prop · G103173 · 1977-12-31 00:00:00 — Nordiska industrifondensarbete på området har koncentrerats på produktion, distribution, ackumuleringoch användning av energi i industrin. Inom denna prioriteringsplan har nordiskaindustrifonden haft hand om projektvärderingen och fördelningen av nordiskamedel lill forskning och utveckling samt teknologiförmedling på energiområdet. På kämsäkerhetsområdet har det under år 1977inletts ett utvidgat nordiskt samaibete inom nordiska kontaktorganet föratomenergifrågor. Samarbetet på kämsäkerhetsområdet omfattar en radbetydelsefulla projekt som kan bidra till en belysning och bedömning avaktuella kärnsäkerhetsfrågor. Det nordiska samarbetet om energihushållning ochalternativa energikällor skall utvecklas vidare. 1977/78:173 12 anser atl en utveckling av delenergipoUtiska samarbetet på kan ha en stimulerande verkan på delindustripoliliska samarbetet. behandlar därför detindustripoliliska området i samband med de energipolitiska frågorna. Nordiska industrifonden har t. o, m, september 1977beviljat sammanlagt 39,4 milj. svenska kr. fördelade på 88 projekt. har beslutat att tillföra fonden 10milj, svenska kr, , har också beslutat attindustrifondens verksamhet skall fortsälla efter utgången av och altytteriigare medel skall tillföras fonden. Jag återkommer till denna ftåga isamband med budgeten , Standardiserings- och provningsverksamheten inomNordlesl kommer också att fortsätta, Handlingsprogrammet för byggområdet från år 1972har reviderats och kompletterats i del nya handlingsprogram som ministerrådetantog den I maj 1977,1 anslutning till detta har ett projeklprogram för denärmaste åren lagts fram. Enökad integration av den nordiska byggmarknaden är fortfarande ett viktigt målför samarbetet. En aktuell uppgift är atl harmonisera de tekniska byggreglerna.Ett nordiskt samarbete om detla ger ell mer effektivt utnyttjande avulredningskapaciteten och en förenkling av handeln med byggvaror övergränserna. Ett förslag lill avtal om nordisk samverkan på provnings-,godkännande- och konlrollområdet skall utarbetas. Avtalet skall gå ul på allprovningsresultat samt godkända och tillverkningskonlrollerade produkter frånell land skall godtas i de övriga länderna ulan kompletterande provningar ellerbesvärliga godkännande- och kontrollprocedurer, 1 det nya programmet undersirykes vidare betydelsenav all komma fram lill en gemensam nordisk helhetssyn på bevarande ochförändring av existerande bebyggelse och frågor om bygglekniskl betingadearbetsmiljöer. Handlingsprogrammet pekar på betydelsen av att ökautbyte av idéer och planer om såväl framtida som befintlig bebyggelse. Bl, a,bör informationsutbytet och samarbetet om byggnadslagstiftningen och denationella målsättningarna inom byggseklom fördjupas. Del internationellabyggsamarbetet skall uppmärksammas och möjligheterna till ell utvidgat nordisktsamarbete i samband med byggexport utanför skall undersökas. Energihushållning på byggområdet är delsamarbetsfält ministerrådet prioriterar högst i projektprogrammet, Iprojeklprogrammet har ministerrådet Prop.1977/78:173 13 särskillunderstrukit behovet av ett nära samarbete om energisparande i det existerandebostadsbeståndet. En översyn av det regionalpolitiska samarbetet harinletts , Den beräknas vara färdig och utmynnai förslag till ett nytt regionalpolitiskt handlingsprogram, I det regionalpolitiska samarbetet har detgränsregionala samarbetet varit högst prioriterat. Undertecknandet av dennordiska konventionen om gränskommunall samarbete harytterligare förbättrat möjligheterna för delta samarbete. Försöken med konkretgränskommunall samarbete har utvecklats vidare. För all främja gränsregionallsamarbete har åtskilliga projekt salts igång. Längst har man kommit i områdetEnontekiö och Muonio kommuner i , Kaulokeino kommun i ochKaresuandodelen av kommun i , Verksamhet har inletts i ett nyttförsöksområde som i berör och kommuner i , I pågår samarbetsprojekt omfritidsbebyggelse och fritidsaktiviteter och man planerar en utvidgning