prop · G103128 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78:128 Regeringens proposition omstöd till prospektering efter olja och naturgas; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås statligt stöd till prospektering efter olja och naturgasi form av bidrag med villkorlig återbetalningsskyldighet. Det förutsätts att PetroswedeAB, som ägs till hälften av det statliga oljebolaget och tiUhälften av enskilda företag, skall bli huvudmottagare av stödet i fråga om prospekteringutomlands. De enskilda intressenterna i Petroswede har åtagit sig att lämnavissa tillskott till verksamheten utöver den ram av 100 milj. kr. somfastställdes vid bolagets bildande . Prospekteringsbidrag skall kunnalämnas även till andra företag. Bidragskall utgå med högst av projektkostnaden. Som huvudvillkor för bidraganges att sådan olja som företaget får tillgång till om prospekteringen ledertill utvinning skall tas hem till . För projekt av särskilt försöriningspolitisktintresse, i första hand på svenskt område, skall bidrag för hela kostnaden kunnalämnas till . Genombidragssystemet bedöms nuvarande prospekteringsinsatser av 30-40 milj. kr. omåret kunna öka till ca 100 milj. kr. efter två å . Det fömtsatts attverksamheten liksom kommer att inriktas i första hand på svensktområde och med angränsande områden. Finansieringenav bidragssystemet skall ske genom en höjning från av densärskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter såvitt avser motorbrännolja,eldningsolja och bunkerolja med . Inkomsterna skalltillföras en särskild fond, oljeprospekteringsfonden. IRiksdagen 1977/78. Lagom ändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter Härigenom föreskrivs att 2§ lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter' skall hanedan angivna lydelse. Särskild beredskapsavgiftutgår för bensin med för liter och för motorbrännolja, eldningsolja ochbunkerolja med aderion kronor för kubikmeter. Särskild beredskapsavgifi ulgårför bensin med för liter och för motorbrännolja, eldningsolja ochbunkerolja med tjugotvå kronor för kubikmeter. Dennalag träder i krafl . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:275. 2 Senaste lydelse 1977:941. 1977/78:128 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Mundebo, Krönmark,, , , , Propositionom stöd till prospektering efter olja och naturgas I prop.1977/78:100 (bil. 17 s. 202) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Oljeprospeklering för budgetåret1978/79 beräkna ett reservationsanslag av . Jag anhåller alt nu fåta upp denna fråga. PetroswedeAB har i skrivelse redovisat motiv och förutsättningar förett ökat svenskt dellagande i internationell oljeprospeklering. Som underiagför skrivelsen har inom bolaget utarbetats studien oljeletning/ulvinningi svenskt perspektiv. Efter remiss har yttrandenöver Pelroswedes skrivelse och studie avgivits av överstyrelsen för ekonomisktförsvar (ÖEF), siatens industriverk, och Statsföretag ABgemensamt, geologiska undersökning (SGU), styrelsen för tekniskutveckling (STU), energi-kommisionen. (),() och . Däriämte har inkommit med en skrivelse i frågan. OljeprospekleringAB (OPAB) bildades med uppgift att prospektera efter olja och naturgaspå svenskt område (prop. 1968:51, SU 1968:86, rskr 1968:204). Aktiekapitaletuppgår till 5 milj. kr. Aktiema ägs It 1977178. Prop.1977/78:128 4 lill hälfien av statliga och lill hälfien av enskildaintressenter. Staten företräddes i OPAB av och Luossavaara-KiirunavaaraAB () till , då de statliga aktierna överfördes tiUSvenska . Övriga delägare är f. n. , jämte , , , , Johnsonkoncernen företrädd av RederiAB och AB , () ochSydkraft AB. OK är den störste enskilde delägaren av aktierna. meddelades OPAB koncessioner förvissa landområden i , , och . Dessutommeddelades bolaget undersökningstillstånd för hela den svenskakontinentalsockeln, utanför ostkusten dock ej norr om 59: e breddgraden. Dessakoncessioner och tillstånd gällde ursprungligen under en lid av frånden , vilken senare