prop · G10318 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop.1977/78:18 Regeringens proposition omprotokoll mellan och om ersättning för bortfall avkommunalskatt i vissa fall; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att godkänner ett protokoll mellan ochFinland om ersättning för bortfall av kommunalskatt i vissa fall. Protokolletinnebär att och gemensamt ersätter kommuner inom det finskalandskapet för bortfall av kommunalskatt som dessa kommuner fårvidkännas på grund av bestämmelser i dubbelbeskattningsavtalet mellan oehFinland. Sedanprotokollet har trätt i kraft avses dess bestämmelser första gången blitillämpliga på skattebortfall för . 1 1977/78. , ordförande, och statsråden , , ,, , , Åsling, Söder, , Mundebo, Krönmark,, , ", , Propositionom protokoll mellan och om ersättning för bortfall avkommunalskatt i vissa fall Ettnytt dubbelbeskattningsavtal med undertecknades den 27 juni 1973.Avtalet godkändes av (prop. 1973: 179, SkU 1973: 73, rskr 1973: 361)och ratificerades av Kungl. Även den finskariksdagen godkände avtalet. På finsk sida underställdes avtalet författningsenligtÅlands landsting för godkännande såvitt avser på utgående kommunalskatt.Landstinget beslöt emellertid alt inte godk'änna avtalet.Bakgrunden härtill var följande. Enligtartikel 15 punkt 3 a i avtalet beskattas inkomst av arbete som utförs ombord påfinskt eller svenskt fartyg endast i den avtalsslutande stat vars nationalitetfartyget har. Bestämmelsen innebär, att som har hemvist på och somarbetar på svenskt handelsfartyg skall erlägga sjömansskatt i medaninkomsten skall vara undantagen från beskattning i både såvitt avserstatlig och inkomstskatt. Motsvarande regler har intagits i samtligadubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska staterna. Reglerna har tillkommitmot bakgrund av den likartade sjömansbeskattningen inom . Ehuru det gamlaavtalet mellan och (SFS 1950: 198, artikel 8) inteinnehöll särskilda bestämmelser om beskattning av sjöm'än har nyssnämndaprinciper tUlämpats i förhållandet meUan och (se anvisningarnatill art. 8 i det gamla avtalet, tUl-lagda genom SFS 1959: 20). Prop.1977/78:18 3 Pååländsk sida menade man, att den nu nämnda regeln, såvitt avser förhållandetmellan och , ensidigt gynnar samt är till väsentligtförfång för kommunerna på . Det framhölls att ett stort antal åländskasjömän arbetade på svenska handelsfartyg medan antalet svenskar anställda pååländska fartyg var obetydligt. Bortfallet av kommunalskatt på de åländskasjömännens inkomster medförde därför enligt en kännbar ekonomiskpåfrestning för de åländska kommunerna och särskilt för en del av de mindrekommunerna. Antalet åländska sjömän anställda på svenska fartyg uppskattadesav till ca 400 och skattebortfallet angavs uppgå till omkring 1milj. Förelandstingets beslut hade de svenska och finska regeringarna diskuterat olikaalternativ för att lösa den uppkomna situationen. Regeringarna fann emeUertidinte någon godtagbar lösning. valde då utvägen att inte godkänna avtalet. Både på svensk och finsksida ansågs det emellertid önskvärt att ersätta avtal med detnya avtalet. Från finsk sida föreslogs därför att det nya avtalet ändrades såatt det för de åländska kommunernas del inte omfattade den finskakommunalskatten. Med en sådan ändring behövde avtalet inte underställas Ålandslandsting för godkännande. hade redan i flera av sina avtal med andrastater tagit in bestämmelser av liknande innehåll. För att genomföra bl. a.denna ändring i avtalet ingicks ett tUläggsavtal till 1973års avtal, varigenom uteslöts ur avtalet såvitt gällde finskkommunalskatt. infördes emellertid genom art. 2 i till-läggsavtaleten bestämmelse i avtalet (art. 28 punkt 1) varigenom detta kunde utvidgas tillÅland i fråga om sådan skatt. Sådan utvidgning kunde ske genom diplomatisknoteväxling utan ändring av avtalet. godkändes av (prop.1976/77: 29, SkU 1976/77: 17, rskr 1976/77: 108). Regeringen ratificerade tUläggsavtaletden . Såväl avtalet som tiUäggsavtalet har numera trätt ikraft. Detansågs