prop · G103154 · 1977-12-31 00:00:00 — Omvärldsmarknadspriset på färdigt socker är högre än det inhemska priset föreslåsatt nämnden i likhet med nu gäUande regler får ta ut en försäljningsavgift. Dedärigenom influtna medlen bör användas för att i sådana lägen subventioneraimport av socker. Sockerregleringsfondensintäkter utgörs av införselavgifter allemativt försäljningsavgifter. Frånfonden bestrids kostnader för fraktrabattering till de fyra nordligaste länenoch med 1,2 milj. kr. samt för fältmälning av sockerbetsarealen.Från fonden fmansieras även kostnaderna för arealbidrag tUl odlare somlevererar tiU braken på och Gotiand med 33,5 milj. kr. samt ersättningför sockerbolagets merkostnader för driften vid dessa bruk med 4,3 mUj. Jordbraksnämndenföreslår att den rörliga kredit som nämnden äger disponera hosriksgäldskontoret även får anlitas för ifrågavarande ändamål om sockerregleringsfondensintäkter blir otUlräckliga. Jagbiträder jordbraksnämndens förslag till sockerregleruig för regle-ringsåret1978/79. JagviU framhålla att beslut om riktiinjer för jordbrakspoUtiken innebäralt sockerbetsodUngen skall avpassas så att den vid normalskörd ger ettimportutrymme motsvarande av vår totala sockerkonsumtion. Hänsyn hardärvid främst tagits tiU behov av export. I konsekvens härmedfinner jag det angeläget alt importen så långt möjligt avser socker med ursprangi sådana länder. Jag vill också nämna alt sockerbetsarealen under senare årutökats från ca 46 000 ha till ca 53 000 ha . Därmed harsjälvförsörjningsgraden höjts till ungefär den nivå som tUl följd av 1977 årsbeslut bör bibehållas. Jag vill betona alt det angivna importutrynunet bör sessom ett riktr märke för de genomsnittliga förhållandena under en följd av år. Jordbruksnämndensförslag innebär att priset på sockerbetor med en sockerhalt av höjs med1,/lOO kg till /lOO kg. Detta motsvarar en prishöjning avpartipriset på socker med /lOO kg. Förslaget innebär vidare attsockerbolagets andel av partipriset på socker ökas med /lOO kg.Sammanlagt höjs partipriset på strösocker med /lOO kg tUl /lOOkg. Prishöjningarna mnebär alt betodlingen kalkylmässigt tillförs ca 24 milj.kr. och sockertillverkningen ca 32 mUj. 1977/78: 108 om godkännande av internalionella sockeravtal harregeringen föreslagit att godkänna internationellasockeravtal. Åtaganden inom avtalet kan eventuellt medföra vissa smärreändringar i sockerregleringen. Det ankommer på regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, jordbruksnämnden att vidla sådana justermgar. Denrörliga kredit på 120 mUj. som stått tlU regeringens förfogande för bl. a.ändamål inom sockerregleringen under regleringsåret Prop.1977/78:154 64 1977/78bör få användas för samma ändamål även under /79. Jag återkonuneri det följande till denna fråga. 7.3Införselavgiftsmedel m. m. Användningenav införselavgiftsmedel m. m. under /77 framgår av denföregående redogörelsen, liksom också beräkningen av införselavgiftsmedel m. m.som inflyter under /78. Jag har inte någon erinran mot vadsom redovisats i detta sammanhang. Av de medel som under tidigare regleringsårstäUts tiU förfogande genom en rörUg kredit i på 120 mUj.kr. återbetalades under /77 återstoden av den uteståendekrediten, 19,7 milj. kr., med införselavgiftsmedel. Vid regleringsårets slutförelåg dock ett underskott i regleringsekonomin av 24,4 milj. kr. varför denrörliga krediten ånyo fick tas i anspråk för att täcka underskottet. /78 