prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — TUldelprogrammet hänför jag insatser avseende vissa utvecklingsUnjer avlångsiktigt intresse för energiförsörjningen, vilka inte naturligt kan rymmasinom de tidigare behandlade delprogrammen. Jaghar vid min medelsberäkning tagit hänsyn tUl behov av insatser i Prop.1977/78:110 154 huvudsakinom områdena energilagring, solenergi, vätgas, avancerad energiomvandling, akvatiskenergi och avancerade reaklorsyslem. Jag återkommer i del följande med förslagtill insatser rörande Fusionsenergi. Effektivametoder för energilagring är nödvändiga i ell flexibeltenergiförsörjningssystem. Behovet av forsknings- och utvecklingsinsatser inomområdet framhålls av flera remissinstanser. Jag viU erinra om att jag tidigare,inom programmet Energianvändning för bebyggelse, har föreslagit insatserrörande energilagring i direkt anslutning till solvärmeutnyttjande. Likaså harjag föreslagit vissa insatser avseende energilagring inom delprogrammetHetvattenteknik. Framför allt sistnämnda insatser är av vikt redan på kort sikt.På kan metoder för bl. a. kemisk energilagring få stor betydelse.Vissa insatser, främst i internationellt samarbete, bör därför rymmas inomförevarande delprogram. Härutöver ingår insatser rörande kemisk energUagring f.n. bland de projekt som stöds av naturvetenskapliga forskningsrådet med medelfrån anslaget Grundläggande forskning för energiområdet. Jag räknar med attdessa insatser kommer att fortsättas inom ramen för programmet Energirelateradgrundforskning, tiU vilket jag återkommer i det följande. Deninternationella utvecklingen inom bl. a. solkraftområdet bör följas.Utnyttjande av solvärme för byggnadsuppvärmning har jag redan behandlat underprogrammet Energianvändning för bebyggelse. Vätgaskan på lång sikt komma att fä stor betydelse som energibärare inom främsttransportområdet. Systemstudier och vissa gmndläggande insatser beträffandelagring av vätgas bör kunna rymmas inom delprogrammet. Vadgäller avancerad energiomvandling bör vissa insatser göras för bl.a.upprätthållande av svensk kompetens på bränslecellområdet. Ifråga om akvatisk energi (främst vågkraft och saltgradientenergi) förutsättsinsatserna ske i första hand genom deltagande i lämplig form i verksamhet sombedrivs utomlands. Särskilt bör därvid undersökas möjligheterna att följa detnorska arbetet inom vågenergiområdet. Inomdelprogrammet bör även rymmas insatser rörande avancerade reaktorsystem ochalternativa kärnbränslecykler främst i syfte att följa den internalionellautvecklingen inom området som underlag bl. a. för internationeUaengagemang i nedrustnings- och säkerhetsfrågor. Fusionsenerginkan i ett mycket långt perspektiv komma att få stor betydelse för världensenergiförsörjning. Fyra mycket omfattande utvecklingsprogram pågår i Förentastaterna, , och inom den europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) med målet att utveckla en elproducerande fusionsreaktor. Detta mål tordeenligt experter gå att uppnå tidigast omkring . Därifrån är emellertidsteget långt till att fusionsenergin får nämnvärd betydelse förenergiförsörjningen. Riksdagengodkände (prop. 1975/76: 86, NU 1975/76: 29, rskr 1975/76: 172) ettavtal om fusionsforskningssamarbete mellan 1977/78:110 155 Avtalet innebär att den svenskafusionsforskningen har anslutits till Euratoms gemensamma program. Dettabestår för perioden 19761980 av dels ett antal nationella projekt ideltagarländerna, dels arbete med uppförande av en stor försöksanläggning, det s.k. . DFE föreslår fortsatt svensk medverkan i Euratomsamarbetet,inkl. Inga invändningar häremot har rests under remissbe-handUngen. Sverigebör enligt min uppfattning såsom en avancerad industrination ta sin del avansvaret för forskningen och utvecklingen inom området. Jag beräknar inomdelprogrammet medel för fortsatt svensk medverkan i Euratomsamarbetet samt för därmed sammanhängande svenska insatser. Jaghar därvid tagit hänsyn tiU det slöd härför som preliminärt har beräknats förnästa budgetår under nionde