naturligtvis mycket otUlfredsstäUande att det nya avtalet på detta sättblev ofullständigt och att dubbelbeskattning uppkom för bl. a. åländska sjömänsom arbetar på svenska fartyg. upptogs därför nya överläggningarmellan den svenska och den finska regeringen för att söka åstadkomma enlösning. Överläggningarna resulterade i ett förslag till protokoll mellanSverige och om ersättning för bortfall av kommunalskatt i vissa fall.Förslaget är upprättat på svenska och finska. Förslaget bör fogas tillregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Regeringenbeslöt att protokollet skulle undertecknas. beslutat godkänna avtal har detta därefter genomnoteväxling den 5 oeh med stöd av It 1977/78. Prop.1977/78:18 4 dennya bestämmelsen i art. 28 punkt 1 i avtalet utvidgats till att gälla ävenkommunalskatt på . Förevarande protokoll undertecknades den 3 november1977 för del av beskickningschefen i . Genomprotokollet åtar sig oeh gemensamt att kompensera kommunernapå för det bortfall av kommunalskatt som ansetts uppkomma genomdubbelbeskattningsavtalets bestämmelser om att inkomst, som i Finland bosattsjöman förvärvar genom anställning ombord på svenskt fartyg, skall beskattasendast i . 1 1 § i protokoUet slåsden grundläggande principen fast attskatte-bortfaU på grund av bestämmelser iett dubbelbeskattningsavtal i sin helhet skall bäras av den stat, de kommunereller de andra offentiigrättsliga juridiska personer som enligt avtalet helteller delvis skall avstå från sin beskattningsrätt. Ersättningsanspråk försådant skattebortfall skall inte kunna resas mot den andra avtalsslutandestaten. Denna princip är grundad på det förhållandet att beskattningsreglerna iavtalet i regel är reciprokt utformade och att den totala skatteeftergiften på grundav dessa regler därför i huvudsak är fördelad lika mellan de båda staterna. Somjag nämnde tidigare innebär dubbelbeskattningsavtalet att inkomst av arbetesom i bosatt förvärvar genom arbete ombord på svenskthandelsfartyg beskattas i och inte i . Enligt 7 § lagen (1958:295) om sjömansskatt erlägger bosatt i annat nordiskt land svensksjömansskatt enUgt de regler som gäUer för bosatt i . Under år1974 tjänstgjorde ca 2 000 sjömän bosatta i ombord på svenskahandelsfartyg. Äv dessa sjömän var ca 430 bosatta i åländska kommuner. Antaleti bosatta sjömän på åländska fartyg var obetydligt. De åländskasjömännen erlade svensk sjömansskatt med drygt 3,5 milj. kr.,motsvarande av den totala svenska sjömansskatt som betalades av.sjömän bosatta i . Om de åländska sjömännen i stäUet hade erlagt finsksjömansskatt, skulle ett belopp motsvarande . ha tillfallitde åländska kommunerna. SkattebortfaUet motsvarar för dessa kommuner enutdebitering av i genomsnitt men kan i en del mindre kommuner motsvara enutdebitering av . 12 i protokollet framhålls, att det skattebortfall som sålunda drabbar deåländska kommunerna på grund av avtalets bestämmelser om beskattning av sjömänmåste anses så väsentligt att det inte rimligen bör bäras av dessa kommuner. Desvenska och finska regeringarna har därför funnU, att man i detta faU bör göraett avsteg från den princip som slagits fast i 1 § och medge koriipensation medskäligt belopp. Prop.1977/78:18 5 Debåda regeringarna har varit eniga om att och gemensamt skallsvara för den ersättning som de åländska kommunerna kan anses berättigade tiU.Enligt 3 § skall av ersättningen betalas av och av Finland.Ersättningsbeloppet fastställes i s'änder (4 §). I5 § anges de grunder enligt vUka ersättningens storlek skall beräknas. Vidförhandlingarna har flera alternativ diskuterats. Man har emellertid stannatför att ersättningen skall uppgå till ett belopp motsvarande den andel av denfinska sjömansskatten som skulle ha tillfallit de åländska kommunerna om deåländska sjömännen hade arbetat ombord på finska fartyg och således erlagtfinsk sjömansskatt. Som jag har nämnt tidigare skulle denna andel under år 1974ha uppgått till . Vidförhandlingarna har man varit enig om att ersättningens storlek så långt sommöjligt bör