prop · G103129 · 1977-12-31 00:00:00 — Modifieringarna innebär främst atl administrativaenheter i regel inte inrättas hos myndigheterna. De allmänadministralivauppgifterna bör normalt ankomma på en sekreterare hos chefkronofogden eller vidbehov ett sekretariat, som utöver sekreteraren beslår av ytterligare någontjänsteman. Länsstyrelsernaskall, anför utredningen, så långt som möjligt svara för de storaarbetsrutinerna när det gäller personal- och ekonomiadministration för kronofogdemyndigheterna.De bör även tillhandagå myndigheterna med expertis inom dessa områden. Exekutivatiänstemän med stationering utanför distriktens centralorter skall enligtutredningens förslag alltid ingå i en fältsektion. Förslag lill organisationför kronofogdemyndigheterna i , och har utarbetats av riksskatteverketi samråd med utredningen. Förslaget innebär all i princip samma organisationtillämpas vid de tre myndigheterna. Under kronofogdemyndighetens chef bedrivs myndighetensverksamhet i ett anlal enheter och avdelningar. En administrativ enhet svararför olika administrativa uppgifter av stöd- och servicekaraktär. Mål ochärenden avseende dels konkurs och lönegaranti, dels införsel för underhållsbidraghandläggs vid två särskilda enheter. Dessutom finns en särskild enhet förintern kontroll och tillsyn. Övriga mål och ärenden fördelas på fyraavdelningar vid myndigheten i , tills vidare två avdelningar vidmyndigheten i och tre avdelningar vid myndigheten i . Denföreslagna organisationen för kronofogdemyndigheterna i , Prop.1977/78:129 11 Malmöoch avviker inte väsentligen från utredningens förslag till normalorganisationför övriga kronofogdemyndigheter. Utredningensförslag till normalorganisation för kronofogdemyndighet och riksskatteverketsförslag till organisation för kronofogdemyndigheterna i , ochGöteborgs distrikt torde få fogas som bilaga 2 till protokollet i detta ärende. Närdet gäller beräkning av personalbehovet konstaterar utredningen alt betydandeojämnheter i personaltilldelningen mellan olika distrikt förekommer. Deändringar i kronofogdemyndigheternas verksamhet som har aktualiserats i olikasammanhang kan förutses fl mer eller mindre betydande återverkningar påpersonalbehovet. Med hänsyn till svårigheterna atl närmare precisera om och närförändringarna kommer till stånd har utredningen funnit att det enda realistiskaär att låta en beräkning av personalbehoven utgå från hittillsvarandeverksamhet och verksamhetsformer. Utredningenhar begränsat sig lill en överslagsberäkning av det samlade personalbehovet förkronofogdemyndigheterna. Utredningen har därvid använt en metod för beräkningav personalbehovet med hjälp av arbetspoäng som har utvecklats ur tidigare av riksskatteverkettillämpade metoder. Enligl denna krävs det 2 677 årsarbetskrafter varav 457 förledningspersonal, (främst kronofogdepersonal och viss kronokommissariepersonal),995 för exekutiv personal och I 225 för kontorspersonal, för enbasdimensionering av exekutionsväsendet. Vidingången av /78 fanns vid kronofogdemyndigheterna totalt 2 727tjänster, varav 338 för ledningspersonal, 1 172 för exekutiv personal och 1 217för kontorspersonal. Utredningen bedömer alt en tillämpning av den valdametoden för beräkning av personalbehovet vid kronofogdemyndigheterna skullemedföra i stort sett oförändrade personalkostnader. Utredningen haremellertidinte haft möjlighet atl beakta de lokala och speciella förhållandena för resp.kronofogdemyndighet. Utredningenuppskattar engångskostnaderna för en omlokalisering av vissakronofogdemyndigheters verksamhet till totalt ca 2,6 milj. kr Genomförandetav den nya dislriktsorganisationen kommer enligl utredningen att krävaomfattande förberedelser för detaljutformning av organisation, arbetsrutiner m.m. Rimlig tid måste avsättas härför. Erforderiigt rådrum bör dessutom beredas riksskatteverketoch statens av viss personal på orter som enliglförslaget upphör atl vara centralort i kronofogdedisiriki. Utredningenbedömer att en ny distriktsorganisation börkunna införas . 