avsamarbetet till andra samhällssektorer Samarbetet i Arvika-Kongsvingerregionenaktiverades på nytt , Nordkalollkommiltén har till uppgifi alt verka förett utvidgat samarbete på på det regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska området och för andra samarbetsprojekt av betydelse försysselsättningen på , Näringspolitiska frågor har domineratverksamheten . Man har i särskilt hög grad haft uppmärksamhetenriktad mot industri och turism och i ökande omfattning också motprimärnäringarna. Nordiska arbetsgruppen för regionalpolitiskforskning (NORDREFO) förbereder f. n. slutrapportering av en forskningsetappoch diskuterar uppläggningen av ett nytt forskningsprogram. har beslutat att under år 1978utarbeta ell förslag lill handlingsprogram för samarbetet på konsumenlområdet. Projektsamarbetet har varitkoncentrerat till de centrala områden där konsumenterna har haft störst behovav ökat inflytande och där man menat atl gemensam nordisk verksamhet har varitändamålsenlig. Samordningen av undersökningar av varor ochtjänster på konsumenlområdet har huvudsakligen koncentrerats påatt undersöka möjligheterna atl genomföra gemensamma provningar och atl förasamarbetet vidare för de produkter där det redan finns provningsmeloder. 1977/78:173 14 En fömndersökning om produkters livslängd och defaktorer som i avgörande grad påverkar denna har avslutals och en huvudstudiehar påbörjats. Produktsäkerhetssamarbetet har rorlsatt under är1977, Projektet om ett syslem för rapportering av olyckor i hemmet och dessomgivning väntas bli avslutat , Projektet skall kariläggaolyckornas orsaker och omfång samt ge beslulsunderlag för åtgärder som syftartill atl sänka olycksfrekvensen. Arbetet med alt samordna nordiskt och annalinternationellt provnings- och slandardiseringsarbete har också fortsatl. På informationsområdet har man under årets loppavslutat en undersökning av behov och förutsättningar företl nordisktsamarbete om konsument-undervisning i skolan. Ett förslag har lagts fram om ettutvidgat samarbete mellan de nordiska ländernas konsument- ochundervisningsmyndigheter. Inom reklam och marknadsföringssektorn har manfortsalt erfarenhetsutbytet om tillämpningen av de nordiskamarknadsföringslagarna. Ett projekt om OtiUböriiga prisjämförelser harfortsall. Man förutser ett intensivt samarbete , 2.14Transport, kommunikation och trafiksäkerhet Samarbetet inom transport och kommunikationsområdetregleras av den nordiska transportöverenskommelsen av . Vägforskningen är ell samarbelsområde därgemensamma åigärder kan vara lönsamma. Redan relativt anspråkslösarationaliseringar kan betyda atl Slora belopp sparas på de nordiskavägbudgetarna. I har man utrett betydelsen av trafikbelastning,underiag och klimat vid dimensioneringen av vägar. Vidare har man genomfört ett kompletteringsprojeki om betydelsen avolika faktorer som påverkar vägbyggnadskoslnaden. Slutrapporten publiceradesunder , De goda erfarenheterna av dessa projekt har lett lill att manönskar att föra vidare samarbetet genom nya vägforskningsprojekl, bl, a, ommätning av axeltryck hos lastbilar i och om energirationalisering vidvägbyggen, syftar bl, a. till alt göra delmöjligt att bedöma utvecklingsmöjligheter för persontransportsystem, särskiltkollektivtrafik, i mindre och medelstora tätorter. Studier i åtta utvalda orteri av olika karaktär och storiek genomfördes , Projektet lar sikte på att underiätta dehandikappades användning av teletjänster genom att främja utveckling ochmarknadsföring av olika hjälpmedel. En slutrapport kommer att föreligga underförsta , En utredning om tvärgående flygförbindelser mellande nordliga delarna av , och har varit föremål för enomfattande remissbe- Prop.1977/78:173 15 handling.En arbetsgrupp med representanter för de norska, finska och svenskakommunikationsdepartementen arbetar vidare med projektet. Frågor rörande godstrafiken i Trondheimsleden harutretts i en rapport som lades fram , Den är underbehandling i kommunikationsdepartementen i och , En arbetsgrupp har gett en översikt över tänkbaraåigärder för att förbättra transportförhållandena i glesbygdsområden. En förstafas av ett samarbelsprojekt planeras lill 1978, Ett nytt projekt om anpassning av transportmedelför alt underiätta handikappades resor har satts i gång, I en första fasförsöker man få fram förslag till utformning av framlida järnvägsvagnar ochbussar i Qärrtrafik, En arbetsgrupp har tillsatts för all utreda behovetav en harmonisering av reglerna för transportstöden i , ochSverige, Det har genomförts treforskarkonferenser på temal irafik och miljö och en konferens omSTINA-projektet, planeras bl. a. konferenser om energibesparinginom transportsektorn och om kustsjö-farl. Samarbetet om trafiksäkerhelsfrågor sker genomNordiska och påverkar de nordiska ländernas nationellaväglrafiklagstiflniiig. Rådet har bl. a. ularbetal en rapport som innehåller enrad förslag till förbättringar av utbildningen av molorcykelförare.Arbetsgrupper har bl. a. tillsatts för all undersöka olikheter i de nordiskaländernas utbildning av och körkortsprov för förare av motorfordon samt för attstudera hur cyklisters säkerhet i vägkorsningar kan förbättras. Första fasen av ett projekt om metoder förinsamling och undersökning av olycksdata()avsluiades vid årsskiftet1977/78.1 en andra fas skall man samla in data om hur utsatta skilda grupper avtrafikanter är för olika risker. Dessutom planeras en statistisksammanställning av de risker barn utsätts för i trafiken. Som en vidareuppföljning planeras ett projekt för atl finna metoder alt mäta effekten avåtgärder som främjar trafiksäkerheten. Ett utkast lill program för nordiskt samarbete påturistområdet översändes till för behandlingpå rådets 26:e session . Programmet anger de viktigaste insatsområdena idet nordiska lurislsamarbetel.Det innehållerockså förslag till organisering avdet nordiska samarbetet saml en åtgärdsförteckning. Projektverksamheten har också under år 1977koncentrerats på utbildningsfrågor. En andra fas av utredningen omledarutbildning i hotell- och reslaurangnäringen genomfördes. Det har också arrangerats ett möte för lärare i ämnen medanknytning lill turism. En utredning om kapacilelsutnyltjande vid turistanläggningarslutfördes . Ett seminarium om miljömässiga, sociala ochekonomiska följder av turism planeras för . 1977/78:173 16 De nordiska ländema har ett nära samarbete ibisiåndsfrågor. Biståndssamarbetet baseras på önskan om att ge stöd åt projektsom utvecklingsländer själva prioriterar med sikte på alt uppnå störreekonomisk självständighet, bättre levnadsvillkor för de fattigaste delarna avbefolkningen, bättre utbildningsmöjligheter och en nedgång i anlal arbetslösaoch undersyssel-satia. Del nordiska samarbetet ger ocksä större möjlighet altinternationellt arbeta för dessa mål. En nordisk arbetsgrupp har tillsatts föratt utreda det nordiska biståndssamarbetet. Gemensamt finansierade biståndsprojekt pågår iKenya, och . För treårsperioden har beviljats i gemensamt bistånd lill jordbrukssektorn iMozambique. Det svenska skall på de nordiska ländernasvägnar ombesörja biståndsprojektets administration. Projekten omfattarutbildning, lantbruk och kooperation. De nordiska länderna har gemensamma representanteri väridsbanks-gruppen där särskilt den inlernalionella utvecklingsfonden harbetydelse, liksom i den afrikanska utvecklingsfonden och den asiatiskautvecklingsbanken. Vidare har de nordiska länderna gemensam representation iden utvecklingskommitté som upprättades inom Väridsbanken ochInternalionella valutafonden. De nordiska länderna har också ett nära samarbeteinom en rad internationella organisationer, först och främsl inom FN:sgeneralförsamling, FN:s ekonomiska och sociala råd, ochFN:s konferens för handel och utveckling. Samarbetet mynnar ofla ut igemensamma politiska hållningar som ger de nordiska ländernas ståndpunkter ökadvikt, Samarbetet om jämställdhet har fortsatt inomkontaktgruppen för jämsiälldhelsfrågor samtidigl som jämslälldhetsaspekterockså har betonats inom ministerrådets