prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Den långsamma pris- och kostnadsutvecklingenmöjliggör, trots den svaga internationella utvecklingen, en fortgåendeförbättring av konkurrenskraften i industrin, vilket skapar förutsättningarför återtagande av marknadsandelar för såväl vår exportindustri som denimportkonkurrerande industrin. Detta möjliggör en uppgång i varuexporten medca 1979 och 1980. Ett återtagande av marknadsandelar även påhemmamarknaden ger upphov till en importutveckling som i stort sett hållerjämna steg med BNP-utveeklingen. Denna mycket gynnsamma bild när det gällerhandelsbalansens volymkomponenter modifieras av den försämring i terms-of-tradesom följer av våra sänkta relativa exportpriser. Sammantaget får vi emellertiden förbättring av handelsbalansen med ca . 1979 och enytterligare förbättring 1980 med ca . Ser vi tUl helabytesbalansen kan vi vänta oss en fortgående försvagning av såväl tjänstenettotsom transfereringsnetto. Som framgår av tabell 11 ger kalkylen dock enförbättring av bytesbalansen, så att vi 1980 har ett underskott på drygt 10miljarder kr. Därmed har en god utgångspunkt skapats för återställande av denexterna balansen . Jag har pekat på den roll sänkningen av relativprisernaspelar när det gäller förbättringen av bytesbalansen. En annan förutsättninghärför är en fortsatt långsam utveckling av inhemsk efterfrågan. Sålunda ökarprivat konsumtion och offentiig konsumtion under de bådaåren. En fortsatt dämpad utveckUng av den inhemska konsumtionen är enförutsättning för att återgången till en mera balan-Tabell 11 Bytesbalans19771980 Milj. kr., löpande priser 1977 1978 1979 1980 Handelsbalans -4 600 900 2100 6 100 Tjänstenetto -4 200 -5 100 -5 400 -5 800 Transfereringsnetto -6100 -8 000 -9 500 -11300 Bytesbalans -14900 -12 200 -12 800 -10900 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 39 serad utveckling av ekonomin, med normaltkapacitetsutnyttjande i näringsUvet kan ske med en dämpning avinflationstakten i ekonomin. Även på investeringssidan förutses en relativt lugnutveckling. Industriinvesteringarna förutsätts inte få någon mera markant uppgångförrän 1980. Bakgrunden tiU detta är det låga kapacitetsutnyttjande och denlåga lönsamhetsnivå som f. n. råder i industrin. Det är först när vi fått ennormalisering av såväl lönsamhetsnivå som kapacitetsutnyttjande, som det ärmöjligt att räkna med att industrUnvesteringarna får fart. Mot bakgrund av denstora vikt dessa investeringar har när det gäller industrins långsiktigaproduktionskapacUet och konkurrensförmåga är det emellertid av störstabetydelse att återgången tUl en normal utveckling i driftsöverskott oehkapacitetsutnyttjande kan ske . En samlad bild avefterfrågeutvecklingen ger försörjningsbalansen i tabell 12. Av tabeUen framgår också att BNP-ökningen 1979 blir 3,7 %och 1980 . Industriproduktionen beräknas öka med 1979 och 6 %1980. Vi får alltså en markerad uppgång i aktivitetsnivån i ekonomin de bådaåren. Detta möjliggör en fortsatt uppgång i sysselsättningen med kanske 4000050 000 personer 1979 och 1980. Utbudet av arbetskraft kan antasstiga relativt mycket i en uppåtgående konjunktur. Den ökade efterfrågan påarbetskraft bör dock kunna leda till en viss minskning i antalet arbetslösa. En del av de som är sysselsatta genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer också att kunna få arbete på denordinarie arbetsmarknaden. Eftersom dessa personers arbetstid redan räknas sominsats i produktionen betyder en övergång tUl den öppna arbetsmarknaden enhöjning av produktiviteten. Sammanfattningsvis pekar kalkylerna på att det är möjligtför den svenska ekonomin att återgå till en mera normal situation med en för- Tabell 12 Försörjningsbalans 19751980 -2,5 -4,5 -3,5 -2,9 -1,8 -3,4 -0,7 -3,1 -1,6 -0,9 -1,0 -0,3 -0,0 -0,1 -0,2 -2,9 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 40 bättradextern balans, en höjning av aktivitetsnivån och en dämpning avinflationstakten. Grunden tiU denna utveckling har lagts av den ekonomiskapolitiken , som möjliggjort en förbättring av vår industriskonkurrenskraft och en dämpning av inflationsförväntningarna. Om vägen tUlbalans skall kunna fullföljas är i hög grad beroende på om vi kan få enfortgående förbättring på dessa båda om-' råden. Det är regeringens avsikt attmed all kraft verka för att en sådan utveckling kommer tiU.stånd. Denbristande balansen i ekonomi blev alltmer påtaglig.I motsats till de mindre avvikelser från tillväxttrenden som förekommit undertidigare konjunktursvackor var det fråga om en djupgående balansrubbning. Vårtkostnadsläge hade under loppet av försämrats med ijämförelse med våra viktigaste konkurrentiänder. BetydelsefuUa branscherbrottades med djupgående strukturproblem. Detstarkt försämrade konkurrensläget hade lett till att svensk industri förloratmarknadsandelar på såväl export- som hemmamarknaden. Underskottet ibytesbalansen var stort och förutsågs komma att stiga. Sedan början av 1975hade industriproduktionen minskat trots att en betydande lageruppbyggnad ägtrum. Näringslivets investeringsnivå var vikande. De stora kostnadsstegringarnahade byggt upp ett latent inflationstryck. Regeringensekonomiska politik inriktades därför på' att återstäUa balansen i den svenskaekonomin. Åtgärder vidtogs för att genomföra en kostnadsanpassning iförhållande till omvärlden, för att stärka exportindustrins och denimportkonkurrerande industrins internationella konkurrensförmåga och för attskapa förutsättningar för ett återtagande av förlorade marknadsandelar. Sombetydelsefulla inslag i denna strategi ingick en successiv nedskrivning av densvenska kronan och beslutet att lämna den s. k. valutaormen. Den allmännaarbetsgivaravgiften sänktes från oeh med . Den privata konsumtionenstramades åt. Detär för tidigt att med säkerhet bedöma effekterna av dessa ekonomisk-politiskaåtgärder. Tydliga tecken kan emellertid iakttas på att utvecklingen börjatvända åt rätt håll. Underskottet i handels- och bytesbalansen blev under 1977mindre än vad jag räknade med i årets finansplan. En klar förbättring avhandelsbalansen inträffade och har fortsattunder . För månaderna november 1977mars uppgicköverskottet till . En ökad optimism har kunnat skönjas inomnäringslivet. Konjunkturbarometern redovisar en mer Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 4] positivutveckling än tidigare barometerdata. förutses ökadorderingång och fortsatt stigande exportorder. Genomårets avtal mellan LO, PTK och SÄF, som var präglat av medvetande om allvaret ide problem vårt land drabbats av och en stor beredvillighet att medverka tillproblemens lösning, har lagts en grund för en lugnare kostnads- ochprisutveckling. Det är angeläget att statsmakterna svarar upp mot den viljatill medverkan som sålunda kommit till uttryck. Detta är inte minstbetydelsefuUt som ekonomiska läge i många hänseenden alltjämt måstebedömas som allvarligt. Kapacitetsutnyttjandetinom industrin ligger lågt. Våra relativa arbetskraftskostnader per produceradenhet ligger alltjämt över nivån i våra konkurrentländer. Industriproduktionenfortsätter att sjunka. InvesteringsutveckUngen är klart otillfredsställande.Antalet personer som är arbetslösa eller som sysselsätts genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är högt. Någon snar lättnad i arbetsmarknadsläget kan inte fömtses.Det är därför utomordentligt angeläget att kostnadsläget ytterligare nedbringasoch att den produktivitetsreserv som föreligger i näringslivet frigörs. Behövligastimulansåtgärder bör inriktas på att förstärka industrisektorn. Detär mot denna bakgmnd som man skall bedöma förslaget att från ta bort denallmänna arbetsgivaravgiften. I motsats till vad fallet skulle vara vid enmotsvarande momssänkning, är en dylik åtgärd ägnad att nedbringa de relativaarbetskraftskostnaderna i såväl export-som hemmamarknadsindustrin.Konkurrenskraften' i näringslivet förstärks, sysselsättningsmöjligheternaförbättras och förutsättningar skapas för en dämpad prisutveckling. Därmed kanstörre reellt innehåll ges åt träffade löneavtal. Skullede steg som vidtas icke visa sig tillräckliga för att uppnå angivna syftenär regeringen beredd att pröva om ytterligare av-giftssänkande åtgärdererfordras. Borttagandetav arbetsgivaravgiften leder till en ökning av statens budgetunderskott. Enligtmin mening är detta emellertid fullt försvarbart i nuvarandesamhällsekonomiska läge, där alla ansträngningar måste inriktas på att få fartpå ekonomin och återvinna ekonomisk balans. Det är inte statsbudgeten som skallbalanseras utan ekonomin i dess helhet. Ett högre kapacitetsutnyttjande inäringslivet är en förutsättning för att statsbudgetens underskott skakunna nedbringas. Avtaletmellan LO, PTK och SÄF förutsätter att omförhandlingar skaU ske omprisstegringarna skuUe överstiga eller5 % t. o. m. . Det är betydelsefulltatt avtalets förutsättningar håUer. I syfte att hålla prisutvecklingen underkontroll har regeringen redan tidigare vidtagit åtgärder för att skärpaprisövervakningen. Min bedömning är att förutsättningarna attnedbringa inflationstakten Prop.1911118:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 42 kommer att förbättras genom den av regeringen nu föreslagna åtgärden. Dettaskulle innebära en lägre prisstegringstakt än vi haft . Osäkerheten isådana prisprognoser måste dock understrykas inte minst med hänsyn tillsvårigheterna att bedöma den internationella prisutvecklingen. De förutsägelser jag iövrigt redovisar innebär på vissa punkter justeringar i positivriktning i förhållande till finansplanen. Överskott i handelsbalansen tordeför första gången komma att registreras. Bruttonationalproduktentorde därmed kunna komma att öka med mot förra årets minskning på2,. Bostadsinvesteringarna beräknas öka med . Det skulle varaförsta gången med undantag från en mindre ökning 1972 sombostadsinvesteringarna ökar. Nägon klar förbättring avindustrisysselsättningen kan dock förutses först . Liksom tidigaremåste därför en hög arbetsmarknadspolitisk beredskap upprätthållas. Deytterligare arbetsmarknadspolitiska insatser som vidtas är erforderliga för atthålla arbetslösheten nere. Trots den mer optimistiskabedömning av vårt lands ekonomiska läge som kan göras, vill jag återigenunderstryka att åtskiUiga allvarliga problem återstår att lösa.Industriproduktionen väntas inte öka . Strukturomvandlingen inomnäringslivets krisbranscher har bara påbörjats. Utrymmet för ökad privat konsumtion kommer att varabegränsat även om den minskning av konsumtionen som skedde och somförutses också därefter bör kunna undvikas. Det privata konsumtionsutrymmetkommer inte minst att vara beroende av i vilken utsträckning den kommunalakonsumtionen kan bringas ned. förutses en ökning av denkommunala konsumtionen på inte . Det är en siffra som äroförenlig med de krav på utgiftsåterhållsamhet som med ökad kraft måsteställas . Sådana krav gäller oeksåden statiiga sektorn. beräknas den statiiga konsumtionen minska med0,. Utrymme för nya åtaganden kommer inte heller att finnas under denärmast kommande åren. förutses ett underskott i den offentligasektorns finansieUa sparande på . Detta är emellertid tiUstor del konjunkturpolitiskt betingat oeh en följd av åtgärder som måst vidtasinte minst på arbetsmarknadspolitikens och industripolitikens område för atthålla s}'sselsättningen uppe. är dock en ökning av den offentiigasektorns finansiella sparande erforderlig. Detta medför att offentiigautgiftsökningar måste begränsas till starkt prioriterade områden. Det är ocksånödvändigt att hushåUens sparande ökas. I detta syfte har regeringen nyligenframlagt förslag om nya sparformer som syftar till att ge småspararna möjlighettill en långsiktig värdesäkring av sina sparmedel. Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 43 Skulleden internationella konjunkturutvecklingen bli väsentligt snabbare än vad somidag kan antas, kan detta på komma att leda till en expansionstaktsom kan äventyra de stabiliseringspolitiska målen. Regeringen måste därför varaberedd att i ett sådant skede vidta nödvändiga restriktiva åtgärder.