prop · G10325 · 1977-12-31 00:00:00 — Om det bedöms angeläget kan dock maskinbeställningarnaläggas ut tidigare. Verket föreslår därför att aggregatet t. v. tillförsprojektreserven. Med det nya aggregatet ökar kraftstationensmaskinkapacitet med 1 MW och den årliga energiproduktionen med 15 GWh.iAnläggningskostnaden har verket beräknat tiU 34 milj. kr. räknarmed att projektet kommer att slutbehandlas av . Jag ansluter mig till vattenfallsverkets förslag ochförordar att regeringen föreslår att godkänna att den fortsattaombyggnaden av läggs in i verkets projektreserv. ' 1 GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar. Prop.1977/78: 25 116 Mot bakgrund av vad jag nu har redovisat förordar jag attvattenfallsverkets investeringsram för /78 räknas upp med sammanlagt(323,4-1-70-1-161) = 554,4 milj. kr. och att medel härför anvisas fråninvesteringsanslaget Kraftstationer m. m. Med hänsyn till att medel finnsreserverade från föregående budgetår beräknar jag behovet av tilläggsanslagtill 496,5 milj. kr. får f. n. inte utan regeringensmedgivande använda medel som har anvisats från investeringsanslagetKraftstationer m. m. för förvärv av kärnbränsle eller för investeringar ikärnkraftverk eller anläggningar som har anknytning till kärnkraftverk. Sammavillkor bör givetvis gälla för verkets disposition av medel som i enlighet medvad jag förordat bör anvisas för dessa ändamål på tilläggsbudget. Det ankommerpå regeringen att besluta härom. I enlighet med vad jag vidare har förordat i detföregående bör vattenfallsverkets förräntningspliktiga kapital skrivas ned medsammanlagt 276 milj. kr. varav 60 milj. kr. avser anskaffning av den nyagasturbinen och 216 milj. kr. den på innevarande budgetår fallande delen avbehövligt avskrivningsanslag för verkets åtaganden på . Chefen förbudgetdepartementet avser att återkomma till denna fråga vid sin anmälan tilltilläggsbudget III till statsbudgeten för /78 såvitt avseravskrivning av nya kapitalinvesteringar. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att 1. godkänna attden andra ombyggnadsetappen i förs tUl verketsprojektreserv, 2. bemyndigaregeringen att godkänna konsortialavtalet mellan ochGotlands kommun i vad det innefattar ekonomiska förpliktelser för staten, 3. tillKraftstationer m. m. på tilläggsbudget 1 tUl statsbudgeten för /78anvisa ett investeringsanslag av . [13] 2. Förvaltningsbyggnad för domänverket. Istatsbudgeten för /78 har under denna anslagsrubrik anvisatsett investeringsanslag av 1,7 milj. kr. För domänverkets nya förvaltningsbyggnad i genom regeringens beslut en byggkostnad inkl.projektering av högst 24 milj. kr. Till dettabelopp kom kostnaden för tomt med 1,2 mUj. 1977/78: 25 117 Underbudgetåren 1974/751977/78 har domänverket beviljats anslag med sanmianlagt25,2 milj. kr. för uppförandet av förvaltningsbyggnaden och för köp av tomt. Förvaltningsbyggnadenär nu färdig och domänverkets personal har flyttat in. På grund av kostnadsökningarunder byggtiden har byggnaden kostat 27 milj. kr. Med anledninghärav hemställer domänverket om ett tiUäggsanslag av 3 milj. kr. Verket upplyser om att byggkostnaden efter uppräkning medbyggnadskostnadsindex skulle per uppgå tUl 31,8 milj. kr. Medhänsyn till den ökning av byggkostnaderna som har ägt mm börkostnadsökningen med 3 milj. kr. för uppförande av domänverketsförvaltningsbyggnad godtas. Detta bdopp bör därför tas upp på tilläggsbudgetför att täcka merkostnaden. Jag hemställer att regeringen föreslår atttUl Förvaltningsbyggnad för domänverket på tiUäggsbudget I till statsbudgeten /78 anvisa ett investeringsanslag av . [14]17. Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. I statsbudgeten för budgetåret1977/78 har under denna rubrik anvisats ett investeringsanslag av 110 000 kr.Vid budgetårets ingång fanns en reservation på anslaget av 147 745 kr.Disponibla medel under anslaget uppgår alltså till sammanlagt . Isin anslagsframstäUning för /79 har byggnadssty-rdsen redovisatföljande investeringsplan i prisläget för anslaget under dettabudgetår (i lOOO-tal kr. Prop.1977/78: 25 0. m. Tillbyggnader för kontor och verkstad av manöver- och väg-laboratorium 3 770 10 625 3 770 10 775 3 769 10 405 för konserveringsforskning Om- och tillbyggnad av laboratorium Som framgår av planen behöver kostnadsramen för nybyggnadav manöver- och våglaboratorium vid statens skeppsprovningsanstalt höjas med150 . på grund av den allmänna byggnadskostnadsstegringen. Med hänsyn till den beräknade medelsförbrukningen förinnevarande budgetår hemställer att anslaget tUlförs 150 000kr. på tilläggsbudget I för /78. Jag godtar kostnadsberäkning ochförordar i enlighet med förslag att . anvisas på tUl-läggsbudgetI för innevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att besluta om vissa byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m.inom den kostnadsram som jag har förordat, 2. tillByggnadsarbeten för teknisk utveckUng in. m. på till-läggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett investeringsanslag av 150 000kr. [15] 15. Statens hantverks- och industrilånefond. 1statsbudgeten för /78 har under denna rubrik anvisats ettinvesteringsanslag av 90 milj. kr. Från detta anslag överförs medel till statens hantverks-och industrilånefond för utlåning tUl företagareföreningarna, vilka i sin tur bevUjar Prop.1977/78: 25 119 hantverks-och industrUån till småföretag. Ärende om lån till företag inom textil-,konfektions- och skoindustrierna prövas dock i vissa faU av regeringen.Långivningen regleras i kungörelsen (1960: 372) om statligt kreditstöd tillhemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckt 1973: 550, ändrad senast 1976:471). Statiiggaranti för lån till hantverks- och industriföretag lämnas dels enligt nämndakungörelse och dels enligt särskilda bestämmelser om statlig garanti för låntill turisthotell beslutade . För beslut om lånegarantier harför /78 anvisats en ram om 200 milj. kr. har i skrivelse , som kompletterats den 9september, anfört att flera företagareföreningar har anmält behov avytterligare lånemedd för innevarande budgetår. För ett flertal föreningar ärenligt verket bristen på lånemedel synnerligen bekymmersam. harmot den bakgrunden hemställt bl. a. att fonden tillförs ytterligare 40 milj.kr. Vidarehar industriverket i skrivelse hemställt attgarantilåneramen ökas med minst 100 milj. kr. Under budgetårets tre förstamånader beviljades garantier för sammanlagt 69 milj. kr. Den 30 september 1977fanns dessutom hos industriverket ansökningar om garantier för sammanlagt 107 milj.kr. bedömer att den ökade efterfrågan på statiigakreditgarantier kommer att bestå. Företagareföreningarnasutlåning tUl småföretagen är ett viktigt komplement till långivningen frånbanker och andra kreditinstitut. F. n. råder stor efterfrågan på riskvilligtkapital för angelägna investeringar i småföretagen. Företagareföreningamasnuvarande utlåningskapacitet är otillräcklig och bör därför stärkas. Jagförordar sålunda att hantverks-och indusirilånefonden tillförs ytterligare 30 mUj.kr. under innevarande budgetår. JagviU i sammanhanget betona att föreningamas utiåning huvudsakligen är avseddför företag som saknar tiUräckliga säkerheter för att få lån inom det ordinariekreditväsendet. Närdet gäller ramen för statUg garanti för lån till hantverks- och industriföretagm. m. delar jag industriverkets bedömning att en ökning är nödvändig. Vidare vUljag erinra om att regeringen av budgetåret harbeslutat om kreditgarantier till betydande belopp, särskilt i samband medrekonstruktioner av företag. Jag förordar att ramen för lånegarantier utökasmed 100 mUj. till sammanlagt högst 300 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.medge att för /78 statlig garanti för lån till hantverks- ochindustriföretag m.m. beviljas med ytterUgare . Prop.1977/78: 25 120 2. tUl Statens liantverks- och industrilånefond påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 anvisa ett investeringsanslagav . V. FONDEN FÖR LÄNEUNDERSTÖD [16] 15. Lån till processutveckling i . Istatsbudgeten för /78 har under denna rubrik anvisats ettinvesteringsanslag av 13,6 milj. kr. träffade Luossavaara-KiirunavaaraAB (), AB Atomenergi och en överenskommelse om attfortsätta projekteringen av en urangruva i . åtog sig därvid att isamarbete med övriga parter och med utnyttjande av personalen i det nuvarande Ranstadsverketansvara för ledningen av den fortsatta projekteringen. Under budgetåren 1975/76 och 1976/77 har 15 resp. 26 milj.kr. stäUts till LKÄB:s förfogande såsom t. v. ränte- och amorteringsfria lånför projektering m.m. av ett uranverk i vid (prop. 1975: 30bil. 1, NU 1975: 30, rskr 1975: 202 och prop. 1975/76: 100 bU. 15, NU 1975/76:42, rskr 1975/76: 260). ingav ansökan om tillstånd för projekteti enlighet med 136 a § byggnadslagen (1947: 385, omtryckt 1972: 775, 136 a §ändrad : 213). Med hänsyn tiU de synpunkter som framfördes ianslutning tUl remissbehandlingen, fann att ytterUgare tidborde anslås för att fuUfölja utredningsarbetet speciellt på de punkter somhade föranlett erinringar. återkaUade därför sin ansökan. ansökte om ytterligare lån på 24 milj.kr. för /78. Denna ansökan avsåg projekteringsarbeten för en uranproduktionsarUäggningmed en kapacitet av 6 milj. ton skiffer , som skulle kunna ge 1 275 tonuran . I medelsberäkningen ingick kostnader för en försöksanläggning förutvinning av aluminiumprodukter och fosforsyra ur laklösningen samt föråterställningsarbeten och rekultiveringsf örsök i landskapet. Sedan hade informerats om att den planeradebrytningen inte var förenlig med den nya regeringens allmänna politik, överlämnadebolaget en skrivelse med förslag till ändrad inriktning. Idenna anfördes bl. a. att den övergripande målsättningen för en fortsattverksamhet i skuUe vara att som ett led i den långsiktiga svenskaråvaruförsörjningen klargöra hur alunskifferns beståndsdelar tekniskt,ekonomiskt och miljömässigt skall kunna utvinnas. Detta nya mål förverksamheten medför att forsknings- och utvecklings- 1977/78: 25 121 verksamheten i helt inriktas på utvinning avskifferns aUa beståndsdelar med syfte att utveckla enindustriell totalutvinningsprocess. För detta ändamål hemställde om ett t.v. ränte- och amorteringsfritt lån av 27,8 milj. kr. under /78. I avvaktan på ett mer fullständigt utredningsmaterialställdes 13,6 milj. kr. till förfogande för verksamheten under periodenjulidecember (prop. 1976/77: 100 bil. 17, NU 1976/77: 25, rskr 1976/77:207). har redovisat de personal-, tids-och kostnadsmässiga konsekvenserna av följande fyra alternativaställningstaganden. Produktion avuran ur 1 milj. ton skiffer och parallellt härmed forskning i syfte attfå fram en utvinningsprocess för att ta tUl vara även skifferns innehåll avövriga metaller och fossila bränslen. Produktion avuran ur skiffer och parallellt härmed forskning i syfte attfå fram en utvinningsprocess för att ta till vara även skifferns innehåll avövriga metaller och fossila bränslen. Enbartforskning i syfte att få fram en utvinningsprocess för att ta till vara ävenskifferns innehåll av övriga metaller oeh fossila bränslen. lämnade in en ansökan enUgt 136 a §byggnadslagen om etablering av en produktions-/forskningsanläggnnig baserad påbrytning av 1 milj. ton skiffer enligt det förstnämnda av de nämndaalternativen. De berörda kommunerna väntas avstyrka att fårtillstånd enligt 136 a § byggnadslagen. Tillstånd kan då inte meddelas vadavser den ansökta produktionsvolymen. Kommunerna väntas dock framföra synpunkteratt forskningen vad avser ett totalutnyttjande av skifferns innehåll av kol ochmineraler bör fortsätta på en bred bas, så att möjligheterna att utnyttja destora skiffertillgångarna i på ett miljömässigt acceptabelt sättklarläggs. inkom med en ansökan omytterligare medel för perioden den 1 januariden . anhåller omett lån av 9,2 milj. kr. för fortsatt utredningsarbete och därtill 1,2 mUj. kr.för iordningstäUnings- och rekultiveringsarbeten i nuvarande dagbrott ochavfallsområden. I avvaktan på ett fullständigt beslutsunderlag bedömer jagdet nödvändigt att säkra den fortsatta verksamheten under första halvåret1978. Verksamheten bör härvid bedrivas i oförändrad omfattning med bibe- Prop.1977/78: 25 122 hållen personal, viss forskningsverksamhet och normaltunderhåll av maskiner och byggnader. I Ukhet med beräknar jag kostnadenhärför till 9,2 milj. kr. Föriordningställande och rekultivering beräknar jag 1,2 milj. kr. i enlighet med förslag. Medlen bör anvisas som lån till på samma villkor somtidigare. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lån till processutveckling i på tilläggsbudgetI til' statsbudgeten för /78 anvisa ett investeringsanslag av10 . [17] 19. Något anslag för dettaändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för /78. () bedriver en mångskiftande verksamhet,främst i men också på några orter i andra län. Koncernenshuvudkontor ligger i i kommun. Företaget har delat in sinverksamhet i divisioner. Divisionen Hytta och gruvor svarar för malmbrytning iPersberg, råjärnstillverkning i samt göt- och ämnesproduktion i Hagforsoch . Divisionen Stång producerar verktygsstål, konstruktionsstål,rostfritt stångstål och väghyvelstål i . Divisionen Snabbstål finns iSöderfors och tillverkar verktygsstål och snabbstål. Tillverkningen inomdivisionen Gjutgods sker i och omfattar rostfritt och syrafast gjutgodsför cellulosaindustrin, ventiler och pumpgods för gas- och kemikalietankerssamt slitgods för målning av trämassa. Banddivisionen i har somhuvudprodukter rakkUngsstål, träbandsågstål, ventilstål och textilstål.Tråddivisionen i och Blombacka har som huvudprodukter rostfri dragentråd och ytbearbetad klen stång samt linor och svart dragen tråd. I divisionenRörsystem ingår tillverkningsenheterna i samt dotterbolagen i . Produktionen är inriktad på rostfria röroch rördelar. Plåtdivisionen i har rostfri grovplåt som huvudproduktmen tillverkar även verktygsstålplåt, sågstålplåt och prefabricerad plåt.Division Trävaror omfattar främst såg och hyvleri i . I finnsockså Kartongdivisionen. Divisionen Massa och papper omfattarproduktionsanläggningar för kraftpapper och pappersmassa i och Deje.Kemidivisionen i omfattar tillverkning och försäljning av kemikalier,främst klor, natronlut och klorbaserade produkter, samt system för industriellgodsrengöring. Vid sidan av industridivisionerna finns också vissa andraverksamhetsgrenar. Skogsdivisionen, som förvaltar totalt ca 440 000 ha mark,köper och säljer skogsprodukter samt svarar för virkesförsörjningen till koncernensskogsindustrier. Kraftdivisionens produktion utgörs huvudsak- Prop.1977/78: 25 123 UHB äger samtliga 17 kraftstationer i och dessstörsta biflöde Uvån. Antaletanställda inom omräknat till heltidsbefattningar och fördelat på olikaorter framgår av följande sammanställning. Ort Antal anställ- Antal anställ- Förändring 11942,5 10910 -1032,5 Somframgår av sammanställningen sysselsätter UHB f. n. ca 10 900 personer, varavhuvuddelen i . Genom att bolaget är den dominerande arbetsgivarenpå åtskilliga bruksorter, är antalet människor som för sin försörjning ärdirekt eller indirekt beroende av UHB väsentligt större. Under de senaste årenhar UHB:s resultat starkt försämrats. aviseradebolaget ett åtgärdsprogram som skulle genomföras i forcerad takt för attförbättra resultatet. Programmet, som till största delen har genomförts,har inneburit att antalet anställda har minskat på sätt som framgår avsammanställningen. Minskningen har skett utan att avskedanden harbehövt tillgripas. redovisade UHB före bokslutsdispositioner och skatter enförlust på 158 milj. kr. Den fakturerade försäljningen uppgick till 2 162 milj.kr. För har UHB i sin halvårsrapport räknat med attförlusten före bokslutsdispositioner och skatter blir ca 500 milj. kr. Bolagetsaktiekapital uppgår till ca 600 milj. kr. Undersommaren 1977 stod det klart att UHB:s finansiella resurser var så hårtansträngda att företagets fortbestånd var i fara om den negativa utvecklingenfortsatte. De vidtagna åtgärderna bedömdes inte vara tillräckliga och deytterligare åtgärder som bolaget skulle tvingas vidta bedömdes kunna medföraytterst allvarliga följder för sysselsättningen. I det läget fick bankdiretörArne Callans, , i uppdrag att biträda inomindustridepartementet vid överläggningar med UHB om åtgärder för att lösaföretagets ekonomiska problem och så långt möjligt trygga sysselsättningen förde anställda. Callans har i en skrivelse av följande lydelse redovisatresultatet av sina överläggningar med UHB. Prop.1977/78: 25 124 Undertecknad Callans fick i uppdragatt tills vidare biträda inom industridepartementet vid överläggningar medUddeholms AB rörande åtgärder för att lösa företagets ekonomiska problem och sålångt möjligt trygga anställningen för de anställda. Jag redovisar i detföljande resultatet av överläggningarna. För att nå tillfredsställande lönsamhet ochdärigenom trygga största möjliga sysselsättning inom koncernen är det nödvändigt för att a) koncentrera sinverksamhet till lönsamma produkter, b) genomförastrukturförändringar i samverkan med andra företag, c) fortsättaintegreringen framåt i produktion och marknadsföring. Dessa förändringar kommer sannolikt att under denärmaste åren medföra a) färre anställdainom , b) delvis ändradeägarförhållanden, c) en ändraduppbyggnad av koncernen. En utgångspunkt för det följande förslaget är attregeringen lägger fram förslag så att erforderliga strukturförändringar inom specialstålbranschen underlättas och påskyndas. Inom stålsektor kan verksamheten i ,, , , , Blombacka, Persberg och berörasav sådana strukturförändringar. a. denna bakgrund bör en förstaavstämning av situationen för i fråga om strukturomvandlingen inomstålsektorn göras . Om strukturrationaliseringen då inteutvecklats på ett sätt som är önskvärt med hänsyn tiU situation, börfrågan om ytterligare åtgärder för att påskynda utvecklingen och kompenseraUddeholm övervägas. För att skapa förutsättningar för att ibalanserad takt genomföra de nödvändiga förändringarna i sin verksamhet bör bolaget bevUjas ett lån på 600 milj. kr. med villkorlig återbetalningsskyldighet. För lånet bör följande huvudsakliga villkor gälla: a) Lånet ställssenast till bolagets förfogande som en räntdös fordran,som efter beslut av regeringen utbetalas allteftersom bolaget behöverlånemedel för sin verksamhet. Till framställning om utbetalning skall fogasyttrande av Investeringsbanken. b) Lånet löper med9,fast årlig ränta på utbetalat belopp för utbetalning. Upplupenränta läggs vid utgången av varje kalenderår till det då för lånet gällandekapitalbeloppet. Ränta efter nämnda procentsats räknas därefter på det sålundavid varje årsskifte uppkomna sammanlagda beloppet av kapital och ränta (räntapå ränta), med iakttagande av vad nedan sägs under punkterna c) och d). c) Bolaget får närsom helst erlägga upplupen ränta, helt eller delvis, och amortera på lånet. d) Amortering och räntebetalning skall i övrigtpåbörjas under det år då bolaget beslutar om utdelning till aktieägarna. Avser styrelsen att föreslå bolagsstämman sådan utdelning, skall bolaget uppta överläggningar med Investeringsbanken om hur stort belopp som bola get skall erlägga i sådan betalning. Därvid skall beaktas att betalningarna till staten intefår vara tUl förfång för bolaget, innebärande att hänsyn skall tas till sådanafaktorer som rimlig soliditet, utdelningspolitik etc. med beaktande av bolagetslångsiktiga utveckling. Resultatet av överläggningarna skall av bolaget 1977/78: 25 125 och banken gemensamt anmälas tiU regeringen. Kan bolagetoch banken inte enas om betalningens storlek, skall de olika ståndpunkternaanges i anmälan. Regeringen beslutar om betalning och om beloppets storlek. e) skall verka för att en avregeringen föreslagen representant kommer att ingå i bolagets styrelse från ordinarie bolags stämman 1978 och så länge någon del av lånet kvarstår ogulden. Om det framläggs förslag till bolagsstämman om val av styrelsesuppleanter, skall styrelsen verka för att antalet blir minst två och att en av supplean terna utses enligt förslag av regeringen. f) Så länge någon del av lånet kvarstår ogulden fårbolaget inte utan regeringens medgivande överlåta för verksamheten väsentlig del av sina tUlgångar. Grunden för regeringens bedömning skall vara huruvida debankmässiga förutsättningarna för lånets återbetalning väsentligen försämrasgenom överlåtelsen. Till framställning om sådan överlåtelse skall fogasyttrande av Investeringsbanken. g) Skulle bolaget träda i likvidation eller försättas ikonkurs eller om förhandlingar om offentligt ackord inleds, skall staten äga bevaka och erhålla betalning för lånet jämte upplupen ränta i den mån likvida tionsöverskott föreligger. UHB har förklarat sig inte ha något att invända mot deföreslagna villkoren. I ärendet har vidare inkommit skrivelser från de fackligaorganisationerna vid , m.fl. Målet för regionalpolitiken är att människor i olikalandsdelar skall tillförsäkras sysselsättning och service samt en god miljö.Detta mål innefattar också ett ansvar för att strukturomvandlingen och den ekonomiskatillväxten sker på ett sådant sätt att de enskilda människornas trygghetvärnas. Det är mot denna bakgrund mina ställningstaganden i det följande skallses. () har avgörande betydelse för sysselsättningenpå åtskilliga orter i och dessutom på några orter i länoch län. Bolagets situation har utvecklats så att omfattanderationaliseringar och strukturförändringar är nödvändiga för att på nytt görabolaget internationellt konkurrenskraftigt och lönsamt. Sysselsättningsläget påde berörda orterna är sådant att jag anser det vara av stort samhällsintresseatt UHB kan genomföra nödvändiga förändringar av sin verksamhet i enbalanserad takt. Ett lån med villkorlig återbetalningsskyldighet till UHBenligt det förslag som jag har redogjort för skapar enligt min meningförutsättningar för detta. Jag förordar därför att UHB bevUjas ett sådant lånpå 600 milj. kr. på i huvudsak de nämnda villkoren. Det innebär bl. a. attstaten kommer att tillförsäkras nödvändig insyn i verksamheten genomrepresentation i 10 1977178.1 saml. 1977/78: 25 126 Det bör ankomma på regeringen att beslutaom den närmare utformningen av villkoren. Om UHB beviljas lånet räknar jag medatt bolaget inte utan företagsekonomiskt tvingande skäl varslar om uppsägningav personal innan de strukturfrågor som berör resp. ort kan överblickas. För att det föreslagna lånet skall få avsedd effekt krävsvissa ändringar i skattelagstiftningen. Chefen för budgetdepartementet kommerinom kort att ta upp denna fråga. denna dag kommer jag att föreslå regeringenåtgärder för att underlätta och påskynda önskvärda strukturförändringar inombl. a. specialstålindustrin (prop. 1977/78:47). Åtgärderna kommer att beröra UHB:sverksamhet. Jag finner därför förslaget om en avstämning avsituationen i detta avseende för UHB vara välmotiverat. Redan beslutade åtgärder inom UHB medför att antaletanställda kommer att minska med över 1 000 personer. Även om UHBfår det föreslagna statliga lånet kommer sannolikt betydande personalförändringaratt ske. Det är därför nödvändigt att göra kraftfulla regional- ocharbetsmarknadspolitiska insatser i de berörda kommunerna. Åtgärderna måstespela över ett brett register för att få lillräcklig verkningskraft. Jag villi detta sammanhang nämna att jag denna dag kommer att behandla frågan omåtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling såvittavser industridepartementets verksamhetsområde. Därvid kommer jag att ta uppfrågan om ett regionalt investmentbolag för /Bergslagenregionen. Jaghar också erfarit att UHB är berett att medverka i strävandena att finna nya sysselsättningsskapandeprojekt för de berörda orterna. Vidare har jag med tillfredsställelse noteratatt i har tillkallat en särskild delegation medbred förankring för att förstärka och samordna insatserna på syselsättningsområdet.När det gäller vill jag erinra om den arbetsgrupp för bevakning avsysselsättningsfrågorna i norra som jag har tillkallat. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår