prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Föräldrar med svårt handikappade barn i hemmet kanfö vårdbidrag med samma belopp somfolkpensionen för en förtidspensionär. Vårdbidraget utgår f n. med 153 96 av basbeloppet, vilketinnebär . vid nuvarandebasbelopp (). Vårdbidraget beskattas som inkomst och blir ATP-grundande för den förälder som svarar föromvårdnaden av barnet. Vårdbidrag utgår f. n. för ca 13 000 barn. Barn vars förälder avlidit för ett ekonomisktgrundskydd genom barnpension frånfolkpensioneringen och ATP. Barnpensionen från folkpensioneringen utgår med lägst 25 96 av basbeloppet ochhöjs till 40 96 av basbeloppet i de fall då inte änkepension eller barnpensionfrån ATP utgår. Barnpension från folkpensioneringen utgår f n. till ca 44 000 barn. Genom bidragsförskotten ger samhällel ettekonomiskt grundskydd för barn varsföräldrar lever åtskilda.Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte beroende av den underhållsskyldigeförälderns förmåga att betala underhållsbidrag. Bidragsförskott utgår med 40 96av basbeloppet vilket f. n. innebär4 . Bidragsförskotiet utgår f n. för ca 212 000 barn. En pariamentarisk utredning har tillsaltsför att pröva frågorna om hursamhällsstödet till de ensamslåendeföräldrarna och deras barn skall utformasmed hänsyn till de förändringar somskett i olika avseenden sedan vissaav stödformerna infördes. Kommitlén skall bl. a. kartlägga de stöd- 1977/78:100 Bilagas 68 behov som finns och hur denuvarande stödformerna svarar mol dessa behov. Följandesammanställning visar omfattningen och utvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd åtbarnfamiljerna (milj. I förmåner från moderskapsförsäkringen. 3 232 795 742 3 775 000 000 4 025 000 000 Allmänna barnbidrag utgår fr. o. m.den 1 juli1977 med . höjs bidragsbeloppet lill , per barn. Kostnaderna täcks helt av statsmedel. Administrationen av barnbidragen handhas av riksförsäkringsverkel ochförsäkringskassorna. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag (omtryckt 1973:449, ändrad senast 1977:525). Verket beräknar medelsbehovel för budgetåret1978/79 till 3 740 milj. kr. Beräkningarna grundas på befolkningsprojektion för riket åren1976-2000. Med ledning härav beräknasantalet bidragsberättigade barn tillca 1 780 000 vid utgången av , Riksdagenhar antagit regeringens förslag att höja barnbidragen , per barn och år fr, o. m. (prop. 1977/ 78:61, SoU 1977/78:18, rskr 1977/78:89). Medbeaktande av all del skett en vissminskning av antalet barn i bidragsberättigad ålder beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 4025 milj, kr., vilket innebären ökning med 250 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillAllmänna barnbidrag för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 8 69 Ersättning till postverketför utbetalning av allmänna barnbidrag m. m. 1976/77 Utgift 7 952 740 1977/78 Anslag 8 380 000 1978/79 Förslag 13 500 000 Från anslaget utgår ersäuning lill postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag. Ersällning eriäggs halvårsvis iefterskott. Anslaget för /79avser alltså kostnader för utbetalningar under , Ersättningen lill postverket har för utgjort , för varje utbetald barnbidragsanvisning. Med utgångspunkt i den förår 1977 tillämpade ersättningen beräknar riksförsäkringsverketanslagsbehovet för nästa budgetår lill . Fr. o. m, administreras ocksåbidragsförskott av försäkringskassorna.De månader barnbidrag betalas ut görs utbetalningen av bidragsförskott på samma anvisning sombarnbidragen. Övriga månader betalasbidragsförskott ut på särskild anvisning. föreslår att utbelalningskostnaderna förbidragsförskott på samma sätt som för barnbidrag belastar detta anslag. Medtillämpning av samma ersätlning som för barnbidragen beräknar verket detillkommande kostnaderna för bidragsförskoltsulbelalningarnatill . Det sammanlagdaanslagsbehovet blir därmed . har därefter i framställning begärt allersättningen avseende skallhöjas lill . för varjeutbetald barnbidrags- eller bidragsförskottsanvisning.Med