prop · G103105 · 1977-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen bör nära samarbeta medsocialstyrelsens och med brottsförebyggande rådetsarbetsgrupp för barn- och ungdomsfrågor. Den bör även samverka medRiksförbundet och Skola och särskilt beakta del projekt som förbundetkommer att genomföra med ekonomiskt stöd från försäkringsbranschen. Ledningsgruppenföreslår att 1,4 milj, kr, skall anvisas för genomförande och utvärdering avförsöken med de fyra lypprojeklen. Vidare föreslås alt medlen ställs tillarbetsgruppens förfogande och fördelas av den. Enligtgrundskolans läroplan ingår inom vissa ämnen undervisning om alkohol, narkotikaoch tobak (), omfattande utvecklingsarbete av ANT-verksamheten pågår påregional och lokal nivå, bl, a, som ett led i utformningen av skolans inrearbete. Ledningsgruppen anser aU en del av föreslagna 1,4 milj, kr, bör kunnaanvändas för att utpröva ett system med kontaktlärare för ANT-frågor vid olikaskolenheter och vid länsskolnämnderna. Ledningsgruppenhar vidare funnit att det föreligger ett behov av ett lättillgängligtinformationsmaterial om narkotikafrägor. Gruppen föreslår alt en handbok ges utsom anger hur lärare och annan skolpersonal praktiskt kan arbeta för attförebygga missbruk hos eleverna och hur man bör förfara om missbruk förekommer.Skriften bör ges ut i serie h-fakta. En arbetsgrupp harberäknat kostnaderna för produktion och distribution till samtliga lärare igrundskolan m. fl. Ledningsgruppen anser att kostnadernabör bestridas inom ramen för de medel som i årets budgetproposition föreslåsutgå för h-nämndens verksamhet. Ledningsgruppen anser vidare atl en studiedagbör avsällas för diskussion om de frågor som tas upp i handboken. Jaganser det lämpligt att informera om min syn på ledningsgruppensförslag inom skolans område. 1 dessa frågor harjag samrått med statsrådetMogård. Liksom ledningsgruppenfinner jag del angelägel atl förebyggande insatser mot missbruk bland ungdomarytterligare utvecklas. Skolan har unika möjligheter alt i samverkan med andrainstitutioner och organisationer ge stöd åt elever som har problem. 1 deltasammanhang måste också föräldrarnas ansvar markeras. Stöd åt föräldrar bör gesdär så behövs. Det finns goda skäl atl anta att skolans ochungdomsorganisationernas information och övriga insatser verksamt bidragit lillden nedgång av antalet elever med narkotika-erfarenhet som redovisats i detföregående. Enligt min uppfattning börden av ledningsgruppen förberedda försöksverksamheten kunna ge värdefullabidrag till utveckling inom ett område där man möter svårigheter och problem.Ledningsgruppen föreslår att medel ställs till förfogande för den arbetsgruppsom skall ansvara för försöksverk- 1977/78:105 48 samhetenoch utvärderingen av denna. Jag biträder i princip förslaget. Med hänsyn fill projektenssyfte bör medel lill försöksverksamheten kunna anvisas från allmännaarvsfonden. Till ledningsgruppens förslag beträffande ANT-frågorna återkommerjag i det följande. Liksomledningsgruppen finner jag det värdefullt att ett lältillgängligl material omnarkotikafrågor utarbetas som en service lill lärare, elevvårdspersonal ochannan berörd skolpersonal. Jag har i och för sig ingen invändning mot attutgivningen av en handbok e. d. stöds inom ramen förde medel som anvisats tillsocialstyrelsens h-nämnd. Materialet bör emellertid enligt min mening inte varaenbart faktabetonat utan också ha en pedagogisk inriktning. Jag anser detdärför viktigt atl blir starkt engagerad i arbelel, ev. somutgivare. Denna fråga får närmare övervägas. Informationom beroendeframkallande medel bedrivs på ett mycket brett falt. Denlämnas av myndigheter, institutioner och organisationer. Informationen ses intelängre som en ensidig förmedling av kunskaper. Den skall sätta inmissbruksproblemen i deras sociala sammanhang. Tyngdpunkten iinformationsinsatserna har alltmer förskjutits mot den information somförmedlas £iv organisationen allmänna verksamhet och dengemenskap de kan erbjuda har stor betydelse