prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — En av orsakernatiU detta är av psykologisk natur; erfarenheterna från den senaste djuparecessionen har skapat en kvardröjande pessimism hos företagen vad gällerframtidsutsikterna. Detta faktum har allmänt kommit till uttryck i flertaletbarometenmdersökningar. Den svaga investeringsbenägenheten är också en följd avdet låga kapacitetsutnyttjandet i industrin. Efter en uppgång iindustriproduktionen 1976 med , ökade den med endast 1977.Några större incitament för en utbyggnad av de produktiva resursema harsålunda inte funnits. Totalt ökade industrins investeringar med . Avdessa hade en mycket stor andel en rationaliseringsinriktad karaktär. Trots att nära 24miljarder D-mark frisläppts från bundna sparformer har den privata konsumtionenvisat en försiktig utveckUng. Konsumtionstillväxten uppgick till ca 3 %.En klar uppgång kunde konstateras efter det att de största frisläppen avfonderade sparmedel gjorts vid årets mitt. Bland övrigaefterfrågefaktorer var det framför allt exporten som spelade en expansiv roll.SärskUt starkt ökade exporten av konsumtionsvaror. Totalt steg varuexportenmed i volym. En stor del av ökningen svarade exporten tiU OPEC-ländemaför. Också exporten tiU utvecklade sig snabbare ängenomsnittet för övriga länder. I linje med den svagare inhemska efterfrågan,i synnerhet stagnationen i lagerinvesteringarna, skedde en markerad dämpning iimportens tiUväxt jämfört med . Stora skUjaktligheter kan noteras för importenfrån olika länder, varvid importen från bl. a. utvecklade sig särskUtogynnsamt. Stora överskott i handelsbalansen fortsatte att ackumuleras. Trotsatt utvecklingen av tjänste- och transfereringsbalanserna i negativ riktningfortsatte, blev överskottet i bytesbalansen 1977 ungefär oförändrat jämförtmed 1976 då det uppgick tUl 3,4 mUjarder doUar. De kvardröjandebytesbalansöverskotten har verkat i riktning mot en 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen 44 successiv uppskrivning i värdet avden västtyska valutan. Detta i sin tur har bidragit tUl att håUa inflationennere på en nivå kring . Andra faktorer som hållit nere prisstegringarna ärden relativt snabba ökningen av produktiviteten och de måttiigalönestegringarna. Arbetslöshetenutgör ett av de största problemen för den ekonomiska politiken. Den har 1977legat kvar på en nivå något . Den ökning av sysselsättningen som ägtmm, har tagit formen av en nedgång i det under den föregående recessionenmycket utbredda korttidsarbetet. De rationaliseringsinriktade investeringarnaoch den höjda produktiviteten har också hållit tUlbaka efterfrågan påarbetskraft. Bevarandet avprisstabiliteten har haft fortsatt hög prioritet i den ekonomiska politiken.Utvecklingen på arbetsmarknaden och de stora överskotten i bytesbalansen, vUkahar gett upphov tiU kritik från utländskt håU, har dock medverkat tUl att görapolitiken mer expansiv. presenterades ett fyraårigtinvesteringsprogram med en total omfattning av drygt 16 miljarder D-mark.Närmare 3 miljarder beräknas ha placerats i order under senare delen av året.Investeringsprogrammet är i första hand inriktat på en utbyggnad avinfrastmkturen på medellång sikt. framlades vidareett renodlat stimulanspaket. Det innehöll utökade avdragsmöjligheter för privatpersonervid deklarationen, förbättrade avskrivningsmöjligheter för företagen och vissaökningar av de offentliga utgifterna. TiUsammans kan dessa åtgärder beräknasfå en expansiv effekt motsvarande av bruttonationalprodukten. Ocksåden federala budgeten fick en expansiv inriktning. Budgetunderskottetväntas därigenom öka från 1977 till 28 miljarder 1978.Målet att uppnå bättre balans i den offentliga sektorns finanser har såledesfått skjutas . Vid slutet av 1977präglades den västtyska ekonomin av osäkerhet om den fortsatta utvecklingen.Den privata konsumtionen hade visserligen upplevt en uppgång efter denlångsamma utvecklingen , men företagen bedömdefortfarande orderingången som otiUräcklig och färdigvarulagren som alltförstora. Trots