den högre ersättningen kan medelsbehovel beräknas till 13 505 000kr, har i yttrande tillstyrktpostverkets framställning i vad gällerbarnbidrag. Däremot finner f. n. inte skäl att behandla utbetalning av bidragsförskott på sammasätt som utbetalningen av barnbidrag. Utbetalning av bidragsförskott samordnas medbarnbidragsutbetalningarna fyragånger . Vid övriga åtta utbetalningslillfällen sker en separat utbetalning av bidragsförskott. Med hänsyn lill likheterna i förfarandet ansluter jag mig till förslag att också kostnadernaför utbetalning av bidragsförskott bör belasta detla anslag. I enlighet medverkets förslag i en särskildframställning bör dessa kostnader belasta anslaget redan fr. o. m.innevarande budgetår. 1977/78:100 Bilagas 70 Postverkethar med tillstyrkan från beräknat ersättningen förutbetalning av allmänna barnbidrag till3:57 kr, per anvisning under år1978. Jag ansluter mig lill dennaberäkning. Jag räknar tills vidare ocksåmed samma ersättning för separat utbetalning av bidragsförskott. Anslagsbehovet för nästa budgetår uppgår därmedavrundat till 13,5 milj, kr., varav4,6 milj. kr. avser utbetalning av bidragsförskott. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillErsättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m. m. för /79 anvisa etlförslagsanslag av . Bidrag till sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen Från anslaget utgår statsbidrag tillförsäkringskassornas utgifter för föräldraförsäkringeni form av föräldrapenning vid vård av barn. Föräldrapenning utgår fr. o. m.den 1 januari1978medengarantinivåav32 kr. per dagunder i anslutning tillbarns födelse eller adoptivbarnsankomst till familjen. Till försäkradsom har rätt till högre sjukpenning än nämnda belopp ulgår föräldrapenningen medsamma belopp som sjukpenningen, dvs. med 90 96 av den sjukpenninggrundandeinkomsten. Föräldrapenningen utgårlill den av föräldrarna som stannar hemma och vårdar barnet. Fr, o. m, har föräldrarna ocksårätt till särskild föräldrapenningunder sammanlagt för varje barn som föds efter årsskiftet.Föräldrarna kan ta ul den särskilda föräldrapenningen enligt egen önskan undertiden fram till och med barnetsförsta skolår. Den särskilda föräldrapenningenberäknas på grundval av förälderns aktuella sjukpenninggrundande inkomst, dock lägstgaranlinivån. Under återstående enmånad utgår föräldrapenningen med belopp motsvarande garantinivån ellerdel därav. Den särskilda föräldrapenningen för tas ut vidhellidsledighet eller och ulgår då som hel, halv elleren (järdedels föräldrapenning. Var och en av föräldrarna disponerar en och enhalv månad av ersättningstiden, menförälder kan genom en anmälan tillförsäkringskassan avstå från sin rätttill särskild föräldrapenning till förmån för den andra föräldern. Ensamstående förälder för själv disponerahela ersältningsiiden . För barn födda gällersärskilda övergångsregler med viss ersättningstid. Förälder som behöver stanna hemma och tillfälligtta vård om barn har också rätt till föräldrapenning. 1977/78:100 Bilagas 71 vårdav barn kan utgå när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk saml när förälder behöver följa med barnet lillbarnavårdscentral, PBU etc.Rätten lill föräldrapenning förtillfällig vård av barn gäller också fader i samband med barns födelse.Föräldrapenningen kan vidare utnyttjas -alternativt två halva dagar - per kalenderår av föräldrar för kontaktmed samhällets barnomsorg.Föräldrarna disponerar följande antal dagar , familjer med ett barn, , familjer med tvåbarn, , familjer med tre eller flera barn, . Föräldrapenning för tillfällig vård av barn utgårmed samma belopp som vid egen sjukdom. Föräldraförsäkringen aren integrerad del avsjukförsäkringssystemet såväl vadgäller finansieringen som administrationen av försäkringen. Kostnaderna för föräldrapenningen finansieras således till 15 96 genom statsbidrag och till85 96 genom socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Bestämmelserna om föräldrapenning återfinns ilagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckl 1977:630). Med utgångspunkl i fastställd lagstiftningberäknar riksförsäkringsverkel de totala kostnaderna för föräldrapenning till 2 150 milj, kr, för och 2 255 milj. kr, för , Anslagsbehovet /79 beräknas därmed till 330 milj, kr. Föräldraförsäkringen har byggts ul successivtsedan den infördes . Senaste utbyggnaden beslöts av våren 1977och träder i kraft den (prop, 1976/77:117, SfU 1976/77:27, rskr1976/77296). Genom den särskildaföräldrapenning som då införs för föräldrarna ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn i de situationersom de själva bedömer som angelägna.De för bl, a, möjlighet alt minska sin dagliga arbetstid och därmed få mer tid att vara tillsammans med sina barn. Med beaktande av löneutvecklingen beräknar jagkostnaderna för föräldraförsäkringenunder nästa budgetår till 2 400 milj, kr., varav ca 1 700 milj. kr,avser föräldrapenning i samband med barns födelse, ca 250 milj. kr. föräldrapenning för tillfällig vård av barn ochca 450 milj, kr, särskild föräldrapenning.Stalsbidragskoslnaderna blir därmed 360 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att lillBidrag lill sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen för budgelårel 1978/79 anvisa ell förslagsanslag av360 . 1977/78:100 Bilagas 72 1976/77 Utgift 369 620 885' 1977/78 Anslag 665 000 000' 1978/79 Förslag 500 000 000 ' Anslaget Ersättning för bidragsförskott. Bidragsförskott utgår för barn somendast en av föräldrarna har vårdnadenom eller som står under vårdnad av annan än föräldrarna. Dessa barn garanteras ett generellt ekonomiskt bidrag,som i regel motsvarar 40 96 avbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, I den mån ersättning för bidragsförskott intekunnat tas ul av den underhållsskyldige,bekostas bidragsförskotten till 7596 av staten och lill 25 96 av den kommun vars beviljatbidragsförskott. Fr. o. m. den I oktober1977 har administrationen av bidragsförskotten förts över från kommunernas barnavårdsnämnder/socialacentralnämnder lill försäkringskassorna.Kostnadsfördelningen är även därefter densamma som . Dessutom betalar kommunerna enersätlning för administrationskostnaderna. Från anslaget bekostas dels ersätlning till kommunerna för utgivna bidragsförskott,dels riksförsäkringsverketslöpande utbelalningarav /79 kommer anslaget att belastas med statsbidrag till kommunerna fören del av de under tidenjanuari-september 1977 utgivna bidragsförskottenoch med statens andel av kostnaderna för löpande bidragsförskott underbudgetåret. Bestämmelserna om bidragsförskott finns i lagen(1964:143) om bidragsförskott (omtryckt 1976:277). Verket beräknar koslnaderna för budgetåret1978/79 lill 750 milj. kr., varav 307 milj. kr. för ersäuning till kommunerna förtidigare utbetalda bidragsförskottoch 443 milj. kr. för verkets löpande utbetalningar av bidragsförskott. Antalet barn som uppbär bidragsförskott uppgickunder lill ca 212 000, vilket motsvarar drygt 10 96 av samtligabarn. Ca 35 96 av de utbetaladebidragsförskotten återbetalas av de underhållsskyldiga föräldrarna. Administrationen av bidragsförskotten överfördesfrån kommunerna lill försäkringskassornaoch , Denna omläggning innebär en viss överlappning främstunder innevarande budgetår 1977/78:100 Bilaga 8 73 närdet gäller belastningen på statsbudgeten av dels ersättningar till kommunerna för tidigare utbelalningaravbidragsförskott och dels kostnader förlöpande utbetalningar av bidragsförskott, Ersätlning för kommunernas utbetalning av bidragsförskott under periodenjanuari-september 1977 kommersannolikt att sökas och utbetalas tidigare än normall och därmed i huvudsakbelasta innevarande budgetår istället för /79, Med beaktande av denna effekt beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår till 500 milj. kr. Av delta beloppavser ca 70 milj, kr. ersättningar lill kommunernaför utgivna bidragsförskott och ca 430 milj, kr statens kostnader för bidragsförskott /79. Jag hemställer att regeringen föreslår att lillBidragsförskott för