knyta an till de aktuella inkomst- och skatte-förhällandena. Densakligt sett bästa lösningen hade därför varit om man kunnat beräknaersättningen med hänsyn tagen tUl förhållandena under det är för vilketersättningen utgår. En sådan lösning skulle dock ha stött på stora tekniskasvårigheter. Man har därför fått nöja sig med att låta förhållandena under åretföre det ersättningen avser vara avgörande. En viss eftersläpning blirhärigenom oundviklig. Bestämmelsen i 5 § om avrundning av ersättningsbeloppettill närmast högre 100 OOO-tal finska mark torde emellertid normalt förhindraatt denna eftersläpning leder till för låg ersättning. I 6 gesett bemyndigande för budgetdepartementet och finska finansministeriet attkomma överens om erforderliga detaljföreskrifter för tillämpningen avprotokollet. 7§ innehåller bestämmelser om protokollets ikraftträdande. Protokollet avsesbli tillämpligt första gången på skattebortfall för . I8 § har tagits in uppsägningsbestämmelser. Protokollet fär sägas upp efter dagen för dubbelbeskattningsavtalets ikraftträdande. Då avtaletträdde i kraft får uppsägning av protokoUet således sketidigast . Enligtgällande dubbelbeskattningsavtal mellan och beskattas inkomstav arbete ombord på svenskt eller finskt fartyg endast i den stat varsnationalitet fartyget har. som bor på och som arbetar ombord på svensktfartyg betalar således svensk sjömansskatt men är undantagen från finsk statiigoch inkomstskatt. Regeln har utformats i enlighet med denbeskattningsprincip som gäller mellan samtiiga nordiska länder. 1977/78:18 6 Enligtvedertagna principer skall skattebortfall som uppkommer för en stat eUer enkommun på grund av bestämmelser i ett dubbelbeskattningsavtal bäras av dennastat eUer kommun. tjänstgjorde omkring 2 000 i Finland bosattasjömän ombord på svenska fartyg. Äv dessa sjömän var drygt 400 bosatta iåländska kommuner. Antalet i bosatta sjömän på åländska fartyg varobetydligt. Detta förhållande har lett till att avtalets regler om beskattningav sjömän har medfört ett skattebortfall för de åländska kommunerna somväsentligen överstiger vad som kan anses normalt. Om de åländska sjömän somunder tjänstgjorde ombord på svenska fartyg i stället hade arbetatombord på finska fartyg och erlagt finsk sjömansskatt, hade de åländskakommunernas andel av den finska sjömansskatten uppgått till ett beloppmotsvarande ca . Skattebortfallet har särskilt för de mindre åländskakommunerna påverkat den kommunala utdebiteringen rätt väsentligt. De åländskakommunerna har därför krävt kompensation i någon form för skattebortfallet. Detär uppenbart att det måste finnas mycket starka skäl för att man skall gå ifrånprincipen att varje stat eller kommun själv skall bära skattebortfall på grundav bestämmelser i ett dubbelbeskattningsavtal. Varje kompensation för sådantbortfall kan medföra, att man rubbar den balans i åtagandena som råder i deflesta dubbelbeskattningsavtal, i varje fall mellan stater med ungefär sammagrad av ekonomisk utveckling. Vidare kan kompensation i ett fall leda tillkrav på kompensation även i andra fall vilket medför uppenbara risker för attgrunderna för ett lands avtalssystem rubbas. Detförhållandet att ett exceptionellt stort anlal åländska sjömän arbetar ombordpå svenska fartyg har emellertid medfört att skattebortfallet för de åländskakommunerna på grund av avtalsreglernas utformning blivit så kännbart att detundantagsvis kan vara motiverat att tillerkänna dessa kommuner vissersättning. Situationen för dessa kommuner torde härvidlag vara så unik attliknande kompensationskrav från annat håll knappast kan vara motiverade. Jagfinner det naturligt att och gemensamt svarar för dennaersättning och att bidrar med större delen av ersättningen. Avtaletsfördelning för och för anser jag rimlig. Ifråga om beräkningen av ersättningens storlek kan olika alternativ tänkas. Denmest logiska lösningen synes emellertid vara den som föreslås i protokollet,nämligen att ersättningen ungefärligen motsvarar den andel av finsksjömansskatt som de åländska kommunerna skulle ha erhållit om de åländskasjömännen hade varit anställda ombord på finska fartyg. Ersättningen kanhärigenom f. n. beräknas uppgå tUl ca 1 milj. kr. , varav alltså ca . Ersättningen föresläs utgå första gången förskattebortfall för . 