huvudtitelns anslag tUl naturvetenskapligaforskningsrådet (jfr prop. 1977/78: 100 bU. 12 s. 532). Även för återståendedel av den nu föreslagna programperioden räknar jag, efter samråd med chefenför , med att motsvarande stöd bör kunna utgå. Uppskattningar av kostnader för deltagande i Euratomprogrammetunder hela den förestående treårsperioden kan f. n. bara göras med en betydandegrad av osäkerhet. Jag anser emellertid att de belopp jag nu har beräknat böruppfattas som en övre gräns för vad som kan ställas till förfogande undertreårsperioden /791980/81. Resurser för forsknings- och utvecklingsinsatserna inomprogrammet Energiproduk tion De insatser jag nu har förordat kommer att ställaavsevärda krav på tillgång till forsknings- och utvecklingsresurser. Medstatligt stöd har tidigare byggts upp betydande resurser för energitekniskverksamhet inom AB Atomenergi. Jag anser det naturligt att nu i störreutsträckning än vad som har skett söka utnyttja dessa resurser för nyauppgifter. Bolaget bör kunna ta på sig betydande uppgifter inom det nyaenergiforskningsprogrammet, särskilt i fråga om inhemska bränslen ochsyntetiska drivmedel och möjligen i fråga om kolteknik. Det ankommer påregeringen att lämna de föreskrifter som erfordras för att möjliggöra attAtomenergis resurser utnyttjas härvidlag. Allmänna energisystemstudier m, m. Programmet omfattar studier av hela energisystem frånenergiråvara tUl slutlig användning av energi med tonvikt på nationeUaenergisystem och den internalionella energimiljön. Sådana systemstudier somutgör ett naturligt led i verksamheten inom de tidigare behandlade programmenhar jag fört lill resp. program. Jag kommer i det följande att för- Prop.1977/78:110 156 ordaatt DFE t. v. skall fortsätta att vara samordningsorgan för energiforskningsprogrammet.Inom förevarande program har jag beräknat medel också för de programövergripandesamordningsuppgifter som t. v. föreslås ligga hos DFE. Minmedelsberäkning för programmet framgår av följande samman-stäUning (mUj. 1978/79 1978/79- Allmännaenergisystemstudier m.m. 8 27 Programsamordning m.m. 3,5 12 Detidigare behandlade programmen rör främst olika tekniska möjligheter ochproblem vid förändring av vårt energisystem. Vi behöver emellertid också ökakunskaperna om energins roll i samhäUet och om hur tUlförsel och användning avenergi kan påverkas eller styras. Verksamhetenhar koncentrerats tUl studier med ekonomiskinriktning, till stor del med karaktär av förstudier. DFE föreslår, bl. a. motbakgrund av erfarenhetema från den hittillsvarande projektverksamheten, enhöjning av ambitionsnivån och en breddning av programmet. Detta har vunnitallmän anslutning bland remissinstanserna. Ävenjag anser att en ökning av insatserna är befogad. Målen bör, i enlighet med vadDFE föreslår, vara att ge ökad insikt ienergiförsörjningens hela problemkomplex och i de konsekvenser som förändringari energisystemet kan beräknas få för individer, samhälle och ekosystem, jämföra olika energisystem isådana avseenden som måste beaktas vid avvägningar mellan systemen, och att geunderlag för övergripande värdering och prioritering av insatser vad gäller forskning och utveckling. Studieroch utredningar med näraliggande syften bedrivs även vid sidan av HuvudprogramEnergiforskning. Jag utgår från att en nära samordning och praktiskarbetsfördelning skall kunna uppnås mellan DFE och andra organ. Verksamheteninom Allmänna energisystemstudier bör, i enlighet med de nu angivna målen, haviss bredd. Bland de insatser som bör rymmas inom programmet vill jag särskilt framhåUastudier avseende riskema för och arten av intemationellaenergiförsörjningskriser, hur de kan komma Prop.1977/78:110 157 attberöra vårt land och hur icke önskvärda konsekvenser för samhället kan minskas. Vidarebör bedrivas bl. a. strategistudier inriktade på alternativaenergi-försörjningssystem och utvecklingsvägar samt olika möjUgheter att bibehållahandlingsfrihet att välja mellan dem. Strategistudierna bör bedrivas utifrånett brett ekonomiskt och samhällsorganisaloriskt perspektiv. I de framtidsinriktadestudiema bör särskilt uppmärksammas styr- och stimulansmedel, som är avbetydelse för att underlätta införandet av ny energiteknik, samt olikainstitutionella förhållanden, teknisk och ekonomisk förnyelsetakt samt tröghetoch bindningar, som inverkar på möjligheterna att snabbt förändraenergisystemet. Ävenvissa studier med ekologisk inriktning samt insatser i anslutning till deenergistudier som har genomförts i regi av sekretariatet för framtidsstudierbör kunna rymmas inom programmet. Jagräknar med att de uppgifter som enligt vad jag i det följande kommer attföreslå skall ligga hos DFE kommer att kräva en viss ökning av delegationensresurser. Jag har tagit hänsyn härtill vid min beräkning av medelsbehovet förförevarande program. Jag återkommer till DFE:s fortsatta uppgifter vid minbehandling av organisationsfrågor. Tekniskahögskolomas energiarbetsgmpp (THE) bildades för att främja samarbete omenergiforskning vid de tekniska högskolorna och samverkan meUan berördahögskolor och programansvariga och finansierande organ. Vid de tekniska fakultetemahar med medel huvudsakligen från anslaget Energiforskning anställts särskildaenergisekreterare för att bl. a. biträda härvidlag. Ibudgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78: 100 bU. 12 s. 495) föreslås att vissamedel för THE:s fortsatta verksamhet skall utgå från utbildningsdepartementetshuvudtitel samt att THE i administrativt hänseende fortsättningsvis skall varaknutet till tekniska högskolan i . Jag anser att energisekreteramapå ett verksamt sätt bidrar till samordning mellan energiforskningsprogrammetoch annan verksamhet vid de tekniska fakuUetema. Jag firmer det naturligt attfortsättningsvis hänföra energisekreterarnas uppgifter i den mån kostnadernabestrids inom ramen för Huvudprogram Energiforskning till DFE:s samordningsfunktionoch har därför beräknat vissa medel härför inom förevarande program. Stödtill gmndläggande forslcning för energiområdet har under innevarandetreårsperiod utanför energiforsicningsprogrammet utgått från ett särskiltanslag, Gmndläggande forskning för energiområdet. Stödet har kanaliserats vianumera naturvetenskapliga forskningsrådet, STU och AB Atomenergi. Jag hartidigare föreslagit att den energirelaterade gmnd-forskningen tas upp som ettsärskilt program inom Huvudprogram Energiforskning. 12 1977/78. 1 samL Nr 110 Prop.1977/78:110 158 Min medelsberäkning för programmet framgår av följande samman-stäUning(mUj. 1978/79 1978/79- Energirelaterad grundforskning 9 30 Programmet bör omfatta stöd till grundläggande forskningsom bedöms betydelsefull för det framtida energisystemet men som ej stöds inomövriga program. I sammanhanget bör nämnas att viss grundläggande forskningingår som en nödvändig del av övriga program. Jag vill särskilt framhåUa att deav mig föreslagna insatserna inom delprogrammet Fusionsenergi i storutsträckning är av grundforskningskaraktär. DFE har föreslagit en ökning av stödet till energirelateradgrundforskning och nämner ett antal forskningsområden under rubrikernaMaterial, Omvandling och lagring av energi. Natur och Hälsa. DFE anger att detär angeläget att insatsema inom programmet täcker ett brett forskningsfält ochinte koncentreras till ett fåtal områden. Remissinstanserna ställer sig genomgående positiva tiU DFE:sförslag. a. framhålls att kunskapsuppbyggande grundforskning behövs för attskapa en bred tekniskt-vetenskaplig kompetens inom området och utgöra en basför mer målinriktad verksamhet. Även jaganser det nödvändigt atl en ökning av den målinriktade energiforskningen ocksåföljs av en ökning av den energirelaterade grundforskningen. Målet för insatsemainom förevarande program bör vara att stödja sådan grundforskning som hardirekt anknytning till energiområdet, men som ej stöds inom ramen för övrigaprogram. Min medelsberäkning innebär alt insatserna ökar i takt med insatsernainom energiforskningsprogrammet som helhet. Det bör ankomma på regeringen attfördela medlen mellan berörda