prop · G103127 · 1977-12-31 00:00:00 — Dessa ärenden föresläs avgöras av fämiljebidragsnämndernainom ramen för den normerade behovsprövningen. Prop.1977/78:127 46 strykaatt nuvarande familjemedlemsbegrepp därmed slopas och atl räiten till familjepenningfrämst grundas på förekomsten av barn. Såsomanförts i ovan nämnda proposition bör hustru (motsvarande) utan barn kunna flfamiljepenning endast om synneriiga skäl föreligger. Enligt försvarsutskottetsmening på denna punkt bör begreppet "synnerliga skäl" tolkasrestriktivt. Synneriiga skäl kan t, ex. föreligga om en kvinna har etthandikapp som helt omöjliggör förvärvsarbete. Den som är arbetslös och gift meden värnpliktig bör däremot inte fl ersättning frän försvaret utan frånarbetsmarknadsmyndigheten. Enligt arbetsgruppens mening bör synneriiga skälföreligga också i de fall bidrag inle utgår från sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkringeller som kontant arbetsmarknadsstöd, vuxenutbildningsstöd o. dyl. Synneriigaskäl bör även föreligga för gravid kvinna, som inte har möjlighet atl självsvara för sin försörjning. Hon bör säledes fl familjepenning för lid innan honblir berättigad till föräldrapenning. Familjepenning bör i dessa fall utgåförst efler särskilt tillstånd av tillsynsmyndigheten och inom ramen för denfria behovsprövningen. Ävenövriga den värnpliktige närstående bör om synneriiga skäl föreligger kunna erhållafamiljepenning, men först efler särskilt tillstånd av tillsynsmyndigheten och eflerfri behovsprövning. Såsom exempel på övriga närslående kan nämnas ejsammanlevande person, som vårdar den värnpliktiges barn - föratsatt alt denvärnpliktige har vårdnaden om barnet. Vidare kan nämnas frånskild hustru ochhustru (motsvarande), som sammanlever med den värnpliktige och vårdareget barn.Familjepenning bör även kunna utgå för annat barn än den värnpliktiges barnunder . Såsom exempel kan nämnas den värnpliktiges äldre barn, huslras (molsvarandes)barn, fosterbarn och barn som avses adopteras men där adoptionsbeslui ännu inteföreligger. Avgörande vid prövningen bör liksom vara vad som kanantas om den värnpliktiges vilja och ekonomiska förmåga att bidra lill barnetsförsörjning om tiänslgöringen inte kommit emellan. Förutsättning för atlfamiljebidrag skall kunna utgå är ocksä atl annan ersättning inte utgår t. ex.i form av underhällsbidrag eller bidragsförskott. Arbetsgruppenföreslär vidare att föräldrar utesluts frän rätten till familjepenning i andrafall än vid vård av den värnpliktiges bam. Föräldrar, som p. g. a. ålder ellersjukdom saknar möjlighet lill försörining genom förvärvsarbete, har numeragenom folkpensioner och andra socialpolitiska åtgärder garanterats engrundtrygghet och torde ej för sin försörining vara beroende av sina barnsinkomster. Familjebidrag i form av viss andel av bostadskostnaden böremellertid, liksom , kunna ulgå lill föräldrar som sammanbor med den värnpliktige. Familjepenningkan beviljas med f. n. högst . per dag för hustra, frånskildhustru och-under vissa villkor-husföreståndarinna saml högst . per dag förannan familjemedlem. Prop.1977/78:127 47 (1975:37) angavs atl endast två familjepenningbelopp bör finnas, nämligen ettbelopp för hustru (motsvarande) och under vissa villkor husföreståndarinna samtett annal för barn och vissa andra anhöriga. Arbetsgruppen föreslår alt detlägre beloppet bör avse barn och del högre beloppet annan person. Denvärnpliktiges räll lill familjebidrag är förbunden med villkoret, att del skallföreligga behov av bidrag. Behovsprövningen, som lill sin karaktär närmast ären inkomstprövning, är av två slag: normerad behovsprövnmg och fribehovsprövning. Dennormerade behovsprövningen tillämpas, när familjepenning och bostadsbidragskall fastställas för den värnpliktiges hustru och barn som slårunder hans vårdnad. Denna behovsprövning sker med hjälp av bestämda regler om ivilken mån inkomster i familjen skall inverka reducerande på det maximala familjebidrag,som skulle ha utgått, om sådana inkomster