prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — 2 Konjunkturer ochekonomisk politik 1977 8 3 Den ekonomiskapolitiken 1978 15 3.1 Målen för och inriktningen av den ekonomiska politiken 15 ResurstiUväxt och resursfördelning 15 StabUisering av pris- och kostnadsutveckling 19 Efterfrågans inriktning 22 Bostäder och energisparande 23 3.2 Välfärdens fördelning 25 3.6 Kreditpolitik och utlandsupplåning 38 4 Den ekonomiskautvecklingen 41 Allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelse 50 Bilaga 1: Preliminär nationalbudget 1 Bilaga 1. Bilaga 2 tillbudgetpropositionen 1978 Prop. Anmälan till statsbudgeten för /79 såvitt avser utgiftsprogrammet och beräkning av statens inkomster, m.m. 1 Budgetens samhällsekonomiska bakgnmd Iregeringsdeldarationen konstaterades att den svenska ekonomin står inför svåraproblem och att det därför framstår som en avgörande uppgift under de närmasteåren att skapa balans i samhällsekonomin och stärka den internationellakonkurrenskraften. Detta är också en grundläggande förutsättning för attförverkUga en måhnedveten reformpolitik och för att trygga sysselsättning ochframsteg. Omfattningenav påfrestningarna på den svenska ekonomin har blivitallt mer uppenbar. Genom en aktiv sysselsättnings- och näringspolitik hararbetslösheten kunnat hållas på en låg nivå trots den svaga internationellakonjunkturen och trots svag produktionsutveckling inom landet. Det ekonomiskaläget kännetecknas emellertid i övrigt av betydande obalans. Vid en analys av vårt ekonomiska läge måste dethöga svenska kostnadsläget spela en central roll. Den ogynnsamma kostnadsutvecklingenär den viktigaste förklaringen till att den utlandskonkurrerandeindustrin förlorat marknadsandelar efter 1974. En faktor somkommit att bidra tiU dagens ekonomiska situation är den förda s. k.överbryggningspolitiken. En avgörande förutsättning för 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 2 att denna skuUe lyckas, var att deninternationella konjunkturen inom inte aUtför skulle skjuta fart pånytt. Så som den internationella konjunkturen utvecklats har riskema med denförda politiken kommit att framstå allt klarare, överlagren representerarvisserhgen ett potentiellt valutatiUskott, men de medverkar också till attpressa priserna och hålla tUlbaka en ökning av produktion och sysselsättning.Politiken att stimulera företagen att hålla kvar och utbilda arbetskraftenbidrar till att hålla tillbaka arbetslösheten men medför också i det kortaperspektivet en svag produktivitetsutveckling. Till denekonomiska totalbUden hör också att vissa branscher såsom stål-, varvs- ochtekoindustrierna har drabbats av en stmkturkris som bl. a. beror påkonkurrensen från ett antal utvecklingsländer. Det bör ocksåframhåUas att teknologiska försprång i viktiga avseenden minskateller försvunnit. Trots att detta har stått klart har de åtgärdersom tidigare vidtagits inte varit ägnade att försvara framskjutnaposition; nyföretagandet har utvecklats svagt och den teknologiska förnyelsenhar inte haft det djup och den bredd som skuUe ha krävts. Genom enmålmedveten ekonomisk politik söker regeringen förbättra konkurrenskraften ochdärmed trygga sysselsättningen både på kortare och , dämpakostnadsinflationen, bereda utrymme för ökad export, underlätta strukturomvandlingenoch lägga grunden för en snabb förnyelse av vårt näringsliv. Det är endastkonkurrenskraftiga och välkonsoliderade företag som i längden kan trygga denfulla sysselsättning och balanserade tillväxt som är primära mål för denekonomiska poUtiken. Detta är bakgrunden till att kronan skrevsned i relation tiU ett vägt genomsnitt av de viktigaste valutorna ivår utrikeshandel och till att i samband därmed länmade den s. k.valutaormen. Nedskrivningeninnebär en väsentlig inhämtning av den förlust i konkurrenskraften som Sverigeådrog sig . Det är emellertid dämtöver nödvändigt att våraintema kostnader och vår produktivitet utvecklas gynnsamt i relation tiUutlandet. Genomdevalveringen skapas således förutsättningar för en ökad produktion. Högrekapacitetsutnyttjande leder också tUl lägre produktionskostnader och motverkardärigenom även prisstegringarna. I syfte att dämpakostnadsinflationen och lägga gmnden för en lugn avtalsrörelse 1978 harregeringen efter överläggningar med arbetsmarknadens parter lagt fram förslagom lättnader i den statliga inkomstskatten. Jämfört med skatteskalablir skattesänkiungen mellan . för de storalöntagargrupperna och marginalskattesänkningen blir störst 5 tiU 8procentenheter i de inkomstskikt där flertalet heltidsarbetande befinnersig. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 3 för arbetsmarknadens parter attträffa en löneuppgörelse inom en kostnadsram som kan vara förenlig med strävanatt förbättra den internationella konkurrenskraften. På längre siktär det emellertid ohållbart att fortsätta med en skatte-poUtik som kräver årliga beslut om justeringar av den statliga inkomstskatten.TiU nackdelarna med detta förfarande hör att möjligheterna att sluta flerårigalöneavtal aUvariigt försämras. har därför beslutat att den statiigaskatteskalan skall inflationsskyddas fr. o. m. Härigenom förhindrar manatt löntagarna måste begära påslag som är väsentligt högre än inflationstaktenäven om målet enbart är att behålla oförändrad reallön. Fördelningsmässigt ärden inflationsskyddade skatteskalan neutral. Vid oförändrad real inkomstbetalar man samma procenttal i skatt oavsett inflationstakten. De snabbahöjningarna av arbetsgivaravgifterna har bidragit tillnäringslivets kostnadskris. På torde visserligen ökade löneskatterväsentiigen övervältras och således medföra lägre lönenivå än man annars skulleha haft. På kort sikt är det emellertid ingalunda säkert att så sker. Om enalltför stor del av förhandlingsutrymmet är intecknat genom statsmaktemasbeslut kan det bli mycket svårt för parterna att träffa avtal inom ramen förvad som är samhällsekonomiskt försvarbart. står detklart att vissa höjningar av arbetsgivaravgifterna är nödvändiga för attfinansiera åtaganden för den sociala tryggheten. I syfte att dämpaökningstakten i det totala avgiftsuttaget har regeringen därför beslutat att successivtavveckla den allmänna arbetsgivaravgiften. Således sänks uttaget med tvåprocentenheter från vilket i stort sett motsvarar densammanlagda höjningen av andra arbetsgivaravgifter, bl. a. för sjukförsäkringoch barnomsorg. kreditvärdighet är god. Det är emeUertiden nödvändig utgångspunkt för den ekonomiska politiken att underskotteti bytesbalansen reduceras. Annars riskerar vi att permanenta en för litenutlandskonkurrerande sektor i vår ekonomi. Erfarenheten visar också att ländersom negligerar kravet på att upprätthålla balans i de utrikes betalningarnaförr eller senare tvingas till åtstramningsåtgärder som obönhörligen går utöver sysselsättning och välfärd. Behovet att förbättra balansen iutrikeshandeln innebär att sparandet i den svenska ekonomin måste öka. Denoffentliga sektom måste här ge ett väsentligt bidrag vilket kommer att ställastora krav på finanspolitiken. För attförbättra bytesbalansen krävs, fömtom att konkurrenskraften och därmedframtidstron och investeringsviljan i näringslivet återställs, också att viskapar utrymme för den utiandskonkurrerande industrin genom att hålla tUlbakaden inhemska konsumtionen, både den offentiiga och den privata. Den tiUväxtpotential som finns i den svenska ekonomin måsteunder väsentligen reserveras för att återta för- 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 4 lorade marknadsandelar, öka exportenoch investeringarna, samt genomföra den nödvändiga strukturomvandlingen inäringslivet. Utrymmet för konsumtionsökning är därför utomordentiigtbegränsat. Jag återkommer i det följande till vad kravet på återhållsamhetinnebär för den statiiga och den kommunala sektorn. Det bör isammanhanget understrykas att det i nuvarande läge inte är lämpligt attexpandera den offentliga tjänstesektorn i alltför snabb takt. Visserligen ärdenna sektor importsnål och en expansion belastar således endast i begränsadutsträckning direkt bytesbalansen. Ä andra sidan kräver ett återställande avjämvikten i bytesbalansen att industrins kapacitet ökar. Detta försvåras omproduktionsresurserna väsentiigen sugits upp av den offentliga sektorn. Riskenär visserligen betydande att arbetsmarknaden i det korta perspektivet blirsvag. Detta får emellertid mötas med arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochökning av bl. a. bostadsbyggande och väginvesteringar som inte permanent låserarbetskraften till inhemska sektorer. I årets budget ärockså de statUga konsumtions- och investeringsutgifterna i stort settoförändrade i reala termer. För den kommunalaverksamheten förutses däremot en betydande tiUväxt. Den kommunala konsumtionenberäknas växa . Detta är en tillväxttakt som är vmgefärdubbelt så snabb som den som statsmakterna under allmän parlamentarisk enighetangav som rimhg vid sitt ställningstagandetUl den senaste långtidsutredningen. Expansionstakten bör också ses iljuset av att en planenlig utbyggnad av barnomsorg och långtidssjukvård samtden utbyggnad av den kommunala servicen som befolkningsförändringarna gerupphov tUl har beräknats medföra att den kommunala konsumtionen måste öka medca i volym fram . Det är såledesmöjligt att tillgodose inte bara samhällets åtaganden på dessa väsentligaområden av den sociala tryggheten utan även vissa andra högt prioriterade behovinom ramen för en betydligt lägre ökningstakt än vad den kommunala planeringeninnebär. Jag vill i sammanhanget erinra om att kommunförbunden ien överenskommelse med regeringen förband sig att uppmana sina medlemmar attrestriktivt pröva alla utgifter och göra en översyn av sina flerårsplaner. Deutdebiteringshöjningar som trots detta kunde bh nödvändiga skuUe begränsas sålångt möjligt. Det står enligt min mening klartatt en begränsning av den kommunala utgiftsexpansionen är nödvändig omytterligare kraftiga höjningar av utdebiteringen skall kunna undvikas. Utrymmei statens budget för höjda bidrag till kommunerna förehgger inte utan skuUe isin tur kräva ytterligare statliga skattehöjningar. En lugnare kommunalutgiftsutveckling är således motiverad av såväl finansiella som realekonomiskaskäl. För en fortsatt välståndsutveckling och förnyelse av vårt näringsliv 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget S krävs ett omfattande nyföretagandeoch utvidgning av livskraftiga branscher och företag för att ersätta desysselsättningstiUfällen som i en föränderlig värld med nödvändighet fallerbort. Behovet av att återställa näringslivetslönsamhet skaU bl. a. ses mot denna bakgrund. Genom näringspolitiskainsatser, bl. a. i form av åtgärder för de mindre och medelstora företagen,söker regeringen också långsiktigt främja företagsverksamheten.Näringspolitiken innefattar också andra offensiva insatser för att stödjaföretag som visserligen i dagens konjunkturläge har svårigheter men som pålängre sikt kan bedömas vara Uvskraftiga. För att säkerstäUa att näringslivetkan fortsätta att utvecklas och konkurrera framgångsrikt på utiandsmarknadenkrävs också att forskning och utveckling främjas. Sådana insatser har ocksåprioriterats i årets budget. Det är vidare nödvändigt att staten bidrar tillatt göra den nödvändiga strukturomvandlingen i berörda regioner så mjuk sommöjligt. Målet är härvid att tillse dels att berörda näringar krymps till ennivå som är långsiktigt konkurrenskraftig, dels att detta sker i socialtacceptabla former. Dessa insatser blir med nödvändighet mycket kostsamma ochden återhållsamhet som åläggs medborgarna kan ses som det pris som måstebetalas av dem som har sin sysselsättning tryggad för att lätta bördan för demsom drabbas av omställningen. Den stramhetsom kännetecknar budgetförslaget /79 Ulustreras av att statensutgifter för konsumtion och investeringar är ungefär oförändrade i volym. Samtidigtgörs de insatser på budgetens utgiftssida, som är nödvändiga för att infriagjorda åtaganden gentemot barnfamiljer och äldre. Betydande belopp avsättsäven för att trygga sysselsättningen genom arbetsmarknadspolitiska ochindustripolitiska åtgärder. I vad avserbudgetens inkomstsida föreslår jag vissa punktskattehöjningar. Med hänsyn tUlatt den privata konsmntionen förutses utvecklas svagt och tiU det rådande lågakapacitetsutnyttjandet inom industri och handel anser jag emellertid att ettbetydande budgetunderskott måste accepteras snarare än att nu ytterligare höjaskattema eller att ha en lägre ambitionsnivå när det gäller samhällets insatserför sysselsättning och social trygghet. Med hänsyn tiU den statsfinansiella situationenmåste tillgängligt resursutrymme reserveras för högt prioriteradeändamål. Hit hör främst sysselsättningsfrämjande åtgärder, näringspolitik ochdärtill knuten forskning och utveckling samt energibesparande åtgärder.Resurser måste vidare avsättas för att vidmakthåUa den sociala tryggheten. Åtagandenagentemot barnfamUjer och pensionärer står således fast och 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 6 infrias genom ett fortsatt starktstöd till omsorgen om barn och äldre. Mot bakgmnd av det begränsaderesursutrymmet måste andra utgiftsområden stå tillbaka. Även sådanakostnadskrävande reformer som framstår som angelägna måste i nuvarandesamhäUsekonomiska och statsfinansiella situation anstå till dess att ekonomisktutrymme kan skapas. Det föreliggandebudgetförslaget innebär att statlig konsumtion och statiiga investeringarsammantaget är ungefär oförändrade mätt i reala termer. I flera sektorertUlgodoses prioriterade insatser genom omfördelningar. Även framgent torde detbU nödvändigt att i första hand skapa utrymme för nya insatser genomomfördelningar av befinthga resurser. Statsbudgetensutgiftsökning är i allt väsentiigt att hänföra till pris-och löneutvecklingen.En betydande del av utgiftsökningen betingas av indexbundna delar av detsociala trygghetssystemet. På många andra områden begränsas emellertid deautomatiska utgiftsökningarna. I flera fall kompenseras inte myndighetsanslagenfullt ut för pris- och löneökningar. Detta skärper kravet på rationaliseringaroch produktivitetsökningar inom myndigheterna. Vidare föreslås ett antaldirekta besparingsåtgärder. Jag kommer i detföljande att uppehålla mig vid de områden som särskUt prioriteras ibudgetförslaget. Jag återkommer därefter till besparingar och omfördelningar.Slutligen redovisas statsutgifterna grupperade efter ändamål. Det är ettprimärt mål för regeringens politik att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärdervärna om sysselsättningen. Åtgärderna måste vidare inriktas på att skapa nyaoch för framtiden mera varaktiga sysselsättningsmöjligheter. Regeringenupprätthåller en fortsatt hög beredskap för arbetsmarknadspolitiska åtgärderunder /79. Anslagen är i enlighet med budgetteknisk praxiskonjunkturneutralt beräknade. Arbetsmarknadsutvecklingen kan emellertid kommaatt kräva insatser härutöver under löpande budgetår. Arbetsförmedlandeverksamhet har en viktig roll för en effektivt fungerande arbetsmarknad. Trotsett starkt begränsat utrymme för nya åtaganden har det bedömts önskvärt atttillföra arbetsmarknadsverket ett betydande antal nya tjänster i första handavsedda för den individuella platsförmedlingen. I syfte att ytterligareeffektivisera arbetsförmedlingarnas platsförmedlande verksamhet fortsätter ochutvidgas försöken med obligatorisk platsanmälan och platsförmedling med hjälpav ADB. /78 beräknas över 40000 personer sysselsättas i bered- 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 7 En rad insatser görsför att ordna beredskapsarbeten inom tjänstesektorn. a. i det syftetföreslås ett nytt bidragssystem för kommunala beredskapsarbeten som skallstimulera kommunerna till ökad tonvikt på arbeten med låg dagsverkskostnad.Därigenom uppnås en högre sysselsättningseffekt för de resurser som anslås.Vidare underlättas genom det nyabidragssystemet möjligheterna att sysselsätta arbetslösa ungdomar ochkvinnor. I nuvarande sysselsättningsläge ärdet angeläget att personer som är eller löper risk att bli arbetslösa erbjudsutbildning. Förutom utbildning inom företagen av anstäUda som hotas avpermittering sker också utbildning till nya yrken inomarbetsmarknadsutbUdningen. Även inom gymnasieskolan förbättras möjligheternaatt ge utbUdning som underlättar för ungdomar att få fast fot på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitikeninnefattar förutom sysselsättningsskapande åtgärder även frågor rörande bl. a.arbetarskydd och anställningsskydd. Arbetarskyddsverkethar byggts ut väsentligt och har ca 1 200 anställda.Verket ges nu möjligheter till de insatser som krävs i och med tillkomsten avarbetsmiljölagen. Med de bedömningar avkonjunkturutvecklingen som redovisas i finansplanen är det möjligt attindustrins arbetskraftsefterfrågan förstärks eUer i början av1979. I takt med en sådan förbättring på den öppna arbetsmarknaden skulle desärskilda insatserna för att värna om sysselsättningen kunna minska iomfattning. 2.2 Näringspolitik och därtill knuten forskning och utveckling Näringspolitiskainsatser har fått en framskjuten plats i regeringens politik. Det har varitfrågan om dels sysselsättningspohtiskt betingade insatser för att garantera attden nödvändiga stmkturomvandhngen sker i socialt acceptabla former, delsoffensiva näringspolitiska insatser i syfte att stärka det svenskanäringslivets möjligheter att konkurrera på den internationella marknaden. Budgetförslaget /79 utgören etapp i regeringens stegvisa översyn och effektivisering avnäringspolitiken. Småföretagspropositionenär därvid ett väsentligt inslag. Propositionen om stöd tUl struktur-omvandUngeni specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin utgör ett exempel påregeringens åtgärder för att underlätta de omställningar ochstrukturförändringar som är nödvändiga inom vissa branscher. Regeringenkommer att förelägga förslag om en samordning avhandelsstålindustrin. I ett senare skede planerar regeringen att lägga framförslag till riktiinjer för näringspolitiken i ett längre perspektiv. Högskoleväsendettillförs forskningsmedel för att aktivt kunna stödja utvecklings- ochinnovationsverksamheten inom näringslivet. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 8 söksverksamhet med ökad kontaktmeUan högskolans forskare och företagen inleds . Regeringenkommer att lägga fram förslag om ytterligare stunulans tiU tekniskforskning och utveckling. En målmedveten sådan satsning är en grimdfömtsättningför att vidmakthålla och förstärka den svenska industrins livskraft. De åtgärdersom har presenterats i småföretagspropositionen innebär kraftiga ökningar avanslagen till stöd för de mindre och medelstora företagen, som är av väsenthgbetydelse för såväl tillväxt som regional balans. I åtgärdspaketet för dessaföretag har ca 550 milj. kr. anvisats för /79. Den svenskadataindustrin får förbättrade konkurrensmöjligheter genom en sammanslagning avde största tiUverkarna och genom ökat statligt engagemang i ett nybildatdataföretag. Detta företag kommer att erhåUa stödför ett intensifierat forsknings- och produktutvecklingsarbete. Textil- ochkonfektionsbranschen har drabbats av ytterligare svårigheter. De särskildastrukturgarantierna för textil- och konfektionsindustriema kommer enligtregeringens förslag att kunna utgå även under /79. Det särskUdastödet tiU äldre arbetskraft inom branschen kommer enhgt tidigareregeringsförslag att utgå för med möjligheter förregeringen att förlänga stödet om så bedömserforderligt. Betydande belopp iform av kreditgarantier och kapitaltiUskott har tillförts varvsindustrin.Utvecklingen inom varvsindustrin ger emellertid anledning till fortsatt oro.Flera svenska varv anmälde mot bakgrund av utvecklingen påfartygsområdet behov av ytterUgare stora medelstillskott. AB har vidare aktualiserat frågan om nedläggning av en eller fleravarvsenheter. Frågan utreds f. n. i särskild ordning inom regeringskansliet.Förslag avses bli förelagda . I budgetförslagetingår vidare förstärkningar av industriverkets branschprogram med förlängningarav nuvarande program för träbearbetande industri, gjuteriindustri ochmetallmanufakturindustri. Den socialatryggheten är inte minst i nuvarande ekonomiska situation betydelsefull.Åtagandena gentemot barnfamUjer och pensionärer står fast. Ett fortsatt starktstöd ges tUl omsorgen om bam och äldre. Åtgärderna för handikappade förstärks. Det ekonomiskastödet tiU barnfamiljerna som har förbättrats genom att barnbidraget höjts med300 kr. från kommer att ytterUgare förstärkas från den 1 april1978 då bidraget höjs med 160 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 9 per barnoch år. Vidare förbättras från de statskommunalabostadsbidragen genom höjning av de övre hyresgränserna för hushåll med barn. Ibudgetpropositionen föreslås åtgärder som innebär att tyngdpunkten ibostadsstödet förskjuts mot de hushåll som har en stor försörjningsbörda.Ytterligare justeringar av hyres- och inkomstgränsema föreslås från den 1januari 1979. De statliga bostadsbidragen föreslås från samma tidpunkt blihöjda med . per bam och år. Föräldraförsäkringenhar byggts ut. Från är alla föräldrar tillförsäkradeekonomisk ersättning i samband med barns födelse. För deförsta 8 månaderna utgår ersättning motsvarande sjukpenning. För den niondemånaden utgår ersättning enligt föräldrapenningens garantinivå, . per dag.Proposition med förslag om vidgad lagstadgad rätt tUl ledighet försmåbarnsföräldrar avses föreläggas . Utbyggnaden avbarnomsorgen fortsätter. Programmet innebär en utbyggnad om 100 000 nyaplatser i daghem och 50 000 nya platser i fritidshem under perioden 19761980.Det statiiga stödet tUl kommunernas barnomsorg ökar med ca 770 milj. kr. tiUsammanlagt drygt 2 600 milj. kr. Barnomsorgsavgiften föreslås höjd med 0,3 %till för . En radväsentliga pensionsreformer har genomförts tmder senare år. Den allmännapensionsåldern har sänkts tUl och ökade möjligheter till rörligpensionsålder har införts, bl. a. genom införande av delpension.Reformprogrammet följs upp genom en höjning av pensionstillskotten förpensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-förmå-ner. Folkpensionen (inkl.fullt pensionstillskott) uppgår f. n. till . Anslaget till folkpensioner beräknas /79 öka med 4 350 milj. kr. tUl 24 600 milj. kr. Genomindexregleringen av folkpensioner och ATP är pensionärerna tillförsäkrade enautomatisk kompensation för den aUmänna prisutveckUngen. Pensionärerna intar idetta avseende en särstäUning jämfört med många andra grupper i samhället.Vidare ger pensionstillskotten årliga standardförbättringar. Regeringensenergipolitik syftar tiU att trygga vår energiförsörjning och sysselsättningmed bevarad handhngsfrihet för framtiden. skaU fatta vissacentrala beslut rörande energipolitiken. För att förbereda dessa beslut har ensärskild kommission tillsatts. Kommissionens uppgift är att presentera ettsamlat underlag och framlägga olika altemativ för den framtidaenergiförsörjningen. 1977/78:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 10 Ett av deviktigaste inslagen i energipolitiken är insatser för en effektivareenergihushållning. Regeringen har redovisat förslag till en energisparplan förbefintiig bebyggelse. Innebörden är att efter en 25 ä av dennuvarande energiförbrukningen i byggnader skall kunna sparas. Det föreslagnaprogrammet innebär en total investering på mellan 31 och48 mUjarder kronor. Programmet kommer att omprövas . /79 föreslås under bostadshuvudtiteln ca 1 000 milj. kr. för lånoch bidrag tUl energibesparande åtgärder. Till detta kommer en föreslagen planeringsreservom ytterligare 400 mUj. Fr. o. m. /80 kommer endast bidragoch subventioner att belasta statsbudgeten. Avsevärda insatsergörs också för energibesparande åtgärder i näringslivet. Sålunda föreslårregeringen att stödet till sådana åtgärder för nästa budgetår ökar med 125milj. tiU 295 milj. kr. En förutsättningför att vårt framtida energibehov skall kunna tUlgodoses är målmedvetnainsatser på energiforskning. Denna bör i ökad utsträckning inriktas på attutveckla telcnik för användningen av förnyelsebara energikällor. Regeringenavser att förelägga förslag till nyenergiforskningsram. 2.5 Besparingar och omfördelningar Som jagtidigare har nämnt har utgiftsprövningen varit mycket restriktiv.