prop · G103146 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningen har med hjälp av tidigare arrangörers ochspecialförbunds erfarenheter och bedömningar av publikomslutningen samterfarenheterna från tidigare , beräknat den förväntade publiktillströmningen.Utredningens ursprungliga kalkyler i detta avseende har successivt korrigeratsuppåt av ovan nämnda bedömare. Trots detta påpekas från några håll att de avutredningen nu presenterade bedömningarna är för pessimistiska. Som underlagför en bedömning av intäkterna räknar utredningen med ca 800 000 vändkorsmarkeringar.Denna bedömning har i huvudsak accepterats av bl. a. de berörda orterna. I tidigare avsnitt har uppgifter om publikfrekvenser och andra tävlingar redovisats. Med ett genomsnittligtpris vid tävlingar på . per inträdesbiljett (prisnivå)blir de samlade biljettintäkterna ca 33,6 milj. kr. Därvid ingår även inkomstervid träningsarrangemang, invignings- och avslutningsceremonier samtförköpsersättningar. Ett villkor för att den statliga ekonomiska garanti somredovisats i kap. 6 skall kunna ges en tillfredsställande innebörd för deberörda orterna är - med tanke på all denna garanti bygger på de beräknadebiljettintäkterna - en indexuppräkning av biljetlpriserna i takt medprisutvecklingen . Detta kan å andra sidan möjligen leda tillproblem med tanke på att biljettefterfrågan erfarenhetsmässigt börjar tidigt,eventuellt . Utredningenräknar med att bl. a. biljettförsäljningen kan förläggas till den centralaorganisationskommittén och databaseras. Detta kan öppna möjligheter för attsent fastställa biljettpriser, men att tidigt ta emot beställningar med ickefastställda priser. Utredningen bedömer att denna fråga måste omfattas av detytterligare utredningsarbetet. I sina redovisningar har orterna i flera fall angivitmöjligheter till finansiering genom olika direkt till arrangemangen knutnaintäkter. Utredningen har bedömt att bl. a. intäkter av programförsäljning förtävlingsarrangemangen och för kringarrangemang, souvenirförsäljning m. m. kanberäknas ge ca 6,8 milj. kr. De till orterna knutna intäkterna utgör tillsammans 40,4milj. kr., huvudsakligen biljettinläkter. Prop.1977/78:146 68 7.4.2 Frimärken med olympiska moliv Vid kontakter med postverket angående utgivning avspeciella frimärken med anledning av har verket meddelat att sådana märkenkommer att utges vid ett eventuellt i . Ett tänkbart sätt atttillföra OS-budgeten intäkter är att öka ett frimärkes valör med . Intäktemaav denna femöring skulle oavkortad kunna tänkas tillfallaorganisationskommittén för . Utredningen har på grundval därav i kalkylenuppfört ca 2 milj. kr. 7.4.3 Mynt med olympiska motiv Enligt myntverket kan utgivningen av minnesmynt medanledning av eventuellt i under vissa förutsättningar tillförastatskassan ca 20 milj. kr. Beräkningen har gjorts schablonmässigt. Förattdessa intäkter skall kunna tillgodoräknas OS-budgeten krävs emellertid regeringsbeslutmed denna innebörd. är de olympiska symbolerna skyddade som varumärkeav olympiska kommittén, varför tillstånd krävs i varje enskill fall för derasanvändande. Utredningen har i sina intäktskalkyler antagit att ettpositivt regeringsbeslut i denna fråga är möjligt om ansöker om spelen1984. Med viss försiktighet har dock intäklsbeloppel reducerals tiU 16 milj.kr. Utredningen har förutsatt att möjligheter finns attanordna särskilda lotterier före spelen. Lotterianordnandekräver statsmakternas tillstånd, vilka tillstånd bl. a. ges efter prövning avlotterimarknadens möjligheter att rymma ytteriigare större lotterier medkalkylerade vinster. Det finns olika former av lotterier som skulle kunna bli akluella.De lotterier som i permanenta former drivs och skulle kunna få en OS-motsvarighetär konstlotteri och olika s. k. kvicklotterier. Utan att hagjort närmare bedömningar av vilken lotteri-form som skulle vara lämplig ellerav lotterimarknadens tänkbara mättnadsgrad /80 till1983/84, har utredningen kalkylerat med följande. Ett kvicklotteri - som är denmindre