inte hade funnits(familjebidragsbehovet). När det t. ex. gäller hustrus inkomst av arbete skallen fjärdedel av beloppet, dock lägst / månad, vara helt avdragsfritl. Hälfienav den återstående delen reducerar familjebidraget. Vidbestämmandel av familjebidrag (familjepenning och bostadsbidrag) i övriga fallskall./r/ behovsprövning användas. Inkomster i familjen påverkar därvidbidragsbeloppet, men inte enligl de speciella regler som har utformats fördennormerade behovsprövningen, utan enligt vad som med hänsyn lillomständigheterna i del enskilda fallet flr anses skäligt. Detla medför atl någrabestämda regler för den fria behovsprövningen inte kan ges. Den friabehovsprövningen flr dock inte leda till högre ersättning än om normerad behovsprövninghade tillämpats. Oavsettvilken behovsprövning som tillämpas bortses helt från de ersättningar ochförmåner som utgår till den värnpliktige med anledning av hans tiänstgöring.Vidare bortses från inkomster som den värnpliktige erhåller genom arbete påfritid under tjänstgöringen eller under övningsuppehåll. Semesterlön,som värnpliktig uppbär under militärtjänstgöringen, skall inte beaktas vidbehovsprövningen. Inte heller tas hänsyn till vissa sociala förmåner såsomallmänt barnbidrag och föriängl barnbidrag. Däremot kan underhållsbidrag,bidragsförskott, sjukpenning, föräldrapenning, arbetslöshetsunderstöd,pensioner, livräntor o. d. helt eller delvis reducera familjebidraget. Allabidrag utom näringsbidraget är skattefria. Prop.1977/78:127 48 (1975:37, FöU 1975:18, rskr 1975:195) anfördes att nuvarande behovsprövningsregleri huvudsak bör behållas men att familjepenningen för barn inte bör reducerasmot makas inkomst med mer än högst 50 96. Arbetsgruppen föreslår däratöver atlinom den normerade behovsprövningen nuvarande lägsta fribelopp om avmakas månadsinkomst höjs till I . Lågavlönade ochdeltidsarbetande kvinnor med barn skulle härigenom fl förbättrade ekonomiskavillkor under den värnpliktiges grundutbildning. Omden värnpliktige bor tillsammans med familjemedlem utgår enligt gällandebestämmelser bostadsbidrag motsvarande kostnaden för den värnpliktiges ochfamiljemedlemmens bostad. Värnpliktig, som vid tjänstgöringens börian inte bortillsammans med familjemedlem i familjebidragslagens mening, t. ex.värnpliktig som bor ensam eller tillsammans med kamrat, flr bostadsbidragendast om synneriiga skäl föreligger, dvs. om den värnpliktige annars skulletvingas avstå från sin bostad och delta skulle medföra betydande ekonomiskolägenhet för honom, eller om han vid utryckningen inte skulle ha tillgång lilllämplig bostad och detla skulle medföra avsevärda svårigheter. Enligt gällandepraxis medger tillsynsmyndigheten ensamboende värnpliktig bostadsbidrag underförutsättning att han innehaft egen bostad före tiänstgöringensbörian. Bostadsbidrag utgär medbelopp som motsvarar den faktiska bostadskostnaden med avdrag för eventuellt slatskommunallbostadsbidrag. Om den värnpliktige bor tillsammans med hustru eller barn ochfamiljen har inkomst, sker reducering av det maximala bostadsbidraget enligtden normerade behovsprövningen. Dessa ärenden avgörs avfamiljebidragsnämnderna. 1 övriga ärenden måste medgivande inhämtas avtillsynsmyndigheten. Om den värnpliktige bor tillsammans med andra anhöriga,beräknas bostadsbidraget enligt fri behovsprövning och hänsyn tas lill desammanboendes inkomstförhållanden. Värnpliktig, som bor tillsammans med kamrat,kan erhålla bostadsbidrag motsvarande sin andel i bostadskostnaden. Utan medgivandeav tillsynsmyndigheten i varje särskilt fall flr hänsyn inle tas till störrebostadskostnad än normalhyran på orten för bostad om två rum och kök förvärnpliktig som bor tillsammans med familjemedlem, och om ett rum och kök förvärnpliktig som borensam eller tillsammans med kamrat. 