övriga samarbelsområden. Som en uppföljning av kartläggandeutredning om lagstiftning som skydd för jämställdheten mellan kvinnor och mänhölls ett seminarium där lagstiftning som medel i jämställdhetsarbetetdiskuterades. startades ett projekt om massmedia ochjämställdhet som skall kartlägga existerande forskning om massmedias funktion ijämställdhelssammanhang och studera behovet av framtida forskningsinsatser, förslag lill program för samarbetet påjämställdhelsområdet diskuterades vid 26:e session. Programmetkommer att fastställas av samarbetsministrama med hänsynslagandetill de synpunkter som framfördes vid sessionen. 1977/78:173 17 2.18Kontakter med arbetsmarknadens parter Kontakterna mellan ministerrådet ocharbetsmarknadens parter har vidare utvecklats , Parterna harfungerat som remissorgan till ministerrådet i en rad frågor, bl, a, i sambandmed samarbetet rörande jämställdhets-, turist- och miljövårdsfrågor. Genomförandet av programmet för det nordiskasamarbetet på arbetsmarknadsområdet sker i kontakt med arbetsmarknadensparter. Parternas organisationer har bl, a, medverkat i undersökningen avarbetskraftens och kapitalels röriighet i samt i det nordiska projektetom företag med s, k, grå arbetskraft. De har också deltagit i projektverksamheten påandra samarbetsområden, såsom frågor om de multinationella förelagens roll iNorden, jämställdhelsområdet, projektprogrammet för vuxenutbildning och ettsymposium om betald studieledighel. De har dessutom haft nära kontakt medarbetet rörande vidareutbildning och utbildning av ungdom . hölls ett möte mellansamarbelsminslrarna och arbetsmarknadens parter där man diskuteradeministerrådets program, det nordiska samarbetets ekonomi och konsekvensema aven betydande arbetstidsförkortning, hölls ett möte mellanarbetsmarknadsministrarna och parterna. Del var särskiltsysselsäliningssitualionen och den ekonomiska situationen som diskuterades. 3.Ministerrådets budget m. m. Jag redogör inledningsvis för utfallet avminsterrådets budget för samt för budgeten för , verksamhet gav ettbudgetmässigl överskott på . Av dessa har ministerrådetbeslutat utnyttja sammanlagt , för tilläggsanslag till 1977års budget. Dessa användes till finansiering av ett antal projekt som intekunde förutses när budgeten fastställdes. Det gäller bl, a, projekt rörandekärnsäkerhet, fortsättningen av den nordiska råvaru- och resursulredningen,utvärdering av det regionalpoiitiska samarbetet, forsknings- ochutredningsprojekt på energiområdet, projekt rörande byggbestämmelser samtvägforskning. Återstoden av överskottet har kredilerats medlemsländerna. Även budget har gett ett bokföringsmässigtöverskott. Räkenskaperna har ännu inte godkänts och överskottetsstorlek är således ännu inte fastställt. har emellertid fattatbeslut om att använda 1,9 milj, norska kr. av överskottet lill att under 1978finansiera en del av de fortsatta utredningama om en ev. nordisk . fastställde nordiska ministerrådet sinallmänna budget för . Denna budget omfattar utgifter om totalt 49,4milj. norska kr., varav 25 milj. avser medel för projekt, 13,8 milj. medel förinstitutioner samt Prop.1977/78:173 18 sammanlagt10,6 milj. kostnaderna för sekretariatet i , I samband med budgetenfastställdes också s, k. indikativa ramar för projektverksamheten på olikaområden. har ministerrådet beviljat medel til konkreta projekt inomdessa ramar. Jagövergår nu till ministerrådets budget . har enats om enbudget för på . vilket är en ökning 1978 pä ca 30,3 milj. norska kr. Av utgifterna avses en del läckasgenom ministerrådets inkomster av räntor och avgifter som deanställda vid minister-rådssekretarialet har att erlägga i stället för norskinkomstskatt. Kostnaderna för nordiska hälsovårdshögskolan i av ministerrådet och fördelas året efter på medlemsländerna iförhållande till andelen utnyttjade elevplatser. På liknande sätl betalaskostnadema för ett projekt rörande njurtransplantation av sjukvårdshuvudmänneni förhållande till utnyttjandet. Dessutom får ministerrådet under år 