omfattande av de nämnda formerna - kan erfarenhetsmässigt beräknas ge enavkastsning av av omslutningen sedan vinstvärden, administration,marknadsföring, försäljningskostnader samt avdrag för osålda lottergjorts. Om lottprisema sätts till /lott och 2 milj. lotter ges ut åriigeninnebär delta en behållning av drygl 10 milj. kr. Förutsatt att vinstskatten-som ulgör av vinstsumman, vilken i sin tur utgör av den beräknadeomslutningen av lotteriet - kan återföras som inkomst i den olympiskabudgetkalkylen har uiredningen bedömt att intäkter av lotterier kan beräknastill ca 12 milj. kr. 7.4.5 Reklaminläkter, rättigheter m. m. Vid medger inte 10K:s regler att reklam avför idrottsarenor sedvanlig karaktär är uppsatt. Reklam utanför arenorna tordedock förekomma i stor utsträckning. De olympiska ringarna är ett inregistrerat varumärke, varsupplåtelser ger de olympiska arrangemangen intäkter. De här nämnda posterna hari Prop.1977/78:146 69 tidigare olympiska sammanhang inneburit för arrangörernastora inkomster. I sambandmed har tidigare filmrättigheterna från olympiska tävlingarupplåtits till kommersiella företag. Filmrättigheterna innebär att företagetunder en femårsperiod har exklusiv rätt till fimproduktio-nens inkomster,varefter denna rättighet upphör och lOK återfår såväl filmen som med denförknippade inkomstmöjligheter. Till följdav spridningen av tävlingarna på flera orter torde från den centralaorganisationskommitténs sida finnas utrymme för en olympisk programförsäljning,vars innehåll täcker såväl samtiiga orters tävlingar och kringarrangemang somriksintressanta programpunkter. Detta program -som således skulle tillkommautöver de enskilda orternas program - kan anses ha en kompletterande funktiontill orternas program samt i högre utsträckning än dessa säljas även företävlingsdagarna. Utredningenhar med ledning av tidigare redovisade intäkter från , samt ivissa avseenden bedömningar från tidigare svenska arrangörer av störretävlingar, kalkylerat med inkomster beskrivna i detta avsnitt vilka lågtuppskattats till 10 milj. kr. Härutöverbör nämnas att tidigare olympiska arrangemang ekonomiskt stötts av olikaföretag genom s. k. sponsorintäkter. Utredningen har vare sig i kalkyleradeutgifter eller inkomster beräknat värdet av dessa intäkter eller tiänster ellerlåtit dessa påverka kostnadsbedömningarna. 7.4.6 Försäljning av TV-rättigheter Som framgår av avsnitt 3.13 försäljs sändningsrätten förtelevisionssändningar från tävlingarna på sätt som är reglerat av IOK:sbestämmelser. Dessa inkomsters storlek kommer att bli föremål förförhandlingar mellan arrangören och de internationella TV-bolagen.Förhandlingsbas mellan parterna är i huvudsak kvaliteten på den tekniskaservice som erbjuds, men även de olika TV-bolagens möjligheter att genomförasändningar från orterna. I avsnitt 5.1 redogörs för den service och kvalitetsom är beräknad kunna erbjudas vid ett svenskt arrangemang 1984. Utredningenhar i sin kalkyl över inkomsten för TV-rättigheterna följt utvecklingen avförhandlingarna års olympiska tävlingar i , , ochöversiktligt försökt översätta den erbjudna kvaliteten och servicen tillsvenska förhållanden. Förhandlingarna är ej slutförda. En jämförelsemed de intäkter arrangören i i nuvarande förhandlingsstadium kanpåräkna tyder på att högre intäkter bör vara möjliga att nå än dem som nuåterfinns i utredningens kalkyl. För att emellertid ange en intäkt som harfaktisk grund och som inför en eventuell förestående förhandling inte kanutgöra en belastning har utgångspunkt för en kalkyl tagits i 1976erhållna intäkter. Utredningen har, med anpassning till penningvärde,tagit upp 45 milj. kr. De av utredningen angivna intäkterna kan som framgått delspåverkas av senare förhandlingar, och dels av bl. a. behov av senaremarknadsanalyser. De totala intäkterna har i kalkylen upptagits till 125,4milj. De kostnader som är förknippade med förvärvandet av intäkterna hardärvid redan dragits av. Den angivna summan är således en ren intäkt i OS-budgeten. 1977/78:146 70 7.5 Kalkylerade utgifter och inkomster i OS-budgeten Sammanfattning av avsnillen 7.1-7.4 i milj. kr. : administration och service 5 tävlingskostnader 7_ '2 ; administrationoch service 5 lävlingskoslnader 3_ 8 : administration och service 6 Ordnings- och irafikövervakning; alla orterna 1.7 : Elektronisk utrustning för skridskotävlingar m. m. konstsnö på skidstadion 0.2 Åtgärder för åskådar platser m. m. 0.3 Åre: Nyanläggning störtloppsbana 4.0 Åtgärder i storslalombanan för damernas störtlopp m. m. Snökanon i storslalombanan 1.7 strand; Förbättringsarbeten i Biijetter inkl. förköpsersättningar 33,6 Till orterna knutna intäkter (program, Enligt specifikation avsnitt 7.2 26,0 Bidrag till massmediautgifter 14,0 Summa utgifter 40.0 Intäkter Försäljning m. m. av mynt med olympiska motiv 16,0 Reklaminläkter, vissa rättigheter m. m. 1977/78:146 71 Organisationskommittéerna för hyra och an- pa.ssning av lokaler, presservice inkl. kostnader för tidigare- investeringar och bidrag för massmedias /TV; förlust vid försäljning Bidrag från centrala organisationskommitténs Försäljning av televionsrätugheter enligt Underskott/täckningsbehov (135,3-59,0) 76,3 Kommentarer lill A och B 1) I kapitel 6 harutredningen beskrivit organisation och ansvarsfördelning samt budgetprinciperavseende organisationskommittéerna. Härvid har utredningen även angett behovetav vissa statliga garantier som avser förändringar i publikvolym eller åtgärderav säkerhetskaraktär. I organisationskommittéernas budgetar förutsätterutredningen att överföringsposter kan bli aktuella med hänsyn till publikvolymgaranlini de fall då den kalkylerade publikvolymen överstigs. 2) Som framgår avavsnitt 7.3 kan de uppgifter som föranleder dessa utgifter - således utgifterför massmedias lokalbehov - komma att ansvarsmässigt falla på resp. ort. Hela det för spelen budgeterade täckningsbehovet utgörenligt ovan 76,3 milj. kr. Vad gäller genomförandekostnadema för tävlingarnaoch kringarrangemangen finansieras dessa helt av intäkter av spelen utommassmediaintäkter. Härtill kommer statliga garantier för publikvolym och forcemajeur. Den centrala budgeten lämnar ett täckningsbidrag om ca 14 milj. kr.till massmediakostnaderna. Vad gäller massmediakostnadema - i OS-budgetenberäknade till 135,5 milj. kr. - täcks dessa delvis av en förhandlingsbarsändningsrätt för television med internationella TV-bolag. Utredningen harpreliminärt och med vissa fömtsättningar (avsnitt 7.4.6) tagit upp 45 milj. kr.i intäkter för försäljningen av dessa rättigheter. Finansieringen av det framräknademedelsbehovet för massmediakostnader föreslår utredningen sker dels genomintäkter från försäljningen av sändningsrätten, dels genom den centralabudgetens täckningsbidrag och dels genom direkta anslag från staten och investeringsbemyndigandenför /TV och . Utredningen har funnit det rimligt att inkomsterna från TV-rättsförsälj-ningeni första hand bidrar till täckningen av lelevisionssändningarnas 1977/78:146 72 kostnader.Kostnaderna för detta kan återföras till delar av beräknadedriftkostnader och / TV:s drift- och investeringskostnader. Dencentrala budgetens täckningsbidrag bör bidra till kostnadstäckningen avmassmedias driftkostnader. UtanförOS-kalkylen redovisar ett investeringsbehov av 79,2 milj. kr. Dessainvesteringar bedöms som tidigareläggning av verkets ordinarieinvesteringsbehov och har således efter spelen till hela sitt belopp återanvändningsvärde.Detta innebär att dessa 79,2 milj. kr. bärs helt av ordinarieverksamhet. /TV redovisar ett faktiskt investeringsbehov av 64,5milj. Den förlust som enligt uppstår vid försäljningen (seavsnitt 7.3.2), nämligen 39,5 milj. kr., redovisas som utgift inom OS-budgeten. gång har SR klargjort att man inte är beredd att göra inskränkningari den ordinarie programverksamheten. Några omdispositioner av betydelse föratt nedbringa kostnaderna för radio- och TV-bevakningen har SR inte varitberedd att göra. SR har därvid hänvisat till avtalet med staten. Kommandeförhandlingar meUan SR och staten i anledning av radioutredningens förslag kanleda till en förändring av den kostnadsberäkning som gjorts. Vidarehar i OS-budgeten redovisats bidrag till uppförandet av lokaler förmassmedias behov i Åre och i form av en centmmbyggnad resp. stugby(se avnsitt 7.3.1). Det är sannolikt att denna finansiering måste kompletterasmed ytterligare stöd eller bidrag för att anläggningarna med säkerhet skallkomma till utförande till 1983/84. Utredningen bedömer det rimligt att statiigalån och/eller bidrag aktualiseras. Bedömningen av investeringarnas värde,utöver det lokalbehov som påkallas av spelen, bör ske av annan än utredningen. Utöverde här redovisade täckningsbehoven krävs investeringsbemyndiganden förteleverket och . Föratt OS-budgeten skall balansera krävs följande tillskott av medel: Föriusttäckningsbidragavseende ickeåteranvändbara materiel 39,5 milj. kr. Extradriftbidrag till 36,8 milj. kr. Summa 76,3 milj. kr. UtanförOS-budgeten har utredningen förutsatt att följande finansieringsbehovblir lösta: Återstående finansieringsbehov, uiöver det av OS-budgeten täcktabehovet för stugby i Återståendefinansieringsbehov, utöver det i OS-budgeten täckta behovet för centrum byggnad i 3,5 milj. kr Summa 5,5 milj. kr. EventueUafinansieringsbehov för privata investeringar har inte beaktats, då dessaförutsätts uppkomma i objekt som av huvudmännen bedöms lönsamma. Utöverde i föregående avsnitt redovisade finansieringsbehoven tillkommer i någraavseenden ett ytteriigare likviditetsbehov. SverigesRadios investeringar är tidigare nettoredovisade, men som antytts är detfaktiska utgiftsbehovet 64,5 milj. kr. De ca 25 milj. som utgör återanvändningsvärdet måste tillfälligtfinansieras till dess materielen försäljs, eller till vissa delar kan belasta SR:sordinarie anslag. för nödvändiga investeringar, omfattande79,2 milj. kr., måste till stor del tidigareläggas i förhållande tillplaneringen för ordinarie verksamhet. Som tidigare nämnts har ränta för dettainräknats i OS-budgeten, men själva likviditetsanskaffningen måste lösas förteleverket, t. ex. genom ett investeringsbemyndigande som finansieras med lån. Eftersom utgifterna för i hög grad kommer tidigare änintäkterna, uppstår ett behov av tillfällig likvidtitetsförstärkning såväl inomden centrala budgeten som de lokala budgetarna, som t. ex. kan ske genomstatligt garanterade lån. 7.6 Investeringskalkyl med företagsekonomisktbetraktelsesätt I avsnittet 7.5 Kalkylerade utgifter och inkomster i OS-budgeten,har kostnader och intäkter grupperats med hänsyn till den ansvarsfördelning sombeskrivs i avsnitt 6. Därvid utgör de redovisade beloppen ej de faktiskautbetalningarna, utan är i vissa stycken (speciellt beträffande investeringarna)uttryck för överföringar mellan olika intressenter. För att ge en riktig uppfattning av de faktisktautbetalningarna för de investeringar som bedömts vara oundgängligen nödvändigaför spelens genomförande redovisas följande uppgifter. Med ett rent företagsekonomiskt betraktelsesätt har OS-budgetenbelastats med alltför stora kostnader för investeringar som har ett klartvärde för de berörda orterna och idrottsrörelsen. Att utredningen ändå valt attbelasta OS-budgeten så hårt med bidrag till investeringar beror på att vissaanläggningar bedömts absolut nödvändiga för spelens genomförande och att det ärmycket troligt att de ej skulle uppförts till spelen utan det bidrag tillfinansieringen över OS-budgeten som föreslås av utredningen. Nedanstående tabell visar i sina två sista kolumnerutredningens bedömning av hur investeringskostnaderna med ettföretagsekonomiskt betraktelsesätt borde fördelas, med hänsyn tillanläggningamas bestående värde efter de . Tabell 12 Investeringar i samband med eventuella olympiskavinterspel i (i milj. kr. ar i budgeten belastat 79,2' 79,2' 25,0' 10,0, 'Investeringar har belastat driftbudgeten i form av bl.a.räntekostnader. Investeringarna bärs helt av ordinarie verksamhelmen tidigareläggs till en del. Att de ändå redovisas här sammanhänger med attde skapar ett tidigarelagt likviditetsbehov. 'Dessa 25 milj. kr. är endast det tillfälligalikviditetsbehov som uppstår till dess SR/TV:s "överflödiga" materielsålts eller fåll annan användning och då givetvis skall belasta annat anslag. Prop.1977/78:146 74 Därav framgår vid summeringen att OS-budgeten med dettabetraktelsesätt belastats med 9,3 milj. kr. De i OS-budgetenberäknade driftkostnaderna berörs ej av detta. har i avsnitt 7.5 i OS-budgetenredovisats ett underskott om 76,3 milj. kr. Om man tar hänsyn till att de 9,3milj. som här redovisats har ett framtida värde på det sätt som tidigarenämnts skulle således kostnaderna för genomförande av kunna sägas varabegränsade till 67 milj. kr. Utredningen har låtit genomföra en begränsadsamhällsekonomisk kalkyl med utgångspunkt från de förutsättningar som angettsi utredningens beskrivande avsnitt och ekonomiska beräkningar.Sammanfattningsvis utmynnar kalkylen i att den offentliga sektorn (staten ochkommunerna) får ökade skatteintäkter - huvudsakligen före och under , men även i någon mån efter - på ca 65 milj.kr. Med samma utgångspunkt har denbedömningen gjorts att valutainflödei ökar (i olika valutor) med ca 130 milj.kr. 7.7.1 Förutsättningar för kalkylen Utredningen har beräknat det totala antalet "vändkorsmarkeringar"till 800 000. Av dessa har eller 160 000 bedömts härröra från 11 000utländska besökare av olika nationaliteter. Bedömningen har gjorts medutgångspunkt från erfarenheterna från . Beräkningarna har sedananpassats till svenska förhållanden. Resterande "vändkorsmarkeringar"härrör från uppskattningsvis 91 000 svenskar med varierande hemorter i . De 11 000 utländska besökarna spenderar ,förutom entréavgifter, /dygn i hotell, restauranger, varuhus etc. Varfemte svensk OS-besökare bor i genomsnitt på annan ort än hemorten ochspenderar /dygn förutom entréavgifter. Återstående publik, beslående avdagtillresande och ortsbefolkning spenderar totalt, förutom entréavgifter, 20kr./person. Tävlande, ledare, funktionärer, journalister och inbjudna frånutlandet är ca 4 000 personer som spenderar /dygn . Ävenföre och efter ökar turismen, genom såväl utländska som svenskabesökare, vilket låtits påverka beräkningama. För att beakta bieffekter av den ökade omsättning gerupphov till, har använts ett omräkningsvärde som ökar omsättningen (dvs. en multiplikator på 1,1 har använts). Den beräknade omsättningsökningen, 186 milj. kr., har medbeaktande av multiplikatoreffekten uppräknats tiU 205 milj. kr. (186x1,1).Detta belopp antas till bestå av löner och ge företagsvinster på 10 %.Dessa omsättningsökningar faller i huvudsak på servicenäringar och medför därett stort antal extraanställningar (t. ex. av skolungdomar, hemarbetande m.fl.). Dessa har till stor del låg skattekraft, vilket föranlett antagandet omen låg statiig skattesats. På samma sätt alstrar genomförandekostnaderna försjälva spelen merskatteintäkter för stat, kommuner och landsting. Prop.1977/78:146 75 Kommunernas och landstingens skatteintäkter ökar med 31milj. Statens skatteintäkter ökar med 35 milj. kr. genom inkomstskatt, momsoch punktskatter. På grund av skatteutjämning på vissa orter kommerdelar av den kommunala skatteintäktsökningen att tillgodogöras staten. Totaltberäknas de medföra drygt 3 000 årsverken av temporär karaktäroch i form av deltidsarbeten (dvs. betydligt fler än 3 000 människor kommer attberöras) under en 'i-4 års-period, huvudsakligen inom servicenäringarna.Därutöver kan ca 300 årsverken i anläggningsarbeten förväntas tidgareläggas pågrund av OS-investeringar. Den totalavalutaeffekten av utländska besökares konsumtion beräknas, som tidigare nämnts,bli ett extra tillskott på 129 milj. kr. Allmänna PR-värden,t. ex. exportstimulans, har ej kunnat beräknas. Kalkylen har inte heller tagithänsyn till alla bieffekter av spelen, t. ex. sysselsättningseffekter ochskatteeffekter av den förbrukning av svensktillverkad materiel som gerupphov till. Den minskning av svenskt utlandsresande, jämfört med ett OS-arrangemangi annat land, som kan förutses (speciellt om alternativet är annat europeisktland) har inte beaktats i kalkylerna, inte heller det faktum att vissasvenskar väljer att besöka i stället för att turista utomlands. har goda möjligheter att arrangera 1984 . En förutsättning är dock att de olympiska arrangemangenkan spridas till flera orter. Utredningenbetonar att de förslag som läggs fram tar sikte på ett OS-arrangemang som istörsta möjliga utsträckning utnyttjar befintligaidrottsanläggningar. Vidare är en strävan att genom en rimlig ambitionsnivånedbringa de kostnader ett olympiskt arrangemang i skulle medföra. Utredningensförslag innebär att de föriäggs till fyra orter:Göteborg, , och . Huvudort för spelen bör enligt förslagetGöteborg bli. Detta innebär att invigning och avslutning föriäggs dil, Uksomhastighetsåkning på skridsko, ishockey och konståkning. Till förläggslängdåkning på skidor och backhoppning samt skidskytte och, iden händelsegrenen blir aktuell, skidorientering. De alpina grenarna förläggs till Åre och rodelarrangeras i . Endast förstörtloppet saknas anläggningar helt. Banor måste därför anläggas i Åre. Iövrigt fordras endast begränsade insatser för upprustning av de anläggningarsom finns. Utredningens ekonomiska beräkningar redovisar att deinvesteringar och genomförandekostnader som tagits upp i kalkylerna för OS-arrangemangettorde komma att bli av storleksordningen drygt 200 milj. kr. De beräkningar somgjorts av intäktema slutar på cirka 125 milj. kr. Underskottet skulle såledesbli cirka 76 milj. kr. Beträffande vissa intäkter har en återhållsam bedömninggjorts. Skulle de 1984 placeras i förutsätterdetta omfattande förhandlingar vad gäller flera av de tunga inkomstposterna.Dessa Prop.1977/78:146 76 förhandlingar bör kunna ge ett bättre utfall än det viräknat med i vårt betänkande. Detta gäller bl. a. intäkterna från radio/TV-sändningar. Vad gäller utgifterna har OS-budgeten belastats dels av deinvesteringar som är direkt nödvändiga för spelens genomförande, dels med deräntekostnader som kan uppkomma i samband med tidgareläggning av vissainvesteringar. måste dock en strävan vara att även de investeringarsom görs direkt i anledning av planeras på ett sådant sätt att de kommertill nytta även efter spelens genomförande. De olympiska tävlingarna med denuppläggning utredningen föreslagit beräknas ge ett mindre överskott. Detta skermed hjälp av biljettinläkter, programförsäljning, myntutgivning, lotterier m. m. De utgifter om ca 200 milj. kr. som utredningen räknar medatt i drar, utgörs till drygt 65 milj. kr. av kostnaderför tävlingar och kringarrangemang. Det återstående beloppet, dvs. 135 milj.kr., utgör kostnader för främst massmedias bevakning. Det underskott som redovisas ulgörs av skillnaden mellanutgifter och inkomster för massmedias bevakning. Den dominerande inkomstpostenär därvid försäljningen av TV-rättigheterna. De dominerande utgiftspostema -vilka således inte kan finansieras och utgör underskottet - är dels försäljningsförlusterav TV-materiel som ej kan återanvändas och dels driftkostnader förfrämst televisionssändningen. Det samlade underskottet för OS-arrangemanget, som alltsåär ca 76 milj. kr. och helt kan hänföras till underskottet förmassmediabevakningen, är enligt utredningsmannens bedömning vad nu fårbetala för att bjuda igen för att vi tidigare deltagit i de iandra länder. De olympiska arrangemangen skulle emellertid ge fördelaktigaeffekter i flera olika avseenden. Tillströmningen av publik och deltagarepåverkar gynnsamt turismen och ger ökade skatteintäkter för såväl stat som kommuneroch landsting. Dessa ökningar beräknas till sammanlagt 65 milj. kr. Ett ökatantal utländska besökare innebär också förbättringar av valutareserven. Vissapositiva effekter på sysselsättningen i de berörda orterna kan också bliresultatet av de . En grundläggande förutsättning för utredningens förslagbeträffande organisation för de är en klar gränsdragningmellan centralt och lokalt ansvar.