för att den information deförmedlar skall ge resultat. Samhälletsstöd lill information i missbruksfrågor och till olika opinionsbildandeorganisationer är betydande. Jag vill här peka på några av de insatser som görspå delta område. Statligamedel för information till ungdom om alkohol och narkotika fördelas i huvudsiakav till olika ungdomsorganisationer. Dessa erhåller ocksåett betydande slöd till sin allmänna verksamhet. Alll fler av de projekt sområdet stöder innefattar också andra aktiviteter, t. ex. uppsökande verksamhet.Socialstyrelsens nämnd för hälsoupplysning, h-nämnden, svarar för vissinformation på området. I samverkan med brottsförebyggande rådet gav h-nämndenår ut boken narkotika och nairkotikamissbruk. Den har också ansvar för informationen ommissbruksmedel. Den förfogar vidare över medel för att stödja vissafritidsaktiviteten ()ger en omfattande informationsservice lill bl. a. folkrörelser. Nykterhetsrörelsenbedriver en omfattande opinionsbildande veksamhel inom narkolikaområdet. Dessverksamhet stöds med statliga bidrag. Ledningsgrupfienföreslår ett kompletterande stöd lill vissa avgränsade informationsprojekt.Gruppen konstaterar atl del finns ett slort behov av information till personalinom social- och sjukvård och annat samhällsarbete 1977/78:105 49 omsamhället skall kunna angripa narkotikamissbruket på ett effektivt sätt. Föratt möta detta behov bör regionala konferenser anordnas i alla län under hösten1978. Därvid bör förmedlas kunskaper och metoder att bearbeta missbruksproblempå olika nivåer. Gruppen föreslår alt anordnar sådanakonferenser i samråd med Landsiingsförbundei och Svenska kommunförbundei.Styrelsen bör vidare medverka till att personal vid behandlingshem färtillfälle att utbyta erfarenheter. För kostnader föreslårgruppen all ett belopp på . Vidareföreslår ledningsgruppen stöd till ett samordnat informationsprojekt påGotland. Informationen avses rikta sig dels till vårdpersonal, lärare,fritidspersonal, polis, personal vid arbetsförmedling m. fl., dels lill allmänheten.Kostnaderna beräknas lill . Enligtmin mening har den information som samhället på olika vägar har spritt omnarkotika och narkotikamissbruk varit av slor betydelse. Olikafrekvensundersökningar tyder på att andelen ungdomar som prövat narkotika - iförsta hand cannabis - är avsevärt lägre än . Jaghåller för troligt att informationen verksamt har bidragit till dennautveckling. Samhälletsinformationsinsatser på missbruksområdet har förstärkts. Dekompletterande informationsinsatser som ledningsgmppen nu föreslår attsocialstyrelsen skall genomföra finner jag värdefulla. Jag vill erinra om atlmedel för utbildning och konferenser med personal inom narkomanvården harberäknats i årets budgetproposition (prop. 1977/78:100, bil. 8) under anslagetJ 6 Utbildning och samverkan inom nykterhelsvården. Medel för tillfälligainformationsinsatser under /79 för personer som i sitt arbetekommer i kontakt med narkotikaproblemen bör beräknas under anslaget J 5 Bidragtill kommunala nykterhelsnämnder m. m. Under detta anslag bör också beräknasmedel för utveckling av ANT-verksamheten vid skolorna. Den arbetsgrupp somavses leda den tidigare nämnda projektverksamheten bör pröva projekt även inomdetta område. För båda de senaste angivna ändamålen beräknar jag . FörGollandsprojektei beräknar jag . Med hänsyn till verksamhetens syftebör medel kunna anvisas från allmänna arvsfonden. Ledningsgruppenframhåller att myndigheter och organisationer ofta har en begränsad kännedom omolika medborgargmppers kunskaper och värderingar i fråga om missbruk. Gruppenförordar att överväger möjligheternaatt låta utföra regelbundna undersökningar om allmänhetens kunskap ochattityder när del gäller missbruk av beroendeframkallande medel. Gruppenförordar att nämnden planerar in sådana undersökningar i sin verksamhet. Jagdelar uppfattningen atl nämnden bör överväga denna fråga. 