1 vissa fall kanbostadsbidrag ulgå för mer än en bostad. Den värnpliktige kan flsärskilt bostadsbidrag för uppvärmningskostnader (bränslebidrag), förflyttningskostnader och för magasineringskostnader. Prop.1977/78:127 49 (1975:37) förordade dåvarande departementschefen att bostadsbidragfortsättningsvis i stort bör ulgå enligt de grander som gäller.Arbetsgruppen lämnar här förslag dels vad gäller ansvarsfördelningen mellanfamiljebidragsnämnderna och tillsynsmyndigheten, dels vad gäller bostadskostnaden. Omden värnpliktige sammanlever med kvinna, som vårdar hans barn, börbostadsbidraget liksom familjepenningen utgå efter beslul av familjebidragsnämnd. Ansökningarom bostadsbidrag till ensamboende värnpliktiga, som innehaft egen bostad minst6 månader före tjänstgöringens början, bör enligt arbetsgruppens mening kunnaavgöras av familjebidragsnämnderna. Bostadsbidrag i övriga fall skall alltidprövas av tillsynsmyndigheten. Arbetsgruppenföreslåralt bostadskostnaden begränsas till normalhyran på orten för bostad om3 rum och kök när del gäller barnfamiljer, om 2 ram och kök när det gällerövriga sammanlevande och om I rum och kök i övriga fall. Ärenden där bostadskostnadenöverstiger ovannämnda normalhyra skall prövas av tillsynsmyndigheten. Ärendendär den ensamboende värnpliktige innehaft bostaden än 6månader bör också prövas av tillsynsmyndigheten. Näringsbidragetssyfte är atl bibehålla förvärvsmöjlighelen för den enskilde värnpliktige som ärinnehavare av näring eller rörelse. Näringsbidrag kan utgå föratt bestridaavlöningskostnader som uppkommer till följd av att särskild arbetskraft måsteanlitas föratt under den värnpliktiges tjänstgöring helt eller delvis ersättahonom. Detta gäller även när värnpliktig är anställd i näring eller rörelse sominnehas av hans hustru. Bidrag fär inle utgå för att avlöna den värnpliktigesbarn . Bidrag kan dock numera ulgå när den värnpliktiges hustrunödgas avbryta förvär\'sarbele utom hemmet för atl sköta sysslor i företagetunder tid då ingen annan ersättare finns att tillgå. Näringsbidragkan även beviljas för utgifter, t. ex. lokalhyra, räntor, försäkringspremier,bilskatt, vissa fasta lelefonavgifter o. dyl., som är nödvändiga för alt näringeller rörelse, som har måst läggas ner under den värnpliktiges tjänstgöring,skall kunna återupptas efter tjänstgöringens slut. Näringsbidragetutgår med högst etthundra kronor för dag och är skailepliktigl. Prop.1977/78:127 50 (1975:37) anfördes, att näringsbidraget bör behållas som stödform för demsom innehar rörelse och genom tjänstgöringen vållas kostnader för denna, ochalt en översyn bör göras av tillämpningsbestämmelserna. Arbetsgruppenhar i sina överväganden, med anledning av önskemål från bl. a. vissaintresseorganisationer, prövat möjligheterna att utge näringsbidrag för hustru(motsvarande) som arbetar i rörelsen och som då ingen annan ersättare finns atttillgå tvingas utföra merarbete för atl rörelsen skall kunna upprätthållasunder mannens värnpliktstjänstgöring. Enligt arbetsgruppens mening är delemellertid inle förenligt med näringsbidragets grandprinciper att utgeersättning för den eventuella merinsats, som familjemedlem utför i denvärnpliktiges rörelse. Nuvarande bestämmelser föreslås därför fortsättningsvisgälla. Arbetsgruppen vill emellertid erinra om beslut (prop.1976/77:74, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311) angående näringsbidrag förhustrus arbetsinsats. Fr. o. m. kan således som ovan angivilsnäringsbidrag ulgå förden värnpliktiges hustru som nödgas avbryta förvärvsarbeteutom hemmet för att sköta sysslor i företaget under tid då ingen annanersättare finns atl tillgå. Alltsedan familjebidragssystemels tillkomst är 1940 handläggs familjebidragsärendenav kommunernas familjebidragsnämnder. Kommun skall antingen inrätta särskildfamiljebidragsnämnd eller uppdra ät annan nämnd att varafamiljebidragsnämnd. I annat fall blir socialnämnden även familjebidragsnämnd. Det åligger familjebidragsnämnd,där den värnpliktige var bosall på inryckningsdagen, alt pröva ansökan omfamiljebidrag och att utbetala bidraget. Nämnden har rätt all inom ramen förden normerade behovsprövningen avgöra ärenden beträffande familjebidrag