budgelårel 1978/79 anvisa ell förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilagas 74 Ekonomisk trygghet och självständighet, braboende och en god service avpassadefter den enskildes behov är vägledande mål för samhällets insatser för de äldre och utgör grunden i äldreomsorgen.Samhällets insatser för de äldre tari anspråk stora ekonomiska och personella resurser. Antalet äldre ökar markant. Är 1960 fanns det ca 880 000personer i åldrarna , vilketutgjorde 11,8 96 av totalbefolkningen. Antalet personer i dessa åldrar hade ökat lill 1 251 000, vilket utgjorde drygt 15 96 avtotalbefolkningen. Tillgängligaprognoser visar att denna andel kommeratt öka till drygt 17 96 fram ull . Grundvalen för de äldres ekonomiska trygghet ochsjälvständighet utgörs avfolkpensionen och - om ATP saknas - pensionstillskott. Många pensionärer har numera - utöver sin folkpension -förmåner från den allmänna tilläggspensioneringen (ATP). Andelen pensionärer medATP ökar successivt. Den allmänt förbättrade bostadsstandarden är denviktigaste insatsen för atttillgodose kravet på ett bra boende. De kommunala bostadstilläggen ökar pensionärernas möjligheter att bo kvar i sintidigare bostad eller att efterfråga nyabostäder med god standard. Fr. o. m. kan slatskommunaltbostadsbidrag utgå även lillfolkpensionärer ulan barn. Förbättringslånen och bidragen lillhandikappanpassning av bostad har väsentligt bidragit lill att rusta uppell äldre bostadsbestånd. För att de äldre skall kunna bo kvar i sinvanda miljö så länge de kan och önskarmåste dock en god bostadsstandard kompletteras med andra insatser för deäldre. Utbyggnaden av den kommunala sociala hemhjälpen ären viktig insats från samhälletssida. Av följande tabell framgår all hemhjälpen byggts ul kraftigt under 1960-och 1970-talen. Såväl antalethjälpta personersom antalet arbetstimmar har mångdubblats underperioden. fick de hjälptaäldre och handikappade hemhjälp under i genomsnitt 136 limmar per hushåll. timmar (milj.) milj, kr. 2 Inkl hemsjukvård. 1977/78:100 Bilaga 8 Utöver insatser som ger ekonomisk trygghet, etlbra boende och en god service måste samhällel skapa fnöjligheter lillett - efter vars och ens personliga förmåga- aktivt liv med gemenskap människoremellan. Färdtjänsten förhandikappade som har svårigheter all använda allmänna kommunikationer bidrar lill sådana möjligheter.Färdtjänst finns ilandets samtliga kommuner. Statsbidrag ulgår lill färdtjänsten och till den sociala hemhjälpen. Statsbidraget beräknas påkommunernas bruttokostnader förverksamheterna. 1 del slalsbidragsgmndande underlaget får också medräknaskostnader för arbetsledande insatser och för service i form av hårvård,fotvård, badservice och matdistribution. Antalet kommuner med bidragsberättigad socialservice lill äldre utöver hemhjälpenframgår av följande uppgifter. Under enundersökningsvecka utnyttjades service avseende hårvård av ca 1 350 personer, fotvård av ca 20 000, badservice av ca 3500 och matdistribution/matservering av ca 68 000 personer. Utvecklingen av färdtjänsten under de senasteåren framgår av följande sammanställning. milj, kr. Kommunerna strävar också efter att på andra sätttillgodose behoven av gemenskap ochaktivitet, 1 de flesta kommuner ordnas sysselsättnings- och fritidsverksamhetför äldre. Ofta knyts sådan verksamhet till dagcentraler som i växandeantal byggs ute i kommunerna. Antalet dagcentraler, som uppgick lill 266, hade ökat lill355. Även pensionärernas egna organisationerbidrar genom sin verksamhetväsentligt till att tillgodose dessabehov. Kommunerna inför också iväxande omfattning boendeformer som skall kunna tillgodose både självsiändigheiskravei,hjälp- och trygghetsbehovet ochgemenskapsbehovet. De s. k. servicehusen kan, rätt utformade, ge 1977/78:100 Bilagas 76 Sådana bostäder kan också utgöra en bra bas för fritidsverksamhet och liknande aktiviteter.Dagcentraler knutna till servicehusen betjänar ofta såväl hyresgästerna iservicehuset som pensionärer i områdendäromkring. fanns omkring 12 000 lägenheter