Återställandet av balans i den svenska ekonomin måste ske i sådan takt attförutsättningarna för en framtida stabiliseringspolitik inte försvåras. Underlaget för enförsiktig optimism i fråga om den ekonomiska utvecklingen har alltså blivitfastare. Den svenska ekonomin har passerat botten i konjunkturhänseende. Vikan räkna med en förbättring . Det är emellertid enförbättring som sker från en mycket låg utgångsnivå. Vi kommer att få brottasmed en rad strukturproblem . Mycket beror på denfortsatta internationella konjunkturutvecklingen. En uppbromsning skulle fånegativa återverkningar oekså för . Inte minst den under senare tidökande beslutsamheten i vår omvärld att söka bemästra arbetslöshetsproblemengenom en mera expansiv poUtik leder emellertid till att en viss optimism ocksåi detta hänseende kan vara berättigad. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som BUaga: Revideradnationalbudget 1978 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de allmänna riktimjer för den ekonomiska politiken som jag harförordat i det föregående. 1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 44 1 Bruttonationalproduktensutveckling i vissa länder och länderområden 19751978 5 3 Betalningsbalans 19741977 13 4 Statens inkomster och utgifter19761978 21 5 Finansiellt sparande i denoffentiiga sektorn 19761978 23 6 Finansiellt sparande 19761978 23 7 Finanspolitiska effekter19751978 25 9 Bytesbalans för 19761978 35 10 Prisutveckling 19781980 37 11 Bytesbalans 19771980 38 12 Försörjningsbalans 19751980 39 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Bil. DEN REVIDERADE NATIONALBUDGETEN 1978 Denreviderade nationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomekonomidepartementet och . Nationalbudgeten bygger påmaterial som erhållits från fackdepartement och olika verk och institutioner.Vidare har utredningsrådet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar förnationalbudgetens utformning och bedömningar. Nationalbudgetenbestår av tre delar. I den första delen, kapUel 1, sammanfattarekonomidepartementet det ekonomiska läget och konjunkturutsikterna. Den andradelen, kapitel 29, behandlar utvecklingen, t. o. m. 1978 inom olika områdenmera i detalj. I den tredje delen redovisas vissa kalkyler över en tänkbarutveckling och 1980. Dessa kalkyler har utförts inom ekonomidepartementet. Kapitlen3 Utrikeshandeln, 6 De enskUda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9Kreditmarknaden har sammanställts inom . Institutet haräven sammanställt avsnitten om gruvor, mineralbrott och tillverkningsindustrisamt skogsbruk i kapitel 4. Av ett bihang som följer efter kapitel 10 framgåräven i tablåform vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inomekonomidepartementet resp. . Vidare redovisas prognostalför olika delsektorer enligt ekonomidepartementets och konjunkturinstitutetsbedömningar. Ansvaretför bedömningen av ekonomi 1978 vilar på ekonomidepartementet därarbetet med nationalbudgeten letts av statssekreteraren ochdepartementsrådet . 1 1977/78. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 1 Sammanfattande översikt 1.1 Tillbakablick De nationalräkenskaper som föreliggerbekräftar den bild av den ekonomiska utvecklingen som gavs i denpreliminära nationalbudgeten. De preliminära siffrorna visar att den samladeproduktionen i vårt land, bruttonationalprodukten (BNP), minskade med 2,5 %mätt från användningssidan. hade den ekonomiska politiken expansivinverkan på samhäUsekonomin. I kapitel 8 redovisas kalkyler överfinanspolitikens effekter. Där framgår att finanspolitiken sammantaget ökadeBNP med 1977. Utan denna påverkan skulle sålunda en produktionsminskningpå varit att vänta från Det finns dock anledning att understryka osäkerheten i beräkningarna. En rad förhållandevis schablonartade antaganden får gö ras. Detta gäller kanske särskUt som 1977, då svårigheterna va rit betydande att beräkna effekterna av lagerstöd, investeringsstimulan ser och olika industripolitiska åtgärder. Men kalkylerna duger för att ange