prop · G103113 · 1977-12-31 00:00:00 — - Lånegarantiföreslås ulgå till ralionaliseringsåtgärd som avser ekonomibyggnad ochmarkanläggning, till anskaffning av djur, maskiner och rörelsekapital, lillförvärv av lillskoltsmark samt i samband med nyetablering till förvärv avföretag som skulle kunna komma i fråga för lånegaranti tillrationaliseringsålgärd. - Statsbidragföreslås ulgå till rationaliseringsåtgärd som avser ekonomibyggnad ochmarkanläggning. Bidrag bör lämnas med högst av godkänd kostnad, dock medhögsl . Utredningen erinrar också om attjordbrukare även kan komma i fråga för andra stödformer såsom IKS och stöd tillhandikappade jordbrukare genom näringshjälp och arbetshjälpmedel. Remissinstanserna tillstyrker ellerlämnar förslaget utan erinran. Länsstyrelserna i norra och i vissaandra delar av landei anser det särskilda regionalpolitiska jordbruksstödetvärdefullt för att i sysselsält-ningssvaga områden främja näringslivet. Flera remissinstanser betonarvikten av att del föreslagna stödet bör ses som en integrerad del av samhälletsinsatser för att upprätthålla sysselsättning, service m. m. i områden som detfrån allmän synpunkt är angelägel alt hålla befolkade. Lanthniksstyrelsenbedömer att samhällets möjligheter att underlätta skapandet avsysselsättningsmöjligheter utöver det föreslagna stödet är starkt begränsademed nuvarande stödformer. Därför ifrågasätts om inte det regionalpolitiskajordbruksstödet i likhet med skärgårds-stödet bör omfatta även investeringsstödtill annan verksamhet än jordbruk. Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelserna i , , , ochVäslerbollens län, delegationen för glesbygd.sfrågor samt . Vissa länsstyrelser anser attlänsstyrelserna bör fastställa de områden i vilka stödel skall kunna utgå.Vidare ifrågasätts om behov av en särskild plan alltid finns när eventuellainsatser övervägs i begränsade områden. Länsplaneringen anses i de flesta fallkunna utgöra underlag för länsstyrelsernas beslut. Även LRF anser atllänsplaneringen bör kunna utgöra tillräckligt beslutsunderlag. Prop.1977/78:113 12 Lihissiyrelsen i län anserdet från nalurvårdssynpunkt vara viktigt att de områden som omfattas av detsärskilda regionalpolitiska stödet inte fixeras till administrativa gränserutan atl viss flexibilitet medges sä alt största möjliga hänsyn kan tas tillrådande naturförhållanden. Det bör vidare enligt i länvara problemels art och omfattning som skall vara vägledande förregionalpoliliska insatser och inte en orts geografiska belägenhet. LRF anseratl stödet utan undanlag bör kunna ulgå, där tillräckliga sysselsättningsmöjligheterinom rimligt pendlingsavstånd saknas. Flera remissinstanser framhålleratl tillämpningsreglerna för stödet bör göras liberala. Svenskalantarbetareförbundel anser dock med hänsyn till kostnaderna förjordbruksproduktionen i akluella områden atl stor restriktivitet bör iakttas ifråga om stöd till ofullständiga jordbruk. Möjligheterna att ge stöd till annanverksamhet som kan bidra till ett differentierat näringsliv i dessa bygder börprövas. i länfinner det oklart hur stödet lill de begränsat utvecklingsbara förelagenförhåller sig till det särskilda regionalpolitiska slödel. Tvä sådanastödformer i samma område kan medföra vissa oklarheter i tillämpningen. Länsstyrelserna 1 ,och anser atl gränsen för bidrag bor höjas.Lanibruksstyrelsen anför att i de fall kompletterande sysselsättning utanförförelaget saknas kan behov av lela-tivt omfattande investeringar föreligga föralt skapa tillräcklig sysselsättning. Styrelsen föreslår därför alt omsärskilda skäl föreligger bidrag bör kunna lämnas med högst 125 000 ki.Länsstyrelsen i anser att bidrag bör utgå tilldjuranskaffning. För all stödet skall kunna åstadkomma någon effekt förlandskapsvården anser i Stock-halms län att driflsbidrag förbetesdrift bör kunna lämnas. i länanser att kravet på kompletterande sysselsättning i de fall sysselsättningen pådet egna företaget inle är tillräcklig bör utgå. Det väsentliga bör vara attförsörjningsmöjligheterna