1977/78:105 50 Vårakunskaper om effekterna av narkomanvården är alltjämt begränsade. Några brettupplagda försök alt vetenskapligt utvärdera behandlingsresultaten har ännuinte slutförts i . Ett par mera omfattande studier har dock genomförts.Vidare finns en serie enklare rapporter som innehåller uppföljningsstudier frånolika behandlingsenheter. Dessa torde vara av intresse som komplement tillannan infonnation. De undersökningar som redovisats gäller den frivilliganarkomanvården. Motsvarande undersökningar beträffande den ivångsmässigavården (intagning enligl LSPV eller barnavårdslagen) synes inte föreligga. Fråganom forskning och utvärdering av narkomanvården är viktig för vårdens fortsattautveckling. Jag vill därför orientera om hur jag ser på denna fråga. Ledningsgruppenger i sin rapport en utföriig redogörelse för behandlingsforskningens läge ochproblem. Av denna framgår atl verksamheten vid flera behandlingshem utvärderasf n. Försöksverksamhet och utvecklingsarbete bedrivs i viss uisträckning avkommuner och organisationer, ibland med statligt stöd. Jagär medveten om atl det finns ett stort behov av forskning om missbruk avberoendeframkallande medel och om behandlingsmetoder. Det krävs emellertidrelativt omfattande arbetsinsatser för alt ta fram underiag för konkretaforskningsprojekt. Enligt ledningsgruppens mening bör detta kunna ske genommedverkan av den till knutna delegationen för socialforskning. Ledningsgruppen förordar atl delegationen inrättar en initiativgruppför narkomanvårdsforskning. För tillfällig anställning av en utredare m, m,bör delegationen avsätta . Ledningsgruppen förordar vidare alldelegationen för social forskning reserverar ca I milj, kr, under entreårsperiod föratt genomföra forskningsprojekt på narkomanvårdsområdet. Önskemålom en ökad och förstärkt utvärdering av vård och behandling avnarkotikamissbrukare har ofta framställts. Enligt min mening anvisarledningsgmppen en lämplig väg för all nå fram till en mera sammanhållenforskningsinsats på detta område. Frånsocialdepartementets anslag A 3 Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet utgår bidrag till viss glesbygdsverksamhel samt tillundersökningar, utvecklingsarbete och försöksverksamhet inom socialdepartementetsverksamhetsområde, 1 årets budgetproposition har föreslagits att totalt 21,4milj, kn anvisas under nämnda anslag. Delegationen för social forskning harinrättat initiativgrupper på sex forskningsområden. Jag finner det angelägelatt delegationen inrättar en sådan initiaiivgrupp inom missbruksområdet ochdärvid bedömer behovet av personell förstärkning. Jag biträder ledningsgruppensförslag atl särskilda medel av Prop.1977/78:105 51 anslagettill forsknings- och utvecklingsarbete avsätts för projekt inomnarkomanvårdsområdet. Medelsberäkningen under anslaget bör ge utrymme för ensådan avsättning /79, Ledningsgruppenanser att det finns ett uppenbart behov av en dokumentationscentral förforskningsrapporter på narkotikaområdet. Gruppen tar inte ställning till varverksamheten bör föriäggas, men förordar alt ett belopp i storieksordningen , anvisas lill CAN för förberedelser till dokumentationsverksamheten, 1likhet med ledningsgruppen anser jag det angeläget att finna en form för attdokumentera forskningsresultat inom narkolikaområdet. Med hänsyn till denosäkerhet som råder beträffande placeringen av en sådan dokumenla-lionsenhetbör frågan beredas av den förut nämnda iniiiativgruppen i samråd medutredningen för kartläggning av narkotikamissbrukets omfattning innan någrabeslut tas om en instilulionsbunden dokumentationsverksamhet. Ledningsgruppen föreslårvidare att medel anvisas för särskilda forskar-konferenser. Kostnaderna för tvåkonferenser uppskattas till . Även jag finner att det föreligger behovav kontakt mellan forskarna på detla område. Konferenserna bör utformas avdelegationen i samarbete med . Med hänsyn lill syftet bör medeltill konferenserna kunna anvisas från allmänna arvsfonden. börenligtledningsgruppens mening även fortsättningsvis ge en översikt av den aktuellanarkotikaforskningen. Det bör vidare ankomma på styrelsen att