detta kunde en något mer optimistisk syn i företagens bedömning avframtidsutsiktema noteras. UtsUctema för denvästtyska ekonomin 1978 pekar mot en fortsatt måtflig uppgång. Den officieUaprognosen innebär en tillväxttakt på , medan de fem stora västtyskakonjunkturinstitutens sedvanliga höstprognos anger en ökning med endast 3 %.Utgångspunkten för den senare bedömningen är att inga ytterligare expansivaåtgärder sätts in. Den privata konsumtionenväntas visa en fortsatt måttlig tUlväxt. Hushållens finansiella stäUning ärgod, och dessutom verkar den låga inflationstakten i en gynnsam riktning. Ettosäkerhetsmoment utgör dock en eventuell uppgång av arbetslösheten, vUkenskulle kunna öka 1 Preliminär nationalbudget 45 EnvolymtiUväxt av konsumtionen av storleksordningen 1978 förefallerrealistisk. Överkapaciteten inom industrinblir förmodligen bestående också tmder 1978. Investeringsutvecklingen blirdärmed fortsatt svag jämfört med tidigare konjunkturuppgångar. BUindustrin, somunder 1977 har haft mycket goda konjunkturer, väntas 1978 få sämreavsättningsmöjligheter. Den elektrotekniska industrin ochmaskinbyggnadsindustrin tros däremot expandera tmder 1978 och därmed öka sinainvesteringar. För hela näringslivet kan man vänta en uppgång i investeringarnamed i volym. De offentliga investeringama däremot kommersaimolikt att uppvisa en betydligt snabbare ökning. Av stor betydelse är härvidde tUltagande effekterna av det medelfristiga investeringsprogrammet. Ensvårighet i bedömningen utgör investeringama inom ener-gisektom. På grund avjuridiska hinder för en fortsatt utbyggnad av kämkraften och vissaadministrativa förseningar av påbörjandet av vägbyggen beräknas investeringar av storleksordningen 2030 miljarder D-markha bhvit uppskjutna. Lagerrörelserna,vilka spelade en viktig expansiv roll i konjunkturuppgångens tidigare fas,torde inte heller komma att ge någotbidrag till efterfrågetUlväxten. Bostadsbyggandet kan komma att öka medca , vilket skuUe innebära en måttlig uppgång i förhåUande till 1977. Med deantaganden som gjorts om världshandelns utveckling kan exporten väntas öka i samma utsträckning som under1977, dvs. med i volym. Utvecklingen mot ökad export tUlOPEC-ländema väntas fortsätta. ImportensvolymtUlväxt kan antas bU av samma omfattning. Med en något snabbareökning av importen än exporten i löpande priser torde handelsbalansen 1978komma att uppvisa ett ungefär oförändrat stort överskott. Under antagande om enfortsatt negativ trend i tjänsteutbytet medför detta att bytesbalansensöverskott skulle visa en viss nedgång. Det ovan förda resonemanget ledertUl ett antagande om en tillväxt i bruttonationalprodukten på ca 3,5 %.Denna måttliga tUlväxt torde i bästa fall innebära att arbetslösheten hållsoförändrad. Trots att ett stort antal utländska arbetare återvänder till sinahemländer, stiger utbudet av arbetskraft. Relativt stora ökningar avsysselsättningen blir därför nödvändiga för att håUa arbetslösheten på enoförändrad nivå. Med tanke på att arbetslösheten redan anses oacceptabelt högkan man utgå ifrån att en ökning av den kommer att föranleda ytterhgare expansivaekonomisk-politiska åtgärder. Den ekonomiskapolitiken i har varit inriktad på attbringa ned den kraftiga inflationen och åstad- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 46 komma extern balans. Stora lån harupptagits från , det senaste på3,9 mUjarder doUar. I samband härmed har den brittiska regeringen fåttförbinda sig att föra en restriktiv ekonomisk politik. Sålunda har särskUdagränser uppställts för den inhemska kreditexpansionen, samt för den offentligasektorns lånebehov. Ett viktigtled i den ekonomiska politiken har lönesamarbetet med det brittiskafackföreningsförbundet, TUC, utgjort. Detta var utformat så attlöneförhandlingar fick ske endast en gång under varje tolvmånaders-period samtatt löneökningarna därvid skulle begränsas tUl . I gengäld genomförderegeringen vissa skattelättnader. Detta lönepolitiska samarbete upphördeformellt . Fackföreningarna