1979intäkter i form av överskott från verksamheten vid förodontologisk materialprovning . Sammanlagt beräknas dessa intäkter till8 . avses bli läckt genombidrag från de nordiska länderna. Av utgifterna gäller 11,7 milj. norska kr. medelför administration, 39,2 milj. medel för institutioner och 29,0 milj. medel förprojekt. De medel som upptagits för administration avserfrämsl kostnaderna för sekretariatet i . Dessa kostnader beräknas öka frånsammanlagt , till sammanlagt . Ökningenberor främsl på beräknade löneökningar för personalen och andra kostnadsökningar.Dessutom avses personalen utökas med en sekreterare. Därefter uppgårsekretariatets personal lill sammanlagt 36 personer, I administrationsbudgeten har också beräknats , för en stipendieordning för nordiskt tjänslemannautbyte somavses inledas , ställföreträdarkommilté tillsatte1975 en arbetsgrupp för alt bl, a, föreslå hur ett effektiviserattjänstemannaulbyle skulle organiseras. Arbetsgruppen har lämnaiöver förslag om ett gemensamt system för ijänstemannaulbylet mellan de nordiskaländerna. Förslaget går ut på all ell begränsat anlal tjänstemän under en visstid skulle kunna tjänstgöra i ett annat lands förvaltning. Del anger också ellsystem för hur kontakterna mellan länderna i denna fråga skulle ordnas. Underutbytestjänstgöringen skulle tjänstemannen behålla sin ordinarie lön. För atttäcka bl. a. ökade levnadskostnader föreslås ell syslem med stipendier för fyratjänslemän från varje land. Förslaget har remissbehandlats. Regeringen kommersenare, sedan överenskommelse har iräfTats mellan de nordiska Prop.1977/78:173 19 länderna,att förelägga en proposition om de närmare bestämmelserna förutbylestjänslgöringen. Medel för institutioner har tagits upp medsammanlagt 39,2 milj. norska kr. mot ca 13,8 milj. norska kr . budget skapades finansierades de flesta gemensamma nordiska institutionernadirekt genom nationella bidrag i olika former. Ett par institutioner infördespå ministerrådets budget . uppdrog ministerrådetåt sekretariatet atl utreda frågan om införande av flera institutioner påministerrådets allmänna budget. Härigenom skulle uppnås större överskådlighetöver det nordiska samarbetet, större möjligheter lill samordning av arbelel,till prioritering och till rationalisering. Denna ordning har redan genomförtspå kulturområdet. Sedan sekretariatet gjort en första utredning och ett anlalinstitutioner hade avgett remissyttranden över den beslöt minislerrådel hösten1976 all fr. o. m, införa fyra institutioner på ministerrådets budget,beslöt ministerrådet att fr. o. m. års budget införaytterligare fyra institutioner nämligen nordiska industrifonden, nordlesl,nordiska statistiska sekretariatet och nordiska kommittén för byggbestämmelser.Sammanlagt uppgår alltså antalet institutioner på ministerrådets allmänna budgetlill tio. Frågan om införande av ytteriigare institutioner på budgeten ulredsvidare. Medlen lill institutioner fördelar sig på följandesätl i lusen norska kr. Jag anger också kostnader för och del anslagsom respektive institution begärt för . Prop.1977/78:173 20 Nordiska samarbelsorganet för drogforskning Beträffande det nordiska samarbetsorganet fördrogforskning pågår en utvärdering av verksamheten och en utredning avmöjligheterna lill sammanslagning med nordiska ,vars verksamhet finansieras över ministerrådets projektbudget. I avvaktan påell minisierrådsbeslut, som vänlas under loppet av , har medel för dessaorgans verksamhet tillförts reserven för institutioner. Beloppet för drogforskningsorganetår 1978 avserbara . Medel förändra finns upptagnai reserven . beslutade om enstörre omorganisering och utbyggnad av verksamheten vid i . Utbyggnaden, som ska ske successivt under fleraår med början , redovisades i propositionen om nordiska ministerrådetsbudget för . avses inte någon utökning av verksamhetenske. Nordiska fonden för teknologi och industriellutveckling (nordiska industrifonden), bildades den enligtöverenskommelse mellan de nordiska länderna (prop. 1973:79, NU 1973:35, rskr1973:138). Den syftar till att främja tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete med industriell inriktning och av gemensamt intresse för ivåeller flera nordiska länder. Sedan starten t. o. m. har fonden totalttillförts 50 milj. svenska kr. Fondens sekretariat är föriagt lill . 1977/78:173 21 Fonden hade till mottagit 150projektförslag. Beslut hade faltals om slöd lill 88 projekt med sammanlagt 39,4milj. De största insatserna har gjorts inom verkstadsindustrin,livsmedelsindustrin samt massa- och pappersindustrin. En speciellt kraftigökning har sketl inom arbetsmiljöområdet. Under år 1976-1978 har fonden dessutomadministrerat projekt rörande forskning och utveckling av betydelse förenergihushållningen. För detta ändamål har medel anslagils över Nordiskaministerrådels budget. uppgår kostnaden till ca 3,0 milj. norskakr. beslöt att del skullegöras en utredning om fondens framtida verksamhet. framladefonden en rapport med en rad förslag om inriktningen och omfånget av fondensframlida verksamhet. enades om att fondenäven i fortsättningen skall lägga stor vikt vid att stimulera teknologisktsamarbete mellan nordiska industriförelag. Fondens verksamhet bör därvidinriktas på all stödja dels tekniska utvecklingsprojekt mellan enskildaindustriföretag dels bransch-eller teknikinriktade projekt som avser all lösaproblem av central betydelse för vissa industrisektorer. Utöver den industriellt inriktade verksamhetenskall fonden också i fortsättningen ansvara för forsknings- ochutvecklingssamarbete inom de sektorer av energiområdet där nordisk samverkan ejtillvaratas av andra organ. Nuvarande indelning i prioriterade insatsområdenskall ersättas med en indelning i följandeverksamhetsområden: Produkt- bch processulveckling, bransch- och teknikinriktadverksamhet, provning, standardisering, mätteknik och energiteknik. Fonden borde tillföras medel som minsl motsvararden nuvarande nivån. borde de medel som avses för deforsknings- och utvecklingsprojekt på energiområdet som fonden administrerarinräknas i fondens ordinarie medel. Fonden borde därför tillföras15 milj. svenska kr. och borde ha bemyndigande alt ingå fleråriga förpliktelserutöver tillgängliga medel med högst 7,5 milj. svenska kr. för och högst4,5 milj. för . För svensk del innebär detta åtaganden på 3 218 000resp. Genom att industrifonden införs på ministerrådetsallmänna budget kommer del särskilda anslaget för fonden under sjuttondehuvudtiteln att utgå. Nordtest som inrättades medindustrifonden har finansierats genom bidrag från fonden. Även ifortsättningen kommer nordtesi få bidrag från industrifonden för projekt på detindustriella området. Hämtöver kommer nordtesi under ett egel kapitel ibudgeten fä anslag för sin administration saml för projektverksamheten på andraområden än del industriella. 1977/78:173 22 för byggbestämmelser harhittills inte haft någon egen budget. De dellagande myndigheterna har i ställetbistått med personal för olika projekt och ministerrådet har också finansieratprojekt över sin projektbudgel. Genom budgeten för flr kommittén medelför en heltidsanställd huvudsekreterare med biträden. Projektverksamheten finansierastills vidare som . Det har också väckts förslag om alt inrätta ennordisk genbank för jordbruks- och trädgårdsväxter som skulle finansieras överministerrådets budget. har ännu inte fatlat beslul om detla, menmedel har reserverats på budgeten . Allteftersom växtförädlingen utvecklas ersätts delgamla, varierande lokalsortmalerialet inom jordbmket med nya, genetiskt settenhetliga sorter med hög produktion och kvalitet. Nackdelen är dock att dengenetiska variationen, som gjort den enorma intensifieringen avlivsmedelsproduktionen under de senasie åren möjlig, snabbt krymper. Enligt den svenska utredningen (Ds Jo 1975:5) kan vi vänta oss att degenetiskt sett enhetliga sorterna i ökande utsträckning kommerati drabbas avbl. a. växtsjukdomar. Försvaret mot detta är förädling med hjälp av de gamlalokalsorterna eller annat primitivt material.