forskningsorgan. Med huvudprogrammet sammanhängande insatser Inom ramen för Huvudprogram Energiforskning beräknar jag,som jag har angivit, också medel för kostnader för dels visstinternationellt kämenergisamarbete, dels visst internationellt samarbete ifråga om forskning och utveckling inom energiområdet som inte kan hänföras tillenergiforskningsprogrammets övriga delar. Min medelsberäkning framgår av följande sammanställning (mUj.kr. 1978/79-1980/81 Vad gäller intemationellt kärnenergisamarbete beräknar jagmedel för dels kostnader för deltagande i verksamheten inom det intemationellaatomenergiorganet (lAEA), dels nordiskt samarbete inom kämenergiområdet, delsvissa rese- och konferenskostnader. Vid bilaterala kontakler med vissa länder har framkommitönskemål om samarbete kring forskningsfrågor inom energiområdet som liggerutanför vad som ingår i det svenska energiforskningsprogrammet. För sådanaändamål beräknar jag här medel för vissa mindre insatser. Avmig beräknade medel för forskning och utveckling m. m. inom energiområdet underbudgetåren 1978/791980/81 framgår av följande tabell (milj. 1978/79-1980/81 Energianvändning i industriella processer (delprogrammenAllmänna studier. Järn och stål. processerinom industrin, Jordbruk och Energianvändning för transporter och Energianvändning för bebyggelse varav Solvärmesystem och energilagring m.m. Planering,styrfaktorer, statistik Brukarkrav Planering och uppföljning av forskningsinriktatexperimentbyggande 1977/78:110 160 Syntetiskadrivmedel Lättvattenreaktorer Hetvattenteknik m.m. Vindenergi »1978/79 4.2.6Organisation för Huvudprogram Energiforskning Enändamålsenlig organisation och ansvarsfördehiing är av avgörande betydelse föratt energiforskningsprogrammet skaU bU effektivt genomfört och resultaten iöverensstämmelse med energipoUtiken i stort. En utgångspunkt för denorganisation som har gäUt för energiforskningsprogrammet under innevarandetreårsperiod har varit att ansvaret för planering och beställning av forsknmgs-och utvecklingsarbete inom de oUka programmen skaU vila på myndigheter som hardels kompetens rörande forskning, utveckling och iimovationsarbete, delsöverblick över behoven av energiteknisk utvecklmg inom olika samhäUssektorer.Jag anser att denna utgångspunkt är av stor principieU betydelse förenergiforskningsprogrammet och att den även i fortsättningen bör varavägledande för organisationen för Huvudprogram Energiforskning. Jag anslutermig också tUl den grundprmcip för programstyrning som angavs i prop. 1975: 30,nämligen att programansvaret å ena sidan och de utförande funktionema å denandra skaU vUa på skUda organisationer. Motdeima bakgmnd har ansvaret för planermg och styming av genomförandet avenergiforskningsprogrammet varit fördelat på femprogramansvariga organ, STU, TFD, BFR, NE och DFEhar i en promemoria redovisat sina hittUlsvarande erfarenheter och synpunkterrörande energiforsknmgsprogrammets organisation. DFE har därvid också framförtförslag till mmdre ändringar av nuvarande organisation. 1977/78:110 16i Erfarenheternaav programmet gäller huvudsakligenverksamhetens uppbyggnadsskede. Jag ansluter mig till DFE:s uppfattnmg att det hUtillshar saknats fömtsättnmgar för att göra en allsidig utvärdering avorganisationen. En sådan utvärdering bör kunna äga rum . Jag har för avsikt atl inhämta regeringensbemyndigande att tiUkalla en kommitté för att se över myndighetsorganisationeninom energiområdet. I anslutning till arbetet inom en sådan kommitté bör detvara möjligt att närmare utvärdera organisation, ansvarsfördehiing m. m. för energiforskningsprogrammelmot bakgrund av vad jag har framhållit om de krav som bör ställas på ensådan organisation. Ett viUkorför att stödet tiU forskning och utveckling inom energiområdet skall blieffektivt är att det utformas med beaktande av de specifika förhållandenasåväl inom olika energianvändningssektorer som inom energiproduktionssektorn.De nu programansvariga organen har därvidlag en betydande fackkompetens. Dethar vidare visat sig att STU:s