prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — har sammanlagt 9750000 milj, kr, anvisats förändamålet. Tyngdpunkten iverksamheten under anslaget har hittillslegat på att med bidrag stimulera olikakursarrangörer att genomföra kurser i energifrågor avseende uppvärmning och ventilation. Under /77 har inkomna ansökningar om bidrag för sådanakurser överstigit anvisade medel förändamålet. har under innevarande budgetår också huvudansvaretför fortbildning i energifrågor av personer som arbetar med att uppförabyggnader - från projektering tillbyggnadsarbete - och med byggnadernas drift och förvaltning. Enligt vadjag har inhämtat har det även underinnevarande budgetår kommit in ett stort antal ansökningar om bidragavseende kurser i uppvärmning och ventilation samt beträffande nämndafortbildning. Detta visar att detfinns ett slort intresse för och behov av ulbildning inom dessa områden. Den fortbildning i energifrågor avbyggnadsarbetare m, m, som jag har nämnt har nära samband med debestämmelser om energihushållning i byggnadersom statens planverk har alt meddela och med de tekniska åtgärder som krävs för att genomföra denenergisparplan för åtgärder i befintligbebyggelse, som regeringen har lagt fram förslag om (prop, 1977/78:76), En viktig fråga i detta sammanhangär att föra ut kunskaper om nämndabestämmelser och åtgärder till deyrkesverksamma i byggbranschen -byggnadsarbetare, projektorer m.m. Chefen för anmälerdärför, efter samråd med mig, under trettonde huvudtitelns anslag Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. att hon avser atlföreslå regeringen att del fr.o.m. /79får ankomma på planverket att handha nämnda fortbildning. bör bedriva verksamheten i samråd medindustriverket bl. a. för alt ta tillvara erfarenheter och planering somfinns hos industriveket. Behovet av utbildning som syftar till godenergihushållning inom olika industriprocesser är enligt industriverketbetydligt svårare att klarlägga. Verketavser dock att under innevarande budgetår inventera utbildningsbehovet inomolika industribranscher och upprätla en utbildningsplan. I likhet med ftera avde remissinstanser som har yttrat sig över statens indu- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 196 striverks rapport (SIND 1977:6)Industrins Energihushållning, som jag nysshar behandlat under anslaget Energibesparande åtgärder inom näringslivetm.m., anserjag att utbildning och information är väsentliga medel för att få till stånd en bättreenergihushållning inom bl. a. industrin. Inventering avutbildningsbehovet och planläggning av utbildningen på detla område är därförangelägna områden. disponerar även medel förrådgivning i energifrågor. Riktlinjema för verksamheten angavs i 1975 årsenergiproposition (prop. 1975: 30 bil. I s. 356, 1975: 30, rskr 1975: 202). Enligtdessa skall rådgivningen bl. a. varaav uppsökande karaktär, i första hand inriktas på mindre och medelstoraindustriföretag och kanaliseras via företagareföreningarna. /77 började verket en försöksverksamhet med en dags gratis konsulthjälp till framför allt de mindre och medelstora företagen. Erfarenheterna av verksamheten är goda.Under innevarande budgetår fortsätter och utökar verket dennarådgivningsverksamhet. Verket räknar medatl sammanlagl ca 2000 förelag över hela landet skall kunna besökas underdetta budgetår. kan viss avgiftsbeläggning av dessa tjänsterövervägas. I rapporten föreslår industriverketatt nämnda rådgivningsverksamhet kompletteras med rådgivning från mer branschinriktade konsulter. Dennaverksamhet bör enligt industriverket ske i samverkan mellan verket och berördabranschorganisationer. Verket föreslår att verksamheten påbörjas som enförsöksverksamhet inom förslagsvis sågverksindustrin och glasindustrin. Deremissinstanser som har yttrat sig ifrågan är positiva till förslaget. För egen del harjag inget att erinra mot att nuvaranderådgivningsverksamhet på försök kompletteras med rådgivning från mer branschkunniga konsulter om detta leder tillatt de medel som verket disponerar förrådgivningsverksamhet används pä etl från energihushållningssynpunkleffektivare sätt. Nämnda riktlinjer för verkets rådgivningsverksamhetbör gälla även försöksverksamheten. För nästa budgetår beräknar jag behovet av medelunder anslaget till 5 milj. kr. Vid medelsberäkningen harjag tagithänsyn också till kostnaderna för att administrera verksamheten. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillVissa utbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte för /79anvisa ett reservationsanslag av . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1976/77Utgift 5 242701 Reservation 4093052 1977/78Anslag 15 000000 1978/79Förslag 11000000 Från anslaget bestrids utgiftei enligtförordningen (1959: 369) om statligt stödål landsbygdens elförsörjning (omtryckt 1977: 348). 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 197 tillnyanläggning och upprustning av elektriska distributionsnät på landsbygden iform av bidrag och lånegarantier. Beslut om sådant stöd fattas av statensindustriverk. Av den disponibla medel under anslaget får180000 kr. användas för koslnader för arvoden lill ledamöter i rådet föreldistributionsfrågor och ersättning för resor m. m. för rådets ledamöter samlövrig expertis i elkraftfrågor och andra utredningskostnader i samband medindustriverkets verksamhet på området. Övriga medel får disponeras avindustriverket för utbetalning av beviljade bidrag. I avvaktan på förslag om eldistributionens framtidaorganisation uttalade riksdag (prop. 15 s. 77. 26, rskr 1971:120) att stödverksamheten avseende landsbygdens elektrifieringborde fortsätta inom en total ram av 40 milj, kr. Bidragsramen har hell tagitsi anspråk under /77, Av bidrag som har beviljats inom bidragsramen återstodvid utgången av /77 att utbetala ca 10 milj, kr. Ca 8 milj, kr,beräknas blir utbetalade under /78 och ca 2 milj, kr, /79, riksdag (prop, 1976/77:100 bil, 17 s, 211, NU 1976/77:24, rskr1976/77:206) uttalade att stödverksamheten för de närmaste tre budgetårenborde fortsätta inom en total ram av 25 milj, kr. Av dessa medel borde sombidrag till upprustningar och nyanläggningar under /78 utgå 9milj, kr. Härtill anvisades under anslaget 6 milj, kr, för utbetalning avbidrag som har beviljats med stöd av lidigare bemyndigande. räknar med att under vart och ett avbudgetåren 1977/78 och 1978/79 bevilja bidrag med ca 9 milj, kr.Utbetalningarna av en del större uppruslningsbidrag har fördröjts men beräknasske under innevarande budgetår. Verket räknar med att totalt ca 10 milj. kr.kommer att utbetalas under /78. Vid ingången av budgetåret1978/79 beräknas reserverade medel uppgå tillca 9 milj. kr. Vidbörjan av /78 förelåg ansökningar om sammanlagt drygl 38 milj.kr., varav ca 37,5 milj, kr, lill upprustning och ca . Omfattandeinsalser har gjorts från samhällets sida för att lösa elektrifieringsproblemenpå landsbygden. Företagna undersökningar visar emellertid att behov av aktivaåtgärder alltjämt föreligger. Sålunda framkom vid en undersökning för några årsedan att ca 400 helårsbebodda fasligheler då saknade elström. Huvudpartenav de återstående elektrifieringsobjekten i skogs- och fjällbygdernakännetecknas av att de ligger avsides med långa avstånd till befintligakraftledningar med lämplig spänning. Detta medför höga elektrifieringskostnader. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 198 Det är från samhällsekonomisk synpunkt tveksamtom medel bör tas i anspråk i denomfattning som erfordras i sådana fall för vanlig elektrifiering. Andra vägar måste prövas om människor iavlägsna skogs- och fjällbygderskall kunna få den samhällsservice som det innebär alt ha tillgång till elkraft, Etl sådant alternativ är att förse denenskilda fastigheten med lokaltelverk. Kostnaden vid elektrifiering med exempelvis dieselelverk torde uppgå till . per fastighet beroende på vilka krav som ställs på utrustningen.Industriverket bedömer atl ca 50 fastigheterkan bli aktuella att förses med dieselelverk eller annan lokal kraftkälla. Detta motsvarar en anläggningskostnad avca 10 milj. kr. För /79 beräknas att 2 milj. kr.erfordras för nyanläggningsbidragfördelat på vanliga elektrifieringar och dieselelektrifieringar. Omstruktureringen av landets eldistribution harskett genom frivilliga överenskommelser mellan berörda parter. Härigenom har ensmidig förändring kunnat ske iriktning mot rationella större och färre distributionsenheter. Den statliga stödverksamheten till upprustning av nedslitna och underdimensionerade landsbygdsnät har aktivtmedverkat lill detla. Därmed har distributionsförhållandena inomglesbygdsområden förbättrats. Sedanstatsbidragen för upprustning av elnät infördes den har drygt 100 milj. kr. De återstående upprustningarna borde enligtindustriverkets uppfattning genomförasrelativt snabbt. Med hänsyn till denfortsatta frivilliga linje statsmakternahar valt för eldistributionens omstrukturering räknar verket emellertid med att verksamheten kommer attutsträckas . De preliminära beräkningarindustriverket har redovisat visar attbehovet av upprustningsbidrag kan uppskattas till ca250 milj. kr. För /79 beräknas att 7 milj. kr.behövs lill upprustningsbidrag. har industriverkettillsammans med berörda intressenterutrett två projekt, vilka utöver den reguljära bidragsverksamhetens ramskulle kräva stadigt stöd. Det ena projektet gäller nyeleklrifiering utmedKönkämä älv norr om . Projektet är av gemensamt svenskl-finsktintresse. Intressenterna har efter utredningar kommit överens om hur såvälarbets- som kostnadsfördelningenbör ske. Denna fördelning innebär att bör svara för 1,5 milj.kr. Det andra projektet gäller elförsörjningen iStorlien. eldistributionen till denna ort.Elkraften dit har kunnat överföraspå en kraftledning monterad på järnvägens kontaktledningsstol-par. Denexpansion som har påbörjats och planerats, bl. a. inom turistsek-lorn, medföratt möjlig överföringskapacitet på befintlig ledning hell är ianspråktagen /78.Överiäggningar har ägt rum mellan intressenternastatens järnvägar, Åre kommun. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 199 som handhar eldistributionen i omgivning, om deåtgärder som behöver vidtagas för att säkerställa elförsörjningen inom orten.Parterna är överens om hur elförsörjningen tekniskt skall lösas. Däremot harman inte nått nägon överenskommelse om finansieringen av åtgärderna, somberäknas kosta ca 5 milj. kr. föreslår att 2 milj. kr. tillförsanslaget för att bidrag skall kunna lämnas till överföringsanläggningen. föreslår elt anslag av 14,5 milj. kr.nästa budgetår. Härav åtgår 2 milj. kr. för utbetalning av bidrag som harbeviljats med stöd av tidigare bemyndigande, 9 milj. kr. för bidrag /79 saml 3,5 milj. kr. för bidrag lill två särskildaelektrifieringsobjekt. Sistnämnda belopp föreslås bli tillförda anslagetutanför den av beviljade ramen om 25 milj. kr. Den av fastställda ramen om 40 milj.kr. för fortsatt stöd för främjande av landsbygdens elektrifiering har helttagits i anspråk under /77. Av bidrag som har beviljats inombidragsramen beräknas 2 milj. kr. återstå alt betala ut under budgetåret1978/79. uttalade (prop. 1976/77:100 bil. 211, NU 1976/77:24, rskr 1976/77:206) att stödverksamheten för de närmastetre budgetåren borde fortsätta inom en total ram av 25 milj. kr. Av dessa medelanvisades 9 milj. kr. som bidrag till upprustningar och nyanläggningar /78. har föreslagit att 3,5 milj. kr. skalltillföras anslaget utanför den av beviljade ramen om 25 milj. kr.för att bidrag skall kunna beviljas lill två särskilda elektrifieringsobjekt.Det ena avser nyeleklrifiering av bosättningar vid Könkämä älv, vilket harberäknats kräva 1,5 milj. kr. i bidrag, och det andra avser enöverföringsanläggning, för att säkerställa elförsörjningen till Storlien.Härför behövs ett bidrag som har uppskattals till 2 milj. kr. Jag anser att frågan om statsbidrag till en nyeleklrifiering vid Könkämä älvbör prövas av industriverket inom ramen för befintlig medelstillgång. Såvittavser bidrag till överföringsledningen lill anser jag, med hänsyn tillbidragsverksamhelens nuvarande inriktning, att anslaget inte bör tas i anspråkhärför. Under nästa budgetår bör 9 milj. kr. utgå tillupprustningar och nyanläggningar, inbegripet anläggande av lokala elverk,såsom dieselaggregat för elproduktion vid avsides belägna fastigheter. Härtillbör under anslaget anvisas 2 milj. kr. för utbetalning av bidrag som harbeviljats med stöd av tidigare bemyndigande. Anslaget bör för budgetåret1978/79 alltså tas upp med 11 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Främjande av landsbygdens elektrifiering /79 anvisa ett reservationsanslag av 11 OOOOOO kr. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 200 Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall 1976/77Överskott' 1 154165 Reservation 1557258 1977/78Anslag 1000 1978/79Förslag 1 000 'Utgifterna för verksamheten har uppgått till . Från anslagetbekostas utvecklingsarbete rörande radioaktivt avfall och utbränt bränsle fränkärnkraftanläggningar. Arbetet leds av programrådet för radioaktivt avfall.Kostnaderna för arbetet bestrids helt av kärnkraftproducenterna, varföranslaget har förts upp med etl formellt belopp av . Det får inte belaslas. För innevarande budgelår har medelsförbrukningenberäknats till 10,1 milj. kr. Programrådet för radioaktivt avfall har i sinverksamhetsplan för innevarande budgetår angivit huvudområdena för sittarbete. - hanteringav låg- och medelaktivt avfall, - transportoch central lagring av bränsle och reaklorkomponenter, - behandlingav utbränt bränsle och lågaktivt avfall för slutförvaring, - slutlig förvaring. Inom varje huvudområde bedrivs ett antal projekt,f. n. omkring 15 stycken. Under ledning avprogramrådet har en förstudie genomförts av ett centralt lager för använtkärnbränsle. Förstudien omfattar bl. a. en utredning om erforderliglagringskapacitet, en preliminär studie över utformningen av byggnader och utrustning, tidplan föruppförandet, förslag lill lokaliseringsansökan enligt byggnadslagen och enutredning om transporlkärl och fartyg. Materialet har överlämnats tillSvensk kärnbränsleförsörjning AB, som den 30november 1977 har ansökt om lokaliseringstillstånd för ett cen-trallagerför använt kärnbränsle. Ansökan prövas f.n. av regeringen. Enligt lidplanen iansökningshandlingama avses lagret stå färdigt all tas i bruk . Som en följd av de krav som ställs i lagen(1977:140) om särskilt tillstånd atttillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m., den s. k. villkorslagen, bildade kärnkraftproducenternai Projekt (KBS). Målet för dess verksamhet äratt beträffande använt kärnbränsle och radioaktivt avfall - konkretbeskriva hur de olika hanteringsstegen fram t.o.m. slutförvaring tekniskt kanutformas, - redovisade geologiska förutsättningarna för ett slutförvar och peka ut en eller fleraplatser där dessa förutsättningar uppfylls, - analyserasäkerheten i hela hanteringskedjan, både för normala och onormala förhållanden, som underlag förregeringens prövning enligt villkorslagen. Arbetetinom KBS har delats upp i skilda program. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 201 hanteringoch slutlig förvaring av förglasat högaktivt avfall har lämnats i december1977. Tidplanen förutsätter att lill större delen skall varaavslutat den . Frågornaom kärnkraftens radioaktiva avfall underkastas f n. en ingående granskning. Iunderlaget för denna granskning ingår bl. a. de resultat som har kommit framgenom det av programrådet ledda arbetet, erfarenheterna av samtstudier som ingår i arbete. Utvecklingsarbetet pådetla område har på nått långt, såväl kvantitativt som kvalitativt. Därigenom har förutsättningarnaförbättrats för konkreta diskussioner med sikte på mera långsiktigaställningstaganden till de problem och risker som är förbundna medhanteringen och förvaringen av det radioaktiva avfallet och det utbrändabränslet. Redan frän början förutsattes atlprogramrådet för radioaktivt avfall skulleha en interimistisk karaktär, främst för att fullfölja sådant utvecklingsarbetesom bedömde som angeläget och brådskande. 1 budgetpropositionen 1977 (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 212)framhöll jag atl programrådet, iavvaktan på en mera permanent lösning av frågorna om organisationen av hanteringen av delradioaktiva avfallet och det utbrända bränslet, borde fullfölja sittarbeie enligt lidigare givna riktlinjer. Tillgmnd för detta ställningstagande ligger min uppfattning att de organisatoriska frågorna med anknytning tillhantering och förvaring av radioaktivtavfall och använt bränsle så långt möjligl bör lösas i ett sammanhang. Detlainnefattar också ansvaret för utvecklingsarbete på området. Arbetet med de organisatoriskafrågorna bör bedrivas med sikte på atl ettförslag till samlad lösning avhithörande problem skall kunna presenteras senast . I avvaktan härpå bör programrådet förradioaktivt avfall under /79 fortsätta alt fungera ienlighet med de riktlinjer för programrådets verksamhet som lidigare harmeddelats. Jag vill i detta sammanhang nämnaatt Svensk kärnbränsleförsörjning ABplanerar att i viss omfattning fortsätta det arbete som kärnkraftsproducenternahar bedrivit i . Kärnbränslebolagets planerade insatser kommerbl. a. atl innefatta området hantering av låg- och medelaktivt avfall samt geologiområdet. Även andrainsalser rörande förvaring och hantering av högaktivt avfall kan motbakgrund av villkorslagens krav komma att genomföras av kärnkraflproducenterna.Jag anser atl det är av betydelse attprogramrådet vid sina överväganden om insatser inom huvudområdet Hantering av låg- och medelaktivtavfall samt belräffande det geologiska undersökningsarbete som bedrivs inomhuvudområdet Slutlig förvaring, av bl. a. resursskäl beaktar denverksamhet som kärnbränslebolaget planerar bedriva. Jag fömtsätter attprogramrådet och kärnbränsle-bolaget i erforderlig grad samråder i dessafrågor. Kostnadernaför arbetet undef detla anslag bestrids av kärnkraflsprodu- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 202 centernagenom åtagande av Svensk kärnbränsleförsörjning AB atl bekosta utvecklingsarbete under /79 till ett sammanlagt belopp av 7 milj. kr.Anslaget kan därför, liksom lidigare, föras upp med etl belopp av . Jaghemsläller att regeringen föreslår att lillÅtgärder för hantering av radioaktivt avfall in. m. för /79 anvisa ett reservationsanslag av1000 kr. I statsbudgeten /78 har för detla ändamål förts upp ell reservationsanslag av 20milj. Fråganom organisationen och finansieringen av den svenska prospekteringen efter olja och naturgas är f. n. föremålför överläggningar mellan företrädareför statliga och enskilda intressen. Jag avser att senare föreslå regeringen att lägga fram särskild proposition ifrågan. 1 avvaktan härpå bör anslagetföras upp med oförändrat belopp i statsbudgetförslaget. Jag hemställeratt regeringen föreslår all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lill Oljeprospektering för /79 beräkna ett reservationsanslag av 20000000kr. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 203 F.TEKNISK UTVECKLING M. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling F 2.Styrelsen för teknisk utveckling: Drift av forskningsstationer . Styrelsenför teknisk utveckling: Utrustning I statsbudgeten för /78 har under dessaanslagsrubriker anvisats ett reservationsanslag av 280,5 milj. kr,, ettförslagsanslag av I , och ett reservationsanslag av 10,8 milj, kr. Statens slöd till teknisk forskning och ulveckling harunder senare tid behandlats av ett flertal utredningar. a. har (1 1974: 06) avgivit betänkandet (SOU 1977:64) STU:s stöd tillteknisk forskning och innovation och teknikupphandlingskommittén (1 1973:05) idecember 1976 betänkandet (SOU 1976:69) Teknikupphandling. Betänkandena harremissbehandlats och förslagen bereds f.n. inom . Jag avser att senare föreslå regeringen atl lägga framsärskild proposition med förslag till utformning av statens stöd till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete. I avvaktan härpå bör dessaanslag föras upp i statsbudgetförslaget med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår i avvaktan på särskild proposition i ämnet, /79 beräkna 1. till Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling ett reservationsanslag av280500000 kr., 2. till Styrelsen för tekniskutveckling: Drift av forskningsstationer ett förslagsanslag av I , 3. lill Styrelsenför teknisk utveckling: Utrustning ett reserva tionsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1976/77Utgift 39946673 1977/78Anslag 48 360000 1978/79Förslag 50840000 Statens delegation för rymdverksamhet inrättades den 1juli 1972 (prop. 1972:48, NU 1972: 37, rskr 1972: 216) och har till uppgift altsvara för utformning och organisation av den svenska rymdverksamheten. Detåligger delegationen att samordna tillämpnings- och grundforskningsverksamheteninom rymdområdet i samverkan med berörda myndigheter, institutioner ochföretag samt att ställa samman och redovisa underlag för stals- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 204 makternasrymdpolitiska ställningstaganden och deras långsiktiga planering av svensk rymdverksamhet. Delegationen ärsvenskt beredningsorgan förengagemanget inom det europeiska rymdorganet (, ) och för kontakterna med andrainternationella rymdorganisationer.Delegationen har till uppgift attfördela de för den inhemska rymdverksamhetentillgängliga resurserna. Delegationen samordnar vidare den svenska fjärranalysverksamheten såväl inomlandet som gentemot andra länder och internationella organisationer. Delegationen består av elva ledamöter, bland vilkaregeringen förordnar en verkställande ledamot. Delegationen har inrättaten forskningskommitté med uppgift attbereda ärenden rörande rymdforskning, en tillämpningskommitté med rådgivande funklioner beträffande rymdtillämpningsprojekt och rymdindustrifrågor samt enfjärranalyskommitté med uppgift att bereda ärenden rörande fjärranalys. Det statsägda Svenska rymdaiktiebolaget(Rymdbolaget) svarar för verkställandefunktioner inom svensk rymdverksamhet, såsom atl tekniskt verkställa de nationella rymdforsknings- ochfjärranalysprogrammen, svara för driften av sondraket- ochballonguppsändningsplatsen , bereda ställningstaganden i intemationellarymdfrågor och nationella rymdpolitiskabeslut samt främja marknadsföring av svensk industri inom rymdområdet. Bolagets verksamhet finansieras till stor del genom uppdrag från rymddelegationen. Rymddelegationens verksamhet är organiserad enligtprogrambudget-principer med följande program och delprogram. Deltagandei ESA:s vetenskapliga program Från förevarande anslagfinansieras verksamheten inom programmel 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet Myndighetsuppgiftersamt delprogrammen Deltagande i ESA:s grundprogram och Deltagande i ESA:s tillämpningsprogram Programmet Nationell rymdverksamhet finansieras dels från anslagetStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling, dels frånanslaget under utbildningsdepartementetshuvudtitel Naturvetenskaplig forskning. Delprogrammen Deltagande i ESA:s vetenskapliga program och Deltagande i specialprojekt finansieras från anslagetunder utbildningsdepartementetshuvudtitel Europeiskt samarbete inom rymdforskningen. En redogörelse för de riksdagsbeslut som ligger till grund för dellagande i ESA:s program har senast lämnats iprop. 1975:1 (bil. 15 s. 164).Härutöver har beslutat om fortsatt deltagande i specialprojekt (prop. 1976/77:125 s. 53, NU1976/77:40, rskr 1976/77: 345). Följande sammanställning ger en ekonomisk översiktav verksamheten inom detta anslag (i 1 000-tal kr. 1976/77 Utfall 1977/78 Beräknar Myndighetsuppgifter ESA:s grundprogram ESA:s tillämpningsprogram Avgår bidrag frän industrin 'Det i prop. 1976/77:100 (bil. 17 s. 232) beräknade beloppet har minskats med 20000kr. Delegationen räknar med ett utökat medelsbehovtill följd av att kostnaderna för bevakningen av del svenskaESA-engagemanget har ökat mera än anslagetunder . Anledningarna lill kostnadsökningarna är, förutomde inträffade löne- och prisstegringama, dels utvidgningen av från enbart forskning till att innefatta även tilllämpningar, dels de ökade ansträngningarsom har krävts för att marknadsförasvensk rymdindustri med dess förhållandevis höga kostnadsläge.