räknar nämnden med ett överskott på införselavgiftsmedelav 115,5 milj. kr. Sedan 43,4 milj. kr. därav tagits i anspråk för ändamål utanförfördelningsplanen och 24,4 mUj. för att täcka den utestående kreditenberäknas sålunda föreligga icke ianspråk-tagna avgiftsmedel av 47,7 mUj. kr,vid utgången av /78, Fr. o. m. /78inkluderas vid redovisningen av influtna införselavgiftsmedel det belopp somsedan, utanför fördelningsplanen, tiUförs regleringsföreningen för viss s, k. utbytesexport av kött och fläsk. Jordbruksnämndenberäknar att det under /79 inflyter 507 milj. kr. i form avinförselavgiftsmedel, varav 140 mUj. för fodermedel, Hämtöver kvarstår detberäknade överskottet från /78 av 47,7 milj, kr. Med hänsyntill bl. a, variationema i importpriserna kan emeUertid den faktiskaavgiftsuppbörden komma att avvika väsentligt från den beräknade. Jordbruksnämndenföreslår att fördelningsplanen för /79 bör omfatta 267,2 mUj.kr. jämte inflytande fodermedelsavgLf-ter som beräknas tiU 140 milj. kr. ellertotalt 407,2 mUj. Jag biträder nämndens förslag. Med hänsyn tiU denovisshet som råder i fråga om utvecklingen av regleringsekonomin för de olikavaraområdena har nämnden inte ansett det möjligt att nu lägga fram någon fördelningsplanför det preliminärt beräknade beloppet. Posterna för mjölkavkastningskontroUsamt för svin- och köttdjurskontroll föreslås dock bli höjda med sammanlagt 3 mUj.kr. tlU 24 mUj. som postema förs samman till en post med mbrikenDjurhälsovård, kontroUverksamhet m. m. Bidraget till fonden för kollektivaåtgärder inom biodUngen som utgår med . föreslås höjt tUl 300 000kr. Jag har intet att erima mot dessa förslag. Nämnden bör återkomma med fuUständigtförslag tiU prelunlnär fördelning i samband med förslag tUljustering av Prop.1977/78:154 65 införselavgifler m, m, fr, o, m, den 1 juU 1978, Nämndenbör liksom tidigare, efter hörande av Lantbrukarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen, få jämka fördelningen av delbeloppen mellan de olikaregleringsföreningarna och även besluta om fördelningen av det belopp som kankomma att slå lill nämndens förfogande. Jag har heller inte något att erinra mot att Svenskspannmålshandel liksom tillförs införselavgifler för vissutbyteshandel med brödsäd. Vidare bör som oljeväxtintressentertillföras de avgiftsmedel som inflyter till följd av de höjningar av avgifterför fettvaror som har ägt rum fr, o, m, eller som kan komma atlske senare, Medelsbehovel under regleringsårel 1978/79 för de ändamålutanför fördelningsplanen som jag anger 1 det följande bör i första hand läckasav införselavgiftsmedel. Jag har i det föregående föreslagit en utvidgning avkompensations-möjligheterna för viss s, k. utbyteshandel för kött och fläsk ienlighet med jordbruksnämndens förslag. De Införselavgiftsmedel som härigenominflyter bör tillföras Svensk költhandel och redovisas utanförfördelningsplanen. För /79 beräknas beloppet tlU ca 60 milj.kr. De totala kostnaderna för pristillägg för får- ochlammkött av /kg beräknar jordbruksnämnden lUl 26,5 mUj. Jag föreslår att, liksom för /78, 12milj. får utgå från anslaget Prisreglerande åigärder på jordbrukets områdeför detta ändamål. Resterande kostnader, som har beräknats lill 14,5 milj. kr.,bör finansieras med Införselavglftsmedel utanför fördelnings-planen. Härutöverkan nämnas alt regeringen har bemyndigat nämnden all, inom ramen för de medelsom jordbruket erhåller som ersättning för prisstoppet på