breda tekniska kompetens och erfarenheter av atthantera innova-tionsinriktad verksamhet har varit av betydelse inte bara för deprogram för vilka STU har programansvar. Det är enUgt min uppfattning av viktatt STU:s kompetens även i fortsättningen kan utnyttjas också inom sådanadelar av programmet där STU inte har program ansvaret. Underden gångna treårsperioden har etablerats ett löpande samråds-förfarande delsprogramorganen emellan, dels mellan programorganen och andra myndigheter. Jaganser detta vara betydelsefullt och räknar med att det kan bidra till en kontinuerUganpassning tiU avnämarnas skiftande krav och till en smidig hantering avplanerings- och samordningsproblem som uppstår efter hand. Jaganser att endast vissa mindre justeringar av den gällandeorganisationen för Huvudprogram Energiforskning nu bör vidtas. Vadgäller programansvaret för Energianvändning för transporter och samfärdsel böri enlighet med vad DFE har föreslagit TFD:s programansvar ändras tiU attomfatta endast delprogrammet Åtgärder i transportsystemet. STU bör gessjälvständigt programansvar för delprogrammet Energianvändning i drivsystem. Vadgäller programmet Energianvändning för bebyggelse kan konstateras attkompetensen rörande de speciella förhållandena och utvecklingen inombebyggelseområdet ligger hos BFR. Ansvaret för den översiktliga planeringen avverksamheten inom programmet bör därför aUtjämt ligga hos BFR. Rådet bör Ukasåsvara för den konkreta planeringen av verksamheten vad avser dels huvuddelen avden egentliga forskningsverksamheten, dels planering och uppföljning av experimentbyggande. Erfarenhetemaunder den gångna treårsperioden har som jag har framhåUit bekräftat STU:skompetens beträffande mdustriellt utvecklings- 1977/78:110 162 aibeteoch innovationsinriktad verksamhet, patentfrågor och förmedlingsverksamhet UksomSTU:s kompetens inom ett brett tekniskt område. STU bör därför ges ansvar förden konkreta planeringen rörande industriellt utvecklingsarbete och innovationsinriktadeprojekt avseende utrustning för energianvändning inom bebyggelseområdet. Erfarenheternaav den hittillsvarande verksamheten inom energiforskningsprogrammet visarvidare att en mängd samordningsuppgifter, som av olika skäl inte bör utförasinom , lämpligen bör åvila ett från de programansvariga myndigheternafristående organ. Dessa samordningsuppgifter bör Uksom t. v. åvUa DFE.DFE bör t. v. bibehålla sin ställning som kommitté. Jagavser att senare återkomma till regeringen med förslag om ändrade direktiv förDFE. I samband därmed bör ökad vikt fästas vid uppföljningen och utvärderingenav verksamheten inom huvudprogrammet, vid samordningen med det internationellaenergiforskningsarbetet och vid information om verksamhet och uppnådda resultatinom energiforskningsprogrammet. DFE framhåUeratt en ökad samordning av den energirelaterade grundforskningen är önskvärd.Detta gäUer dels samordningen med den övriga verksamheten inom HuvudprogramEnergiforskning, dels samordningen med forslcning utanförenergiforskningsprogrammet. Vissa uppgifter av denna art vUar på den nyligeninrättade forskningsrådsnämnden. Jagbedömer det inte som lämpligt att nu lägga ett samlat formellt programansvar pånågot visst organ. Samordningen får i stället i huvudsak ske genominformationsutbyte och löpande samråd mellan berörda organ etc. DFE:suppföljningsuppgifter bör vidgas till att gälla även den energirelateradegrundforskningen. Vadjag nu har angivit innebär att programansvaret i huvudsak kommer att fördelaspå följande sätt: Energianvändningi industriella processer m. m. STU Energianvändningför transporter och samfärdsel TFD/STU Detankommer på regeringen alt besluta i de organisationsfrågor som jag nu harbehandlat. Prop.1977/78: 110 163 4.3Verksamheten vid AB Atomenergi ABAtomenergi bildades med uppgift att handha det målbundna forsknings-och utvecklingsarbetet inom atomenergiområdet. Den tekniska utvecklingen ochdärav föranledda strukturella förändringar inom den svenska kämenergiverksamhetenhar medfört att efterfrågan