förbättras. Liknande synpunkter framför LRF, Flertalet remissinstansertillstyrker eller lämnar utan erinran förslaget att lanibruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna skall handha administrationen av slödel. iNorrbottens län anser dock alt bör ta ansvaret för den nyastödformen. Flera remissinslanser bedömer aitslödel kommer atl kräva slörre anslag än vad utredningen angetl.Lanibruksstyrelsen uppskattar medelsbehovet för bidrag lill 10 milj.kr. ochbehovet av lånegarantiram lill 10 milj.kr. Styrelsen framför även att varjelantbruksnämnd som bedöms få administrera regionalpolitiskt stöd av någonomfattning bör förstärkas med en handläggare. 1977/78:113 13 5.1 Framställning av delegationen för glesbygdsfrågor omåtgärder för att främja bygdeturism och stärka sysselsättningen i glestbebyggda områden Delegationen för glesbygdsfrågorhar bl. a. i uppdrag att bevaka för glesbygden specifika sysselsättningsfrågor.Delegationen har i skrivelse till regeringen (industridepartementet) den 14september 1977 föresiagii att ett stöd införs till bygdeturism i glesbygd. Medbygdeturism avser delegationen sådan turistverksamhet som drivs direkt avlokalbefolkningen. Den viktigaste formen är uthyrning av stugor. Förslagel innebär alt ett stöd börinföras för upprustning och nyuppfö-rande av stugor för uthyrning. Stödet börvara avsett för enskilda personer som är i behov av kompletterandesysselsättning och inkomstförstärkning. Det kan gälla jordbrukare,lanthandlare, småföretagare, anläggningsarbetare m. fl. Stöd föreslås ulgå ommöjligheterna till sysselsättning förbättras för boende i glest bebyggdaområden med få allernaliva sysselsättningsmöjligheter.Sysselsättningsmöjligheterna för kvinnor bör särskilt beaktas. Stödet föresläs begränsat lill delinre slödområdel. Överväganden om stödområdesgränserna behandlas avsysselsältningsutredningen. Delegationen finner ingen anledning alt nu gå inoch för detla ändamål göra eventuella förändringar av denna avgränsning. Stödbeloppet bör utgå avkostnaden, dock med högst . Därmed ges möjligheter allstödja ell någorlunda varierai utbud av uthyrningsslugor. Stödet föreslås få formen av eltavskrivningslån på lio år. Som villkor föreslås gälla all ägaren förbinder sigalt hyra ul stugan/stugorna genom elt förmedlingsorgansom är lämpligt för ortens förhållanden. Finansieringen i övrigt får klarasav sökanden. Statlig kreditgaranti föreslås inte utgå, bl. a. för att begränsaadministrationskostnaderna. Varje enskild sökande föresläs fåstöd till högsl fem stugor. I det fall en grupp av enskilda går samman kanantalet slödberältigade stugor ökas, dock ej till fler än vad varje enskildskulle kunna beviljas. Ansökan om stöd inges lillkommunen, som med eget yttrande vidarebefordrar den till länsstyrelsen.Länsstyrelsen föreslås besluta i äreridena. Motivet häiför är att stödet skallomfatta en rad olika verksamheter. bör innan beslul fattassamråda med olika länsmyndigheter och andra länsorgan, exempelvislänsarbetsnämnd, lantbruksnämnd, företagareförening ochlänsturistorganisalion. Delegationen föreslår alt 7,5 milj.kr. anslås för ändamålel. Anslaget bör fördelas på de berörda länen på sä sättatt vart och ell av länen får ca . för varje kommun belägen inom detinre stödområdet. Detta får dock endast ses som en beräkningsgrund.Länsstyrelsen bör ha frihet att fördela medlen inom länet på sätt som denfinner vara bäst. 1977/78:113 14 bör också ha möjlighet alt använda en del av medlen tillalt främja bygde-lurismen, t.ex. genom samordning av uthyrningen av stugor ikommunerna. Delegationens förslag harremitterats till Beredningen för samordning av statens insatser för rekreation(rekreationsberedningen), () och Sverigesturistråd. Rekreationsberedningen arbetar f.n. med ett betänkande om turism och rekreation där även delegationens förslagbehandlas. Beredningens kommande förslag begränsar inte ett eventuellt stödtill att gälla det inre stödområdet. Beredningen anser del också väsentligt attsom villkor för ett eventuellt stöd skall gälla att stugorna skall användas förkorttidsuthyrning. AMS framhåller att de direktasysselsättningseffektema för drift och underhåll av exempelvis stugbyar ofta ärbegränsade i relation till investeringamas omfattning. Del föreslagna stödetbedöms dock kunna bidra till en förbättrad sysselsättning för vissaglesbygdsområden. En samordning av stödet med andra åtgärder för att stödjasysselsättningen i dessa områden är angelägen. turistråd lillslyrker förslaget. 