förlängdes till utgången av . För dennaperiod föreskrevs skyldighet för OPAB atl ulföra arbeten till en sammanlagdkostnad av 150 milj. kr. Förhållandet mellan intressenterna regleras genom ett konsortialavtal.Enligl avtalet skall intressenterna i proportion till sina andelar i aktiekapitalettillskjuta de medel som behövs för bolagets verksamhet för alt fullfölja deförpliktelser som åvilar bolaget enligt nämnda koncessioner och tillstånd.Intressent är berättigad till men inte skyldig atl delta i verksamhet utöver arbetsskyldigheten150 milj. kr. Om intressent inte utövar denna rätt fördelas hans andel mellanövriga intressenter, i första hand inom samma grupp, enligt vissa regler.Intressent har optionsrätt att på affärsmässiga grunder köpa så stor del avbolagels produktion som svarar mot hans andel i bolaget. De totala kostnadema för verksamheten åren 1969 1976 haruppgått lill ca 170 milj. kr., dvs. ca 20 milj. kr. mer än vad som harföreskrivits i koncessioner och tillstånd. Två enskilda intressenter, AGA ochBoliden, har dock inte deltagit i det överskjutande programmet, vilket ledertill en omfördelning av andelarna inom den enskilda gruppen. Av tabell 2.1framgår fördelningen av kostnaderna, inkl. kostnader för administration m. m.,på olika arbeten och områden. TabeU2.1 Kostnader för OPAB.s verksamhet 1969-1976 (milj. 1977/78:128 5 Totalt har borrats ett hundratal borrhål påland och 16 borrhål till havs, flertalet öster och söder om . gjordes ett antal små fynd på södraGotland. Från åtta av dessa har utvunnits nära 7 000 m råolja. Vid enborrning till havs öster 1976 gjordes ett oljefynd, som dock intebedömdes exploateringsvärt. Efter utgången av förklarade de enskildaintressenterna i OPAB att de mot bakgrand bl. a. av kommersieUa övervägandenoch sina tidigare insatser ansåg sig t. v. inte kunna bidra med ytterligaremedel lill OPäB:s verksamhet. Föratt möjliggöra vissa fortsatta arbeten på Golland ställdessärskilda statliga medel till OPÄB:s förfogande i form av ett lån på 6 milj.kr. Som underiag för en ansökan om förlängning av koncessioneroch tillstånd gjorde OPAB en utvärdering av den fortsatta prospektivi-letenför olika områden. Det framhölls att någon i ekonomiska termer säker värderinginte kunde baseras på de erhållna undersökningsresultaten. Bolaget ansåg detdock möjligt att göra en viss gradering av områdena. Således hade säker kolvätepolenlialpåvisats på södra inom den del av ön som hade undersökts relativt väl.Huruvida produktionen kunde bli ekonomiskt lönsam kunde dock inle avgöras utanfortsatta undersökningar. Enligt OPAB fanns vidare sannolik oljepotential påövriga och havsområdena närmast öster och söder om ön. Prospektivitetenför havsområdena hämmas dock av höga produktionskostnader. Möjlig potentialfanns enligl bolaget i och havsområdet söder om . Endast förÖland och ansågs kolvälepotential osannolik. Beträffande vissaandra områden som inte alls eUer endast i ringa mån hade undersökts ansåg sig OPABinte kunna göra någon värdering. Detta gäller Ängelholmsområdet, södraÖstersjön, och övriga . Regeringen har genom beslut meddelat OPABföriängning av koncessioner och tillstånd med , varvid dock har undantagits.Som villkor för förlängning gäller all OPAB skall utföra undersökningsarbetenunder åren 19781979 för en lägsta kostnad av sammanlagt 20 milj. kr. Arbelsskyldighelför avses komma att fastställas av regeringen efter förslag avstatens industriverk . Till grund för OPÄB:s verksamhet ligger ettprogram som omfattar främst fortsatta arbeten på och i Ängelholmsområdet.Arbetena avses komma atl bekostas helt av genomintressenlbidrag med 12 milj. kr. Delta bidrag jämte det tidigare lånet på 6milj. kommer enligt bestämmelserna i konsortialavtalet att föranleda enviss ökning av den statliga andelen i OPAB. OPAB har f. n. 18 anställda, varjämte några utländskaexperter inom geologi, geofysik och borrteknik anlitas som konsulter. Kostnadernaför bolagets administration uppgår f.n. till ca 2,8 milj. kr. Denoperativa verksamheten bedrivs genom specialiserade entreprenadföretag. 