomsält- 1977/78:76 332 ningarper timme kan minskas med 0,2 genom tätning mellan fönsterbåge och karm. Vid meromfatlandelätningsåtgärder börenligt denna promemoria resultatet kontrolleras ocheventuell kombination med åtgärder inom området ventilation övervägas. Detta ären förutsättning för att de stora energibesparingar som redovisas för åtgärden tätningi avsnitt 4.3 ska vara möjliga. Dessa frågor har även behandlats i avsnittet omventilation (avsnitt 4.5), särskilt mot bakgrund av lönsamheten för åtgärderna. Enligtbedömningarna i denna promemoria måsle ytterligare forskning och utvecklinginom området komma till stånd. Del är då av slor vikt att de hygieniskafrågorna behandlas parallellt med de tekniska. En viktig hygienisk fråga ärgiltigheten av gränsvärdet 0,5 oms/timme i samtliga utrymmen i en byggnad. Detär även viktigt att klargöra om minimivärdet på luftomsättningen skall sättasolika beroende på ingående byggnadsmaterial i byggnaden. Hygineiskafrågor i samband med mekanisk ventilation är bl. a. problem med ljudöverföringmellan olika mm och störande ljud från fläktar. 5.2.3InstaUalionsiekniska åigärder - byggnadsiekniska åtgärder Fleraåtgärder måsle kombineras för all en besparingseffekt ska erhållas, T. ex.måste en tilläggsisolering alltid följas av en minskad värmetillförsel. måste detta ofta ske genom att värmesystemet injusteras. Verketframhåller också alt åtgärder av mer omfattande slag normalt bör kombineras ochutföras med relevanta punktinsatser inom kategorierna injusteringoch underhåll samt förbättringar av enkelt slag. Fördelningenmellan olika åtgärder i alternativen redovisas i avsnitt 5.4. Den fördelningenfår inte tolkas som den naturliga sammansättningen av olika åtgärder i enbyggnad. Tvärtom utgör denna åtgärdssammansättning endast en sorts"medelvärde", I enUghet med planverkets resonemang, måste varjeingrepp i en byggnad föregås av en noggrann värdering och bedömning avsakkunnig besiklningsförrättare, där de åtgärder som övervägs bli utförda måsleses som en enhel. 5.3Övriga förutsättningar för bedömning av totala sparmöjligheter Besparingsmöjligheternaav de olika åigärder som diskuterats i kap, 4 kan sammanställas på flera sätt.Ett sätl att göra del är strikt efter lönsamhels-måttet. Om de effekter, somredogjorts för under avsnitl 5,1, kunde åsättas ett pris skullesammanställningen ändå inte vara helt korrekt. Även tillgängliga resurser utgörbegränsningar, 1 kap. 7 följer en redogörelse av dessa. 1977/78:76 333 Enåtgärd kan tänkas bli utförd på många olika sätt. "Värmeisolering avytterväggar" t. ex. kan oplimeras för olika besparingskoslnader. Åtgärden"automatisk shuntutmstning" får olika besparingskostnad i olika byggnaderdär den genomförs efiersom det hett naturiigt finns byggnader där besparingenblir större än i andra byggnader. Genom att bestämma att de mest lönsammaobjekten - dvs. de där besparingskostnaden är lägst - skall bli föremål föråtgärden först, kan alltså besparingskostnaden fås att variera inom vidagränser. Medhelt idealiska beräkningsmetoder och fullständig kännedom om landetsbyggnadsbestånd vore det möjligt att genomföra en beräkning på detta sätt förvarje tänkbar åtgärd. Det samlade resultatet skulle då kunna beskrivas som enlista som börjar med den lönsammaste åtgärden i den lönsammaste byggnaden. Eftersomde kunskaper som behövs för en sådan exakt lönsamhetsgrade-ring saknas, måsteandra approximativa metoder tillgripas. Som nämnts i inledningen till kapitietom besparingsmöjligheter (kap. 4) har beräkningarna i denna promemoria utgåttfrån att fyra olika alternativa sparambilioner skall undersökas. Det viktigasteinstrumentet vid inplaceringen av åtgärder i olika sparalternativ har då varitbesparingskostnaden. 