5.2 Framställning av i ominförande av stöd till kombinationssysselsättning vid jordbruksföretag i detinre stödområdet, m.m. i länhar i skrivelse lill regeringen hemställt att ettkombinationsstöd införs för all utveckla förelag som bygger på flera olikaverksamheter, t.ex. lanlbrukslurism. Även andra kombinationsförelag än därlantbruk ingår föreslås kunna erhålla stöd. Eftersom förhållandena i glesbygdeni inland - behov av kompletterande sysselsättning och företag byggdapå flera verksamhetsgrenar - i stort överensstämmer med dem iskärgårdsområdena, bör samma grundprinciper som för skärgårdsstödet gälla fördet nya kombina-tionsslödet. Med hänsyn till atl stödet omfattar andraverksamheter än jordbruk bör dock beslutsfunktionen läggas på . Elt kombinationssiöd i Norriandsinland kommer i stor utsträckning alt användas för investeringar iluristslugor. Med hänsyn lill de slora materialkostnaderna och till all detofta krävs investeringar i mer än en stuga föreslås bidrag upp till 100000 kr.kunna utgå vid varje enskilt investeringstillfälle. liknande förslag från Älvdalenskommun har med tillstyrkan överlämnats till regeringen av iKopparbergs län. Prop.1977/78:113 15 Genom beslul av idecember 1977 (prop. 1977/78: 19, JoU 1977/78; 10. rskr 1977/78: 103) antogsnya rikllinjer för jordbrukspolitiken, m. m. Därvid underslröks bl.a. altjordbrukspolitiken borde ges en sådan inriktning att jordbruket och därtillknutna verksamheter kan medverka i en aktiv regionalpolitik. Denna målsättninghar särskilt kommit till uttryck vid utformningen av rationaliseringsstödet.Det framhölls att de statliga rationaliseringsinsatserna bör anpassas till deregionala och lokala förhållandena och att rationaliseringspolitiken på såsätt blir ett viktigt instrument för regionalpolitiken. Särskilt borde beaktasatt jordbruk kan ingå .som en del i en kombination av flera yrken ochsysselsättningar, vilka tillsammans ger en fullgod familjeförsörjning. Helhetssynen på det kombineradejord- och skogsbruksföretaget har tydligt markerats i de nya reglerna förrationaliseringsstöd. Bedömningen av om ett företag är utvecklingsbart ochbrukaren därmed berättigad att få stöd kommer i fortsättningen att avse heladet kombinerade förelaget. Det kommer att innebära ökade möjligheter att lämnastöd till företag i skogs-och mellanbygder där skogsdelen kan dominera. Det allmänna rationaliseringsstödel till jordbruket, sombörjar tillämpas , har i huvudsak formen av statligakreditgarantier. Detta stöd har kompletterats med ett regionalt rationaliseringsslödi form av bidrag för inre rationalisering till jordbruk i norra . 1 sittbetänkande (SOU 1977: 17) Översyn av jordbrukspolitiken föreslog 1972 årsjordbruks-utredning atl del därutöver skulle utgå ett särskiltregionalpolitiskt jordbruksstöd i sysselsältningssvaga områden. Vidremissbehandlingen framkom många nya synpunkter på utformningen av ett sådantstöd varför jag fann det angeläget att göra en överarbetning i syfte att ökastödets effektivitet från regionalpolitisk synpunkt. Jag anmälde också inyssnämnda proposition att jag avsåg att föreslå regeringen att senare under1977/förelägga en särskild proposition i frågan. Jagåterkommer i ärendet. Den siarka befolkningsomflyttning som förekommit under desenaste decennierna har lett till atl belydande områden av vårt land har en sågles befolkning att del är svårt atl upprätthålla normala samhällsfunktioner.Situationens allvar framgår inte av befolkningstalen för regioner och helakommuner. Sådan statistik innefattar tätorter som i allmänhet kunnat bibehållaeller öka sitt invånarantal som den kringliggande glesbygden haravfolkats i hastig takt. Läget försvåras av den allt snedare åldersfördelningeni dessa glesbygder, vilken medför att födelsetalen blir mycket låga ochbefolkningens medelålder allt högre. Om det skall bli möjligt att upprätthållaen rimlig samhällsservice i dessa områden och för den bofasta befolkningenmöjliggöra en med andra grupper likvärdig social standard, är det nödvändigtatt genom aktiva åtgärder hindra fortsatt ul-glesning och söka åstadkomma enbefolkningstillväxt. 