i fördelade på 157 anläggningar i sammanlagt 77kommuner. Av kommunernas planer till framgår att ytteriigare ca 12 000lägenheter beräknas vara färdiga fram t. o. m. . Genom ålderdomshem kan vissa äldres speciellakrav och behov av omsorger tillgodoses. Antalet platser 1976 totalt 59 743. Fram t. o. m. år1979 planeras ytteriigare ca 2 000 ålderdomshems-platser genom nybyggnadeller om-och tillbyggnader. har i sitt i augusti 1977överlämnade slutbetänkande (SOU1977:40) Socialtjänst och socialförsäkringslillägg redovisat sin syn på etl boende som skall kunna tillgodose olika behov avservice och trygghet för de äldre.Betänkandet remissbehandlas f n. En särskild utredning, pensionärsundersökningen,har i uppdrag att kartlägga de äldres situation då det gäller social omvårdnad och andra levnadsbetingelser.Kartläggningen avses bilda underlagför den framtida utformningen och inriktningen av samhällets insatser för allunderlätta övergången och anpassningen till livet som pensionär och gede äldres tillvaro ell sådant innehåll att pensionstiden blir meningsfull och positiv. Den skall vidare - medbeaktande även av pensionärernasförstärkta ekonomi - innefatta en undersökning av olika vägar då del gäller atttillförsäkra de äldre goda levnadsbetingelser. Undersökningen beräknaskomma att redovisas . Barnomsorg m. tn. Barnomsorgens fortsatta utbyggnad intar en centralplats när del gäller samhälletsåtgärder för social service och omvårdnad. Följande sammanställning visarutvecklingen av antalet platser saml del beräknade plalsantalel enligtkommunernas utbyggnadsplaner. 60 100 18 300 65 400 20 800 69 400 23 000 1977/78:100 Bilaga 8 77 Det utbyggnadsprogram som våren 1976anslöt sig till innebäratt det skall färdigställas 100 000 nya platser i daghem och 50 000 nya platser i fritidshem. Härutöverberäknas en ökning av platstillgångeni familjedaghem. Kommunernas utbyggnadsplaner av planeringsperioden visar att ca 57000 nya platser i daghem och ca 25000 nya platser i fritidshem kommer alt färdigställas. Denna ulbygg-nadsplanering stämmer väl överens med denbeslutade ulbyggnadsiakien. Målet för utbyggnaden står fast, nämligenatt - utöver den allmänna förskolan försexåringar - bereda plats inom den kommunala barnomsorgen för alla barn i förskoleåldern till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar samt för barn med särskilda behov av stöd ochstimulans så all efterfrågan på sådana platser kan tillgodoses. Avsiktenär all denna målsäilning för samhälletsbarnomsorg, innefattande även fritidsverksamhet för.barn i skolåldern, successivt skall uppnås i allakommuner räknat från beslutet omutbyggnadsprogrammel. En särskild arbetsgrupp, planeringsgruppen förbarnomsorg, med representanter förbl. a. , , kommunförbundet och LO har i uppdrag alt på grundval av de praktiskaerfarenheterna förbättra det underiagsom behövs för kommunernas utbyggnadsplanering och beräkningar av platsbehovetinom barnomsorgen vid den fortlöpande uppföljningen av barnomsorgsplanerna. Planeringsgruppen har vidare fått iuppdrag att undersöka huruvidakommunerna uppfyller det riktmärke som salts upp om 80 96 täckning av behovet . Resultatet av undersökningenhar presenterats. fattade beslul om etl nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen.Driftbidraget lill daghemmen höjdesfr. o, m, lill , perplats som tillkommit i nytillskott efter . För då befintliga platser i daghem utgår driftbidragför med . och fr. o.m. Driftbidragen till fritidshem höjdes fr. o. m. år 1977till . per plats somtillkommit i nytillskou efter . För då befintliga platser i fritidshem utgår driftbidrag för år1978 med . och fr. o. m. år1979 med , 1 bidragsbeloppen är beaktade kapitaltjänstkostnader. Likasåhar hänsyn tagits till behovet avextra insatser för barn med behov av särskilda stödåtgärder. För familjedaghemmen infördes fr. o. m. år 1977ett grundbelopp som ulgår utöverstatsbidraget med 35 96 av kommunernas brultokostnader för verksamheten.Grundbeloppet utgår för barn i förskoleåldern med . per barn och