1977/78:129 12 Kronofogdemyndighetsutredningenbegränsade sig lill en överslagsberäkning av det samlade personalbehovet förkronofogdemyndigheterna. Utredningen föreslog atl arbetet med delaljbemanningenborde lämnas över lill som en del i förberedelsearbetet införgenomförandet av reformförslaget, Bemanningsarbetelför kronofogdemyndigheterna i , och har riksskatteverketbedrivit i samarbete med en särskild arbetsgrupp i vilken ingått företrädareför de tre kronofogdemyndighetema och berörda personalorganisationer. Inom riksskatteverkethar ett bemanningsunderiag arbetats fram för var och en av de övriga 62 kronofogdemyndighetemaav en särskild projektgrupp. Underlaget grundar sig på kronofogdemyndighelsulredningensförslag till system för poängberäkning av myndigheternas arbetsuppgifter. Bemanningsunderlagetför samtliga 65 föreslagna kronofogdemyndigheter sändes tilllänsstyrelserna och kronofogdemyndigheterna för bearbetning enliglrekommendationer från projektgruppen inom . Underlaget innebari stort att personalstyrkan ökar i större och mer arbetstyngda distrikt, bliroförändrad i vissa distrikt saml reduceras i vissa andra distrikt. För helariket beräknades ett personalbehov av 2 764 tiänster. Länsstyrelsernasyttranden över projektgruppens bemanningsunderlag innehåller krav på enkraftigare bemanning än underlaget redovisar. Flera länsstyrelser pekar på detolyckliga i att man har fått utföra bemanningsarbetet innan man har tagitslutlig ställning till och yttrat sig över betänkandet (SOU 1977:42)Kronofogdemyndigheterna. Länsstyrelserna yrkar totalt 3 081 tiänster för helariket. Riksskatteverkethar därefter bedömt länsstyrelsernas yrkanden och de olika faktorernas inverkanpå bemanningen av kronofogdemyndigheterna samt avgivit ett förslag tillbemanning av de 65 kronofogdemyndigheterna på totalt 2 923 tiänster, en ökningjämfört med nuvarande personal med 216 tiänster. har den 15december 1977 till regeringen lämnai över förslaget till delaljbemanning avvarje kronofogdemyndighet. Efter remiss har yttranden över förslaget avgetts avsamtliga länsstyrelser. Centralorganisationen /SR och TCO;s statstjänslemannasektion(TCO-S). Föreslaget personalbehov av projektgruppen, länsstyrelserna samt riksskatteverketför kronofogdemyndigheterna inom varje län torde få fogas som bilaga 3 tillprotokollet i detta ärende. Förkronofogdemyndigheterna i , och har riksskatteverkettillämpat en bemanningsmodell som innebär grundbemanning med 1 500 arbetspoängper tjänsteman. Utöver grundbemanningen beräknas kronofogdepersonal,företagsekonom, enhetschefer saml personal för administrativa uppgifter.Modellen beaktar enligt riksskat- Prop.1977/78:129 13 teverketde särskilda arbets- och miljöfaktorerna vid dessa myndigheter. Samma modellhar även tillämpats på övriga kronofogdemyndigheter i . anser attkronofogdemyndigheternas administrativa kapacitet och kompetens måsteförslärkas. Verket finner det mindre lämpligt att knyta resursbehovet föradministrativa uppgifter till arbetspoäng utan förordar en bedömning utifrån myndighetsslorlek,varvid emellertid antalet arbetspoäng bör beaktas. Verket anser vidare att detföreligger ett starkt behov atl skapa bättre förutsättningar för internutbildning och information inom kronofogdemyndigheterna. Man föreslår därför atthandledartiänster för nyanställd personal inrättas. I bemanningsförslaget harresursbehov för expeditionsvakts- och telefonisipersonal beräknats. Antalet kronofogdeljän-sterhar beräknat lill 178. Kronofogdetjänst för stöd åt s. k. enfogdedistriklhar därvid beräknats vid kronofogdemyndigheterna i och distrikt. Ivissa andra distrikt bl. a. och har tiänst somkronofogdesekreterare beräknats för sådana uppgifter. Antalet tjänster somkronofogdesekreterare har totalt beräknats till 31. Kronoassistenteri befordringsgång, som är rekryteringspersonal, har beräknats inom det totalaantalet exekutiva tjänster, Genomsnittligt har en tjänst som kronoassistent i befordringsgångberäknats per tio exekutiva tjänster. Särskild exekutiv yänst för handläggningav mål om löneexekulion har tilldelats de distrikt där volymen löneexekutivamål är minst 2 500 enligt tillgänglig statistik. Personalresurser har inteberäknats förde uppgifter som åvilar kronokommissarie som chef för fältavdelning.Sådana uppgifter skall i första hand utföras av resp. chef för fältsektion.Chef tör centralavdelning svarar dock för viss administrativ samordning mellanfältseklionerna bl. a. frågor om personalförsörjning. Riksskatteverkethar funnit atl tolv tiänster är ett minsta antal för atl en kronofogdemyndighetskall fungera som självständig enhet. Detta innebär alt de minsta myndigheternahar överkompenserats i förhållande lill bemanning enligt normal modell. Lagen(1976:206) om felparkeringsavgift har medfört ökade målvolymer hos främst detre största kronofogdemyndigheterna. Medel för sammanlagt 21 tjänster har redaninnevarande budgetår tillförts kronofogdemyndigheterna i , ochGöteborgs distrikt. föreslår ytteriigare 43 tjänster vid dessamyndigheter. Verket avser atl ytteriigare analysera tillgänglig statistik övermål om felparkeringsavgift och senare redovisa bedömning av resursbehovet. Prop.1977/78:129 14 4Remissyttrandena 4.1 Allmänna synpunkter Utredningenhar i sill förslag till distriklsindelning av exekutionsväsendet försökt altbeakta vissa utvecklingstendenser inom kronofogdemyndigheternas nuvarandeverksamhetsområde. Flera remissinstanser betonar att denna utveckling och de ytteriigareförändringar som har förutskickats för kronofogdemyndigheterna kräver en flexibelorganisation som kan anpassas till de skiftande krav och förutsättningar somnya arbetsuppgifter kan medföra. Flertalet remissinstanser betonar också allefter av utredningar om distriktsindelning m. m. förexekutionsväsendet måste kronofogdemyndigheterna få en mer slutgiltigorganisation med arbetsuppgifter och tiänster fastlagda för en rimlig tidrymd. Justitiekanslernsom anlägger allmänna rättssäkerhetssynpunkter på utredningens förslag, ärmycket tveksam till lämpligheten av att lägga vissa nya uppgifter t. ex,ärenden om exekutiv försäljning av fast egendom, på alla kronofogdemyndigheterna,om distrikten blir så små som utredningen har föreslagit. Han anser detnödvändigt alt på olika sätt garantera tillräcklig kompetens hos myndigheterna.En av de utvägar som därvid står lill buds är att distrikten görs tillräckligtstora. Domstolsverketefterlyser en mera ingående analys av effektivitetsbegreppet i exekutionsverksamhelen. Länsstyrelseni anser att beslut om distriklsindelning och genomförande av dennya organisationen måste anstå till dess statsmakterna har fattat beslut ifråga om överföring av uppgifter från överexekutor till kronofogdemyndighet,kronofogdemyndigheternas roll i konkursförfarandet och användningen av ADB somhjälpmedel inom exekutionsväsendet. Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelsen i . LänsstyrelsenI /än anser att utredningsförslaget, om kronofogdemyndigheterna kommeratt tillföras de nya arbetsuppgifter som har förutsatts, företer så storabrister atl del på nuvarande stadium inte synes kunna läggas till grund förbeslut. Länsstyrelsernai och anser det föga rationellt och meningsfulltatt dra in kronofogdemyndigheter i ell läge när kronofogdemyndigheterna väntasfä nya uppgifter för vars handläggning en god lokalkännedom är särskiltvärdefull. I Västmanlandslän anser att utredningens förslag till distriktsindelning utgör en svårmotiveradkompromiss mellan olika principer. anser sig inle kunna ellerböra gå in på en bedömning i vilken utsträckning en i och för sig motiveradkrympning av antalet distrikt bör ske. Liknande synpunkter framförs även avlänsstyrelsen I . anser att det genom sysselsättningsutredningen och decentraliseringsulredningenidag finns helt andra möjligheter Prop.1977/78:129 15 äntidigare till en helhetssyn över den offentliga servicens organisation, rolloch samspel lill en helhet i bygder med sviktande befolkningsunderlag.Länsstyrelsen föreslår därför att kronofogdemyndighetsutredningens förslag intenu föranleder annan åtgärd än att det lämnas över till sysselsättningsutredningenoch decentraliseringsutredningen för att beaktas i deras fortsatta arbete. Decentraliseringsulredningenbedömer att förslaget lill distriklsindelning har begränsade effekter på lokaliserings-och sysselsättningsstrukluren. Förslaget innebär emellertid en tydlig tendensatt ytterligare koncentrera självständig statlig verksamhet till primära centraoch därför är det inte nödvändigt atl nu falla beslut om ny distriklsindelningpå grundval av kronofogdemyndighelsulredningens förslag. Delegationenför glesbygdsfrågor anser atl de regionalpolitiska hänsynen måste fa ett klartgenomslag i den slutliga utformningen av kronofogdemyndigheternas organisationoch uppbyggnad. Delegationen kan inle acceptera några förändringar inom inrestödområdet och anser atl regionalpoiitiska skäl lalar för modifieringar avförslaget i allmänna stödområdet och andra jämförbara områden. Denhuvudprincip för distriktsindelningen inom exekutionsväsendet som utredningenvalt, atl distrikt skall ha så stor arbetsmängd atl del ger full sysselsättningål minsl två kronofogdar har tillstyrkts av den helt övervägande delen avremissinstanserna, bl. a. , siatskoniorei, riksrevisionsverkel, ,länsstyrelserna i , , , , ,, , , , , och ,och , hemförsäljningskommittén, konkurslagskommittén.Föreningen , /SR och TCO-S. Någraremissinstanser motsätter sig de avsteg från denna huvudprincip som utredningenförordar beträffande det allmänna stödområdet och därmed jämförbara områden.Statskontoret anser från effektivitetsmässiga utgångspunkter atl det finns föratsättningarför en större reducering av antalet kronofogdedisiriki än vad utredningen harföreslagit. Verket ifrågasätter lämpligheten av all behålla så många som 17 avde nuvarande s. k. enfogdedistrikten. bibehållande av myndigheter medendast en kronofogde kan enligt statskontoret komma att begränsa möjlighetema rationell utformning av dessa myndigheters organisation, administration och arbetsplaneringsamlförsvåra en ökad decentralisering av arbetsuppgifter. De särskilda former förstöd och förstärkning av myndigheter med enbart en kronofogde som utredningenhar föreslagit kan enligl verkels mening inte helt uppväga de nackdelar somföljer av att sådana distrikt består. Endast i undantagsfall bör man enligtstatskontoret inrätta distrikt som inte har Prop.1977/78:129 16 arbelsunderlagför två kronofogdar. Undantag kan göras i några fall där avståndsskäl motiverardelta. 1 framförallt södra och -där ceniralorterna liggernära varandra - bör man enligl verkels mening kunna överväga att bilda distriktmed fler än två kronofogdar för att ta tillvara ytteriigare möjligheter tillrationalisering. Även anser att en mer långtgåendesammanslagning av distrikt är motiverad i de mellersta och södra delarna avlandet. Ett särskilt skäl för bildandet av större kronofogdedisiriki är denutveckling som skett och alltjämt sker mot en ökning av restfördaföretagsskatter. Denna utveckling ställer större krav på kvalificerad företagsekonomiskbedömning som enligl verkets mening bör tillgodoses genom specialiseradhandläggning på centralorten. Det kan också väntas atl nya kvalificeradeuppgifter kommerati läggas på kronofogdarna, exempelvis tillsyn avkonkursförvaltning och försäljning av fast egendom. De nya uppgifterna medför atlen högre grad av specialisering behövs. En sådan specialisering förutsätteremellertid större ärendemängder än som kan väntas förekomma i de mindredistrikten. anför att utredningens serviceundersökningvisar atl kronofogdepersonalen har en relativt liten andel av myndighetenskontakter med allmänheten. Lokaliseringen av denna personal inom distriktetsaknar därför enligt vad verket kan finna större betydelse i servicehänseende.Tillgången på service torde således enligt vara mindreberoende av distriktsindelningen än av förekomsten av stationeringar. FöreningenSveriges kronofogdar tiWstyrker Uksom /SR utredningsförslaget i principmen betecknar det som olyckligt att utredningen med avsteg från sin egenprincip föreslår att ett inte obetydligt antal distrikt med endast enkronofogde skall kvarstå oförändrade. Även riksskatteverketansluter sig lill huvudprincipen men framhåller att även övrigaförutsättningar som utredningen har redovisat, nämligen decentralisering,sysselsättning och service, måste beaktas. Större distrikt utesluter på intetsätt hänsynstagande lill dessa väsentliga faktorer. Kraven kan enligt verketbeaktas genom att exekutiv personal och viss kontorspersonal blir kvar pånuvarande centralort eller annan slationeringsorl, även om ett distrikt läggssamman med ett annat. Av serviceulredningen drar verket den slutsatsen attallmänhetens krav på eller behov av service huvudsakligen tillgodoses av annanpersonal än kronofogdepersonal. anser därför att antaletkronofogdedistrikt kan reduceras betydligt mer än vad utredningen föreslår utanatl allmänhetens servicebehov eftersatts. Verket anser atl utredningens avstegfrån huvudprincipen, vilket har lett lill atl inte mindre än 17 av de nuvarandes. k, enfogdedistrikten behålls, inte är tillfredsställande särskilt sett motbakgrand av önskemålet atl förutsättningar skapas för att framgent tillförakronofogdemyndigheterna nya arbetsuppgifter, Enligl verkels mening utgörargumenten om service och sysselsättning inle tillräckliga skäl för att behålladistrikt som inte ger arbelsunderlag för mer än en kronofogde. Prop.1977/78:129 17 antaletdistrikt skall minskas till 52, en ytterligare minskning med 13 i förhållandetill uiredningens förslag. Länsstyrelseni motsätter sig en indragning av kronofogdedistrikt.Som skäl för att kronofogdedisiriki bör behållas anför länsstyrelsenatt kommun är en utpräglad glesbygdskommun som intar en särställningi . Kommunens arbetsmarknad kan myckel väl jämföras medNorrlands. Statsmakterna har klassificerat som regionaltutvecklingscentrum och har uttalat alt utvecklingen i kommunen skall gynnas. Länsstyrelseni motsätter sig uiredningens förslag att kronofogdedisirikiförs samman med Nyköpingsdistrikt till ell distrikt med centralort i ,Som skäl anför främst atl sysselsättningen och servicen motallmänheten blir lidande. De allmänna kommunikationerna mellan västraSödermanland och är inte så goda. framhållerattavståndet mellan och är , vilket vida överstigerden gräns där enligt utredningen besöksbenägenheten avlar väsentligt. Länsstyrelseni har i sill yttrande över DAP förordat att Uddevallakronofogdedistrikt ändras. En överföring av Orast kommun till Uddevalladistrikletskulle enligt innebära en välbehövlig avlastning av Göteborgsdistriktel.Länsstyrelsen anför att kronofogdemyndigheterna i och är för en sådan förändring medan kommun har uttalat att kommunensom bör tillhöra . som intenu lar ställning i frågan, anser att utredningen borde ha utrett förutsätlningarnafören ändrad distriktsindelning i länet. Länsstyre/sen I Älvsborgslän konstaterar inledningsvis att kronofogdemyndighetens service tillallmänhet inte försämras genom förändringar av administrativa gränser.Länsstyrelsen motsätter sig uiredningens förslag att ochTrollhättans distrikt skall slås samman till ett distrikt med somcentralort eftersom båda distrikten redan nu har två kronofogdar. Länsstyrelsenanför atl detta är det enda fall där utredningen föreslåratt redan befintliga tvåfogdedistriktskall slås samman. Utredningens motiv för sammanslagning, att arbetsvolymen harökal i Trollhällan och minskal i vilket har medfört ojämnheter ifråga om arbetsfördelning och belastning på personalen, är enligllänsstyrelsen inte invändnings-fritt. Med viss personalförstärkning iTrollhättan skulle enligt båda myndigheterna kunna komma all bliväl fungerande kronofogdemyndigheter. anser att det finns skälsom talar för att Ale kommun förs över från till Alingsåskronofogdedistrikt, I likhet med Ale kommun och kronofogdemyndigheten iTrollhättans distrikt finner dock att övervägande skäl lalar föratt kommunen