1977/78:18 7 Närdet gäller frågan om sättet för bestridande av andel av kostnadernaför ersättningen anser jag att något särskilt utgiftsanslag för ändamålet intebör föras upp på statsbudgeten. Ifrågavarande åtaganden bör i stället reglerasöver statsbudgetens inkomsttitel Skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter m. m. Det bör ankomma på regeringen att fatta debeslut som behövs härför. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna protokollet mellan och om ersättning förbortfall av kommunalskatt i vissa fall. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar föreslå riksdagenatt antaga det förslag som föredraganden har lagt fram. Protokoll mellan och om ersättning förbortfall av kommunalskatt i vissa fall och Re publiken Finlandsregering, sombeaktar att enligt avtalet mellan regeringoch Republiken för undvikande av dubbelbeskattning beträffandeskatter på inkomst och förmögenhet (skatteavtalet) inkomst av arbete som utföresombord på svenskt eller finskt fartyg beskattas endast i den avtalsslutandestat vars nationalitet fartyget har, som önskar träffa en överenskommelse om ersättning i vissafall för bortfall av kommunalskatt som uppkommer till följd av dennabestämmelse i skatteavtalet, har överenskommit om följande: Regeringarnaär ense om att skattebortfall som på grund av bestämmelserna i skatteavtaletuppkommer för en avtalsslutande stat, dess kommuner eller andra offentiigrättsligajuridiska personer, vars skatter beröres av skatteavtalet, i princip skall isin helhet bäras av denna stat, dessa kommuner eller dessa personer. Enligt bådaregeringarnas uppfattning har emellertid den regel i skatteavtalet enligtvilken inkomst av arbete som utföres ombord på svenskt eller finskt fartyg beskattasendast i den avtalsslutande stat vars nationalitet fartyget har medfört ettbortfall av kommunalskatt för kommuner inom landskapet som väsentligenöverstiger vad som kan anses rimligt tiU följd av bestämmelserna i ettdubbelbeskattningsavtal. Regeringarna har därför funnit, att dessa kommunerundantagsvis bör tillerkännas ersättning av statsmedel för skattebortfall medskäligt belopp. Enligt båda regeringarnas uppfattning byggerskatteavtalet helt på ömsesidiga Suomen ja Ruotsin välinen pöytäkirja kun-nallisveron saamattajäämisen korvaamisesta eräissä tapauksissa Suomen Tasavallan hallitus ja Ruotsin Kuningaskunnan hallitus, todeten, etta Suomen Tasavallan hallituksen ja Ruotsin Kuningaskunnanhallituksen välillä tulo- ja omaisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksenvälttämiseksi 27 päivänä kesäkuuta tehdyn sopimuksen (verosopimus) mukaanseUaisesta työstä saadusta tulosta, joka tehdään suomalaisessa tai ruotsalaisessaaluksessa, verotetaan vain sUnä sopimusvaltiossa, jonka kansallisuus alukseUa on, haluten sopiatämän verosopimuksessa olevan määräyksen seurauksena saamatta jäävän kunnallisveronkorvaamisesta eräissä tapauksissa, oval sopineet seuraavasta: Hallituksetoval samaa mieltä siitä, etta verosopimuksen määräysten perusteeUa sopimusvaltiolle,sen kunnille tai muille jul-kisoikeudellisille oikeushenkilöille, joiden verojaverosopimus koskee, veron saamatta jäämisestä johtuva menetys on periaatteessa kokonaisuudessaantämän valtion, näiden kuntien tai näiden henkUöiden kannettava. Molempien hallitustenkäsityksen mukaan verosopimuksessa oleva sääntö, jonka mukaan seUaisesta työstäsaadusta tulosta, joka tehdään suomalaisessa tai ruotsalaisessa aluksessa, verotetaanvain siinä sopimusvaltiossa, jonka kansallisuus alukseUa on, on kuitenkin aiheuttanutAhve-nanmaan maakuntaan kuuluville kunnille kunnallisveron saamatta jäämisen, jokaolennaisesti yUttää sen mitä voidaan pitää kohtuullisena kaksinkertaisen verotuksenvälttämiseksi tehdyn sopimuksen seurauksena. Hallitukset