ge ul en översiktöver vårdresurserna i landet till ledning för myndigheter m. fl. Styrelsen börvidare i samverkan med berörda huvudmän medverka till uppföljning avförsöksverksamhet och utvecklingsarbete och lill en vidgad spridning avresultaten av sådan verksamhet. Jag delar ledningsgmppens uppfattning att deangivna uppgifterna bör ankomma på . Förall begränsa den illegala handeln med narkotika inom landet är det nödvändigtatt på olika sätt medverkar lill att hindra illegal narkotikaproduktionoch handel i andra länder. Detta sker främst genom samarbete med olikainternationella organ, bl. a. inom FN:s ram. har tagit aktiv del idetta arbete. Genom den allmänna narkolikakonvenlionen och konventionen ompsykotropa ämnen har de legala förutsättningarna skapats för en effektivkontroll. Flera av de slora producentländerna har emellertid ännu inte anslutitsig till den senare konventionen, som bl. a. omfattar centralstimulerandemedel. Från svensk sida bör vi fortsätta ansträngningarna att nå en allmäninternauonell anslutning även lill konventionen om psykotropa ämnen. Omde internationella överenskommelserna på delta område skall fä full 1977/78:105 52 effektkrävs atl berörda FN-organ ges tillräckliga resurser. Jag anser det angelägetatt fortsätter att verka för att de berörda FN-organen tillförsbehövliga resurser. Illegalodling av bl. a. opievallmo förekommer fortfarande på flera håll, framförallt inågra fattiga länder i . Föratt ett förbud mot odlingen skall bli effektivkrävs att odlarna ges möjlighet att försörja sig på odling av andra produktenDetta förutsätter i de flesta fall ekonomiska bidrag utifrån. Vid möte enades industri- ochutvecklingsländerom att biståndsmedel fördetta ändamål borde kanaliseras viaFN:s narkolikafond. Regeringen har, efter bl.a. diskussioner i ledningsgruppen,anvisat 2 milj. kn av biståndsmedel till fonden. Bidraget avserinsatser för försök med odling av produkter som kan ersätta odling avopievallmo! , och , Kostnaderna fören fullständigövergång till andra grödor förutsätts ankomma på de enskilda länderna isamarbete med t, ex, internalionella utvecklingsfonden () och internationellajordbmksulvecklingsfonden (IFAO) samt med andra länder. Ledningsgruppenföreslår att bidrar lill narkotikafondens ekonomiska ochsociala verksamhet med 2,5 milj, kr, av bislåndsmedel. En utvärdering av detsvenska biståndet via fonden bör därefter ske. Jagdelar ledningsgruppens uppfattning att även innevarande år bör satsa påde angivna försöksprojekten, som kan leda till en minskning av denillegala opiumproduktionen i världen. Jag vill här erinra om att motsvarandeinsatser har prövats tidigare, bl. a. i , och där visat sigframgångsrika. Flera andra länder lämnar numera anslag för ändamålet på enavsevärt högre nivå . Regeringen avser att inom ramen förbislåndsmedlen fatta beslut om ett nytt bidrag på motsvarande nivå somföregående år, för fondens verksamhet på detta område under /79. Detär enligt min mening av största vikt all fortsätter och intensifieraransträngningarna att utveckla den internationella kontrollen av narkotika. Jagvill också peka på betydelsen av det europeiska samarbetet för atl komma tillrätta med den illegala narkotikahanteringen, främst i fråga om heroin. Riskenför spridning av kokainmissbruk måste även beaktas. bör också verka förett fördjupat samarbete inom på narkotikaområdet. Ett led i detta börvara att del nordiska konlaktmannaorganel inordnas under . Frågan kommer senare atl tas upp i ministerrådet. Kriminalvårdensanstalter har fält la emot narkotikamissbrukare i allt störreutsträckning. Åigärder har vidtagits för att söka komma till rätta med deproblem som detta har medfört. Prop.1977/78:105 53 Ledningsgruppen tog därför pä ett tidigt stadium i sitt arbeteupp frågan om ytterligare insatser. Påförslag av ledningsgruppen anvisade regeringen genom beslut medelför inrättande av en frivillig och drogfri behandlingskedja vid treanstallsenheter, det s. k. . Den innebär alt intagna, som vill delta i