kött av andradjurslag, utbetala ell extra pristillägg av 11,5 milj. kr. motsvarande igenomsnitt /kg. För att öka avkastningen inom potatisodlingen ochförbättra potatisens kvalitet har lämnats vissa bidrag avavgiftsmedel. Till Svensk matpotatiskontroll (SMAK) har för regleringsåret1977/78 bidrag lämnats med . för upplysningsverksamhet på matpotatisområdet.För /79 har jordbruksnämnden föreslagit en höjning avanslaget till högst . Ersättning till SMAK för kontrollkostnader isamband med kvalitetsmärkning av matpolatis utgår fr. o. m. regleringsåret1977/78 av medel utanför fördelningsplanen. föreslår atlersättningen tUl SMAK för nämnda kontroll höjs från 3,5 milj. kr. för regleringsårel 1978/79. Jag har intet alt invända mot dessaförslag. har för regleringsårel1977/78 lämnats bidrag med . för finansiering av föreningens potatisförädlingsverksamhet.För regleringsårel 1978/79 föreslår jordbruksnämnden 5 1977/78. 1977/78:154 66 höjnmgav bidraget tUl . Jag tUlstyrker förslaget. Det är enligt minmening angeläget att potatlsförädlingsverksamheten kan upprätthållas påungefär nuvarande nivå i avvaktan på de beslul 1 finansieringsfrågan som kankomma att fattas i anledning av de förslag som framlagts av 1975 årsväxtförädlingsutredning i betänkandet (SOU 1978: 23) Växtförädling. Bidragettill för effektivisering avmatpotatisodlingen bör enligt nämnden höjas från 1,8 milj. kr. till 1 50 000kr. Jag godtar även denna höjning. Underregleringsåren 1976/77 och 1977/78 fick jordbruksnämnden ta i anspråk högst 2resp. 3 milj. kr. för återbäring till pälsdfursuppfödare av den del av prisetpå inhemskt foder för pälsdjursuppfödning som är hänförlig lillinförselavgifterna på fodermedel. Nämnden föreslår, mot bakgrund av bl. a. gäUandelåga världsmarknadspriser på fodermedel, att högst 4 milj. kr. får tas ianspråk för regleringsårel 1978/79. Jag har intet att invända häremot. Stiftelsenför ackordhästorganisationens bevarande bör för /79 liksomunder /78 tillföras . Bidragetför att begränsa fraktkostnaderna för mjölk och grädde till vissa områden i denordligaste länen bör under regleringsårel 1978/79 få utgå med . Liksomunder innevarande regleringsår bör hela kostnaden av 4 milj. kr. för stöd åt odUngenav vallväxtfrö ulgå av medel utanför fördelningsplanen. Tillfonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen har under regleringsåret1977/78 förts . varav hälften inom och hälften utomfördelningsplanen. föreslår att fonden bör tiUföras 600 000kr. under /79. Jag tUlstyrker detta förslag under föratsättningatt halva beloppet anslås inom fördelnuigsplanen. Medhänsyn till ovissheten om den faktiska avgiftsuppbörden föreslår nämnden attden rörliga krediten på 120 mUj. får kvarstå även under regleringsåret1978/79 och atl denna får användas för ändamål inom och utom fördelningsplanensamt för sockerregleringen. Jagbiträder förslaget att krediten får kvarstå under /79. Detbör ankomma på regeringen att närmare föreskriva hur krediten får utnyttjas. Nämndenföreslår också att ytterligare medel anvisas för utjämningslagring. Jagåterkommer senare lUl denna fråga under anslaget Lagring av jordbmksprodukter. Riksdagenbeslutade (prop. 1968: 85, JoU 1968: 28, rskr 1968: 266) om stöd tUlden inhemska vallfröodlingen. Prop.1977/78:154 67 allinförselavglftsmedel tas i anspråk för ett slöd som i huvudsak utgår i form avarealbidrag till konlraklerade odlingar. Slöd kan även utgå för att underlättaavsättningen av överskott av inhemskt frö. Inom oljeväxtintressenter,förening u. p. a. har tillsalls en särskild nämnd, , att ansvaraför detaljutformningen av stödet. Vallfrönämndenhar i en särskild översyn av vallfröstödet föreslagit vissa ändringar samtytterligare stödåtgärder för att odlingen skall kunna läcka det inhemskabehovet. Nämnden pekar på vissa icke önskvärda effekter av nuvarande stödformmed arealbidrag samt de risker som importen av subventionerat frö medför. Vallfrönämndensförslag innebär att stödet liksom tidigare i huvudsak skall syfta tUl attfrämja en fröodling som motsvarar det inhemska behovet. Nämnden föreslår attinförselavgift skall kunna tas ut för att möta subventionerad export tUlSverige av vaUfrö. I de fall sådan avgift inte kan tas ut på grund av att GATT-bindningarföreligger bör möjligheten alt upphäva dessa undersökas. Nämnden föreslårockså att arealbidraget får ersättas eller kompletteras med pristillägg i denmån nämnden så finner lämpligt. Medanledning av förslaget vill jag anföra följande. Detnuvarande stödet med arealbidrag i kombination med export- och lagruigsstöd harmedfört en tUlfredsstäUande ökning av fröodlingen inom landet. Den nuvarandestödformen med arealbidrag har haft den fördelen att odlarna garanterats enviss ekonomisk avkastning oavsett skördens storlek. har dock bidragetenligt vallfrönämnden lett till att vissa mindre lämpliga jordar används iodlingen. Ilikhet med vallfrönämnden och remissinstanserna anser jag att syftet med stödettill vallfröodlmgen liksom hittiUs bör vara att främja en odling som motsvarardet inhemska behovet. Stödet bör vidare utformas på ett sådant sätt att odlingav frö med hög kvalitet stunuleras. Nuvarande slöd med arealbidrag bör därföri vissa faU få ersättas eller kompletteras med ett pristillägg. Dock börstödet alltjämt till övervägande del utgå som arealbidrag med tanke på attdenna stödform ger odlama en nödvändig garanti för en viss ekonomisk ersättningoavsett skördens storlek. Vid avvägningen meUan arealbidrag och pristUlägg börockså regionala aspekter beaktas så att odlingen får önskvärd spridning. Jagär medveten om att stödet inte kan utformas på ett sådant sätt att över- eUerunderskott kan undvikas. Stöd bör därför liksom hittUls kunna utgå för altunderlätta avsättaingen av överskott från den inhemska produktionen. Destödformer jag nänmt bör vara tUlräckliga för att nå de angivna syftena.Nämndens förslag att mföra importavgifter bedöms av flera remissinstanser kunnamedföra komplikationer och förutsätter att förhandlingar tas upp i ochEFTA. Frågan om ett införande av sådana avgifter bör därför tills vidareanstå. Detföreslagna stödet med en kombination av arealbidrag och pristiU-lägg bör kunnautformas på ett sådant sätt att ett tUlräckligt skydd mot 1977/78:154 68 imporiav subventionerat vaUfrö erhålls., Det bör ankomma på jordbruksnämnden alt iegenskap av huvudman för vallfröstödet Inkomma med förslag om den närmareutformningen av slödel till vallfröodlingen och kostnaderna, för detla. 7.5Avveckling av det särskilda övergångsbidraget Särskiltövergångsbidrag kan fr. o. m. endasl utgå till jordbrukare som ärfysiskt eUer socialt handikappade och födda eUer . Denna grupp avbidragstagare omfattade under ca 1 650 brukare. Bidragetuppgick till i genomsnitt . Ipropositionen om nya riktiinjer för jordbrukspolitiken, m. m. anförde jag attjag delade lanlbmksslyrelsens och RRV:s uppfattning atl omslällnlngsslödel tilljordbruket har liten ekonomisk betydelse för jordbrukarna men kräver enomfattande administration. Jag förutskickade också atl lantbruksstyrelsenskulle få i uppdrag atl utreda kostnaderna och formen för en avveckling av det särskUdaövergångsbidraget. lämnade uttalandet utan erinran.Lantbruksstyrelsen har därefter kommit in med ett förslag om avveckling avstödet. Förslaget har remissbehandlats. Jagdelar lanlbruksslyrelsens och remissinstansernas uppfattning atl stödet i frågabör avvecklas. I likhet med styrelsen och remissinstanserna anser jag allavvecklingen bör ske genom atl en engångsersättning lämnas. Den bör beräknas pådel sätt som lanlbruksstyrelsen har föreslagit. Jag uppskattar kostnaden liU 4milj. Jag återkommer till denna fråga under anslaget Särskiltövergångsbidrag åt jordbrukare, m. m. 7.6Företagshälsovård ocb socialförsäkringsskydd inom lantbruket Inomramen för de belopp som jordbmket har tillerkänts som kompensation till följdav kostnadsutvecklingen och anpassningen av jordbrukarnas inkomster till denallmänna inkomstutvecklingen har avsatts vissa belopp för sociala åtgärder. m. har avsatts 2 milj. kr. för företagshälsovård inomlantbraket. Fr. o. m. har 50 milj. kr. avsatts för ellförsäkringssystem för lantbmkare. Beloppen har utgått av budgetmedel. Inomlantbrukets företagshälsovård samarbetar LRF med Skogs- och lantarbetsglvareförbundet.Skogs- och lantbrukstjänstemannaförbundet saml Svenska lantarbetareförbundet.Samarbetet sker genom ett för ändamålet bildat bolag, Lantbrukshälsan AB.Huvudsyftet med bUdandet av bolaget är att bygga upp en förelagshälsovårdliknande den som förekommer inom andra delar av näringslivet. Genom arbetsplatsanpassadverksamhet skall ohälsa till följd av arbetet förebyggas. Prop.1977/78:154 69 samtligaverksamma inom ett företag skaU få tillgång till företagshälsovården motavgift enligt särskild taxa. Jordbmksnämndenframhåller alt staten i egenskap av bidragsgivare bör ha viss kontroll överutformningen och administrationen av företagshälsovården. Nämnden bör efterförslag av och efter samråd med i taxesättning sakkunnigmyndighet fastställa taxan. Lantbrukarnassocialförsäkringsskydd avses utgöra ett kompletterande skydd tUl vad som utgårenligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring och lagen (1976: 380) omarbetsskadeförsäkring. Företagare inom lantbruket och familjemedlemmarverksamma inom lantbruksföretaget avses få ett försäkringsskydd som motsvarardet som anställda i allmänhet åtnjuter genom kollektivavtal. Skyddet avsesträda i kraft den 1 juU 1978. Jordbmksnämndenanser att som vUlkor för det statiiga bidraget tiU socialförsäkringsskyddet börgälla all försäkringsviUkoren godkänns av nämnden efler förslag från LRF ochefter samråd med i försäkringsfrågor sakkunnig statiig myndighet. Remissinstansemahar i huvudsak inte haft något att erinra mot inriktningen ochadministrationen av ifrågavarande verksamheter. Vad gäller företagshälsovårdenhar bl. a. framfört vissa synpunkter på inriktningen avverksamheten. I fråga om socialförsäkringsskyddet har riksskatteverketframhållit alt en skatterättslig reglering bör ske innan verksamheten träder ikraft. Ipropositionen om nya riktimjer för jordbmkspolitiken, m. m. underslröks detvärdefulla med de åtgärder som har vidtagits inom ramen för särskilda låginkomstsatsningarför att förbättra jordbrukarnas sociala standard. och de båda delegationemaanser likaså alt låginkomstsatsningar och andra sociala satsningar är angelägnaoch därför bör fortsätta efter i huvudsak samma grunder som och inomramen för de överenskommelser som kan komma att träffas. Vadgäller företagshälsovården inom lantbruket kan jag i huvudsak ansluta mig tillförslaget om inriktning och administration av denna verksamhet. Härigenom kansåväl företagare som anställda inom näringen få tillgång till en service somallmänt förekommer inom andra delar av näringslivet. Genom att ett belopp isamband med prisöverläggningarna avsätts för detta ändamål kommer jordbrukarnaatt kollektivt svara för en del av kostnaderna för verksamheten. Jag finner detnatur ligt att Inriktningen sker mot en arbetsplatsanpassad verksamhet, främstgenom förebyggande åigärder. Samarbete bör ske med den allmänna hälso- ochsjukvården. Taxanför anslutning till företagshälsovården bÖr fastställas av jordbruksnämndenefter förslag av och efter samråd med RRV. Nämnden bör ocksågranska Lanlbrukshälsan ÄB:s räkenskaper och förvaltning. 6 1977/78.1 saml Nr 154 Prop.1977/78:154 70 Jagkan också ansluta mig tUl vad som föreslagits i fråga om socialförsäkringsskyddetför lantbrukarna. bör således efter samråd medförsäkringsinspektionen godkänna försäkringsvillkoren. Medanledning av vad framfört i sitt remissyttrande vill jag nämnaatt de skatterättsliga frågorna för motsvarande försäkringar inom LO-SAF-områdetf. n. bereds inom budgetdepartementet. Det är naturligt att de skatterättsliga frågomaför socialförsäkringsskyddet på lantbrukets område får behandlas på samma sättsom motsvarande försäkringar på LO-SAF-området. Det finns därför enligt min meninginte anledning att avvakta ett slutiigt stäUningstagande tiU de skatterättsligafrågoma innan genomförandet av lantbmkamas försäkringssystem påbörjas. I1977 års beslut om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken uttalades alt etthuvudsyfte med jordbrukspolitiken bör vara alt tillförsäkra dem som ärsysselsatta inom jordbruket i aUa delar av landet en ekonomisk och socialstandard, som är likvärdig med den som jämförbara grapper uppnår, Ipropositionen anförde jag vidare att jag fann det speciellt värdefullt att detinom ramen för särskUda låginkomstsatsningar kunnat vidtas åtgärder för attförbättra jordbrakarnas sociala standard, bl. a. i form av avbytarverksamhet,och att det var nödvändigt att ägna denna del av den sociala standarden storuppmärksamhet i framliden. Om inle så sker skulle det bli svårt att åstadkommaen önskvärd rekrytering till näringen, vilket i sin tur kunde leda till minskadeffektivitet. Efteratl ha erinrat om att regeringen tillsatt en särskild utredning meduppgift att lägga fram förslag till utbyggnad av avbylarservicen i jordbruketframhöll jag att den långsiktiga målsättningen bör vara att alla lantbrukareskall kunna erbjudas ersättare såväl vid sjukdom som vid regelbunden ledighetoch semester. Riksdagenanslöt sig till vad som i denna del anförts i propositionen. Dennuvarande avbytarverksamheten tiUkom . LRF är huvudman förverksamheten. Lantbraksslyrelsen är tillsynsmyndighet. Verksamheten sköts avLantbrukets (Avbytartjänsten) som är helägt av LRF. Rådgivandeorgan är med företrädare för , lanlbruksstyrelsen,AMS och . Verksamhetenär öppen för alla lantbrukare med djur. Den avser i första hand att ge djurägamamöjlighet till regelbunden ledighet . Djurägare medproduktion av mjölk eller smågrisar får avgiften reducerad med hänsyn lUlbesättningens storlek. Kostnaderna för administration, avbytamas splUtld ochresor samt för avgifts-reduceringen täcks av medel som vid överläggningarna ompriserna på jordbrukets produkter avsatts för låglnkomstsatsningar. 1977/78:154 71 Utredningenom utbyggd avbytarservice inom jordbruket har i febraari 1978 lämnat sittbetänkande, vUket därefter har remissbehandlats. Uiredningens förslag innebäratt avbytarverksamheten, som anlitades av ca 5 400 djurägare ochsysselsatte ca 500 ordinarie avbytare, byggs ut så attden vid periodens slut kan tiUgO' dose efterfrågan på avbytare för såvälplanlagd ledighet som vid länt' brukares sjukdom och mUitärinkaUelse. Dettotala behovet av avbytare beräknas till ca 5 300, varav ca 3 500heltidsanställda och återstoden deltidsanställda. Rekryteringsbehovet beräknasstiga från 1979 till ca 1 1989. När verksamheten är fulltutbyggd behöver ca 1 100 avbytare rekryteras . Utredningenföreslår att djurägare vid sjukdom skaU kunna anUta avbytare tUl en kostnadsom i regel motsvarar sjukpenningen. Skillnaden mellan den faktiska kostnadenoch sjukpenningen täcks genom Avbytartjänsten. Med hänsyn tiU attmöjligheterna alt tUlhandahåUa avbytare kommer att vara begränsade underuppbyggnadsskedet föreslås att de angelägnaste arbetsuppgifterna inomdjurskötseln prioriteras. Enligt utredningen är det mest angeläget att förstsörja för en akut hjälp under den första delen av varje sjukdomstillfälle. Ävenlantbmkare utan anlmalieproduktion föreslås i vissa fall kunna erhåUa avbytarhjälptill nedsatt taxa. Vid inkallelse till militär repetitionsutbildning föreslåsavgiften motsvara dagpenningen och eventuellt näringsbidrag. Remissinstansernatillstyrker eller länmar utan erinran förslagen tUI utbyggnad av avbytarverksamheten.I fråga om finansieringen redovisas dock delade meningar. Enligtmin mening bör en utbyggnad av avbylarservicen inom jordbruket i första handsyfta tiU att göra det möjligt för familjelantbm-karna att liksom andrayrkesverksamma kunna ta ut regelbunden ledighet och semester. AUa anställdahar av samhäUet genom lagstifming tUl-försäkrats noggrant angivna rättigheter idessa avseenden. Det är rimligt att samhället medverkar tlU att lösa dennaviktiga sociala fråga även för lantbmkama. Ett särskilt motiv härför är attdjuren kräver daglig tUlsyn, vilket innebär att ersättare måste träda in istället för den som är ledig. Genomen utbyggd avbytarservice kan också frågan om ersättare vid sjukdom få enlösning. Inte enbart från den enskildes utan även från allmän synpunkt är detangeläget att ersättarfrågan får en tiUfredsställande lösning i dessasituationer. Konsekvenserna kan i flera hänseenden bli allvarliga om någontrots sjukdom tvingas arbeta med djurskötsel. Som utredningen har föreslagitbör avbylarservicen också kunna utnyttjas vid inkallelser till militärrepetitionsutbildning. Ett fungerande avbytarsystem skulle också kunnamedverka tlU att minska behovet av anstånd vid sådana inkallelser, vilketskulle vara av värde för försvarsmakten. Detförslag som utredningen lagt fram är i första hand att betrakta Prop.1977/78:154 72 Det är inte lämpligt att nu i detalj besluta om hur och ivilken takt utbyggnaden av avbylarservicen skaU ske. Enligt min mening bör deldock vara möjligt att inom den angivna tidsperioden nå målet all allalantbrukare som så önskar skaU kunna erbjudas avbytare vid sjukdom, regelbundenledighet, semester och militär repeti-tionsutblldnlng.