förband sig dock vid detta tiUfäUeatt också i fortsättningen iaktta regeln om förhandlingar endast en gång underloppet av . I linje med degjorda överenskommelsema steg lönerna med . Prisernadäremot steg betydligt fortare och ökade med drygt 15 %.Följaktligen inträffade en real minskning av hushållens disponibla inkomster.Endast tUl en del kunde denna kompenseras via ökade sociala transfereringaroch minskade skatter. Den privata konsumtionen kom härigenom att minska med ca1 %. Det privatanäringslivets investeringar ökade med 1977. Huvuddelen avuppgången hänför sig tUl tUlverkningsindustrin där ökningen blev . Målet att håUa tiUbaka den offentliga sektornsutgifter slog särskilt hårt igenom på den offentliga sektorns investeringar,vilka minskade med . En motsvarande kraftig nedgång registrerades ocksåför bostadsbyggandet. Sammantaget kunde man 1977 notera en minskning i de fastabruttoinvesteringama . Den svagautvecklingen av den inhemska efterfrågan medförde att bruttonationalproduktenstillväxt endast blev marginell. Därmed fortsatte ökningen av arbetslösheten.Denna steg till en rekordnivå för efterkrigstiden på . Denefterfrågedämpande politiken kom att ge tydliga re sultat vadgäller såväl prisutvecklmgen som den externa balansen. Inflationstaktenreducerades efter hand och kom vid slutet av året att ligga på en nivå av . Ännu mer markerade var framgångarna när det gäller bytesbalansen. Den slogvid mitten av året om i positiva månads-saldon. TiU stor del förldaras detta avde ökade inkomsterna från exporten av olja från . Redan under 1978väntas bli nettoexportör av olja. Bidragande till den gynnammautveckUngen av den externa balansen var också den långsammare uppgången avimporten, speglande den dämpade inhemska aktiviteten. uppvisadebytesbalansen ett marginellt överskott. Ett av huvudmålen för den ekonomiskapolitiken har därmed nåtts. Den förstärkta ställningen i den externa balansenvisade sig också i valutareservens utveckling. Bil.1 Preliminär nationalbudget 47 der större delen av året utgjorde deständigt ökade tUlskotten i valutareserven en stark press uppåt på det brittiskapundet. För att motverka en uppskrivning av valutan och hålla tiUbakakreditexpansionen, sänktes Minimum Lending Råte successivt. Den sjönk från över15 % tUl hösten 1977.Detta visade sig emeUertid ej vara tillräckligt för att minska inflödeti valutareserven och vid slutet av 1977 upphörde man med interventionema föratt hålla ned pund-kursen varvid denna noterade en kraftig uppgång. Framgångarna påprisfronten och med den extema balansen har ökat den brittiska regeringens utrymmeatt vidta expansiva åtgärder. visade utvecklingen av den realaekonomin att sådana verkligen var påkallade. visadenämligen flertalet indikatorer på en stagnation i den ekonomiska aktiviteten.Industriproduktionen låg på en lägre nivå än . Detaljhandelnsförsäljning, liksom orderläget ochlagerutvecklingen visade likaledes otUlfredsställande siffror. I slutet av oktober1977 framlade därför regeringen ett stimulanspaket omfattande ca 1 mUjard pundmotsvarande av BNP. Det dominerande elementet i detta paket var sänktadirekta skatter för löntagarna. En annan viktig beståndsdel var ett kraftigtbidrag till den stagnerande byggnadsindustrin. som paketetpresenterades deklarerades att detta endast var ett led i ett mer omfattandestimulansprogram. Ytterligare expansiva åtgärder under /79 uppgåendetiU aviserades. De framtidalönestegringarna spelar en central roll i bedömningen av den ekonomiska utvecklingen1978. Huvuddelen av de uppgörelser som hittUls kommit tUl stånd håller sig inomde uppställda ramama, men många svåra och viktiga förhandlingar återstår. Dettroliga är att löneökningarna kommer att överskrida 10-procentsgränsen mednågra procentenheter. Inflationen väntas fortsätta att minska och någon gångunder 1978 komma ned på en ensiffrig nivå. HushåUens reala disponibla inkomsterskulle därmed komma att öka. En ytterligare förstärkning kommer att ske via debeslutade skattesänkningarna. En expansion av