1977/78:113 16 För atl få till stånd en positivutveckling i utpräglade glesbygder krävs en aktiv regionalpolitik som tar tillvara alla realistiska sysselsättningstillfällen. Därvid måste enligl minmening de areella näringarna spela en huvudroll. Del kombinerade jord- ochskogsbruksförelaget är i dessa bygder en naturlig bas för sysselsättningen. Detär dock angeläget att samhället kan gå in och stödja kompletterandeverksamheter, som kan bidra till atl ge ett stabilt försörjningsunderlag för såmånga som möjligl. Inte minst viktigt är att skapa sysselsättningstillfällenför den kvinnliga arbetskraften. Mol denna bakgrund får jordbruksulredningensförslag om ett särskilt regionalpolitiskt jordbruksstöd anses ha en alltförbegränsad räckvidd. Denna uppfattning framkom också vid remissbehandlingen.Investeringar enbart i jordbruksdelen i ett företag i dessa bygder torde i deflesta fall inte ge full sysselsättning. Ett sammanförande av den tillgängligaåkermarken lill elt fåtal enheter skulle leda till en alltför stark utglesning.Därför bör stödformen vidgas till att avse även andra verksamhetsgrenar, somkan kombineras med jordbruk-skogsbruk. Jag vill här också nämna attdelegationen för glesbygdsfrågor i skrivelse till regeringen har föreslagit attstöd införs för upprustning och nyuppfö-rande av stugor för uthyrning.Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar delegationens förslag utan erinran.Rekreationsberedningen anser att ell villkor bör vara atl stugorna används förkorttidsuthyrning. Vidare har i i skrivelsetill regeringen begärt atl ett kombinationsstöd införs för att utveckla företagsom bygger på flera olika verksamheter. Jag vill erinra om all år1976 beslutade om särskilda statliga stödinsatser med syfte att på siktbibehålla och ge sysselsättning åt en bofast befolkning i skärgårdarna (prop.1975/76: 88, JoU 1975/76: 34, rskr 1975/76:256). Erfarenheterna av dettaskärgårdsstöd är goda. Stöd kan utgå till verksamheter som bedrivs vid s. k.skärgårdsföretag och kan avse inte bara jordbruk, skogsbruk och fiske ulan ävent.ex. hantverk, småindustri, varvsrörelse, turism och förädlingsindustri.Regeringen avser att lägga fram förslag rörande regionalpolitikenbl. a. på grundval av de förslag som sysselsättningsutredningen kommer attlägga fram. Därvid kommer frågan om de särskilda regionalpolitiskastödåtgärder som erfordras i de utpräglade glesbygderna all behandlas i ettsammanhang. Efter samråd med chefen förindustridepartementet förordar jag dock atl ett särskilt regionalpolitisktmotiverat stöd redan fr.o.m. den skall kunna utgå i vissaglesbygder för att stimulera investeringar i jord-och skogsbruksföretag samt iverksamheter, som kan ingå som en del i en yrkeskombination vid sådana företag.1 avvaktan på den samlade prövning av behovet av åtgärder i glesbygderna somkommer att göras i samband med regeringens förslag om regionalpolitiken våren1979 anser jag att delta stöd bör begränsas till verksamheter som primärt haranknytning till jord-och skogsbruksföretag vartill bör räknas äventrädgårdsodling, fiske och 1977/78:113 17 Stödel bör ha till syfte att främjasysselsättningen för såväl manlig som kvinnlig arbetskraft och kunna utgå i dedelar av vårt land där förutsättningarna för ett livskraftigt näringsliv ärmindre goda och där som följd härav befolkningen i aktiv ålder minskar starkt.Också från nalurvårdssynpunkt är ett stöd av detla slag av