1977/78:128 6 bildades med uppgift alt prospekleraefter olja och naturgas utomlands (prop. 1973:112, NU 1973:49, rskr 1973:184).Bakgrunden tUl alt ett särskilt bolag bildades för ändamålet var bl. a. atl fleraav de enskilda intressenterna i OPAB ej önskade att delta bolags verksamhetskulle utvidgas lill att omfatta även internationell prospektering. Aktiekapitalet i uppgår till 1 milj. kr.Ägarförhållandena på statlig sida är desamma som i OPAB, dvs. av aktiernaägs av . På den enskilda sidan är Salénkoncernen, numeraföreträdd av och Salénia, den störste aktieägaren med20 %. Övriga intressenter är OK samt och AB med tillsammans , Johnsonkoncernen företrädd av fyra bolag medtillsammans och . Förhållandet mellan intressenterna regleras genom ett konsortialavtal.Enligt avtalet skall intressenterna verka för att företagel skall utvecklaskonkurrenskraftigt, arbetande i överensstämmelse med affärsmässiga principer.Intressenterna skall i proportion lill sina andelar i aktiekapitalet skjutatill de medel som behövs för verksamheten intill ett totalt belopp av 100 milj.kr. Den statliga sidan nominerar ordförande i styrelsen,som dock lill skillnad från vad som gäller i OPAB saknar utslags-röst. Vidareföreskrivs kvalificerad majoritet för upptagande eller utvidgning av projektpå så sätt all beslutet måste biträdas av intressenter som företräder minsl av aktiekapitalet. Intressent har optionsrätt atl köpa del av bolagelsproduktion enligt samma regler som i OPAB-avlalel. I avtalet saknas bestämmelser om verksamheten sedaninitialramen har förbrakats. Intressenterna kom dock i samband med Pelroswedesbildande överens om atl samverkan i bolaget skulle kunna ske även därefter. Manskulle sträva efter att förhållandet statligt och enskilt ägandebibehölls. Av beloppet 100 milj. kr. har t. o. m. utgången av år 1977förbrukats ca 68 milj. kr. i avslutade och pågående projekt. Av tabell 2.2framgår fördelningen av projekten på olika områden. av kostnadernahänför sig till projekt lill havs, främst i . Tabell 2.2 Kostnader för Pelroswedes verksamhet 1973-1977(milj. 1977 (prel.) -3,1" Andel i koncession såld. Prop.1977/78:128 7 Ytterligareca 20 milj. kr. har bundits för fortsatta arbeten. För insatser i söderom 62: a breddgraden planeras nya kapitaltillskott av intressenterna underförutsättning alt Petroswede beviljas lelningsrättigheter. Vidslutet av hade Petroswede deltagit i sammanlagt åtta borrningar medolika inlresseandelar. Borrningarna har fördelals på fyra i , en iIrland, två i och en i . En borrning till havs utanför Tunisienår 1977 har resulterat i fynd av gas, som dock ej torde vara kommersiellt.Ytterligare seismiska mätningar och borrningar planeras. Bolaget har lidvissom operatör ansvarat för och genomfört seismiska mätningar och borrningar isåväl som . Petroswedehar f. n. endast fem egna anställda. Bolaget har dock centralt tillgång lill ca20 personers tjänster bl. a. genom att vissa resurser utnyttjas gemensamt med OPABenligt avtal. Därutöver upprätthålls regelbundna tekniska kontakter med olika samarbetspartnersoch specialister inom oljeindustrin. Johnsonkoncernenhar varit engagerad i oljeprospektering. Vid sidan avdeltagandel i Petroswede deltar koncernen f. n. i flera projekt i den brittiskadelen av , vilket har lett till intressen i en gasfyndighel isödra . ÄvenSalén Energy och KemaNobel bedriver prospektering vid sidan av Petroswede. F. n.ingår de jämte ett tredje svenskt förelag. , i en gruppmed en betydande andel i ett område på den filippinska kontinenlalsockeln iSydkinesiska sjön. arbetar för alt förvärva nya lelningsrättigheteri vissa andra områden i och . bildades som ett dotterbolag lill med uppgift atthandha Statsförelaggruppens intressen på oljeområdet. Efter beslut av riksdagenvåren 1976 (prop. 1975/76:124, NU 1975/76:44, rskr 1975/76:262) blev statensvattenfallsverk hälftenägare i bolaget. har ett egetkapital av 50 milj. kr., varav