med . o. m. år1979. För barn i skolåldern ulgår grundbeloppetmed hälften av det belopp som nämts för förskolebarn. Bidragen är värdebeständiga genom anknytning lill löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Reglering avbidragsbeloppen sker första gången i aprilår 1978 med ledning av då kända uppgifter för . Det statliga stödet lill kommunernas barnomsorg kan för nästa budgetår beräknastill sammanlagt 2 625 milj. kr. vilket jämfört med innevarande 1977/78:100 Bilagas 78 budgetårinnebär en anslagsökning med 770 milj. kr. Härtill kommer medel som ulgår i form av statliga bostadslån till förskolor och fritidshem från bosladshuvudtiteln. Statsbidragssystemet skall enligt riksdagenstidigare beslut finansieras genom ensocial avgift från arbetsgivare. Den är för fastställd till avdet löneunderlag som gäller för de allmänna socialförsäkringsavgifterna. Avgiftenföreslås för höjd till 1,6 96. Fr. o. m. utgår ett särskilt statsbidragtill kommunerna för hemspråksträningför invandrarbarn. Bidraget utgår för sexåringar som deltar i hemspråksträningsom anordnas av kommunen. För varje barn som deltar i grupp där hemspråksiräning bedrivs minsl fyratimmar ulgår bidrag med I . Medelsbehovel för nästabudgetår beräknas till 10 milj. kr. bedriver omfattande utvecklings-och försöksverksamhet inomförskoleområdei i anslulning lill de reformer som beslutats . Försöksverksamheten avser bl. a.utformningen av verksamheten inomden allmänna förskolan och daghemmen, uppsökande verksamhet bland barn i förskoleåldern samt åtgärder för barnmed särskilda behov av stöd ochstimulans. Häri ingår bl. a. försök med mångsidigt användbara lokaler för förskolor och fritidshem som sker isamverkan med byggforskningsrådet.Vidare görs försök med lekierapi för barn på sjukhus och med s. k. öppna förskolor. En omfattande försöksverksamhethar också bedrivits när det gäller fritidsaktiviteter för barn i åldern 7-12år. a. pågår försök med s. k.utvidgade fritidshem i några kommuner på grundval av barnsiugeutred-ningensförslag. Dessa försöksprojekt stöds genom bidrag frånallmänna arvsfonden. Sålunda hararvsfonden lill olika försök medfritidsaktiviteter hittillsanvisat ca 17 milj. kr. Vidare har ca 13 milj. kr. anvisats till försök med sommargårds-och lägerverksamhel samt annan ferieverksamhet m. m. Medel från arvsfonden har även beviljats förförsök med och kartläggning avbehovet av barnomsorg under obekväm arbetstid i några kommuner, 1 anslutning lill dessa verksamheter har uppdrag givits till vissa länsstyrelser att kartlägga förutsättningarna för en anpassningav småbarnsföräldrarnas arbetstider till barnens behov. Resultaten av kartläggningenskall redovisas före utgången av . Vidare bedriver inom ramenfördel pedagogiska utvecklingsarbetetprojeki som bl. a. rör anknytningen mellan förskola och gmnd-skola. En särskild utredning, barnomsorgsgmppen, har iuppdrag att göra en övergripande utredning rörande föräldrautbildning. I ettbetänkande (SOU 1975:87)presenterade barnomsorgsgmppen vissa principiella förslag beträffande föräldrautbildning. Betänkandet harremissbehandlats och remisssvarenligger till gmnd för utredningensfortsatta arbete. 1977/78:100 Bilaga 8 79 rörandeföräldrautbildning i anslutning lillbarnets födelse kommer att lämnas ibörjan av . Härvid kommer förslag all lämnas om föräldrautbildningens organisation och innehåll vid mödra-och barnavårdscentralerna och inom föriossningsvården. Barnomsorgsgmppenfortsätter sill arbeie vad beträffar föräldrautbildning för föräldrar med barni förskole- och skolåldern. I sambandmed utredningsarbetet bedrivs försöksverksamheter. Genom försöksverksamheten provas i kommuner ochlandsting i praktisk verksamhetfömtsättningarna förden av barnomsorgsgruppen föreslagna föräldrautbildningens innehåll, utformning ochorganisation. Försöksverksamhetenstöds genom bidrag från allmänna arvsfonden och bedrivs inom mödrahälsovården - BB - barnhälsovården, förskolanoch skolan. a. i uppdrag altutreda de små barnens förhållandeninom barnomsorgen.