på bolagets tjänster successivt har ändratkaraktär. Som exempel härpå viU jag nämna bildandet av AB Asea-Atom ,Svensk kämbränsleförsörjning AB och omorganisationer på myndighetssidan,främst genom bildandet av , . Medingången av övertog också huvuddelen avansvaret för den verksamhet som styrdes av delegationenför forskning rörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor, Kärnsäkforsk. Vidutgången av utlöper det konsortialavtal meUan staten och ASEA enligtvilket staten åtar sig att bl.a. verka för att forsknings- ochutvecklingsresurserna hos AB Atomenergi kan stödja svensk industriskommersiella verksamhet på kärnenergiområdet. a. denna bakgrund bemyndigade regeringen chefen förindustridepartementet att tillkalla sakkunniga, (I 1975:05), för att utreda Atomenergis framtida verksamhet De sakkunniga redovisade visst underlagmen det avsedda utredningsarbetet hade inte kunnat fullföljas. Inom ABAtomenergi har därefter taghs fram förslag till plan för bolagets verksamhetbudgetåren 1978/79 1980/81. I anslutning härtiU har särskUt belysts vissafrågor om dels energiteknisk försöksverksamhet, dels driften av R2-reaktorn,dels hanteringen av radioaktivt material i Studsvik. Atomenergi har också redovisatvisst material vad gäller överläggningar med kraftproducenterna om tillgångentill kärntekniska basresurser i Studsvik. 4.3.2 Bolagetsverksamhet m. m. Jagredovisade vid min anmälan tiU prop. 1976/77: 100 (bil. 17 s. 290) minbedömning av vad som borde vara huvudinriktningen för bolagets verksamhet. Jagangav därvid bl. a. att jag förutsåg en förskjutning av bolagets arbete fråndet kärntekniska området tUl energiområdet i övrigt. Jag anser tiden nu varamogen att ange en delvis ny inriktning för bolagets verksamhet för att markeraatt dess roll har vidgats utöver det kärntekniska området. AB Atomenergis verksamhetbör bedrivas inom följande områden: Kämenergi och kärntekniskserviceverksamhet Prop.1977/78:110 164 Långsiktig forskning m. m. Dämtöverbör bolaget kunna ta på sig uppgifter som ägare och förvaltare av sådanaenergitekniska försöksanläggningar som bör uppföras som ett led i det svenskaenergiforskningsprogrammet men som av olika skäl inte lämpligen kan ägas dierförvaltas av annan organisation (jfr s. 118). Förde båda första verksamhetsområdena anser jag att bolagets uppgift bör vara attpå uppdrag av myndigheter, företag eller organisationer bedriva forsknings-och utvecklingsarbete, konsultverksamhet samt därmed sammanhängande verksamhetinom det kämtekniska området resp. inom området Bränsle- och värmeteknik.Bolaget bör vidare i mån av efterfrågan kunna åta sig kärntekniskserviceverksamhet och bedriva viss kommersiell verksamhet med anknytning tillbolagets huvuduppgifter. TiUdet kärntekniska verksamhetsområdet hänför jag all den verksamhet som haranknytning till det svenska lättvattenreaktorprogram-met liksom all annan rentkärnteknisk verksamhet. Detförslag till nytt energiforskningsprogram som jag har redovisat kommer,som jag redan har framhållit, att stäUa betydande krav på tillgång tillforsknings- och utvecklingsresurser. AB Atomenergi är nu statens störstasamlade resurs för energitekniskt utvecklingsarbete. Det finns därför särskildanledning att överväga i vilken utsträckning bolagets resurser och kompetenskan tas i anspråk härvidlag. Jaganser att AB Atomenergi bör utnyttjas främst för omfattande och krävandeuppgifter där bolagets mångsidiga kompetens, resurser och erfarenhet har storbetydelse. Som jag har angivit anser jag att detta kan bli aktuelltsärskilt i fråga om inhemska bränslen, syntetiska drivmedel och möjligen ifråga om kolteknik. Denna verksamhet kan naturligen föras till området Bränsle-och värmeteknik. Tillområdet hänför jag också huvuddelen av den nuvarande energitekniskaverksamheten i Studsvik, värme- och strömningsteknik samt kemi- ochmaterialteknik. En utökad icke kärnteknisk verksamhet bör i största möjligautsträckning ta i anspråk sådana resurser inom bolaget som kan komma attfrigöras inom andra verksamhetsområden.