aktiekapitalet utgör 40 milj. kr. fastställdes ävenvissa allmänna riktlinjer för verksamhet. Dessa innebar bl.a. att siatens intressen på prospek-leringsområdet i fortsättningen skulleföreträdas av bolaget. I konsekvens härmed borde vattenfallsverkets och i och Petroswede överlåtas till . Sedan övrigaaktieägares medgivande härtill inhämtats har sådan överlåtelse nu skett. Vidareinnebar beslut att skulle ha ansvaret Prop.1977/78:128 8 föratt handha och finansiera de fortsatta statliga insatserna pä prospek-teringsområdet.Bolaget borde således svara för sådana prospekteringsinsatser som bolagetansåg önskvärda av försörjningspoliliska eller kommersiella skäl. Med hänsyntill att bolaget saknade möjlighet alt under uppbyggnadsskedet avsättavinstmedel för prospektering ställdes särskilda statliga medel till förfogandepå driftbudgeten. Det förutsattes att vid användningen avmedlen skulle komma att företrädesvis utnyttja OPAB: s och . Förinsatser på svenskt område och i med angränsande områden beräknadesför treårsperioden /77-1978/79 ett medelsbehov av 50 milj. kr. Inom dennaram anvisades för /77 ett reservationsanslag till oljeprospekleringav 20 milj. kr. För /78 har ytteriigare 20 milj. kr. anvisats (prop.1976/77:100 bil. 17, NU 1976/77:24, rskr 1976/77:206). Medelfrån anslaget får disponeras av efter regeringens prövning ivarje särskilt fall. har sammanlagt 18 milj. kr. betalats ut förSvenska bidrag till OPAB: s verksamhet under åren 1977 och 1978.Någon utbetalning för prospektering utomlands har inte sketl. 3.1OECD: s studier Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () publicerade studienEnergy lo 1985. Enligt denna väntas importen av råolja till OECD-ländernaår 1985 uppgå till 1019 Mtoe', jämfört med Mtoe . Trots att brattonationalprodukleni OECD-området förutsågs växa med antogs såledesen minskning av oljeimporten. Kraftfulla insatser för energibesparingar ochökad produktion av inhemsk energi i form av kärnkraft, kol, naturgas och oljaförutsattes i prognosen. OECDgav i börian av ut en reviderad prognos avseende under namnetWorld energy outlook (WEO). Denna har sammanfattats och kommenterats av statensindustriverk i studien (SIND PM 1977:8) Den internationella bränslemarknadenoch . I WEO antas en ökning av OECD-områdels totala oljebehov med nära40% . Importen av olja, främst från de oljeproducerandeländerna anslutna tUl Organization of the (),beräknas komma att öka i samma takt som förbrukningen. Skillnaden mellan WEO ochden äldre prognosen i Energy framgår av tabell 3.1. Mtoe= milj, ton oljeekvivalenter. Prop.1977/78:128 9 FörWEO redovisas i tabellen det s. k. referensfallet, som innebär oförändrad energipolitik.Enligt ett fall med högre ambitionsnivå skulle importbehovet ligga vid1974 års nivå. TabeU3.1 OECD.s energitillförsel (Mtoe) Naturgas Fasta bränslen Kärnkraft Vattenkraft (inkl. geotermisk energi) 887 773 863 464 -32 -24 -16 -38 Import (netto) Olja Primär energiefterfrågan (inkl. bunker) IWEO pekas på ovissheten beträffande exportländernas möjligheter atl tiUgodosedel i referensfallet beräknade behovet på 1750 Mtoe . netloimportbehovkan dock bli ännu större om medlemsländemas nuvarande strävanden att öka deninhemska produktionen och förbättra hushåUningen med energi skulle misslyckas. Prognosernaför ökad inhemsk energiproduktion inom är i WEO genomgående lägre än i1975 års studie. Minskningen hänför sig absolut sett främst till oljan beroendeframför alll på fortsatt minskande oljeproduktion i , tekniskaförseningar i och delar av , uppskjuten tiUståndsgivning fördragning av rörledningar i och försenade tillstånd för prospekteringi nya områden och exploatering av befintiiga fäh i vissa delar av bl. Ävenför naturgasproduktionen är siffran lägre än i den tidigare studien. Den relativtsett största minskningen redovisas emellertid för kärnenergin, där kapaciteteninom enligt WEO väntas bli endast av vad som förutsågs i 1975 årsprognos. (11976:05) expertgrapp för energitillförsel (EKB) har i enpreliminär rapport redovisat ett basmaterial rörande bl. a. olja och andraenergiråvaror. I rapporten redovisas bl. a. uppgifter om oljetillgångarnasstorlek och uthållighet. Den följande redogörelsen baseras i huvudsak på detlamaterial. 1977/78:128 10 Oljansvarar för ca hälften av världens energiförsörjning och är därmed störst somprimärenergikälla. är oljeprodukter råvarubas för den petrokemiskaindustrin. Oljansandel av världens energiförbrukning steg från lill år 1975.Medan den totala energiförbrakningen har ökat med om årethar oljeanvändningen ökat med . Säkraoch entydiga bedömningar av världens råoljetillgångar kan inte göras.Underlaget i form av mätvärden från olika former av undersökningar är avskiftande teknisk kvalitet och kan tolkas på olika sätt. Primärmaterialet ärdessutom i stor utsträckning tillgängligt endast för de direkt engageradeparterna. Olikabegrepp används för atl ange oljetillgångarnas storiek. Av dessa kan nämnaskända och utvinningsvärda oljetUlgångar, som anger den oljemängd som harfastställts genom provborrningar och andra direkta mätningar och som dessutomkan utvinnas med dagens teknik och energipriser. Begreppet svarar närmast motden inom oljebranschen gängse termen proven reserves. Begreppetutvinningsvärda tillgångar innefattar även ännu inte upptäckta tillgångar sombedöms kunna påträffas och ekonomiskt utvinnas. Denmängd olja som kan utvinnas i ett fynd varierar inom vida gränser och kan inteanses väl definierad för världens olika fyndområden som helhet. F.n. torde dengenomsnittliga utvinningsgraden uppgå till . Uppskattningsvis kanutvinningen drivas så högt som till av ursprunglig oljemängd undergynnsamma geologiska förhållanden. Eftersom utvinningsgraden är en funktion avkostnaden för utvinningen och därmed av oljepriset, kan successivt höjdutvinning från äldre fyndigheter genom s. k. sekundära och tertiärautvinningsmetoder komma att få ökad betydelse vid framlida stigande oljepriser. TabeU3.2 Regional fördelning av oljetillgångarna (miljarder ton) Källa:Bundesanstalt fiir Geowissenchaften und Rohstoffe. Prop.1977/78:128 11 Ett flertal olika studier har gjorts för atl beräknavärldens råoljetillgångar. Vissa har baserats primärt på geologiska data medanandra har baserats på historiska uppgifter om nyfyndslakt och produktion.Uppskattningen av tillgångarnas totala storlek kan givetvis aldrig bli exakt.Noggrannheten i uppskattningarna ökar dock allt eftersom nya fält utvecklas ochkommer i produktion. 1 tabell 3.2 redovisas en beräkning av oljetillgångarnasregionala fördelning. Beräkningen innefattar inle tillgångar i form av l.ex.skiffer och tjärsand som inte utvinns med konventionella metoder. Äv de kända tillgångarna bedöms ligga underhavsbotten. Äv de ännu ej upptäckta utvinningsvärda tillgångarna bedöms ca 40 %ligga under havsbotten. Som mått på uthålligheten av en råoljeförekomst användstermen livslängd. Måltet kommer fram genom att bedömd sioriek hos fyndighelerdivideras med produktionskapacitet. För världens oljetillgångar kan påmotsvarande sätt uthålligheten räknas fram utifrån olika antaganden om denårliga utvinningen. Som framgår av tabell 3.3 påverkas oljetillgångarnaslivslängd starkt av utvinningens årliga ökning. TabeU 3.3 Statistiska livslängder för världensoljetillgångar, år Årlig ökning i utvinning Kända och utvinningsvärda tillgångar 34 26 21 18 Återstående utvinningsvärda tillgångar 101 55 40 33 Källa: Bundesanstalt fiir Geowissenschaften und Rohstoffe. -1970 upptäcktes slora kvantiteterolja varie år och de kvarvarande tillgångarna ökade trots en snabbi ökandeproduktion. 1 synes dock utvecklingen ha vänt genom attnyupptäckterna minskade. Prospekteringmåste nu i ökande omfattning ske i svåråtkomliga områden, t. ex. på kontinenlalsockelnoch i arktiska områden. Följden har blivit alt kostnaderna har ökat mycket snabbt.Kostnadsökningarna bidrar lill att öka det ekonomiska risktagandel i prospekteringsverksamhelen.De växande kapitalbehoven för prospektering medför ökade svårigheter atl finansieraverksamheten. Tillgången på riskvilligt kapital tenderar därför att bli starktstyrande för den fortsatta utvecklingen. Många olika bedömningar tyder på att nuvarande prospekteringsinsatserär klart otillräckliga for all hindra en snabb uttömning av de kända fynden.Bedömningar av tillgången på riskvilligt kapital för att upprätthålla tiUräckligframförhållning genom upptäckt, undersökning och installation av ut-vinningsulrastningblir med nödvändighet mycket osäkra. Kapitalbehovens storlek och de uppenbaramycket höga riskerna på grund av tekniska och politiska osäkerhetsfaktorertalar dock för att det kommer att bli svårare atl upptäcka och utvecklaoljetillgångar. Prop.1977/78:128 12 Deekonomiska, politiska och tekniska riskerna ökar genom producent-ländernasfortgående övertagande av råoljetillgångarna och den därmed åtföljandeminskningen av oljebolagens intresse och möjligheter att satsa på prospekteringsverksamhet.Situationen har föranlett olika internationella organisationer att varna förknapphet och rekommendera ökande insatser. Varningar har riklats särskilt tillländer med små oljetillgångar i relation till sin oljeförbmkning. 4 Svensk prospektering efter olja och naturgas utomlands Petroswedeframhåller i sin skrivelse att ett målmedvetet deltagande i internationell prospekteringär en möjlig och lönsam väg för att disponera råoljetillgångar. Vidpositiva resultat skulle svenska andelar i oljeutvinning utomlands utgöravärdefulla bidrag lill och öka säkerheten i svensk oljeförsörjning. Samverkanmellan statiiga och enskilda intressenter i sådan verksamhet inom Petroswedehar visat sig ändamålsenlig. Del förhållandel att verksamheten intehar lett till drivvärda fynd ger mot bakgrund av de måttliga insatser som ännuhar gjorts ingen anledning till en pessimistisk bedömning av framlidamöjligheter. Petroswedeutgör genom att bolaget har byggt upp en inhemsk organisation och vunnit marknadserfarenheteren bas för vidare insatser. Många skäl lalar för en fortsatt, stegvisintensifierad svensk prospekteringsverksamhet utomlands. För att nå framgångmåste sådan verksamhet präglas av uthållighet och riskspridning genomdelaktighet i många projekt i olika prospekliva regioner. En kraftsamling avtillgängliga resurser är därvid värdefull. Försörjningspoliliska intressen kani betydande utsträckning förenas med företagsekonomiska hänsyn. 1 skrivelsen framhålls atten prospekteringsnivå med sikte på att inom rimlig tid leda lill väsentiigaresultat för svensk oljeförsörining ställer krav på betydande ekonomiskainsatser. Företagsekonomiskt motiverade och i rådande ekonomiska läge möjligainsatser från statliga, kooperativa och enskilda företag är begränsade.Statliga åtgärder i syfte atl direkt och indirekt stödja och underlätta svenskaföretags fortsatta finansiering av deltagande i internationell oljeprospekteringär därför enligt Pelroswedes mening angelägna. Pelroswedesstudie inleds med en översikt av oljeletningens teknik och ekonomi. Prop.1977/78:128 13 Oljeletningomfattar ett antal arbetsfaser. Grundförutsättningen för atl det skall finnasolja eller gas är sedimentära berglager i vilka det har bildats fickor som kanutgöra reservoarer för oljan och gasen. Oljeletning inleds med att man genomgeologiska och geofysiska metoder söker fastställa om denna grundförutsättningföreligger. Nästa fas är att genom seismiska undersökningar mera detaljeratkartlägga de potentiella oljeförande lagren. Förekomst av olja kan dock endastavgöras genom provborrning. Beslut öm borrning fattas om förarbetena har letttill slutsatsen att det finns godtagbar sannolikhet för oljefynd av sådanstorlek atl ekonomisk utvinning kan komma i fråga. Den första borrningen - en s.k. wildcat well - i en struktur kan endast i undantagsfall bekräfta om detföreligger ett driv-värt oljefält eller inte. Ofta behövs ett betydande antalborrningar för en effektiv genomletning av ett område. Provborrningar, som oftaär upp lill , är mycket kostnadskrävande.