övat tämän vuoksi katsoneet,etta näiUe kunnUle on poikkeukselli-sesti myönnettävä veron saamatta jäämisestäkohtuumääräinen korvaus valtionva-roista. Molempien haUitustenkäsityksen mukaan verosopimus rakentuu kokonaan åtagandenoch utgör resultatet av en avvägning mellan de båda staternas fiskala ochövriga intressen. Regeringarna är därför eniga om att den ersättning som enligt2 § bör tiUerkännas kommuner inom landskapet skall bäras av de bådastaterna gemensamt för och för . Ersättningsbeloppetfastställes av de båda regeringarna gemensamt i sänder. Ersättningen skall beräknasmed ledning av förhållandena närmast före det ersättningen avseroch utgå med belopp, som motsvarar det skattebelopp som enligt finsksjömansskattelagstiftning skulle ha utgått tiU kommuner inom landskapet arbetet utförts på finskt fartyg eller på fartyg som enligt skatteavtaletlikställes med finskt fartyg. Ersättningen skall avrundas till närmast högre100 OOO-tal finska mark. Svenska budgetdepartementetoch finska finansministeriet skall träffa särskild överenskommelse omtillämpningen av detta protokoU. Detta protokoU träder ikraft efter den dag då båda regeringarna genom noteväxling iStockholm meddelat varandra att de åtgärder vidtagits som kräves förprotokollets ikraftträdande. Sedanprotokollet trätt i kraft tUlämpas dess bestämmelser första gången på skattebortfallför . 8 §.Detta protokoll förblir i kraft tills det uppsäges av en av de fördragsslutande parterna. Vardera fördragsslutande parten kan under ett kalen derår, dock inte tidigare än efter dagen för skatteavtalets ikraftträdande på diplomatisk väg skriftiigen uppsäga pro tokoUet hos den andra fördragsslutande parten. I händelse av sådan uppsägning upphör protokoUet att gälla beträffande skattebortfall för det kalenderår som följer närmast efter det dä uppsägningen skedde. vastavuoroisillevelvoitteUle ja on molempien valtioiden verotuksellisten ja muiden etiijen yhteensovittamisentulos. Hallitukset oval tämän vuoksi samaa mieltä siitä, etta korvauksesta, joka2 §:n mukaan myönnetään Ähvenanmaan maakuntaan kuuluviUe kunnille, vastaavat molemmatvaltiot yhteisesti siten, etta Ruotsin osuus on 70 prosenttia ja Suomen osuus30 prosenttia. Molemmat hallitukset vahvistavatyhteisesti korvausmäärän vuodeksi kerrallaan. Korvaus arvioidaan sitä vuotta,jota korvaus koskee, lähinnä edellisen vuoden olosuhteiden johdolla ja sitä maksetaanmäärä, joka vastaa veromäärää, joka Suomen merimiesverolainsäädännön mukaan olisimaksettu Ähvenanmaan maakuntaan kuuluville kunille, jos työ olisi tehty suomalaisessaaluksessa tai aluksessa, joka verosopimuksen mukaan rinnastetaan suoma-laiseenalukseen. Korvaus pyöristetään ylös-päin lähimpään 100 000 Suomen määrään. Suomen valtiovarainministeriöja Ruotsin budjettidepartementti sopivat keskenään erikseen tämän pöytäkirjan sovelta-misesta. Tämä pöytäkirja tulee voimaankol-menkymmenen päivän kuluttua siitä päi-västä, jona molemmat hallitukset ovalnoot-tien vaihdolla Tukholmassa ilmoittaneet toi-silleen pöytäkirjan voimaantulemiseksivaa-dittavien toimenpiteiden suorittamisesta. Pöytäkirjantultua voimaan sen määräyksiä sovelletaan ensimmäisen kerran veron saamatta jäämiseenvuodelta 1977. 8 §.Tämä pöytäkirja on voimassa kun nes jompikumpi sopimuspuoli sen irtisanoo. Kumpikin sopimuspuoli voi viimeistään kalenterivuoden kesäkuun 30 päivänä, ei kuitenkaan aikaisemmin kuin viiden vuo den kuluttua verosopimuksen voimaantulo- päivästä diplomaattista tietä kirjalUsesti irtisanoa pöytäkirjan tekemällä toiselle so- pimuspuolelle irtisanomisilmoituksen. Tässä tapauksessa pöytäkirja lakkaa olemasta voi massa irtisanomista seuraavilta kalenteri- vuosilta saamatta jäävän veron osalta. 1977/78:18 10 Somskedde i den 3 novem- Tehty Hdsingissä 3 päivänä marraskuuta ber 1977 i två exemplar på svenska och 1977 kahtena suomenja ruotsinkielisenä finskaspråken, vilka båda texter har lika kappaleena molempien tekstien ollessayhtä FörKonungariket Suomen Tasavallan hallituksen regering: puolesta: regering: puolesta: