prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Även om riskenför all en skadesiluation skall uppkomma bedöms som förhållandevis liten tordede förlustbelopp som i så fail skulle aktualiseras kunna bli myckel höga.Fullmäktige finner därför EKN:s hemställan om medgivande atl läcka eventuellaskadefall utan utnyttjande av de premiereserver som härrör från nämndens övrigagarantigivning vara väl motiverat. RRVpåpekar all det av EKN:s framställan ej framgår om detta förslag skulle medföranågra ändrade kostnader för nämndens verksamhet eller för staten i övrigl.Under fömtsättning alt detta troligen ej blir fallel har RRV inle något atlerinra mot förslaget. RRV har ej heller något atl elnra mot att EKN erhåUerbemyndigande atl utfärda garanti mot otillbörligt utnyttjande av säkerhet förfullföljande av anbud, fömtsatt att detta ligger i linje med Sverigesintemationella överenskommelser samt bedöms främja de uppgifter som ålagts EKN. Medhänvisning lill näringslivsrepresentanternas särskilda yttrande lillexportkredilulredningen föreslår 5ven5a bankföreningen och industriförbundm.fi. organisationer med instämmande av alt EKNges möjlighet all meddela s.k. motgaranll. En motgaranll tankes omfatla skyddicke blott mot obehöriga krav under t. ex. en banks fullgörandegaranli av"on demand"-lyp ulan avses utlösa betalning från EKN så snart bankenöver huvud har alt betala under sin garanti. Den naturliga formen för enmotgaranll är en proprieborgen gentemot banken. I samband med varjebankgaranll har exportören atl ge banken en molförblndelse för vilkenexportören i regel skall ställa säkerhet. Vid slora belopp kan förbindelsenäventyra exportörens kreditvärdighet eller minska denna så att nya affärerallvariigt försvåras. Denna effekt bör emellertid kunna undgås om EKN gerbanken en motgaranll, vilket bör anses likvärdigt med atl exportörensmolförblndelse till banken försetts med full stalsgaranti. Del förutsättshärvid att exportören ej skall ha atl ställa särskild säkerhet för sillregressansvar gentemot EKN. Enmotgaranll avser icke blott skydd mot obehöriga krav ulan även mot krav på gmndav fel eller försummelse från exportörens sida. Prop.1977/78:155 55 danlag från principen alt exportörrisken ej skall läckasav EKN-garanti lalar, enligl dessa remissinstanser, det mycket starka intressefrån hela landels synpunkt som knyter sig lill de affärer som här är aktuella,liksom del faktum all utländska förelag 1 åtskilliga länder åtnjuter stöd 1form av motgarantier. föreslär Svenska bankföreningendärför all regeringen efler beredning av EKN får besluta om motgaranll. En sådanordning skulle mollveras dels av ärendenas speciella karaktär dels av atlskadefall under dessa garantier kan fömlsältas regelmässigt föranledaförhandlingar på regeringsnivå. Sedan tillräcklig erfarenhet har samlats ommotgarantier i och/eller 1 utlandet borde kunna prövas om sådanagarantier skulle kunna ges även vid affärer som absolut sett Icke är avosedvanlig storlek men som för mindre eller medelstora förelag har högstbetydande omfattning. 5.3 Riskbeskrivningen i EKN:$ allmänna vilUior noterar med tillfredsställelse altbeskrivningen av s. k. politiska risker i EKN:s allmänna villkor föreslåskompletteras enligl önskemål som framförts från näringslivet. finner del synneriigen befogat alt engeneralklausul införs varigenom nuvarande läckning av politiska riskerutvidgas liksom också förlust lill följd av naturhändelse läcks. En anpassninglill motsvarande bestämmelser 1 EG-länderaas exportkreditsystem är viktig föratt underlätta finansiering och garantigivning där leveranser från flera länderingår. organisationer tillstyrkerden föreslagna utvidgningen av EKN:s risklagande och noterar all detla kommerall medföra större klarhet om vilka risker som läcks av EKN. RRV efterlyser en närmare analys av de troliga följdernaav den föreslagna utvidgningen, men gör i övrigt inga kommentarer. 5.4 Garantiprocentsats avseende bank-till-bank krediter framhåller alt en höjning avgarantiprocentsalsen vid läckning av icke-kommersiella risker lill vidbank-lill-bank krediter är en väsentlig förbättring av EKN-garanliema. organisationer hänvisartill del särskilda yttrandet från näringslivsrepresentantema 1exportkredilulredningen vari redovisas önskemål om en höjning föricke-kommerslella risker vid långivargarantier. En sådan höjning skulle varaav slort värde för exportföretagen eftersom de därigenom inte skulle behöva lapå sig någon självrisk vid sådana garantier. Bank-llll-bank och bank-lill-köparekrediter svarade vid utgången av för av de svenskakreditinstitutens medel- och långfristiga kreditgivning. Dessa kredillyper ärså fördel- 1977/78:155 56 akllgaför exportören alt det, enligt organisationernas mening, knappast finnsanledning förmoda atl ett genomförande av utredningens förslag kommer atlminska deras omfattande användning. Som ett altemativ till en höjning avlånglvargarantierna lill föreslås i andra hand 95 %täckning och därefter täckning. Dessatankegångar utvecklas ytterligare av som 1 sittremissvar bland annal pekar på alt samfinansiering med utländsk bank skulleunderlättas om garantitäckningen uppgick till . Den utländska bankenskulle i sådant fall ha uteslutande en svensk risk såvitt gäller denicke-kommersieUa sidan, exportören skulle slippa ställa säkerhet för någon delav krediten med åtföljande belastning på kredilvärdigheten och de totalafinansieringskoslnadema skulle kunna minskas. understrykerockså att svenska banker och företag måste ges tillgång till de mestutvecklade formema för statligt slöd vid kredllaffärer eftersom den svenskapenning- och kapitalmarknaden är så liten atl en stor del av refinansleringenav nödvändighet måste ske utomlands. RRVpåpekar all EKN ej redovisat de troliga konsekvensema av förslaget, men anserdock atl risken i detla fall synes mindre betydande varför verket inle harnågot alt erinra mot EKN:s förslag. organisationer förordar attEKN:s premiesätlnlng sker med den försiktighet och återhållsamhet som motiverasav svårighetema att klarlägga vad som är en internationell genomsnittsnivå förmotsvarande och av det faktum alt även tämligen små skillnader kan blitill påtaglig nackdel för svensk export vid den hårda konkurrens som oftaråder. organisationer vill erinra om alt man i remissvar införkursgarantisyslemets införande yrkade på atl fler valutor än dollar bordeläckas. Eftersom svårigheterna alt fömtse den framlida utvecklingen påvalutamarknaderna knappast torde minska föreslårorganisationema all EKN:s kursgarantisystem utvidgas till att även omfatlaandra valutor än dollar, förslagsvis , pund, Sfr och Hfl, samt attkarensllden sänks från två till , vill framhålla del önskvärda i atl kompletteringar avkursgaranti sy steme t övervägs så att lån som upplages i utländsk valuta förrefinansiering av kundkredit anses som betalning för denna, all kursgarantinbör utsträckas till alt täcka även finansiella utbetalningar i dollar, all denbör utvidgas till andra viktigare valutor än dollam, alt kursgaranlin börutsträckas lill all omfatta även Importlikvider, atl rederierna ej börutestängas från att utnyttja systemet samt att en sänkning av premien börvidtagas. 1977/78:155 57 SEK:sstyrelse föreslår atl EKN vid skadereglering av kontrakt i utländsk valutaskall beakta kurshöjningar utöver de som gäller sombegränsning. Med hänvisning lill de stora fluktuationer som valutamarknadennumera är utsatt för och de långa kredittider som förekommer föreslås atldenna begränsning tages bort eller atl procentsatsen väsenlligl höjs. 6 skrivelse om ökning av ramen för exportkreditgaranti Exportkredllnämndenhar i skrivelse hemställt om en höjning av maximibeloppet förstatens betalningsansvar i form av garanti för exportkredit från nuvarande35000 till 40000 milj. kr. Av detta belopp avses 11 000 milj. kr. reserverasför garantigivning på särskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse föru-ländemas ekonomiska utveckling. Riksdagenhar, senast /, bemyndigat regeringen all lämnastalsgaranti för atl läcka föriust i samband med export m.m. Intill ett beloppav 35 000 milj. kr. Av denna summa har 6000 milj. kr. reserverats för s. k.u-garanlier, dvs. garantier på särskilt gynnsamma villkor vid export avbetydelse för u-ländemas ekonomiska utveckling (prop. 1976/77: 26, NU1976/77:12, rskr 1976/77: 53). Genombeslul har regeringen bemyndigat EKN alt beviljaslalsgarantier för exportkredit intill ett belopp av 30000 milj. kr. har reserverats för u-garantler. Hela del belopp som är avsett föru-garantier har således ställts till nämndens förfogande. Av del förnormalgarantier (n-garanlier), dvs. andra garantier än u-garantler, reserverademaximibeloppet återstår f. n. 5000 milj. kr. EKN:sbeslut om bifall till en ansökan om exportkreditgaranti meddelas som regel iform av garanliutfäslelse. Denna är ett erbjudande från nämnden alt utfärdagaranti på i utfästelsen angivna villkor. Utfästelsen kan under vissafömtsättningar ändras eller återkallas av nämnden. På grundval av utfästelsenkan sökanden, sedan exportkonlrakl har slutits eller export har verkställts,erhålla en garantiförbindelse, genom vilken nämnden på siatens vägnar iklädersig garantiansvar, Enliglhittillsvarande erfarenheter leder endasl en del av EKN:s utfästelser lill allgarantiförbindelse utfärdas. Vid beräkning av nämndens garantiåtaganden lashänsyn till detla förhållande. Regeringen har sålunda föreskrivit altutfästelse om garanti skall tas upp till endasl en viss del av del utfästabeloppet vid sammanräkning av garantiåtaganden. gäller som normatl utfästelse las av slit belopp. Prop.1977/78:155 58 1skrivelsen lämnar EKN bl, a, följande uppgifter om utfästelseroch förbindelser avseende både n- och u-garantier per åren1971-1977, saml per . 'till av sitt belopp Nämndenkonstaterar alt dess åtaganden i fråga om u-garantler ökal snabbi under desenasie två åren. Ökningen 1 fråga om n-garantier har inte varit lika markerad.Jämfört med hade per åtagandet i fråga omu-garantier ökat för förbindelser och för utfästelser.Ökningen fortsatte under påföljande sjumånaderspe-riod och per den 31 januari1978 kunde inregistreras en ökning för förbindelser och med förutfästelser jämfört med . Enligt gällande riktlinjer upptasutfästelser till av sitt belopp vid avräkning mot den av regering ochriksdag medgivna ramen. En sådan avräkning ger vid handen alt cirka 2000 milj.kr. återstår av ramen för u-garanligivning. EKNframhåller att av det per angivna utfäslelsebeloppel föru-garantier avser 4000 milj. kr. exportaffarer där garantibeloppet för varjeenskild affär överstiger 100 milj. kr. Eftersom utfästelser avräknas mot ramenmed av sitt belopp medan förbindelser avräknas skulle utnyttjandetav endasl en eller annan sådan utfästelse medföra atl del kvarståenderambeloppet minskar myckel snabbi. EKN påpekar också atl den fortgåendeefterfrågan på nya u-garantier innebär ytterligare risk för att denoutnyttjade delen av ramen för u-garantler kan visa sig otillräcklig. Nämndenpekar vidare på att den relativt större ökningen av dess åtaganden underu-garanllsystemel jämfört med under n-garanllsystemel Prop.1977/78:155 59 sammanhängermed en fortskridande koncentration av garantigivningen på ell fåtal länder. 1del för många exportörer bekymmersamma marknadsläget under de senasie åren harnämligen tillfälle ibland yppat sig lill affärer av betydande omfattning ivissa enstaka länder, däribland vissa . EKN-garanti är ofta ennödvändig fömtsättning för genomförandet av sådana affärer och dettillgängliga utrymmet för n-garanller har för vissa importländer kommit allhelt las 1 anspråk. I många fall har del rört sig om in-fraslrukturella projekteller industrianläggningar som försäljes på relativt förmånliga kreditvillkoroch som har haft en klart utvecklingsfrämjande effekt, dokumenterad avu-landels myndigheter. Goda motiv har därför förelegat för EKN atl lämnau-garanll för sådana affärer. EKNkonstaterar all nämndens u-garantiålaganden f. n. fördelar sig på 21 länder,och alt de i flertalet fall uppgår till högst några tiotal , EKNbetonar dock att av åtagandena är koncentrerade lill fem länder,nämligen , , , och . Nämndenframhåller att del för många torde vara av slorl Intresse alt kunnaplacera beställningar avseende olika projekt av utvecklingsfrämjande natur hossvenska förelag, som kan erbjuda tekniskt högklassiga varor och tjänster påvillkor som är konkurrenskraftiga på den internationella marknaden. Nämndenbetonar all del i sådana sammanhang är av vikt alt behovet av en successivtväxande riskläcknlng vid export lill ett u-land kan tillgodoses inom ramen föru-garanlisyslemet. Av dessa skäl anser EKN all nämnden även fortsättningsvis börvara beredd all läcka sådana affärer under u-garanllsystemel p.g.a. del störrerisklagande på importlandet som anses vara möjligt under detta system. Dennaberedskap avses träda in om EKN med hänsyn till volymen redan lämnade n-garanllerför affärer på ell visst importland och del 1 landet rådande riskläget, inleanser all vidare n-garantlgivnlng för stora projekt rimligtvis bör medges.Garantigivning under u-garanlisyslemet förutsätter dock all projekten bedömsgodtagbara ur ulvecklingssynpunkl. Somen följd härav kan, enligt EKN:s bedömning, u-garanligivningen ifråga om volymoch riskexponering komma atl bli ytteriigare koncentrerad till ett mindreanlal . Även handelspolitiska och andra åigärder kan medverka lill allexportansträngnlngama inriktas på vissa bestämda . Enligt nämndensuppfattning bör en ytterligare koncentration av u-garanllåtagandena tillenstaka länder 1 sådana lägen kunna anses godtagbar. Förall tillgodose behovet av en successivt växande risktäckning vid export tillu-länder understryker EKN atl del nu krävs en betydlig ökning av del avriksdagen fastställda beloppet för u-garanliglvning. EKN föreslår i skrivelsenalt maximibeloppet för statens ansvar för exportkredit höjs från 35000 milj.kr. till 40000 milj. kr. Enligt EKN förefaller del inle behövas någon ändringav del disponibla rambeloppel för n-garantier som uppgår till29000 milj. kr. Den föreslagna höjningen bör, enligt 1977/78:155 60 EKN,lill sin helhet avse en ökning av rambeloppel för u-garanllglvning. Detlaskulle således komma atl uppgå till 11 000 milj, kr. EKNfastslår avslutningsvis all nämndens ställningstagande tiU en höjning avu-garanllramen endast innefattar en bedömning av behovet av utrymme förfortsatt u-garantigivnlng under den lid som är överblickbar men all det inleavser u-garanlisyslemels konstruktion 1 övrigt. 7 Remissyttranden över exportkreditnämndens skrivelse omökning av ramen för exportkreditgaranti Samtligaremissinstanser har inle något att erinra mot bifall lill EKN:s framställning. Riksgäldsfullmäktigeförutsätter dock atl frågan om en eventuell erforderlig anpassning avstorleken av exportkredilnämndens rörliga kredit i riksgäldskonlorel lill delökade rambeloppet beaktas. SIDAtar upp frågan om finansiering av EKN:s garantigivning på särskilt gynnsammavillkor vid export av betydelse för u-ländemas ekonomiska utveckling, ochframhåller all varje ökning av det statliga åtagandel aktualiserar frågan omhur risktäckningen skall finansieras. Styrelsen påminner om sina tidigareförslag om alt riskläcknlng över statsbudgeten skall ske på annat sätt än genombelastning av biståndsanslaget. 1977/78:155 61 Undersenare år har exportkrediter fått växande betydelse 1 den Inlerna-lionellahandeln och därmed för konkurrensen mellan exportiänderna. Detta gäller framförallt vid export till och slalshandelsländer, en export som 1 aUtstörre utsträckning kommit att avse slora affärer eller hela projekt. Även densvenska exporten har påverkats av denna utveckling. Förelagi våra viktigaste konkurrentländer kan under vissa fömtsättningar lämnakrediter på myckel gynnsamma villkor, framför allt genom all de har tillgånglill förmånlig refinansiering 1 kreditinstitut som kan ge exportkredit medstatligt stöd. 1 vissa länder kan exportörerna även utnyttja statliga kreditersom ställs till importiandets förfogande. Detlaförhållande har uppmärksammats i olika intemationella sammanhang och man harsökt motverka de ogynnsamma verkningar som följer av ett långtgåendeutnyttjande av exportkrediter och kreditvillkor som konkurrensmedel. Dessasträvanden resulterade 1 atl ett anlal större industriländer under år 1976enades om vissa riktiinjer för statiigt slöd vid exportkredilgivning. consensus-överenskommelse innebär bl.a. all normer har fastställts förkredittider och räntevillkor. har inom förklarat sig berett alltillämpa dessa regler. Svenskaföretag som lämnar exportkrediter söker i slor utsträckning all refinansierakreditgivningen genom lån 1 banker eller andra kreditinstitut. När dennarefinansiering sker hos Inhemska banker och kreditinstitut får upplåningenkonkurrera på marknadsmässiga villkor med andra angelägna upplåningsbehov omutrymmet på den svenska kapitalmarknaden. har numera också möjligheter atl låna utomlands förrefinansiering av exportkrediter. Även svenska banker och andra kreditinstitutlar upp lån på de intemationella kapitalmarknaderna. I ett läge med bl. a.stora underskott i våra löpande utiandsbetalningar har det blivit nödvändigtall i största möjliga omfattning refinansiera exportkrediter utom landet.Utlandsfinansieringen sker på rent marknadsmässiga villkor och innefattar ocksårisk för valutakursförändringar. Dessutom sker ofla refinansleringen utomlandsgenom kortfristig upplåning, vilken successivt omsätts. Därmed Ikläder sigföretagen en större ränterisk än vid Inhemsk refinansiering som normalt är avmer långfristig karaktär. Undersenare år har man genom olika statliga åigärder sökt förbätlra de svenskaexportöremas konkurrenssituation på exportkredllområdel. Genomlagen (1973:423) om avdrag vid Inkomsttaxeringen avseende kostnad förexportkredit (ändrad senast 1977:1175) kan sålunda exportkredilstöd medgessvenska förelag vid exportaffärer där det finns anledning atl antaga atlutiändska konkurrenter har tillgång till exportkredilstöd. Stödet lämnas iform av ett extra avdrag motsvarande skillnaden mellan refi- Prop.1977/78:155 62 nansleringsräntanoch räntan på exportkrediten upp liU åv vid beskattningsårets Ingångutestående kredllbelopp. ()har till uppgifi all inom av statsmakterna angivna riktlinjer motpremieersättning Ikläda staten ansvar för atl läcka vissa risker för uteblivenbetalning som kan uppslå vid export. En garanti från EKN är en väsentlig hjälpvid exportkredifinansiering. Nämnden söker successivt anpassa verksamhetentill vad som gäller för motsvarande garantiinstitut 1 andra länder. Nya formerav garantier har tillskapats. EKN har också fått förbättrade möjligheter alttillhandahålla exportkreditgaranlier genom all ramen för verksamhetensuccessivt har höjts. Denna uppgår f. n. till , varav 6miljarder kr. reserverats för s. k. u-garantier, dvs. garantier på särskiltgynnsamma villkor vid export av betydelse för u-ländemas ekonomiska utveckling(prop. 1976/77:26, NU 1976/77:12, rskr 1976/77:53). Vidare bör nämnas ABSvensk Exportkredit (SEK), som har till uppgift atl medverka vid finansieringav svensk export genom kreditgivning, SEK ägs till hälften av staten och lillhälften av ell anlal banker. Statliga garantier kan lämnas för SEK:s upplåningutomlands. aktiekapital, som ursprungligen uppgick lill 100 milj. kr.,höjdes lill 200 milj. kr. (prop.1976/77:100 bil. 17 s. 362, NU 1976/77: 36, rskr 1976/77:280) har statenförbundit sig all teckna ytteriigare aktier i till ell värde av 100 milj.kr. Övriga delägare har för sin del förklarat sig villiga att teckna aktiertill motsvarande belopp. Hälften av kapitaltillskottet inbetalades den Idecember 1977. Återstoden kommer all tillföras SEK under första halvåret 1978.Härigenom kommer aktiekapital att uppgå lill 400milj. kr., vilket innebär en avsevärd förstärkning av bolagelsupplåningskapacitel. Del slår dock klart att desvenska exportföretagen trots dessa åtgärder arbetar under mindre gynnsammabetingelser i fråga om exporlkreditfinanslering än företag i flera andraländer. Med hänsyn till exportens betydelse för vår allmänna ekonomiskautveckling, för sysselsättningen och för behovet atl nå balans 1ulrikesbetalningama fann regeringen det därför motiverat atl låta undersökahumvida åtgärder bör vidtas för att ge svenska förelag ökade möjligheter attkonkurrera på i huvudsak samma villkor som andra länders förelag i fråga omkrediter vid export. Jag tillsatte därför efler regeringens bemyndigande 1januari 1977 en särskild kommitté, Exportkredilulredningen (H 1977:01).Kommittén fick i uppgifi alt bl.a. pröva om nuvarande syslem för finansieringeller stöd för finansiering kan förbättras och om behov därutöver förelåg alttillskapa nya finansieringsformer. I överensstämmelse med direktiven harutredningen i första hand behandlat de problem som uppslår vid export avkapitalvaror samt vid entreprenadverksamhet och konsulttjänster utomlands.Härvid har finansieringen av slora projekt som normalt kräver långakredittider ägnats särskild uppmärksamhet. Utredningen avlämnade den 2 febmari1978 betan- 1977/78:155 63 (Ds H 1978:1) Exporlkredilfinansiering. Betänkandet har remissbehandlats. Parallelltmed exportkreditulrednlngens arbele har inom EKN företagils en översyn avgarantiverksamheten. EKN har i skrivelse till regeringen den 2 febmari 1978lämnat förslag till vissa reformer i garantiverksamheten. 1 skrivelse den 2mars 1978 har EKN vidare hemställt om en höjning av maximibeloppet för siatensbetalningsansvar från nuvarande 35.000 lill 40.000 milj. kr. Jagvill i sammanhanget erinra om atl medel- och långfristiga exportkrediterlämnas även av (). Denna exportkredilgivningär i hög grad koncentrerad lill stora projekt där banken ibland bildarkonsortier med andra kreditinstitut. Invesleringsbanken lämnar i första handlån för sådana exportkrediter som övriga instlotul och banker inte kantillgodose på gmnd av kreditens storlek, risktagande m. m. In-vesleringsbankensverksamhet har setts över av en särskild arbetsgrupp Inomregeringskansliet. Arbetsgmppen har 1 en promemoria (Ds 1 1978:4)Invesleringsbank AB:s framtida verksamhet bl. a. presenterat vissa förslagtill riktlinjer för bankens verksamhet på exportkredllområdel. Delegationenför den mindre industrin inom exportråd har genom skrivelse tillregeringen föreslagit inrättandet av en särskildexporlfond som skulle underlätta de mindre förelagens exportfinansiering.Fonden föreslås kunna refinansiera och/eller garantera bankernas kreditgivningvid tillverkning för export samt finansiera exportkrediter med kortare löptidän . Eftersamråd med cheferna för budget- och industridepartementen kommer jag i delföljande all redovisa mina ställningstaganden till huvudlinjerna i deframlagda förslagen liksom mer detaljerade ståndpunkter i fråga om de förslagsom närmast faller inom mitt verksamhetsområde. Chefenför budgeldepartemenlet redovisar senare sina ställningstaganden till deförslag som exportkredilulredningen har lagt fram till förändringar 1 delexportkredilstöd som f. n. kan utgå enligt lagen om avdrag vid inkomsttaxeringavseende kostnad för exportkredit. Chefenför industridepartementet redovisar senare sina ställningstaganden lillutredningens förslag i vad avser frågor som berör SEK:s verksamhetsområde samlvissa förslag lill åigärder beträffande SIB:s framtidaex-portkredllfinansleringsverksamhet. I det sammanhanget behandlas ävennyssnämnda skrivelse från delegationen för den mindre industrin. Utredningenkonstaterar alt medel- och långfristig exportkredilgivning harfått en allt större betydelse som konkurrensmedel. 1977/78:155 64 Dettaberor till stor del på den svaga konjunktumlvecklingen sedan oljekrisen hösten1973. De statiiga stödåtgärder som har Införts 1 många industriländer i syfteatt stärka de inhemska företagens förmåga att lämna konkurrenskraftigaexportkrediter har ytterligare accentuerat exportkrediternas betydelse somkonkurrensmedel. Detta har bl. a. medfört alt kredit alltmer sällan accepterastill marknadsmässiga viUkor, framför allt inte av köpare i u- ochslalshandelsländer.