intresse bl. a.därför all del kan öka möjligheterna alt hålla landskapet öppet. Det särskildastödel bör ges beteckningen särskilt stöd till lantbruksföretag m. m. i vissaglesbygder. Jag vill framhålla atl del kan bli anledning att i samband medutformningen av regeringens förslag rörande regionalpolitiken omprövaomfattningen av och reglerna för detla särskilda stöd i syfte all få till stånden önskvärd likformighet i fråga om de regionalpoliliska insatserna. Jag övergår nu till all behandlavilken omfattning det särskilda stödel bör ha och vilka villkor som bör gälla. Avsikten med det särskilda stödel till lantbruksförelagm.m. i vissa glesbygder bör som jag har framhållit vara att främjasysselsättningen i de delar av vårt land där förutsättningarna för ettlivskraftigt näringsliv är mindre goda och där som följd härav befolkningen iaktiv ålder minskar starkt. Som villkor för stöd bör därför, somjordbruksutredningen har föreslagit, gälla att det från allmän synpunkt ärangeläget att områdei hålls befolkat och alt det inle finns tillräckligasysselsättningsmöjligheter inom rimligt s. k. pendlingsavstånd. Sådana områdenfinns företrädesvis i de s. k. skogslänen. Även inom landet i övrigt kan mindresådana områden förekomma, exempelvis vissa kommuner eller delar därav. Det ärnaturligt atl områdesavgränsningen görs inom ramen för länsplaneringen och utifrånen regional bedömning av varje områdes sysselsättnings- och servicemöjligheter.De områden som har de största problemen med sysselsättning och service börförst komma i fråga för stöd. Stödverksamheten bör sålundaomfatta områden av utpräglad glesbygdskaraktär av det slag som främstförekommer inom det inre stödområdet. Områden med likartade förhållanden ochproblem kan emellertid finnas även ulanför det inre stödområdet. Frågan omavgränsningen av stödområden för regionalpolitiska insatser kommer attbehandlas i den nyssnämnda regionalpolitiska propositionen. Enligt jordbruksuiredningen bör lanibruksstyrelsengodkänna de områden som kan komma i fråga för stöd. Eftersom stödet enligt vadjag har sagt bör ges en bredare inriktning än vad uiredningen harföreslagit bör det ankomma på länsstyrelserna att efter beredning och förslagav lantbruksnämnd och efter samråd med resp. kommun besluta om områdesavgränsningeninom inre stödområdet. En generell tillämpning av stödet inom det inrestödområdet är således inte avsedd. Efter framställning av resp.länsstyrelse bör regeringen kunna besluta atl även företag inom kommun ellerdel därav ulanför del inre stödområdet skall kunna komma i fråga för stöd. Det är angeläget alt insatserna kan komma till stånd utandröjsmål. 1977/78:113 18 på alt en särskild plan skall upprättas över de åtgärderm. m. som bör vidtas inom ett område bör därför inle ställas upp. Stödet böremellertid ges på ett sådant sätt att del står i samklang med de riktlinjer förutvecklingen i länen som ges i länsplaneringen och i andra länsplaner förolika samhällssektorer. Stödet bör inriktas mot företag somhar förutsättningar all bestå på sikl. Även andra företag som under viss, intealltför begränsad tid kan ge innehavaren full sysselsättning och godtagbarförsöijning bör emellertid kunna få stöd. Förutsättningarna för att drivaföretag i de områden som här kan komma i fråga är sådana att man vanligen fårräkna med atl även små företag, t. ex. enmansförelag. måste ha olikaverksamhetsgrenar för atl ge full sysselsättning. är ocksåsysselsättningen i och inkomsten från del egna företagel begränsad iförhållande till inkomst och sysselsättning vid sidan härav, exempelvisskogsarbete i annans skog. Även sådana företag bör kunna erhålla stöd. Exempelpå verksamheter som kan bedrivas i kombinerade företag är jordbruk,trädgårdsodling, skogsbruk, rennäring, fiske, fiskodling, stuguthyrning,tillsynsuppgifter, servicearbeten, hantverk m. m. Stödel bör inriktas på företag somger sysselsättning och tillfredsställande utkomst åt den bofasta befolkningeni området. Detta förutsätter i regel att den som äger förelaget är bosalt iområdet. Som jag har anfört är delsärskilt angeläget att åstadkomma nya arbetstillfällen för den kvinnligaarbetskraften i glesbygden. Man kan utgå ifrån att stödet i många fall kommeralt avse investeringar som syftar till atl ge heltidssysselsättning ellerkompletterande sysselsättning för hustru eller samboende. 