den privata konsumtionen istorleksordningen bedöms därigenom bli möjlig. som utförts pekar på en kraftig uppdragning i näringslivetsfasta investeringar. Den minskande inflationstakten och stigande vinster harökat optimismen inom näringslivet, vilket också visar sig i de uppåtgåendeaktiekursema. DärtUl kommer den jämförelsevis låga räntenivån.Tillverkningsindustrin väntas liksom 1977 expandera snabbast. Man räknar härmed en investeringsuppgång på . För hela näringslivet kan en ökning med ca5 % förutses. Bostadsbyggandet kan väntas visa en återhämtning tillungefär nivå. Av särskUd betydelse blir här de statligastödåtgärderna. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 48 investeringarna väntas dock även iår utvecklas negativt, men man kan förutse en uppbromsning av kraftiganedgång. Totalt sett kan man räkna med en ökning i de fasta investeringarna medca . Den extemasektorn kommer förmodligen också tmder 1978 att ge ett positivt bidrag tiUefterfrågan. Med hänvisning tUl den brittiska regeringens deklarationer kanantas att den ekonomiska politiken kommer att ges en expansiv inriktning.Begränsande faktorer är härvidlag, liksom tidigare, prisutvecklingen och bytesbalansen.Inflationen är fortfarande hög i internationeU jämförelse, även om avsevärdaframsteg gjorts. Den höga importbenägenheten medför också att en uppgång i deninhemska efterfrågan genast slår igenom i ökad import. Sammantaget fmns detdock anledning att vara optimistisk vad gäUer den ekonomiska utvecklingen iStorbritannien 1978. En tiUväxt av bruttonationalprodukten med åtminstone 3 %förefaller sannolik. I samband meduppgången i den franska ekonomin tmder första delen av 1976, försämrades pris-och kostnadsläget snabbt. Också bytesbalansen utvecklades i en aUtmer negativriktning. lades så den ekonomiska politiken om i enlighet medden s. k. Barre-planen. Denna syftade till att hejda inflationen ochåterupprätta extern balans. De medel som användes var framför allt enrestriktiv finans- och penningpolitik. Dessa har kombinerats med tiUfälligaprisstopp, riktlinjer för pris- och löneutvecklingen, samt selektiva åtgärderför att begränsa arbetslösheten. Denna politik fortsattes . Resultatet av denförda pohtiken blev en återhållen utveckling av ekonomin.Bruttonationalproduktens ökning stannade vid 1977. Den privatakonsumtionen steg i samma takt, vilket innebär en nedgång med en procentenhetfrån den tidigare trenden. Den främsta förklaringen tUl detta står att finna iden långsammare uppgången av de reala disponibla inkomsterna. Trots godtillgång på bUliga krediter uppvisade också näringslivets investeringar ensvag utveckling. De steg 1977 jämfört med året innan.Förutom de hämmande faktorer som varit allmäima i flertalet mdustrUänder,såsom fortsatt lågt kapacitetsutnyttjande, tiUkommer för del denosäkerhet inom stora delar av ekonomin som varit förknippad med en eventuellseger för vänsterpartierna i parlamentsvalet . Ävenbostadsbyggandet utvecklades OtUlfredsställande. kan man här noteraen direkt nedgång. Detta gäller också för den offentliga sektornsinvesteringar, vUka minskade med . Den mest expansivainvesteringsutvecklingen ägde rum i de statsägda företagen. Den dämpadeutvecklingen av efterfrågan medförde att sysselsättnmgen ej kunde hålla jämnasteg med det expanderande arbetskraftsutbudet. 1 Preliminär nationalbudget 49 Arbetslösheten ökade följaktligenefter hand. Vid slutet av 1977 låg den på en nivå kring , vilket innebär enökning med en halv procentenhet tmder året. För att motverka en alltför snabbförsämring av sysselsättningsläget,företogs vid ett par tUlfällen ekonomisk-poU-tiska åtgärder isysselsättningsbefrämjande syfte. Ett sådant åtgärdspaket, framlagt ,hade en omfattning av . Utgiftsökningar för att stimulerainvesteringarna och öka konsumtionen annonserades också . Utgifternauppgick här till . Också budgeten innehåller enexpansion av utgifterna. De försiktiga stimulansåtgärder det här är fråga om,kan inte ses som något avsteg från den ursprungliga Barre-planen. I relationtiU bmttonationalprodukten har åtgärderna var för sig uppgått till endastnågra tiondels procent. En dämpnmg av inflationstakten och en bättre balans iutrikesbetalningarna förblir de främsta målen för den ekonomiska politiken. När det gäller prisstegringarnablev framgångarna tämligen begränsade. Stegringarna kunde nedbringas endastmarginellt tUl . Lönerna däremot kunde fås att öka i ett långsammaretempo. De steg med 1977, vilket skaU jämföras med 1976. DeUaökar förhoppningarna om att inflationstakten skall bli något lägre i början av1978. På den externasidan blev resultaten av den förda politiken mer markerade. Bytesbalansen gav1976 ett underskott pä . kunde underskottet istort sett halveras tUl ca 16 miljarder. Handelsbalansen svängde mot slutet avåret om i positiv riktning. Detta berodde både på en snabb ökning av exportenmed och en svag utveckling av importen med en tUlväxt på något över1 %. I slutet av1977 försämrades utsikterna för den reala ekonomin något. Industriproduktionenstagnerade och företagens bedömningar av orderingång och lagemtveckling blevmer utpräglat pessimistiska. Trots detta var de flesta prognosema för ekonominsutveckling förhållandevis optimistiska. Från officiellt håll räknar manmed en tUlväxt i bruttonationalprodukten på . Det bör dock understrykasatt dessa prognoser får anses vara av normativ karaktär. SärskUt storaförhoppningar fäster man vid utvecklingen av exporten som man förutser kommeratt öka med . Med hänsyn tUlutvecklingen av den intemationella handeln är det dock tveksamt omexporten kan bidra till efterfrågan i denna utsträckning. I de officiellaprognoserna hoppas man att den privata konsumtionen skall kunna återföras tUlden långsiktiga trenden. En ytterligare sänkning av inflationstakten skullekunna skapa förutsättningama härför. Det är dock troligt att den högaarbetslösheten begränsar hushåUens konsumtionsbenägenhet, så att uppgången ikonsumtionstUlväxten inte blir fuUt så stor. 4 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 50 Näringslivetsinvesteringar är svåra att bedöma. Många företag avvaktar uppenbarligen medplanerade investeringar till efter marsvalen. En markerad uppgång i de privatainvesteringama är därför inte osannolik. Denoffentliga sektorns investeringar däremot kan väntas expandera starkt ävenunder . Varken bostadsbyggandet eller lagerinvesteringarnaväntas öka nämnvärt . Den stagnation av industriproduktionen sominträffade , speglar förmodUgen en försiktigarelagerpolitik hos företagen. Uppgången itiUväxten av den privata konsumtionen som fömtses torde också komma att speglasi importen, vilken väntas öka i ett snabbaretempo än 1977. Öknmgen i exporttUlväxten kommer emellertid troligen attfortsätta, varför trenden mot en utjämning av bytesbalansen förutses fortgåunder 1978. Inriktningen av denekonomiska politiken kommer förmodligen att behålla sin restriktiva prägelunder 1978, dock med reservation för att utgången av parlamentsvalet givetvisspelar in. Hitintills har regeringen avstått från att vidta mer omfattandeexpansiva åtgärder, trots att detta kunde te sig fördelaktigt.Sysselsättningsläget vUket förutses försämras något, kommer man troligen inteatt söka förbättra med hjälp av ge-nereUa efterfrågestimulerande medel. Istället väntas man också i fortsättningen använda sig av selektiva åtgärder. De framgångar somsynes möjliga vad gäller inflation och bytesbalans, skapar utrymme försuccessiva förbättringar också av den reala sidan av ekonomin . Enförutsättning är dock alt en uppgång i efterfrågan ej sker för snabbt så attstora bakslag inträffar på prisområdet. Under gjorda antaganden är en tUlväxtpå sannolik 1978. Det kan framhåUas att en tillväxt även i övre delen avdetta intervall med största sannolikhet innebär en fortsatt uppgång av arbetslösheten. En fortsatt svagexportefterfrågan parallellt med en drastisk dämpning i den inhemskaefterfrågetillväxten, inkl. ett omslag i lagercykeln, verkade starktåterhållande på den danska ekonomins aktivitetsnivå 