behandlingen ochförbinder sig all frivilligt lämna urinprov för kontrollanalys av ev. narkotikaanvändning,kan överföras till kriminalvårdsanslalten . De kommer där atl erbjudasett rikt utbud av olika aktiviteter och terapeutiska åtgärder. Somkomplettering lill behandlingen vid kan intagna tillfälligtvis förasöver till avdelningen Mon. Som ell sista led i behandlingskedjan ingårplacering vid Bogesundsanstallen. med beslutet om Österåkerprojektetanvisades medel för ytterligare tre visitationspatruller. Varje patrull bestårav tre vårdare. Patrullerna är i första hand avsedda för de anstalter där de ärstationerade men kan även användas på andra anstalter. Medel anvisades ocksåför att bygga ut fritidsverksamheten vid vissa kriminalvårdanstalien Sammanlagtanslog regeringen 3,6 milj. kr. för de angivna ändamålen genom att medgeöveskridande av berörda anslag under justitiedeparlementets huvudtitel (II. Pågrundval av förslag som utarbetats inom förordarledningsgruppen ytterligare åigärder för att komma till rätta mednarkotikamissbruket på anstalterna. Enmedelstor riksanstalt och några lokalanstalter reserveras för intagna som överhuvud taget inte varit i kontakt med narkotika. Vidare skall grava missbrukarevid upprepad narkolikapåverkan saml vid misstanke om narkotikalangning kunnaskiljas från övriga intagna och placeras på avdelningar med störresäkerhetsgrad och slutenhet. På dessa avdelningar skall erbjudas olika formerav åtgärdsprogram. Härvid föreslås t. ex. social färdighetsträning med bl. a.användning av särskilda videoprogram. Verksamhetliknande den som bedrivs i har påbörjats vidanstalterna och . De missbrukare som bedöms lämpade och som vill blifiyttade från avdelning där narkotika kan förekomma erbjuds placering på ensärskild avdelning. Verksamheten där skall omfatta arbete, studier och terapi iskilda former. Ett motsvarande projekt förordas i kriminalvårdsstyrelsensförslag komma lill stånd på kvinnoanslallen Hinseberg, Ledningsgruppenföreslår att en differentiering av de intagna genomförs, utöver bl, a, efterstraffets längd, även med hänsyn lill narkotikakontakt. Härvid anseskriminalvårdsstyrelsens förslag väl ägnat att utgöra underlag för de åtgärdersom vidtas. Förslaget innebär att de åigärder som syftar lill ökad säkerhet ochslutenhet endast kommer atl avse dem som på grund av sitt narkotikamissbruk ärstarkt störande för övriga intagna eller som deltar i 1977/78:105 54 För det stora flertalet intagna innebär förslaget fördelar iform av dels bättre anslalismiljö, dels ökade möjligheter till behandling förde missbrukare som önskar sådan. Ledningsgruppen, som ansluter sig till degrundläggande principerna kriminalvårdsreform, betonar det angelägnai alt vid en differentiering enligt den föreslagna modellen bl, a,närhetsprincipen vid anstaltsplacering i all möjlig mån beaktas. Förslagetom differentiering efler narkotikaberoende bör enligl ledningsgruppen ses somen försöksverksamhet. Den bör följas upp fortlöpande och vägas in mot deprinciper som lagts fast kriminalvårdsreform, Ilikhet med anser ledningsgruppen att en förutsättningför en verklig differentiering är att del kan objektivt fastslås om den intagneär påverkad av narkotika. Det medel som f n, står till buds i detta hänseendeär urinprovsanalys. Ledningsgruppen tillstyrker ett förslag avkriminalvårdsstyrelsen att genom lagstiftning möjlighet tillskapas att vidmisstanke om narkotikapåverkan avkräva inlagen urinprov för narkotikaanalys.Gmppen går inte in på hur systemet lämpligen bör utformas i detalj. Ledningsgruppenföreslår alt för utbyggnad av den verksamhet somangivits i det föregående anvisas . Ledningsgruppenframhåller att en differentiering av de intagna med utgångspunkt från deraskontakt med narkotika inle innebär att behovet av konventionellakontrollåtgärder minskar och betonar vikten av att kriminalvården erhållererforderlig pesonal för visitationsuppgifler. Jaghar i de frågor som är aktuella samrått med chefen förjustiliedeparlementel.Jag instämmer i ledningsgruppens Överväganden och delar sålunda uppfattningenatt snara åtgärder måste vidtas för atl söka komma lill rätta mednarkotikamissbruket på kriminalvårdsanstalterna. Jag finner för min del att försökbör göras med en differentiering av de intagna även enligt de riktlinjer somdragits upp i förslag. Chefen för justitiedepartementetavser att i särskild ordning föreslå regeringen atl de av ledningsgruppenföreslagna medlen, , anvisas till . Fråganom lagstiftning beträffande urinprov för narkotikaanalyser övervägs f n. inomjustitiedepartementet. 4.12 Uppföljning av ledningsgruppens arbete Somframgår av det föregående föreslår ledningsgruppen bl. a. omfattandeförsöksverksamhet på olika områden. För att de föreslagna åtgärderna skall geförväntat resultat krävs ett intensivt uppföljningsarbete. För riksdagensinformation vill jag redovisa hur jag ser på frågan om hur ledningsgruppensarbete bör följas upp. Ledningsgruppenföreslår att gruppen samlas någon eller Prop.1977/78:105 55 underår 1978 för att följa upp arbetet. Jag delar uppfattningen och anser detnödvändigt att ledningsgruppen och dess sekretariat finns kvar till den 1 juli1978 för att gruppens förslag och intentioner skall kunna fullföljas. finns en särskild narkotikagrupp med bredrepresentation från berörda myndigheter och organisationer. Det förefallerlämpligt att t. v. fortsätter sitt arbete med att följamissbrukssitualionen i landet och vid behov initierar åtgärder. För dettaändamål bör en heltids sekreterarijänst knytas till narkolikagruppen. Delankommer på regeringen att besluta i denna fråga. Den1 inledde den av regeringen tillsatta sitt arbete. Till alt börja med kommer tyngdpunkten inämndens verksamhet att ligga på alkoholpolitiskl arbete. På någon sikt börnämnden också kunna ta upp narkotikafrägor och drogfrågor i ett bredareperspektiv. och bör söka finnaeffektiva samarbetsformer för alt på underlätta ett integreratarbete med alkohol- och narkotikafrägor. Deökade insatserna mot narkotikamissbruket har redan inletts i samband medledningsgruppens arbete. Regeringen har sålunda inom ramen för ledningsgruppensåtgärdsprogram ställt ca 6 milj. kn lill förfogande för olika åtgärder underinnevarande budgetår. Ytterligare medel avses disponeras under befintligaanslag. medverkan är härvid inte erforderlig. Som jag vidare harredovisat kommer jag att föreslå regeringen atl bevilja understöd från allmännaarvsfonden för särskilda projekt. Jag övergår nu till de anslagsfrågor underfemte huvudtiteln för /79 som skall underställas . J3, Bidrag till anordnande av vårdanstalter och inackorderingshem m. m. Anslagethar i prop. 1977/78:100 (bil. J 3) förts upp med preliminärt beräknade . Med hänvisning lill vad jag tidigare anfört beräknar jag under anslagetBidrag till anordnande av vårdanstalter och inackorderingshem m. m. /79 till behandlingshem och inackorderingshem förnarkotikamissbrukare ett medelsbehov av . För anordnande avinackorderingshem för alkoholmissbrukare beräknas . Anslaget börsåledes för nästa budgetår föras upp med I , J4, Bidrag lill driften av vårdanstalter och Inackorderlngshem m. m. föregående har jag förordat en ökning av bidragen till driften avbehandlingshem och inackorderingshem för narkotikamissbrukare från högst 47 000kr. per plats och år till högst . per plats och ån Med hänvisning tilldetta samt till väntad ökning av plalsantalet beräknar jag under anslagetBidrag till driften av vårdanstalter och inackorderingshem 1977/78:105 56 m.m. för /79 ett medelsbehov av 2 900 000 kn utöver de 12,2 milj.kr, som föreslås för behandlingshem och inackorderingshem förnarkotikamissbrukare i prop, 1977/78:100 (bil, 8 p, J 4), J5, Bidrag till kommunala nykterhelsnämnder m. m. Medhänsyn till väntad utbyggnad beräknar jag för driftbidrag lill vårdcentralerett medelsbehov av 3 100 0(X) kn utöver de 10 milj. kn som föreslås i prop.1977/78:100 (bil. J 5). Jag beräknar under samma punkt en höjning med . av bidraget lill försöksverksamhet vid nytillkommandealkoholpolikliniker.