förhustru, husföreståndarinna och för den värnpliktiges barn , somstår under hans vårdnad. I andra fall krävs tillsynsmyndighetens medgivande föratl utge familjepenning och bostadsbidrag. Kommun, som utgivit familjebidrag, erhållergottgörelse av staten med viss del av utgivet belopp, 1 familjebidragsförfattningarnaanges ansvarsfördelningen dels mellan olika kommuner, dels mellan kommun ochstaten. Till detta återkommer arbetsgruppen längre fram, bl. a. ispecialmotiveringen. försvarets civilförvaltning-skall verka fören riklig och enhetligtillämpning av familjebidragsförfaltningarna och skall därvid meddela deanvisningar som är nödvändiga. Dendirekta tillsynen över familjebidragsnämndernas verksamhet utövas avlänsstyrelserna. Dessa skall efter prövning av ansökningar från familjebi- Prop.1977/78:127 51 dragsnämnderutbetala statsbidrag och förskott, pröva besvär över familjebidragsnämndersbeslut saml utöva medelskontroll och verkställa fortlöpande revision avfamiljebidragsnämndernas verksamhet. Över länsstyrelses beslut om tillämpningenav familjebidragslagen anförs besvär hos kammarrätt. Beslul i ärende omstatsbidrag till kommun för utgivet familjebidrag överklagas dock hosregeringen. (1975:37) anmäldes atl utredningen rörande systemet för förmåner ålvärnpliktiga m. fl. (UFV) föreslagit (SOU 1972:68) atl den lokala administrationenav familjebidraget borde flyttas frän kommunerna lill försäkringskassorna.Beslut i familjebidragsärenden borde enligt utredningen normalt kunna fattas påtiänstemannanivå. Beslul i ärenden t. ex. rörande näringsbidrag ochbostadsbidrag, borde kunna fattas av försäkringsnämnderna. UFV hade vidareföreslagit alt skulle fungera som tillsynsmyndighet ochsom första besvärsinslans. Försäkringsdomslolen borde vara slutligbesvärsinstans i familjebidragsmål. Revision av familjebidragsverksamhetenborde samordnas med den granskning som görs av kassornas övriga verksamhet.Därmed skulle länsstyrelsernas, kammarrätternas samt försvarelscivilförvaltnings befattning med familjebidragsärendena upphöra. 1nämnda prop, förordade departementschefen alt frågan om att till försäkringskassornaflytta över administrationen av del familjesociala slödel åt värnpliktiga tordekunna avgöras först efter ytterligare överväganden. Detta blev också riksdagensbeslul. Efleröveriäggningar i frågan med experter från konstaterar arbelsgrappen,atl en överflyttning av administrationen beträffande familjebidragen tillförsäkringskassorna föratsätter atl reglerna för beviljande av familjebidragansluter till de normer som gäller inom socialförsäkringen. De villkor somhärvid bör gälla kan sammanfattas enligt följande. - Familjemedlemsbegreppet böranpassas lill generella normer, t. ex, till hemmamakebegreppet inomsjukförsäkringen. Kretsen av förmånsberättigade bör således begränsas lillbarn samt lill sammanlevande kvinna som den värnpliktige är/har varit gift medeller har/har haft barn med. - Inkomstprövningen bör schabloniserasoch anslutas t. ex. till den prövning som berör kommunalt bostadstillägg (KBT) tillfolkpension. Huvudprincipen är där all inkomsten beräknas för del närmasteåret. Som inkomst upptas därvid inle vissa bidrag, t. ex. barnbidrag,folkpension, socialhjälp, bostadsbidrag lill barnfamiljer och låginkomsttagareutan barn. Avdrag får ske för inkomsters förvärvande, men inle för skatter och levnadsomkostnader.Inkomst av förvärvsarbete och tjänstepension tas upp i sin helhet. Avkastningenav tillgångar beräknas och upptas som inkomst Prop.1977/78:127 52 enligtvissa schablonregler och inte enligt den faktiska inkomsten. Den framräknadetotala inkomsten avdras från familjebidragsbehovet, dvs. det maximalafamiljebidraget (familjepenning och bostadsbidrag). - Vid bostadskoslnadsberäkningbör anslutning ske till de normer som gäller antingen för KBT eller för slatskommunallbostadsbidrag (SKBB). Härvid bör noteras att beräkningsgrunderna varierarmellan de olika kommunerna, även om den faktiska bostadskostnaden läggs tillgrund för beräkning av bostadsbidraget i de flesta kommuner, - Familjepenningen böranknytas tillbasbeloppet. Omovannämnda villkor tillgodoses kan försäkringskassorna och riksförsäkringsverketöverta administrationen av familjebidraget. Ansökan om familjebidrag bör därvidinges till lokalkontor. Prövning och beslut bör ske på centralkontor(bidragssektionen inom pensionsavdelningen). Besvärsinslans bör vara deblivande socialförsäkringsrätterna/försäkringsdomstolen. Arbetsgruppenkonstaterar att den s. k. normerade behovsprövningen inom familjebidragssystemelöverensstämmer i vissa delar med den prövning, som avser KBT tillfolkpensionärer. På annan plats i denna promemoria har reglerna förbehovsprövning närmare beskrivits. Den normerade behovsprövningen är snarasten inkomstprövning efler bestämda regler, medan den fria behovsprövningen tarhänsyn lill samtliga omständigheter i varie särskilt fall. En anslutning tillde aktuella reglerna inom försäkringssytemel innebär atl den friabehovsprövningen inle längre kan tillämpas. Den schablonisering aversättningarna som härvid måste tillgripas kan komma att innebära alt vissagrupper underkompenseras medan andra grapper överkompenseras i bidragshänseende. När del gäller kretsen av förmånsberättigadefinner arbetsgruppen att begreppet hemmamake inom KBT inie kan innefatta allagrupper, som har möjlighet att erhålla familjebidrag inom familjebidragssystemel.Såsom exempel kan nämnas alt person,som inle sammanlever med den värnpliktige mensom vårdar hans bam, kommerati uteslutas från möjligheten att erhålla familjebidi-ag.Annat än den värnpliktiges barn kommer också alt uteslutas från dennamöjlighet, t, ex. hustras barn, fosterbarn och barn som avses adopteras men däradoptionsbeslut ännu inle föreligger. Bostadskostnadsberäkningenvid KBT och SKBB överensstämmer i de flesta kommuner i slort med familjebidragssystemelsbostadskoslnadsberäkning. Vid beräkningen av bostadskostnaden i egnahem tasemellertid inle hänsyn till eventuell skaltereduktion vid ränteavdrag, vilketdäremot sker inom familjebidragssystemel. Arbetsgruppen konstaterarvidare, att försäkringskassorna kan fl svårigheter att klara den omprövningsom bör utföras så snart det skett någon förändring i inkomstläget för denvärnpliktige och hans anhöriga. Härutöver finnerarbetsgruppen att försäkringskassorna inte kan åtaga sig den särskildaprövningen av rätten till näringsbidrag och bedömningen av Prop.1977/78:127 53 Utbetalning av näringsbidrag kan däremot ske genom försäkringskassornasförsorg. Eventuellrationaliseringsvinst kommer därmed att reduceras i och med alt någon instansäven fortsättningsvis måste utföra den särskilda prövningen av rätlen tillnäringsbidrag. Arbetsgruppenkonstaterar därutöver, atl del överhuvudlaget är osäkert om någon nämnvärdrationaliseringsvinst kan uppnås genom alt gå in i riksförsäkringsverketssystem. Kostnaderna för nuvarande administration beräknas lill ca . förtillsynsmyndigheten och ca . Gruppen vill framhålla atldet är osäkert vilka kostnader som skulle erhållas vid en överflyttning avadministrationen till försäkringskassorna. En mycket preliminär kostnadsberäkningfrån upptar emellertid ca . för överiagandeåret ochca ./år för den fortsatta driften. Därtill kommeradministrationskostnaden för den instans som skulle handlägga ärenden rörandenäringsbidrag. En överflyttning avadministrationen från kommunerna till försäkringskassorna skulle visseriigenkunna komma all medföra positiva effekter, såsom enklare regler, enhetligtillämpning av dessa regler och eventuellt en viss rationaliseringsvinst. Depositiva effekterna uppväger emellertid inle, enligt arbetsgruppens mening, denackdelar som en anslutning lill system skulle medföra. Arbetsgruppen vill erinraom att det familjesociala stödet avses garantera en rimlig ekonomisk trygghet ålden som för sin försörjning är beroende av den värnpliktige. Eftersom denvärnpliktige inkallas med stöd av en pliktlag och därigenom fråntages sinaförsörjningsmöjligheter bör försvaret, enligt arbetsgruppens mening, ha ettsärskilt ansvar för dem som har ett verkligt bidragsbehov. En överflyttning avadministrationen till försäkringskassorna medför emellertid alt hänsyn intelängre kan las till del verkliga bidragsbehovet. Arbelsgrappen föreslår därförsammanfattningsvis, att administrationen av familjebidragsverksamheten ävenfortsättningsvis handläggs av kommunerna med försvarets civilförvaltning somsärskild tillsynsmyndighet. Vidfamiljemedlems sjukdom kan sjukbidrag utgå till den värnpliktige för att täckakostnader - i den mån dessa inte ersätts av allmän försäkringskassa -för vårdoch för transport till och från läkare eller vårdanstalt. För annan änsammanboende hustru och barn utgår bidrag endast om det finns skäl atlantaga atl den värnpliktige skulle ha bidragit till kostnaderna omtjänstgöringen inle hade kommit emellan. 1 vissa fall kan sjukbidrag utgå för tandvård. Prop.1977/78:127 54 (1975:37) anfördes atl sjukbidraget bör slopas. Med hänsyn till del välutbyggda sjukförsäkringssystemet, som nt:mera även innefattar tandvård, tordebidragets betydelse ha minskat avsevärt. Begravningsbidragulgår till värnpliktig vid sådan familjemedlems frånfälle, för vilken denvärnpliktige vid tiden för dödsfallet ägde rätt uppbära familjepenning.Begravningsbidrag kan även utgå lill annan värnpliktig som kan anses vara ibehov av sådant bidrag. Bidraget utgär med för hustru, medvilken den värnpliktige sammanlevde, samt med för annanfamiljemedlem. (1975:37) angavs alt begravningsbidraget bör behällas som särskild bidragsform.Arbetsgruppen föreslår all bidraget utgär för sammanlevande kvinna som värdarden värnpliktiges barn - oavsett om den värnpliktige vid tiden för dödsfalletäger rätt uppbära familjepenning för henne -samt för den värnpliktiges barnunder . (1975:37) anmäldes att möjligheterna bör prövas för de värnpliktiga attefter eget val reservera en del av dagersättningen till ett personkonto. Vid beredningav förslaget har arbelsgrappen funnit alt bankerna uppställer vissa villkor förförslagets genomförande. Bland dessa villkor kan särskilt nämnas all bankerna inleanser del vara realistiskt att personkonton upprättas för vissa värnpliktiga. Moibokslösasparkonton kan däremot upprättas. Redovisning av kontoställningen kan inte skevarje månad utan endast en gång per kvartal. Vidare måste försvaretscivilförvaltning meddela bankerna en månad i förväg om värnpliktig hemföriovasi förtid. Redan vid kontouppläggningen bör den värnpliktige medge försvarelscivilförvaltning rätten atl återfå felaktigt utbetalade medel. Slutligen måstebankerna debitera vissa avgifter för bestridande av kostnader för in- ochutbetalningar. Med hänsyn till bankernasvillkor saml lill att förslaget inte skulle innebära någon påtaglig fördel förde värnpliktiga, anser arbetsgruppen atl förslaget inte bör genomföras. Enliglarbetsgruppens mening bör del överiåtas till den enskilde värnpliktige atlsjälv avgöra vilka sparformer han vill utnyttja. Prop.1977/78:127 55 Kommunemaerhåller gottgörelse av staten med hela det utgivna beloppet för familjepenningavseende familjemedlem enligt 3 § a familjebidragslagen, dvs. för sammanlevandehustru samt barn som står under hans vårdnad, samt förbegravningsbidrag. För familjebidrag i annat fall erhåller kommunernastatsbidrag av utgivet belopp. Staten ersätter därmed imedeltal av totalt utbetalt familjebidrag. Omde föreslagna ändringarna av familjebidragskretsen genomförs, och omstatsbidrag lill kommunerna även i fortsättningen skall utgå med olika proceniav utgivet familjebidrag, är del naturiigt att statsbidrag ulgår med 100 96 avutbetald familjepenning för den värnpliktiges barn saml för hustru (motsvarande)som värdar nämnda barn. Delta medför emellertid dels atl familjepenning förhustru, som inte vårdar barn, ersätts med statsbidrag till 88 96 mot tidigare100 96, dels alt familjepenning för fästmö, som vårdar den värnpliktiges barn, gotlgörsmed statsbidrag lill 100 96 mot tidigare 88 96.