prop · G10329 · 1977-12-31 00:00:00 — a. iUppsala län, anser att en överflyttning av inrikestrafiken lill en ny flygplatsvid /Getaren avsevärt skulle försämra möjligheterna för det egna länelsbefolkning alt utnyttja inrikesflyget, läns landsting finner del avdessa skäl oacceptabelt att föriägga inrikestrafiken till /Gelaren ochavvisar därför bestämt detta alternativ. i ochStockholms läns landsting, som kräver ny utredning av flygplatsfrågan,behandlar inle särskilt /Getarenalternativet, 1 en reservation motlänsstyrelsens yttrande anser dock en minoritet i i Stockholmslän att marken i Tullingeområdet bör reserveras för flygplal-sändamål, 1tjänsteutlåtandet från berörda kontor i framhålls atten ny flygplats vid /Getaren även i ett första begränsat byggnadsskedeskulle kräva stora investeringar. Alternativet kan dock ha fördelar på längresikt. Ett beslut att bygga ut /Getaren anses inte kunna fattas om mansamtidigt skall reservera marken på för en tredje trafikfiygplats iregionen. Även militära skäl lalar mot / Getaren. Den enda möjlighetenanses därför vara alt behålla och reservera marken vid /Gelarenför eventuella behov på längre sikl. En markreservation vid /Getarenborde enligl kontoren inte heller vara alllför ekonomiskt betungande församhället. anser att de gjordautredningarna inle på ell godtagbart sätt löst de konfiikier som uppkommer medde militära intressena i /Getarenalternativet. Inte heller harmiljöaspekterna och de näringspolitiska konsekvenserna behandlats på etttillfredsställande sätt. I reservationer mol kommunens uttalande i denna delyrkas dels att den nuvarande markreservationen i området upphävs, dels attTullinge/Gelaren avförs ur diskussionen som allmänfiygplats med hänvisning tillatt tillräckligt många skäl talar mot detta alternativ. Till de remissinsianser som förordarTullinge/Geiarenalternativet eller anser att det bör läggas lill grund förytterligare undersökningar hör i och Södertäljekommun som bl. a. anser att Prop.1977/78:29 71 sysselsättnings-och regionalpolitiska skäl lalar för detta alternativ. Beträffandeutredarensbedömningaravflygtrafikensutveckling och flygplatsernas kapacitet framför ett fiertal remissinstanserkritiska synpunkler främsl i fråga om prognosema. Enligt kritikernas uppfattningframsiår prognoserna som orealistiskt höga bl. a. mot bakgrund av alt deförutsätter att fiyget behåller sin andel av trafiken och alt någon överföringtill andra transportmedel t. ex. järnvägen inte kommer att ske. Som ytteriigareskäl varför prognosema anses alltför optimistiska framförs att utvecklingen påenergiområdet går mol högre bränslepriser och att knapphet på olja är attförutse. Prognoserna anses därför - bl. a. mot bakgmnd av de konsekvenser dekan ha för nybyggnads- och investeringsbehoven - inte böra läggas till gmnd förekonomiska bedömningar och ställningstaganden i flygplatsfrågan. RRV som betecknar prognoserna som mycket osäkra,anser att en mera ingående värdering av de antaganden på vilka prognosernagrundas bör genomföras. Vidare borde uiredningen ha testat rimligheten av denförväntade utvecklingstakten. , chefen luftfartsinspektionen, , SAS, och SSAO behandlar inte närmare de prognoser somutredaren lagt till grund för sina bedömningar. SSAO anser det troligt attallmänflygets utveckling blir kraftigare än vad som antagits. ,chefen för luftfartsinspektionen, och framhåller att det måste anseshelt klart att Ärtanda inte ensamt kan tillgodose behovet avtrafikflygplatser i om hänsyn även tas lill allmänflyget.Utöver Arianda krävs därför redan nu - även om LIN:s inrikestrafik föriäggs dit- en traflkflygplats för allmänflygel jämte ell antal flygplatser av enklareslag för vissa andra delar av allmänflyget. Chefen för luftfarlsinspeklionen samt delar iprincip utredarens bedömningar rörande lokaliseringsalternativens kapacitet ochanser att de kapacitetsproblem som kan uppkomma på kan lösas genom attdelar av allmänflyget hänvisas till andra flygplatser. , somsärskill beräknai årskapaciteten för Arianda, anser däremot att Arianda genombyggandet av en tredje bana i början av 1990-lalet kan få tillräcklig kapacitetför såväl inrikes som utrikes linjefart och charterflyg fram till år 2020.Ytteriigare en flygplats för reguljär trafik måste dock finnas tillgänglig igod tid innan alternativt och kapacitet är fulltutnyttjad. kommun har uppfattningen att utredaren vidsin bedömning av behovet av en tredje bana på även tagit hänsyn tillallmänfiygets behov. Om allmänfiyget i stället successivt förläggs till enannan fiygplats och nuvarande taxibansystem på flygplatsen förbättras kankommunen inle finna att behov av en tredje bana föreligger inom överskådligtid. Berörda kontor inom samtFFA anser att kapacitetsfrågorna inte är tillräckligt belysta med hänsyn tillden stora 1977/78:29 72 betydelsesom de har på . Det anses bl. a. att ett större antal ekvivalentatimmar än vad som normall gäller på fiygplatser har tillämpats vidBrommauiredningens kapaciieisberäkningar. En viss spridning av trafiken bedömsdock kunna ske. Kontoren finner alt luftfartsverket vid kapacitetsberäkningarnaför har antagit ett förvånansvärt stort antal flygplansrörelser pertimme bl, a, vid jämförelser med de anlaganden som gjortbeträflände timtrafiken. limtrafik borde enligt kontoren vara lägremot bakgmnd av de trafikslag som utnyttjar fiygplatsen. Utredningens bedömning av erforderliga säkerhetshöjande åtgärder på och säkerheten i flygplatsens omgivningar delas heltav de remissinstanser sotn uttalat sig i frågan. Chefen förluftfarlsinspeklionen konstaterar att uiredningen korrekt återger de krav somställts och att full hänsyn tagits till dessa. Inspektionen hyser därför inlenågra betänkligheter från flygsäkerhetssynpunkt mot fortsatt trafik med FokkerF-28 eller motsvarande flygplanstyper om föreslagna åigärder kommer tillutförande. Härutöver framförs vissa synpunkter på den redovisade dispositionsplanenför bl. a. vad gäller brandstationens läge och säkerhetsavståndenmellan flygplanen på plattan. I fråga om säkerhetsrisker i flygplatsensomgivningar ansluter sig luftfartsinspektionen och FFA lill utredarensbedömning alt säkerhetsnivån inom luftfarten är så hög att riskerna för deboende kring en flygplats statistiskt sett kan anses försumbara jämförda medandra risker i samhället. Riskerna blir- enligt luflfartsinspeklionen - meramätbara i in-och ulflygningssektorerna varför särskilda säkerhetszoner börtillskapas i enlighet med utredningens förslag. Skäl att med hänsyn tillsäkerheten ifrågasätta flygverksamhet på föreligger därefter inte enligtluftfartsinspektionens uppfattning. Inspektionen anser emellertid att LINunder alla förhållanden måste lämna som fordras för attrusta upp flygplatsen och att denna upprustning bör genomföras möjligt.Slutlig ställning till längden av kan fastställas när projekteringsunderlagframtagits. Den kortaste tidsperiod som lillfälligl måste förläggas tillArlanda bedöms till , Bolagel måste underdenna period ha tillgång tillsamtliga operativa och administrativa faciliieter på . Huruvida delar avunderhållsverksamheten kan bedrivas på annat håll anser sig luftfartsinspektioneninte kunna ta ställning till men framhåller att sådana möjligheter principielltföreligger och att det ankommer på att föreslå sådana lösningar. Denflygoperativa ledningen måste dock utövas vid den flygplats från vilken LINbedriver sin huvudsakliga