ett grovt mått på finanspolitikens effekter. BNP-beräkningar görs också från produktionssidan. EnUgtdessa kalkyler minskade BNP . Differensen mellan produktions- ochanvändningssidekalkylerna skulle därmed vara betydligt större 1976 1977 ände närmast föregående åren, vilket möjligen kan tolkas så att osäkerheten i det statistiska underlaget är något större än vanligt. Det kan hävdas att osäkerheten i regel är något större när BNP framräknas från produktionssidan. Osäkerheten är bl. a. stor när det gäller verk stadsindustrins produktionsvolym. Produktionsberäkningarna för tjänste sektorerna är också mycket osäkra. Även på användningssidan finns självfallet felmarginaler, speciellt vad gäller beräkningen av lagerposten. med en mycket stor restpost i transaktionerna med utlandet kan det kanske också ligga nära till hands att föreställa sig att expor ten undervärderats något. Som framgår av tabell 1: 1 minskade såväl investeringarsom privat konsumtion 1977. Exportvolymen lyckades nätt och jämnt överskrida1976 års nivå, medan importfallet blev kraftigt. I reala termer förstärktesdärmed handelsbalansen. Eftersom importpriserna steg snabbare än ex- 11 detta kapitel presenteras ekonomidepartementetsbedömning av det ekonomiska läget och av konjunktumtsikterna. Här (men ej i despecialkapitel som utarbetats av ) inarbetas ocksåeffekterna av de förslag till ekonomisk-politiska åtgärder som lagts fram i denreviderade finansplanen. I de följande kapitlen 2 t. o. m. 9 redovisas meraingående utvecklingen inom olika områden. I kapitel 10 redovisas en tänkbarutveckling . Procentuell volymförändring från föregående år BNP från produktionssidan 1,5 1,2 därav: varuproduktion 3,8 J,4 BNP från användningssidan 2,5 , 0,8 portpriserna försämrades däremot handelsbalansen i löpandepriser. De fortsatta underskotten i fråga om tjänsteutbytet, turism, sjöfartetc., och transfereringarna, medförde ett ökande bytesbalansunderskott.Inflationen blev hög och läget på arbetsmarlcnaden försämrades något underloppet av året, även om arbetslösheten hölls nere med hjälp av omfattandearbetsmarknadspolitiska insatser. De bakomliggande orsakerna tUl att 1977 blev ett urekonomiska synpunkter så dåligt år har utförligt beskrivits i mångasammanhang, bl. a. i den preUminära nationalbudgeten . Det kan därför härräcka med att kort beröra de mest väsentliga punkterna. Den internationella konjunkturen kom att utvecklasavsevärt svagare än vad som föreföll troligt när den s. k.överbrygg- Tabell 1:1 Försörjningsbalansens utveckling 19741977 Procentuell volymförändring, priser -3,1 -4,5 -0,1 -2,9 -0,5 -1,8 -3,4 -0,8 -6,5 -16,3 Statliga myndigheter och affärsverk -0,2 -3,7 -1,0 -3,5 -0,1 -9,4 -6,3 (1,5)' (-0,7)' (-3,1)' -0,9 -ii,9 -0,1 -2,9 ' Lagennvesteringarnas förändring i procent av föregåendeårs bruttonationalprodukt. Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 4 1975 och1976 som resulterade i mycket kraftiga lönestegringar baserade sig också på föreställningar om en gynnsam internationell konjunktur. Äv betydelse för lönekostnadsutvecklingen och 1976 var också den snabba pris- och vinstutvecklingen i främst råvambranscherna under de närmast föregående åren. Vidare hade den ekonomiska politiken i vårt land fr. o. m. 1974 getts en klart expansiv inriktning. Medan om världen upplevde den kraftigaste recessionen kom att ha högkonjunktur. Denna olikartade utveckling kom att sätta sina spår. Denmatta utländska efterfrågan ledde snart till att vår industriproduktionbörjade falla, eftersom närmare hälften därav går på export. Produktivitetenökade allt långsammare. Arbetskraftskostnaderna per producerad enhet stegsammantaget inte snabbare än iFörbundsrepubliken , till vilket land var knutet via den s. k.valutaormen. Den svenska industrins konkurrenskraft försvagades successivt.Exporten tappade marknadsandelar. Vinstutvecklingen blev allt svagare,investeringskurvan vände efterhand. medverkadesysselsättningspolitiken och lagerstödet till att produktionen på lager ökadestarkt. Efterhand började också strukturella problem visa sig inom flerabranscher, t. ex. varvs-, järn- och stål och tekoindustrierna. Deninternationella konjunkturen hade visat en tillväxt i många länder tUl mitten av 1976. Frånsett avsnabbare tillväxt /1977 kom tillväxten i de flesta länderatt bli ganska svag, med som betydelsefullt undantag. TUIden irUedande dystra "årsredovisningen" bör fogas vissakommentarer. Även om utvecklingen, mätt mellan genomsnittslägena för 1976 och 1977, i mångaavseenden blev negativ kom ändå förloppet un der 1977 att ändra karaktär i några fall. Detta bUr än tydligare om den statistiskt belysta perioden av 1978 inkluderas. Framför allt gäller det utrikeshandeln. Exporten visade en tydlig uppgång fjärde kvartalet i synnerhet i fråga om verkstadsprodukter. Till en del förefaller det vara en förskjutning av varuexport från tredje till fjärde kvartalet. Export volymen sjönk markant för att sedan öka mycket kraftigt till . Bidragande till en sådan utveck ling är den mycket stora lagerneddragningen och i början av detta år. Med hänsyn härtill finns det skäl att räkna med att den högt uppdrivna exporttUlväxten kring årssldftet 1977/1978 blir något lugnare framöver. Emellertid har devalveringen skapat nya förut sättningar att konkurrera och. räknar med återta gande av förlorade marknadsandelar redan från fjärde kvartalet . Detta innebär också att andelsförlusten för skuUe inskränka Reviderad nationalbudget 1978 5 sigtill för bearbetade varor (exkl. fartyg) inom OECD-området, ellermindre än hälften av vad som räknades med i den preliminära nationalbudgeten.Det finns en rad skäl till att andelsförlusten 1977 blev mindre än väntat.Expörtef terf rågans priskänslighet kan vara annorlunda än vad som tidigareantagits. Det är också möjligt att effekterna av priskänsligheten fördelar sigannorlunda över tiden än vad man föreställt sig. Det är sannolikt attomsvängningen från rela-tivprishöjningar på exportvarorna 1975 och 1976 tillrelativprisjä/iÄ-ningar 1977 har "skurit av" en del av kvarståendenegativa volymeffekter på exporten från den ogynnsamma prisbilden tidigare år.Exportens varusammansättning kan också ha haft en betydelse. En annanomständighet som bör lyftas fram är att lagerneddragningen blev större änväntat . En väsentlig andel härav avser exportvaror. Exportentill länderna utanför OECD-området utvecklades ogynnsamt 1977. Exporten tiUOPEC-länderna sjönk 1977, vilket innebar en andelsförlust istorleksordningen eller mer än summan av de andelsvinster som noteratsunder de två föregående årens gynnsamma andelsutveckling. Exporten tiUÖsteuropa oeh uppvisade en fortsatt kraftig nedgång. Vadgäller importutvecklingen kan nu konstateras att den dämpning somsuccessivt framträdde blev avsevärt kraftigare än vadkonjunkturinstitutet räknade med i den preliminära nationalbudgeten. Underfjärde kvartalet låg sålunda importnivån under motsvarande volymtal förfjärde kvartalet 1976. inregistrerades en nedgång på (inationalräkenskapstermer). De mest betydelsefulla faktorerna bakom den kraftigaimportminskningen var en kraftig dämpning i utvecklingen av såväl den privatakonsumtionen som de totala bruttoinvesteringarna under loppet av 1977. Dessutomspelade lagerutvecklingen in. Denreala handelsbalansen kom att bli något bättre än enligt beräkningarna ijanuari. Även i löpande priser har handelsbalansen utvecklats bättre änväntat. Underskottet blev som framgår av tabell 1: 2 . 1977.Bytesbalansens underskott blev . Sammanställs uppgifternaöver bytesbalans och kapitalbalans med valutareservens förändring kan enrestpost av storleksordningen . motsvarande halvaunderskottet i bytesbalansen konstateras. För både 1975 och uppgickrestposten tiU ca . Förändringen i restposten till1977 är inte exceptionellt stor om man beaktar utvecklingen för deregistrerade kortfristiga handelskrediterna på kapitalbalansen. Summan avrestposten och registrerade kortfristiga lån i utländska banker förfinansiering av import och export har sålunda inte visat någon störreförändring .