1 alternaliv I har huvudsakligen åtgärder för vilkabesparingskostnaden maximalt är per kWh medtagits, I alternativ II ingåråtgärder med en besparingskostnad på maximalt per kWh. Den högstabesparingskostnaden i alternativ 111 är per kWh, medan den i alternativ IV är20 öre per kWh. De undantag som gjorts har motiverats för varje åtgärd. Gränsernaskulle naturiigtvis kunna sättas snävare, men dels ökar beräkningsbehovet, delsökar kraven på noggrannhet, dvs. kännedom om byggnadsbeståndet. Dessafyra alternativ skatt ses endast som räkneexempel. Besparingskostnaderna 5 öreper kWh osv. utgör inte naturiiga gränser där lönsamheten förändras. Avsiktenmed all beräkna flera alternativ är att erhålla punkter på en linje somuttrycker besparingsmöjligheterna i förhållande titt t. ex. investeringsbehov.Med ulgångspunkl i denna kurva kan då investeringsbehov, underhållskostnaderoch besparingskostnad avläsas för olika besparingar. Genom att kurvan utgör eninterpolation mellan fyra punkter får de avlästa värdena en viss osäkerhel, Ijämförelse med andra osäkerhetskällor är dock detta fet titel. Fören sparnivå som inte sammanfaller med något av alternativen kan de energibesparandeåtgärder som skall utföras inte utläsas direkt ur redovisningen. För att angedetta exakt måste en ny optimering utföras till den maximala besparingskostnadsom utgör övre gränsen för detta sparmål. För åtgärden "värmeisolering avytterväggar" kan det kanske innebära att exakt lika stort antal byggnadersom i närmast störte alternativ skall tilläggsisoteras. 1977/78:76 334 Skillnadenkan bara vara den att isoleringsgraden skall väljas lägre. Föråtgärden "automatisk shuntutmstning" innebär ett val av lägre sparmålän något av de genomräknade alternativen att antalet objekt minskar eller, ombesparingskostnaden för ålgärden i alla byggnader överstiger den satta gränsen,åtgärden utgår helt. Vissaenergisparande åtgärder påverkar brultoenergiförbrukningen indirekl genomminskad nettoenergiförbrukning, medan andra åtgärder direkl påverkarbruttoenergiförbrukningen. används begreppen netloenergi och bruttoenergi. Mednettoenergi för byggnader avses därvid den inom byggnaden "förbrukade"mängden energi, dvs. summan av värmeförluster genom väggar inkl. fönster, takoch golv. Vidare ingår energi för uppvärmning av ventilationstuft och föruppvärmning av tappvarmvatten samt elenergi för hushållsändamål. Från dennasumma avräknas den energi som tillförs byggnaden från personer, belysning, soto. Vidbedömning av den mängd bruttoenergi som tillförs byggnaden, dvs. den energi somi olika former levereras till byggnaden, tar planverket hänsyn till de omvandlings-och överföringsföriuster som sker i de i byggnaderna placerade oljepannorna ochde centrala oljeeldade anläggningarna. Däremot beaktas inte de omvandlings-och överföringsföriuster som sker vid framställning och distribution avelenergi eller energi från fjärrvärmeverk. Motsvarande indelning används istatistiskt underlag från SCB och SIND (där termen, slutlig användning,motsvarar planverkets bmttoenergi). Planverketsdefinition används i de följande diskussionerna. Begreppet netloenergi äremellertid diskutabelt ur besparingssynpunkt, efiersom det inte är annat än en beräkningsstorhel.Alla besparingsåtgärder kommer i realiteten till uttryck i minskat behov avenergitillförsel till byggnaden. Förhållandetmellan bruttoenergi och nettoenergi uttrycks med begreppet verkningsgrad.Planverket anger att en medelverkningsgrad på 0,75 kan användas föröverslagsberäkningar. Detta värde avser alltså inle endast oljeeldadeanläggningar, utan även andra anläggningar (1. ex, el, Oärrvärme). Eftersom verkningsgradsförbättrandeåtgärder är bland de mest lönsamma, skall dessa också utföras i första hand därdet är möjligt.