1977.Bruttonationalprodukten ökade med endast och läget på arbetsmarknadenförvärrades med en genomsnittiig arbetslöshetsandel på . Exportindustrin fick registreramotgångar, såväl vad gäller investeringsvaror och halvfabrikat somförbrukningsvaror. Orderingången sjönk för varven och järn- ochmetallvaruindustrin. Industrins samlade exportorderingång stagnerade.Skördeutfallet var dock avsevärt bättre än normalt. Lantbruksexporten beräknasha förstärkt by- 1 Preliminär nationalbudget 51 tesbalansen med ca , inkl. exportstödet från EG. Totalt noterades en exporttillväxt påca . Efter en expansivimportökning 1976, sjönk takten fortgående . Bytesbalansenförbättrades något, trots ökande ränteutbetalningar, och underskottet stannadeunder . Under desenaste åren har förts en aktiv ekonomisk politik i syfte att påverka deninhemska efterfrågeutvecklingen. expansiva åtgärder bidrog till attöka den inhemska efterfrågan och lade grunden tUl en kraftig importtillväxt.Expansionen av den inhemska efterfrågan fortsatte även med privatkonsumtion och bostadsbyggande som de mest betydelsefulla ef terfrågeelementen. överenskom en majoritet av Folketingspartiema attrestriktiva åtgärder var nödvändiga. , fickytteriigare efterfrågedämpande åtgärder vidtagas. beräknas, bl. a. somen följd av augustiuppgörelsen, den privata konsumtionen ha minskat.Konsumentpriserna ökade 1977 med . Även bostadsbyggandethar påverkats av köpkraftssänkningen. Åtgärderna sattes in i ett läge dåbyggandet redan var på väg nedåt, och totaleffekten blev en volymnedgång ibostadsbyggandet med . En dålig efterfrågan både hemma och utomlandsbäddade för ett generellt sett svagt investeringsläge. Trots en klart lägreaktivitetsnivå än 1976, fanns det emellertid expansiva inslag inomdelar av den industriella anläggningsverksamheten. Denfinanspolitiska åtstramningen beräknas tiUföra statskassan 6miljarder danska kr. , varav momshöjningen ca 4 miljarderper år. Skatte- och avgiftshöjningar drabbar bl. a. sprit, tobak ochspelautomater, bensin, gasol och dieselolja, charterresor samt buss- ochtågfärder. föreslogs åtgärder för att begränsa arbetslösheten.Insatserna för att främja sysselsättningen väntas inte ge utslag förrän efternågot halvår, varför åtstramningen temporärt kan förvärra läget påarbetsmarknaden. Sysselsättningspaketethar kostnadsberäknats tUl . för åren 19781980.Härav avsätts totalt ca 2,3 miljarder till direkta arbetsmarknadspolitiskainslag samt ökad byggnads- och anläggningsverksamhet. Nästan 2 miljarder gårtUl energisektorn för energibesparande åtgärder, t. ex. ett program föröverföring av spUl-värme från traditioneUa elverk till bostäder samt lån ochbidrag för värmeisolering. Drygt 2 miljarder satsas på företagen, bl. a. föratt öka deras konkurrensförmåga utomlands och hemma. Detta skall ske bl. a. genomatt den offentliga exportservicen ges ökade resurser. och hantverksnäringen att få bättre kreditmöjligheter i sambandmed investeringar, konsulthjälp och produktutveckling. Några bedömare anser attaugusti-paketets nettoeffekt på sysselsätt- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 52 ningen blir marginell. FlerarbetstiUfäUen kommer att skapas inom den offentliga sektorn, varsinvesteringar väntas öka med 1978, samt inom byggnads- ochanläggningsbranscherna. Å andra sidan emotser industrin och den privataservicenäringen inskränkningar i antalet arbetstillfällen, då denfinanspolitiska delen av augusti-programmet anses drabba dem särskUt hårt. Totalt väntasexporten öka med inemot 1978. Av de västeuropeiska marknaderna sesStorbritannien som en möjlig ljuspunkt. Å andra sidan antas exporten av fartygfortsätta att falla. ImportbUden verkar inte ändras mycket under året.Varuinförseln förutses minska något, men uppvägs i viss mån av tjänsteköpenutifrån. Därmed skulle bytesbalansunderskottet kunna reduceras tiU meUan 6 och7 miljarder danska kr. Den relativa förbättringen i handels- ochtjänstebalanserna motverkas delvis av de ökande ränteutbetalningarna förlandets stigande utlandsskuld.