prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av en beräkning av nettoenergiförbrukningen per lägenhet år 1975fördelad på hustyp och byggnadsår beräknar verket nettoenergiförbrukningen ibostadsbeståndet på byggnadsår och byggnadstyp (figur 7.2). Antalet gradtimmarhar vid beräkningarna antagils lill 110 000. Figur 7.2Nettoenergiförbrukning (1975) i det befintliga bostadsbyggnadsbeståndetfördelade på byggnadstyp och byggnadsår (planverkets rapport) 13,0»* lll,l*i+ :|:o:|:|:j:|:|:|:;:|: :;:;:;;;;;:::::;:::;:;::; :o:-:':=:-:-:-:-:-:: :|;;i||:;: :;:::;:;:;:;:;:;:::::;;:: -1920 1921- 19I+I- 1961-19*0 1960 1975 Prop.1977/78:76 188 Verketframhåller att om man omvandlar den angivna netloenergiförbrukningen tillbruttoenergiförbmkning så blir denna drygt för bostäder. Det är någothögre än de som antagils gälla för bostäder 1975. Skillnadenberor enligt verket sannolikt på att värdena för småhus bör minskas med cirka10 % med hänsyn titt att man där förmodligen håller något lägreinomhustemperatur än i flerbostadshusen. 7.2.3,3Lokalbeståndels energiförbrukning Tillgängligtmaterial från såväl SIND som tyder på att ett kraftigttrendbrott ägt rum beträffande energiförbrukningen inom den s. k. övrigsektorn,dvs, för bosläder och lokaler. Denna utveckling är enligt verketanmärkningsvärd i det långa perspektivet. Det innebär att en brant ökning avenergiförbrukningen från och fram till 1970-talels börjandämpats och närmat sig s. k. nolltillväxt. 7.2.4Byggnadsbeståndets och energiförbrukningens ulveckling 7,2.4.1Bostadsbeståndets utveckling och energi förbru k-ning Föratt totaleffekter i bostadsbeståndets energiförbrukning skatt kunna bedömasmåste antaganden göras om bostadsbeståndets tillväxt. har därvidantagit följande för : Nyproduktionper år småhus 40 000 Igh Nyproduktionper år flerbostadshus 25 000 Igh Nettoavgångper år småhus 15 000 Igh Nettoavgångper år flerbostadshus 10 000 Igh Sammaantagande har även gjorts för nästa tioårsperiod . Ifigur 7.3 har avgången fördelats på bostadsbeståndets åldersklasser ochnyproduktion adderats så att ålderssammansättning av 1985 och 1995 årsbostadsbestånd redovisas. Verket redovisar också bruttoenergiförbrukningen perlägenhet fördelad på hustyp och byggnadsår (figur 7,4), Verketsbedömning av den totala utvecklingen av bosläders brultoenergi-förbrukning1975-1995 framgår av figur 7,5, Irapporten redovisas energiförbrukningen för småhus och flerbostadshus fördeladpå uppvärmning (inkl. eluppvärmning), varmvatten och hushållsel. För småhusåtgår 12 96 av energiförbrukningen till hushållsel, till varmvatten ochresterande till uppvärmning. För flerbostadshus är moisvarande siffror 1696, 20 96 resp. 64 96. Figur 7.3 Antagen lägenhetsutveckling (planverkets rapport) Figur7.4 Bruttoenergiförbrukning (1975) per lägenhet fördelad på hustyp ochbyggnadsår (planverkets rapport) kVJli Flerbostadslius -50000 j:|:;:|:;;;:|:::;:;::: ij! -1920 1921- 191+1- 1961-191+0 1960 1975 -1920 1921- 19'<1- 1961- 7,2.4.2Lokalbestå ndets och industrins byggnaders utveckling och energi förbrukning Beiräffandebostäder finns ett dokumenterat utgångsläge med uppgifter om det nuvarandebeståndets omfattning och sammansättning som underiag fören prognos ombyggnadsvolymens utveckling. Detta saknas när del gäller lokaler och industrinsbyggnader. har i en prognos för övrig lokatvolym (SIND PM 1977:5) bedömtökningstakten titt och 1985-95 till 1,1procent. Verketsbedömning av lokalbeståndels (exkl. industrins lokaler) omfattning ochutveckling redovisas i figur 7,6, Specifika förbrukningsial för lokaler som ejär industrilokaler (övriga lokaler) 1975-95 redovisas i tabell 7, Även dessauppgifter har erhållits ur SlND:s rapport (PM 1977:5), Verket konstaterar attde specifika ålgångsialen synes höga jämfört med de värden som erhållits frånbyggnadsstyrelsen och andra statliga verk. Skillnaden kan enligt verket bero påolika sätt att beräkna byggnadsvolymen. Bruttoenergiförbrukning för dessalokaler uppgår med dessa utgångspunkter till /, /och59 TWh/. Figur7.5 Utveckling av bostäders bruttoenergiförbrukning (planverketsrapport) Prop.1977/78:76 192 Figur7.6 Prognos för volymförändring för övriga lokaler (planverkets rapport) 200_:;:;:;:;:;:;:;:::::;: Samfärdsel,Post, Tele Tabell 7.4 Specifika energiåtgångstal För övriga lokaler,kWh/m', 1972-95 Totalt 120 121 115 därav eldrifiH-elvärme 21,8 36 46 fjärrvärme 12,6 24 37 annat 85.6 61 32 Beiräffande industrins lokaler, volymutveckling ochenergiförbrukning hänvisar verket till en utredning av N E Lindskoug sompublicerats i BFR rapport (tabell 7.5). Prop.1977/78:76 193 Tabell 7.5 Värmd lokalvolym och energiförbrukning iindustrins byggnader , 1985 och 2000 Lokalvolym milj, m 250 325 400 TWh/år 17,0 25,4 30,0 Planverkethar genom enkäter och underhandskontakter insamlat uppgifter om vidtagnaenergihushållningsåtgärder, särskilt vad gälter kostnader och erhållnabesparingar. Dessutom har en inventering gjorts av beviljade tån och/ellerbidrag för energibesparande åtgärder. 1 enbilaga till rapporten redovisas de stöd och bidrag som beviljats förenergibesparande åtgärder i bostäder, kommunala byggnader, industrier ochoffentliga lokaler samt teoretiskt beräknade spareffekter. 7.3Lämpliga åtgärder i befintlig bebyggelse Desparåtgärder som planverket föreslår inrymmer såväl beprövade metoder somsådana som innebär nytänkande och utveckling. Energisparåtgärdernakan avse byggnadstekniska åtgärder rörande ktimatskärmen ochinstatlationstekniska åtgärder rörande ventilation, uppvärmning,varmvattenförsörjning och belysning. I en bilaga redovisas och kommenteras ett50-tal åigärder i var sitt "åtgärdsblad". Sparåtgärderna haranalyserats enligt en gemensam bedömningsmall (se nedan). -Typav byggnad där åtgärden är tänkbar Bedömning av realism av den förslagnaålgärden. Uppskattningav spareffekt samt lämplig eller nödvändig kombination med annan åtgärd för attuppnå avsedd effekt. Bedömningav kostnader för inköp och installation av komponenter, översiktlig bedömningav kostnadseffekterna m. m, Bedömninga v möjligheterna att genom provning eller besiktning kontrollera resultatet. 13 1977/78. Prop.1977/78:76 194 Genomförbarhetenbedöms med hänsyn till produktutveckling, tillgång på kunnig personal elc, Känslighetför störningar, effekter på andra komponenter eller system bedöms, - Konsekvenserför berörda parter Bedömningav tillgång på komponenter m, m., skötselprobtem, service-och underhållsbehovetc. Deenergibesparande åtgärderna kan i princip indelas efler insatsens omfattning.Planverket har indelat åtgärderna i följande fyra grupper eller kategorier: Ändrad drift och skötsel Förbättringar av enkelt slag Förbättringar av mer omfallandeslag Ändraddrift och s kö t set omfallar åtgärder som vidtas av drift-och skötselpersonat,t. ex. övervakning av panncentraler etter kontroll av att fastighetensytterdörrar är stängda vid kall väderlek. Även åtgärder som brukarna själva kanvidta, t, ex. att undvika fönstervädring så mycket som möjligt. Injusteringoch underhåll omfattar injustering av luftbehandlings- ochuppvärmningsinstaltationer och underhåll t. ex. genom tätning av fönster ochdörrar, Installationer har normall kortare livslängd än byggnaden i övrigt ochvissa komponenter i installationssystemen måsle därför bytas ut eller trimmasperiodiskt, Akluella underhållsåtgärder här kan omfatta byte av delar ireglerutmstningen, oljebrännare o. d. samt trimning av brännare och panna. Enklareförbättringsåtgärde rär normalt aktuella för instatlationerna, men det finnsåigärder som berör byggnaden, t. ex. värmeisolering av vindsbjälktag etter avbröstningar bakom radiatorer. Exempel på åtgärder på instatlalionssidan ärinstallation av utelemperaturstyrd automatisk shuntutrustning, av utrustningför driftiidsstyrning av uppvärmningssystem eller av motsvarande utrustning förluftbehandlingssyslem. Meromfattande förbättringsåtgärder förekommer oftast på byggnadstekniska sidan ochomfattar normalt byggnadens ktimatskärm. Det gäller förbältring avvärmeisolering av väggar utvändigt eller invändigt eller av golvbjätklag m. m.Instaltationstekniska åtgärder kan förekomma, t. ex. anslutning lillfjärrvärmenät eller installation av system för värmeålervinning urventilationsluft. De fiesta av dessa åtgärder är byggnadslovspliktiga. 1977/78:76 195 Meddenna kategoriindelning gmpperas åtgärderna i princip efter insatsens storiek.Kategoriindelningen får dock inte ses som en renodlad prioriterings-ordning. Urangelägenhetssynpunkt bör normalt i första hand vidtas de åigärder som gerstörsta möjliga energibesparing i relation till nedlagd kostnad, menar verket.Del kan innebära alt en åtgärd tillhörande gmppen "förbättringar avomfattande slag", t. ex. installation av värmeåtervinnings-utmslning, kanvara mer angelägen än vissa åtgärder hörande till de tidigare tre gmpperna. Vidbedömningen av angelägenhetsgraderingen påpekar planverket att hänsyn ävenmåste tas titt drifl-och skötselkostnad samt titt åtgärdens tekniska livslängdoch litl byggnadens återstående livslängd. Planverketframhåller att för varje led i processen att genomföra en teknisk åtgärd i enbyggnad - från råvaruutvinning till fullbordad åtgärd - åtgår vissa mängderenergi. Vid en bedömning av effekten av energibesparande åigärder är det därförav intresse att känna titt vilka mängder energi som åtgår för framställning avbyggmaterial, utrustning för installationer och till transporter ochbyggproduktion i förhållande till den energibesparing som kan åstadkommas genomförbättringsåtgärderna. Planverkethar beräknat att energiåtgången för att genomföra de lekniska åtgärdernamotsvarar 1,0-1,av den energibesparing åtgärderna medför under byggnadenslivslängd. Verket har därvid räknal med att en åtgärdad byggnad har engenomsnittlig återstående livslängd . Planverketanser även att en sänkning av inomhuslemperaturen kan ge betydandeenergibesparingar. påpekar man att den lägsta acceptablarumstemperaturen ej generellt kan anges utan att den beror på omgivande vägg-och fönsterytors storiek, värmeisoteringsförmåga och täthet. Tiltäggsisoleringkan enligt planverket ofta ske med moderna högisole-rande material. Godspareffekt kan därför uppnås med rimliga isoterings-tiocklekar. Nyatiltäggsisoteringskonstruktioner kan förväntas bli utvecklade inom de närmasteåren genom insatser av materialindustrin, byggnadsindustrin ochforskningsverksamheten vid bl. a. de tekniska högskoloma. 7.3.2,1 Värmeisolering av tak och bjälklag Lämpligaprodukter och teknik för värmeisolering finns. Lönsamheten för en relativtkraftig tilläggsisolering är vanligen god, särskilt för hus med lätt åtkomligatak- eller vindsbjälklag. anser däremot att isoleringen hos kompaktatak, dvs. yttertak och innertak med gemensam stomme normalt är svår attförbättra. Enkla meloder saknas. Om rumshöjden tillåter kan det, särskilt isamband med renovering, vara ekonomiskt att göra en invändig tittäggsisotering.Om yttertakbetäggningen behöver bytas ut kan 1977/78:76 196 undervissa fömtsättningar också en tilläggsisolering utföras på takets ovansida. 7,3.2.2 Värmeisolering av ytterväggar Planverketanser att en utvändig isolering av ytterväggarna från teknisk synpunkt oftastär mesl fördelaktig. De vanligen sämst isolerade väggdelama är bjälklags- ochinnerväggsanstutningar till ytterväggen. En tilläggsisolering utvändigtförbättrar alla delar av fasaden, även de sämsta. Om isoleringen placeras påinsidan blir detta inte möjligt. Denekonomiska lönsamheten är i hög grad beroende av om åtgärden kan kombineras medandra renoveringsåtgärder som ändå skulle ha kommii till stånd. Om husetsfasadbeklädnad behöver bytas ut eller underhållas, är en samtidig förbättringav värmeisoleringen i regel motiverad, särskilt om man därigenom också kanminska de framtida underhållskostnaderna. Fasader med kulturhistoriskt intressekan enligt verkets uppfattning oftast inte förses med utvändigtiltäggsisolering. Detsamma gäller fasader som har speciell form, är förseddamed en stor mängd burspråk (balkonger i vissa fatt) etter där taksprånget ärotillräckligt för att skydda väggen i tillräcklig grad vid en utåt ökadväggtiocklek. Enutvändig tilläggsisolering medför att byggnadens yttermått ökar något. Även ombyggnaden är uppföird med högsta tillåten planyta eller om titläggsisoleringenmedför att avståndsregeln i 39 § BS inte innehålls anser verket attbyggnadsnämnden med stöd av undantagsbestämmelserna i 39 och 67 §§ BS utanonödiga restriktioner bör kunna medge att titläggsisotering utförs i ovannämnda fall. 1 de fall det blir fråga om att tilläggsisolera en fasad som harfasadtivel i tomtgräns måste givelvis överenskommelse träffas mellan berördaparter. bör i sådana fall kunna medverka titt att frågan lösespå ett lämpUgt sätl och att ändamålsenliga energisparåtgärder kan genomföras. Eninvändig isotering kan ur teknisk synpunkt medföra komplikationer, speciellt ihus av stenmaterial och med utvändigt putsskikt, I hus med träväggar kan eninvändig tiltäggsisolering försvaras ur teknisk synpunkl, om en utvändig isoteringinle går att åsladkomma och den invändiga isoleringen utförs i samband medandra förbättringsåtgärder. Sådana åtgärder är t. ex. bättre ljudisolering ochmontering av ytskikt med större förmåga alt skydda mot brand. I den ekonomiskakalkylen måste enligl planverket hänsyn tas till den minskade lägenhetsytan ochsvårigheten att utföra en sådan förbättring utan att lägenheten utryms, Iäldre hus är det vanligt att man i samband med ombyggnad även byter fönster.Planverket anser alt man då alttid bör överväga om man kan sätta in 1977/78:76 197 treglasfönster.Speciellt i byggnader som är så placerade alt de utsätts för kraftigt bullerkan ett utbyte av fönster mot bätlre ljudisolerande treglasfönster varabefogat. Vid byte av fönster bör man även överväga om man kan byta titt fastafönster då dessa är tätare än öppningsbara fönster. Omde b)efintliga tvågtasfönstren är av god kvalitet anser planverket att man böröverväga att komplettera dessa med ett tredje glas. Detta kan ske antingengenom en in-eller utvändig komplettering med ett enkelglas, utbyte av ettenkelgtas mot en tvåglas isotermta eller byte av en fönsterbåge med enkelglasmot en ny fönsterbåge med tvåglas isotermta. Används isolergtas-rutor bördessas beständighet garanteras av fabrikanten. Vid allt fönsterbyte ochfönsterkomptettering påpekar planverket värdel av att välja sådant material ikarm och båge att kommande underhållskostnader hålls nere. nämner ävenmöjlighelen till energibesparing genom att byta ytterdörrar i speciellt småhussamt genom att förbättra värmeisoleringen hos ytterdörrar och bröstningar ifönsterdörrar. Goda energispareffekter kan även uppnås genom att förse fönstermed olika typer av persienner, gardiner, fönsleriuckor elc. Då lokalnytljarenssparambilioner här är hell avgörande för spareffeklen anser planverketemellertid att man inte kan bedöma besparingarnas storiek. Planverketpåpekar att en täthet betyder mycket för byggnadens energiförbrukning.Tätheten får dock ej göras så stor att hygieniska problem uppkommer i form avfukt, dålig luft, för hög radonhalt etc. Otätheterförekommer vanligen i form av springor och sprickor både i och mellan deomslutande byggnadsdelarna. I trähuskonstruktioner ger t. ex. elektriskainstaltationer i ytterväggar ofta upphov till olätheter. Andra känsliga ställenär anslutningar mellan vägg, fönsterkarm och fönsterbåge. Även cirkulation avkall luft i byggnadsdelar medför energiförluster genom att stora ytor kyls ned. Genomtätning med drev, tejp och fogmassa kan ofta springor och sprickor tätas.Injektering med karbamidskumplast eller liknande kan i vissa typer avkonstruktioner medföra ökad täthet, främst genom att inläckande katluft hindrasfrån all spridas i t. ex. bjälklag, menar verket. Lufttäthetenhos fönster och dörrar kan ofta förbättras avsevärt genom att gamla, dåligtfungerande tälningslister mellan karm och båge byts ut mot nya. Tälningslisterav textiltyp som tidigare använts för tätning av fönster och dörrar är mindrelämpliga. har utvecklats bättre tälningslister avbeständiga gummi- etter syntetmaterial som ger god tätning vid springor upp mot6 mm och mera. 1977/78:76 198 Planverketframhåller att uppvärmningen av ventilationstuften svarar för av en nettoenergiförbmkning, den lägre siffran gäller för bostäderoch den högre för övriga lokaler som kontorsbyggnader och Uknande. Genom attsänka utetuftsfiödena går det att åstadkomma en avsevärd energibesparing. Kunskapenom vilka lägsta utetuftsfiöden som från hygienisk synpunkt kan accepteras ärdock otillräcklig, finns det därför inte lUlräckligl undertag för attgodta lägre utetuftsfiöden än dem som anges i SBN 1975. Forskning på dettaområde pågår dock. I många byggnader medluftbehandlingssyslem är uteluflsnödel större än del från hygienisk synpunktgodtagna tuflfiöde som anges i SBN 1975. För att minska energiförbrukningen börman enligt verket sänka uteluflsnödel till de i SBN 1975 angivna värdena. Enytterligare sänkning är tänkbar under långa perioder dåbyggnaderna etter delar av dem inte utnyttias. 1 en del falt är det tänkbartatt periodiskt hell stoppa luftfiödet. För vissa äldre byggnader av stenmaterialkan dock utvecklingen av radioaktiva produkter vara av en sådan slorieksordningatt man inte kan gå ned till i SBN 1975 godtagna värden på luftfiödet. Hänsynmåste tas till denna faktor i byggnader där risken för radioaktiv strålning ärspeciellt stor. Sker det en generellsänkning av utetuftsfiödet visar det sig ofta att tiltuftsaggregaletskomponenter blir för stora. Man kan då överväga att byta ut vissa komponenter,t. ex. filter, varmare och framför allt fläktar etter deras motorer. Vissa delarav tittuftsaggregaten kan kopplas förbi etter stängas av. Befuktning är i deallra fiesta fall inte nödvändig att behålla. Befuklningsag-gregat kan enkeltkopplas ur. När befuktningen stängs av minskas uppvärmningsbehovet kraftigt.Minskningen kan vara så betydande att värmaren för ventilationstuftensuppvärmning måste byggas om för att driftstörningar inte skall uppstå. Påsamma sätt som för uppvärmningsinstatlationer är det ofta möjligt alt sänkaenergiförbmkningen kraftigt genom en injustering av luftbehandlings-instatlationen. 1 många flerbostadshus harman redan nu installerat fläktar med två hastigheter. Med denna utmstning kanman under den kallare delen av årel -vid lägre temperatur än ca -- sänkauteluftsflödet och på så sätt åsladkomma en energibesparing. Genom att köratuftbehandlingsinstatla-tionen med fullt uteluftsflöde uncler den varmaårstiden kan man i många fall vid kylig nattluft sänka byggnadens temperatur sålångt att behovet av att utnyttia kylning minskar. Även i sådanafall då byggnaden inte förses med kylning är detta en enkel metod för att litlen mycket rimlig kostnad förbättra byggnadens inomhusklimat under denvarma årstiden, framhåller planverket. Aväldre byggnader med luftbehandlingsinslatlalioner är det relativt 1977/78:76 199 mångasom utnyttjar luftfiödet som värmebärare. Där kan man inte enkelt sänkautetuftsfiödet. För att åstadkomma en sänkning av energiförbrukningen är detdock i vissa fatt möjUgt att genom ombyggnad av luftbehand-lingsinstaltationenförse den med återiuflföring. Därigenom kan utetuftsfiödet ochenergiförbrukningen minskas, 1 syfte att utnyttjavärmen i frånluften och därigenom minska energiför-luslen bör man sträva efteralt installera värmeålervinningsaggregat, anser planverket, I många fall,speciellt i flerbostadshus, kräver della dyrbara ombyggnader avluftbehandlings- etter uppvärmningsinstaltationerna. Metoden kan dock medmycket god lönsamhet tillämpas i många andra byggnader som har försetts medtitt- och fråntuftssystem och är där den utan Ivekan mest lönsamma åtgärden. 7.3.6 Uppvärm ningssys lem Mångapannor och oljebrännare är av dålig kvalitet och bör av detta skäl bytas ut,menar planverket. Åtgärden - i varje fall brännarbylet - är relativt enkel attulföra och energibesparingen kan vara avsevärd. I många individuelltuppvärmda enbostadshus vore det sannolikt möjligt att åstadkomma en olje- elleretbesparing genom att helt eller delvis övergå till vedeldning. typerav pannor avsedda för eldning med såväl olja som ved har inle varit hettlämpade för vedeldning, men utvecklingen har drivit frambättre produkter enligt verket. Detta gäller i princip även för större pannor. 1många fatt ärdel länkbart att ansluta byggnademas uppvärmningsinstatlationertitt fjärrvärmesyslem. Detta innebär ofta att den verkliga brutloenergiförbmkningensänks eftersom verkningsgraden är högre i de rationellt skötta fjärrvärmeantäggningarna äni de individuella panninstallationerna. Övergångfrån individuell uppvärmning till fjärrvärme innebär dock inte alltid dekraftiga sänkningar av energiförbrukningen som ibland görs gällande. För glessmåhusbebyggelse kan kulvertföriustema bli betydande ochverkningsgradförbättringen betydligt lägre än vad som framgår av en direktjämförelse av de olika pannornas genomsnittliga verkningsgrader. Ävenövergång till elvärme kan i vissa fall innebära en besparing av den verktigabmttoenergiförbmkningen, speciellt i de fall man inte kan utnyttja fjärrvärme. Defiesta äldre vattenvärmda uppvärmningsinstaltationer är inte injusterade ellermycket dåligt injusterade. Härigenom kommer temperaturen i byggnadens olikadelar all vara olika. För att det kallaste mmmet skall fö en acceptabelinomhustemperatur måste systemets framledningstemperatur höjas så att övriga mmi byggnaden kommer att 11 för höga temperaturer. Prop.1977/78:76 200 Dettamedverkar till en kraftigt förhöjd energiförbrukning. Sådana uppvärmningsinstaltationermåsle injusteras, framhåller planverket. Åtgärden kräver kvalificerad personal. Pannornasoch panninslallationernas reglemimstning kan vara i behov av utbyte elleröversyn. Små pannor är sällan försedda med reglerutrustning ochdet finns därför skäl att från energihushållningssynpunkt installerautelemperaturstyrd molorshunt föratt undvika övertemperaturer i byggnaden. Föratt ytteriigare sänka energiförbrukningen i byggnader med korrekt injusteradeuppvärmningsinstaltationer som försetts med utetemperaturstyrd molorshunt kaninstallationen kompletteras med radiatortermostaler i mm med slorsolinstrålning eller intern värmetillförsel. Med hjälp av dessa kan mantillgodogöra sig solstrålning eller intern värmeutveckling i rummel och på såsätt minska energiförbrukningen. Erfarenheterna från användningen avradiatortermostater är dock inte odelat positiva, framhåller planverket. I många byggnader såsomkontor, skotor, enbostadshus osv. är det möjligt alt sänka energiförbmkningengenom att förse reglemtrustningen med anordning som möjliggör sänkning avmmstemperaturen eller över eller bådadera. Utrustningen kan fåstill en relativt låg kosinad. Befintliga regleranordningar kan kompletteras medmotsvarande utrusining, även detta till en relativt låg kostnad. Utrymmensom endast har behov av uppvärmning kan förses med lidur för styrningav värmetillförsel. Dessutomkan del enligt planverket vara lämpligt alt komplettera installationerna mederforderiiga mätinstmment för att möjliggöra och förenkla driftövervakningen. bostads nettoenergiförbmkning beräknar planverket att går åtför värmning av tappvarmvatten medan andelen i övriga byggnader är lägre. Påsamma sätt som i nyinstallationer bör det vara möjligt att öka de boendesincitament att spara energi genom att installera individuella värme-ellervaltenmälare i tappvarmvattenledningarna och debitera efler den faktiskaförbrukningen av varmvatten. Iäldre vattenledningar kan varmvattencirkulation medföra onödiga energiföriusterom den bibehålls även då byggnaden inte bmkas och då något behovav varmvattencirkulation inte finns. Äldrevattensystem har vidare i stor utsträckning otillräckliglemperatur-reglemtrustning, menar verket. Varmvattentemperaturen är för hög.Befinttiga instattationer bör i sådana fall förses medtemperaturbegränsningsutmst-ning. 1977/78:76 ' 201