bör behållas inom kronofogdedistrikt. Länsstyrelseni Skaraboigs län avstyrker bestämt utredningens förslag atl 2 1977/78. Prop.1977/78:129 18 Mariesladsoch skall föras samman. föreslåristället i likhet med kronofogdemyndigheterna i och distrikt samlpersonalen vid kronofogdemyndigheten i distrikt atl ,och Marieslads distrikt förs samman till ett distrikt med somcentralort, medan behålls intakt. Det oförändradeLidköpingsdistriktet skulle liksom nu enligt med betryggandemarginal ge arbetsunderiag för två kronofogdar. Även och Törebodakommuner avstyrker en sammanslagning av distrikt medhänsyn till kommunikalionssvårigheterna. Länsstyrelseni finner inte anledning att avvika från den principiellaståndpunkt som har intagit, nämligen atl distriklsindelningenför kronofogdemyndigheterna i länet inle bör ändras. Den nu gällandeindelningen ligger i linje med de regionalpolitiska mål för länets utvecklingoch behov som har ställt upp. Även kronofogdemyndigheten iKristinehamns distrikt och och kommuner avstyrkerutredningens förslag alt kronofogdemyndigheterna i och Kristinehamnsdistrikt skall läggas samman. Länsstyrelseni län liksom samtliga berörda kommuner och kronofogdemyndigheteravstyrker utredningens förslag atl , och distriktskall föras samman till ett distrikt med som centralort. Som skäl anförlänsstyrelsen att nuvarande distriklsindelning helt följer den indelning avlänet i planeringsregioner efter vilken arbetar. Länsstyrelseni Kopparbeigs län anser att nuvarande distriklsindelning väl motsvarar deskilda krav som ställs och kan komma alt ställas på kronofogdemyndigheternasarbete. anför vidare atl om utredningens förslag genomförs bör Boriängei stället för bli centralort i det ena sammanslagna distriktet. Såvällänsstyre/sen i som kommun motsätter sig utredningensförslag att och skall läggas samman. Övervägande skältalarenligt fören oförändrad distriklsindelning inom länet. iNorrbottens län anser all uiredningens förslag att kronofogdemyndigheten iPiteå distrikt skall dras in är klart olämpligt. kommun har under enföljd av år haft växande befolkningstal. Den industriella verksamheten ikommunen är koncentrerad till centralorten och dess närhet. är ettviktigt handelscenlrum i och har ett naturiigt ibebyggelsen i . Starka skäl talar för att centralorten i kommunenbör ha tillgång till bästa möjliga service på exekutionsväsendets område.Länsstyrelsen erinrar om att utredningen anser att enfogdedistrikl avserviceskäl även bör få vara kvar inom det allmänna stödområdet ochdärmed jämförbara områden, och framhåller atl knappast något annat län sättsföre Norrbollens län i detla avseende. Även berörda kommuner ochkronofogdemyndigheter avstyrker uiredningens förslag alt kronofogdemyndigheteni distrikt skall dras in. Prop.1977/78:129 19 Utredningensförslag att nuvarande slalioneringar utanför kronofogdemyndigheternascentralorter tills vidare behålls oförändrade och att slalioneringar utanför kronofogdedislriktenscentralorter framöver dras in i en mer begränsad omfattning än tidigaretillstyrks av de flesta remissinstanserna. Några är dock skeptiska lill att enmansstalioneringarskall behållas. Justitiekanslern anser atl en stationering åtminstone bör varaså stor personalmässigt att den kan förses med egna terminaler i det ADB-systemsom planeras för exekutionsväsendet. Statskontoret anför all från effektivitetsmässigautgångspunkter kan det vara lämpligt atl pröva om inle större slalioneringar änmed en resp. två tjänstemän kunde bildas. De små sialioneringarna medför enligtstatskontoret sämre möjligheter för personalens utveckling m. m. och kan äveninnebära nackdelar i övrigt i arbetet. Även är kritiskt moten- och tvåmansslalioneringar, Enligl verket är sådana slalioneringarorationella och jämförelsevis kostnadskrävande. För att behovet av den serviceallmänheten kan ha rätt atl kräva av kronofogdemyndigheten skall kunnatillgodoses bör de trots delta behållas i vissa glesbygdsområden där storaavstånd mellan befolkningscentra föreligger.