1 sådana fall är detlämpligi atl hon står för ansökan om stöd. Del är angeläget att de planeradeverksamheterna blir ändamålsenliga med hänsyn till resp. företags ochföretagarfamiljs förutsättningar. Därför bör en plan över företagets driftupprättas. Planens omfattning bör anpassas efter behovet i varje enskilt fall.Den bör dock innehålla uppgifter om investeringens storlek, beräknade inkomsteroch utgifter, beräknad arbels-åtgång samt beräknat överskott till levnadsomkostnader.Sökanden bör vidare ha personliga förutsättningar att genomföra med stödetförenade åtaganden. I försörjningsunderlaget börinräknas intäkter från såväl samtliga verksamheter i förelaget som beståendeförtjänstmöjligheter utanför företaget. Även sådan kompletterandesysselsättning bör i huvudsak vara föriagd inom det område i vilket stöd kanulgå. Det sistnämnda hindrar naluriigtvis inte atl andra familjemedlemmar kanha heltidssysselsättning utanför området. Kravet på lönsamhet och kontantöverskotlbör inle sättas alltför högt. krav måste dock vara att de som berörs avstödet kan väntas få sina levnadsomkostnader täckta. Ett villkor för att komma i åtnjutande av stödet bör varaatt annat statligt 1977/78:113 19 stöd för samma ändamål inte utgår till företaget. Eftersamråd med chefen för handelsdepartemeniei vill jag i detta sammanhangframhålla att slödel inte bör omfatta kommersiell service då stöd till sådanverksamhet redan utgår enligl förordningen (1973:608) om statligt stöd tillkommersiell service i glesbygd. har också beslutat att byggaut detta stöd fr. o. m. (prop. 1977/78: 8, NU 1977/78:14, rskr1977/ 78: 43). Ett av syftena med stödet är attvidmakthålla sysselsättning och befolkning inom områdena. Det är därförangeläget atl ta lill vara alla sysselsättningstillfällen som jordbruket ochskogsbruket kan ge ensamt eller i kombination med andra näringsgrenar. Allajordbruksföretag inom berörda områden får från den utgångspunkten betraktassom utvecklingsbara, dock inle i den mening som kommer att gälla vid prövningav stöd lill jordbrukets rationalisering. Begreppet begränsat utvecklingsbarajordbruksföretag blir därmed inle aktuellt inom dessa områden. För jordbruketsvidkommande kommer därför stöd att lämnas enligt det ordinarierationaliseringsstödet till företag som i dess mening är utvecklingsbara. Iövrigt kommer förevarande stöd att bli tillämpligt. Villkoren för stöd bör i övrigtvara i huvudsak desamma som gäller enligl förordningen (1976:208) om statligtstöd till skärgårdsföretag. Stödet bör kunna utgå i form av statligkreditgaranti för lån och som statsbidrag i form av avskrivningslån. Kreditgaranti bör utgå till sådanainvesteringar som behövs för att de i företaget ingående verksamheterna skallkunna bedrivas ändamålsenligt. Lånegaranti bör kunna lämnas intill ett beloppsom motsvarar den godkända kostnaden för åtgärden. Som säkerhet börfastighets- eller företagsinteckning godtas. Vid ägarbyte bör omprövning avstödet ske. Amorteringstiden bör bestämmas med hänsyn till den ekonomiskalivslängden för investeringsobjektet. För byggnader bör amorteringstiden uppgåtill högsl . För lån till övriga investeringar bör amorteringstiden varahögsl . Regeringen bör kunna bemyndiga lanibruksstyrelsen att bilrädaackord och eljest efterge statens rätt på grund av garantiåtagande för lån tilllantbruksförelag m. m. i vissa glesbygder. Statsbidrag i form avavskrivningslån bör kunna utgå med högsl av godkänd kostnad förinvesteringar i byggnader, anläggningar samt i fasta maskiner. Vidare börbidrag kunna utgå för iståndsätlning av . Bidrag bör inte kunna utgålill investeringar i sådana objekt som lätt kan avyttras. Bidraget börmaximeras till .