verksamhet, ansluter sig till chefens förluftfarlsinspeklionen bedömningar i säkerhetsfrågan och konstaterar att LINmed hänsyn härtill temporärt eller permanent bör förläggas lill . SASanser att luftfartsinspektionens krav och utredarens förslag till uppmstningav är alltför långtgående. Samma uppfallning framförs delvis även avLIN. Prop.1977/78:29 73 regionplane-och näringslivsnämndens Jöivaltningskonior samt traftkkontoret i landsting, KSAK och SSAO. SAS och anser att upprustningen av Brommabör planeras och begränsas så att endast under kortare låglrafikperioderbehöver förlägga sin verksamhet till . SAS påpekar bl. a. attinternationell trafik bedrivs på ell stort antal fiygplatser vars banoruppvisar moisvarande eller sämre profiler och lutningsförhållanden än vad somf n. gäller på . Berörda konior i framhåller isina tjänsteutlåtanden att investeringarna på bör kunna begränsasväsentligt och pekar bl, a, på den dispositionsplan för somluftfartsverket lade fram i vilken kostnaderna fören upprustningav flygplatsen beräknats till ca 70 milj. kr., vilket i nuvarande penningvärdeskulle motsvara 120-130 milj. kr. /C5/I/C anser att investeringarna påflygplatsen bör kunna begränsas och inte ske med utgångspunkt från denflygplanstyp som f n. använder. 5'S/IO anser för sin del att utländskexpertis bör tillkallas för att närmare studera behoven och föreslå vilkaåtgärder som bör vidlas på flygplatsen. Svensk piloijörening finner att föreslagna åtgärdertillgodoser de säkerhetsmässiga och flygoperativa kraven. Utredarensredovisning av miljöfrågorna i vad avser luftföroreningar, flygbuller ochmöjligheterna att reducera flygbullret och verkningama av delta behandlas av sågott som samtliga remissinstanser. Bedömningen att luftföroreningarna frånflyget är jämförelsevis marginella och inte bör tillmätas belydelse vid valmellan lokaliseringsalternativen delas av flertalet remissinsianser.Länsstyrelsen i anser dock att även luftföroreningar förekommerpå bl. a, i samband med brandövningar varför vissa förbättringsåtgärderbör vidtas för att minska emissionerna från brandövningsplatsen. Vidare anserlänsstyrelsen att kraven på hinderfrihet i flygplatsens omgivningar har ennegativ inverkan på ansträngningarna att förbättra luftvårdssituationen i devästra delama av genom att hinderbegränsningarna i vissafall inte möjliggjort byggande av tillräckligt höga skorstenar vid vissavärmeverk och förbränningsanläggningar i , Beslämmelserna kommer attnödvändiggöra särskilda åtgärder för rökgasrening bl. a. för vissa planerade värmeverksutbyggnader.Situationen uppges inte komma att förändras om endasl allmänflyg utnyttjarBromma, Beiräffande luftfartens avgasemission biträds bedömningen alt dessa ärav marginell karaktär. Bullerfrågan tillmäts avgörande betydelse bland deremissinstanser som inte anser sig kunna förorda att inrikestrafiken stannarkvar på . , statens planverk, . enmajoritet i i och ,reservanterna i , majoriteten i , ochHuddinge kommuner m. Jl. anser att miljöolägenheterna - främst bullret - är avsådan omfattning att LlN:s inrikestrafik bör förläggas till , Dessaremissinstanser delar inte heller utredarens bedömning att miljöolägenheiernakan nedbringas till en 1977/78:29 74 Slatens naiuivårdsverk anser att Brommautredningensredovisning av miljökonsekvenserna är bristfälliga och inte fackmässigtkorrekta. Miljöstörningarna är därför större än vad utredningen anger varförmiljökostnaderna sannolikt blir slörre än vad sorn redovisats. Naturvårdsverketframhåller vidare att de nya lösningar som utredningen förespeglat vad gällermöjligheterna att reducera bullret inte bör intecknas förrän dessa har prövatsoch en fastställd plan finns för införandet. Först därefter bör de accepterassom bedömningsfaktorer vid ställningstagandet i lokaliseringsfrågan. Naturvårdsverketmotsätter sig dock inle allmänflyg på utan konstaterar attmiljökonsekvenserna av denna verksamhet inte är allvartigare än att de kanhållas inom rimliga gränser genom reglering av verksamheten. Frågan om trafikmed andra flygplanstyper bör underställas koncessionsnämndens för miljöskydd prövning. delar inte utredarens uppfattning om flyglraflkens störande inverkan.Planverket anser vidare att man vid utbyggnad av bör tillämpa de normer:)0m gäller för en ny flygplats varför gränsen för flygbullernivå (Ä) börgälla som bedömningsgrund. Därtill bör en osäkerhelsmarginal på beaktas.Gränslinjen för FBN (Ä)bör ulgöra gräns för bullerskyddsområde. Gränsenför flygbullernivån (Ä) bör tillämpas vid bedömning av antalet störda ochde ekonomiska konsekvenserna av inlösen- och isoleringsåtgärder påfastigheterna. Vidare anser planverket alt del bör undvikas avi spekulera iantal störda med hänsyn lill att vissa procentsiffror som den skandinaviskaflygbullemtredningen antog inte helt accepterades av trafikbullerutredningen pågmnd av att den intervjuade populationen i vissa fall var bosatt längs starktbullrande trafikleder. Undersökningarna kan därför vara missvisande när delgäller störningar från flygtrafiken. finner det orealistiskt attanta all det nattförbud som infördes på skulle kvarstå iframliden eftersom slörre delen av inrikeslrafiken utförs mellan22.00-24.00. anser att flygbuller inte direktkan jämföras med buller från andra källor. Ljud från andra bullerkällor kanäven i en tätort undslippas genom tillgång till något utrymme i en bostad elleri anslutning till denna som är fritt från buller. Detta anses dock inte gällaflygbuller vars inverkan på omgivningen bedöms som i det närmaste total. Flygbullretbetrakias därför som ett väsentligt omgivningshygieniskt problem framför alltnattetid men även som används för rekreation och vila.Socialstyrelsen ifrågasätter också om avstegsfallet från det grundvärde påflygbullernivå (Ä) i utomhusmiljö som trafikbullemtredningen föreslagit ärtillämpbart vid med hänsyn till de omfattande förändringar som äraktuella. 1 frågan om sanitär olägenhet kan anses föreligga vid Brommaflygplats hänvisar till miljö- och hälsovårdsnämndens iSiockholm beslul och de uttalanden som redovisats av trafikbullerutredningen. Allmänflygetsbidrag vad gäller flygbuller kring betecknar 1977/78:29 75 socialstyrelsensom marginellt varför bullerfrågorna inte bör tillmätas avgörande betydelse vidval av flygplats för allmänflyget. Enmajoriiel i länsslyrelsen i , samtBotkyrka, JärjäUa och kommuner anser att de miljöolägenheter som är förknippademed fortsatt inrikestrafik på är sådana att denna verksamhel börförläggas till Artanda. finner med hänvisning till miljö- ochhälsovårdsnämndens beslul att trafik med F-28 på flygplatsinnebär sanitär olägenhet. Sådan trafik kan därför inte accepteras. Enminorilel inom nyssnämnda remissinstanser framhåller i reservationer att denflygtekniska utvecklingen går mot tystare flygplan och att ljudnivån frånflygtrafiken bör kunna sänkas genom olika åtgärder. Fortsalt inrikestrafik påBromma bör därför kunna tillålas i kombination med bullerreducerande åtgärder. ,chefen liiftfdrisinspekiionen, statens vägverk samt flertalet av delänsstyrelser som förordar Brommaalternativel jämle Svenska kommunförbundet.Svenska handelskamniaijörbundei. Näringslivets traflkdelegaiion, TCO ochytterligare ett antal remissinsianser anser att åtgärder bör vidtas för attminska bullret från fiygtrafiken och att fömtsättningar för detta finns. Svenskpilotjörening finner också alt ljuddämpande åtgärder är en meningsfull åtgärdsom även kommer andra flygplatser till godo. Liifijarisverket.chején JÖr hijijdrtsinspektionen, SAS, . saml ett flertal andra remissinstanser finner utredarensbeskrivning av de tekniska möjligheterna att genomföra bullerdämpande åigärderhelt invändningsfria. Några remissinstanser anser att utredaren underskattatmöjligheterna att i framliden genomföra ytterligare reduktion av fiygbullrel. Chetén Jör liififartsinspektionen anser att det ärväsentligt att bullerproblemen på ses i ell tillräckligt långttidsperspektiv och pekar på att situationen kring successivt förbättratsunder de senasle åren. Övergången till jettrafik har inneburit alt tidigarevarmkörningar - särskilt - reducerats till ett ntinimum. Modifieringarav F-28 skulle på kort sikt innebära ytterligare förbättringar. Enmarkant förbättring kan emellertid inte uppnås förrän nya fiygplanstyper tagitsi bruk eller den befintliga motorn på F-28 ersatts med modernare motorersom konstruerats enligt den nya teknologin. När det gäller utvecklingen pålängre sikt påpekas att fiygplansindustrin intemationellt är utsatt för ensynnerligen hård press vad gäller att minska flygplanens bullernivå bl. a.genom de beslut som fattas i och de skärpta regler som utfärdasav . framhåller all det antal människor someventuellt störs av flygbuller kring vid varje övervägande rörande bullretmåste ställas i relation till det anlal människor som direkt eller indirekt harnytta av inrikeslrafiken. Den sistnämnda gmppen kan räknas i miljontals per är,ansluter sig f ö, till utredarens bedömning att del i hög grad är ensubjektiv bedömning om 1977/78:29 76 manblir störd av flygbullrel och alt bullret kan förväntas successivt minska genomövergång till flygplan med modernare motorer, SAS framför som sin uppfattning att miljökonsekvensernainte förhindrar ett utnyttjande av för inrikestrafik. Tekniskamöjligheter att dämpa bullret samt uppskattade kostnader härför t)edömsriktiga. F-28 uppfyller dock internationellt antagna emissionsnormervarför behovet av Ijuddämpningsålgärder ifrågasätts. SAS påpekar att ökadtrafik t, ex. med större flygplan på inle ökar bullret. Som exempelnämns all Äirbus A 300 som har kapacitet för 3 gånger fier passagerare änFokker F-28 inte bullrar mer än F-28, Slatens vägverk. Svenskahanddskanimarför-biindet samt ett stort antal länsstyrelser anser att detnationella intresset att behålla en välbelägen inrikesfiygplats måste vägas motden lokala kritiken mot . KSAK framhåller för sin del alt fiygbullerbörjämställas med annat trafikbuller. SJ anser alt hälsovårdsstadgan så snart som möjligtbör moderniseras så att den bättre överensstämmer med del moderna samhälletsönskemål om en väl utbyggd kollektivtrafik. Det bör enligt SJ vara ettsamhällsintresse att frågan om eventuell sanitär olägenhet i samband medutnyttjande av kollektivtrafikens terminaler och trafikleder bedöms på ettliknande sätt som bl. a, trafikiillståndsfrågor. Bedömningen skall således integöras av ett juridiskt utan av ett för samhället som helhet ansvarigt politisktorgan med de möjligheter del ger att väga in samhällets ekonomiska inlressenäven vid bedömning av frågor om sanitär olägenhet som följd av buller ochvibrationer. Mol de föreslagna inlösen- och isoleringsåtgärdernapå fastigheterna kring framförs en rad kritiska synpunkler. I anser att om ettinlösenförfarande skall vara en effekliv lösning på bullerproblemen bör delriklas mol samtliga som är "mycket störda". Del är emellertid intemöjligt att på förhand avgöra vilka personer som tillhör denna kategori. Genomatt i stället erbjuda inlösen lill samtliga som är bosatta inom en vissbullerzon - i detta fall inom FBN (Ä) - erhålls en lösning som ärpraktiskt möjlig att genomföra. Nackdelen med ell sådant förfarande är att depersoner som är bosatta utanför den definierade zonen och som anser sig vara"mycket störda" inte kommer i åtnjutande av inlösenalternativet./vntalet sådana personer bedöms uppgå lill 2 500 - 3 500. Vidare framhålls attmånga individer skulle inför valet att låta inlösa sin fastighel tvingas vägasina upplevda obehag av bullret mol att flytta och därmed fä en i övrigtförsämrad boendesiiuation. Ett frivilligt förfarande, innebärande en punktvisevakuering av fastigheterna, kommer att verka försvårande påsamhällsplaneringen. Resultatet i hyreshus kan bli att antalet lomma lägenheterblir så stort att de ekonomiska förutsättningarna för förvaltning upphör. Liknande synpunkter framförs av några andraremissinstanser. Berörda kontor i S/oc-A/;o/An5/ö/;5/flrtr/sr/Htf framhålleratt förslaget att lösa in fastigheter 1977/78:29 77 runtBromma strider mol den regionala målsättningen att förbättra balansen mellantillgången på bostäder och arbetsplatser i regionens kärnområden. Några av de remissinstanser som förordarBrommaaUernativei anser att isolerings- och inlösenålgärderna bör övervägasytterligare. Utredarens beskrivning av konsekvenserna förmarkkommunikation e r n a i de olika lokaliseringsalternativen biträds avflertalet remissinstanser. och vägtörvaUniitgen i Stockholmslän anser att flygtrafikens krav på god framkomlighet tillgodoses bäst påBromma. tillgänglighet kan ytterligare förbättras genom utbyggnad avHuvudstaleden och genom förgrening av tunnelbanenätel. ,, lufifarisverket m.fl. anser att det tidsvärde somutredaren använi vid beräkningar av trafikantkostnaderna är alltför lågt menframhåller alt kostnaderna trots ett lågl tidsvärde uppgår till betydandebelopp framför allt i ett längre perspektiv. Berördakontor i finner att frånbusstrafikförsörjningssynpunkt framstår som det klart fördelaktigaste alternativet.Det innebär lägre driftkostnader för busstrafiken, lägre resekostnader förpassagerarna, kortaste markrestiden samt alt investeringar i garageplatser kansenareläggas och att anspråken på en centralt belägen flygbussterminal blirmindre. De planerade åtgärderna på vägnätet kring bedöms tillräckligaäven för den utbyggda fiygplatsens behov. Vissa problem kan dock uppkomma vidtrafikplatsen , Utbyggnad av en tunnelbaneförbindelse överÄlvik-Ulvsunda beräknas kosta ca 100 milj, kr. och bedöms kunna bliintressant för en upprustad fiygplats eller vid en omfattande exploatering avBromma för andra ändamål. Ettston antal remissinstanser finner att en eventuell utflyttning avinrikeslrafiken till eller /Getaren kommer att medföra ensprångvis ökning av busstrafiken till fiygplatserna varvid förhållandena vidflygterminalen i - som redan f n, anses undermåliga-kommer att bli klart otillfredsställande. IStockholms läns tandstings ijänsteutlåtande framhålls att investeringarna fören flygterminal i kommer att bli betydande oavsett vilken lösning somväljs. Staten - som tidigare utrett terminalsituationen och framlagt vissaförslag - bör la huvudansvaret för att terminalfrågan löses och ekonomisktbidra lill detta. Oavsett om en utflyttning av inrikestrafiken kommer tillstånd eller ej anser,//era remissinstanser att åtgärder måste vidtas för attsnarast möjligt förbättra terminalförhållandena i . Behovetbedöms dock inte lika akut om behålls för inrikesfiyget. Utredningens ekonomiska beräkningar kommenteras avfiertalet remissinstanser. Flera av dem anser att oförklariigt stora skillnaderföreligger mellan de beräkningar som tidigare redovisats av och dekostnader som anger bl, a. för utbyggnaden av Artandafiygplats. Vidare anser ett antal remissinstanser att de samhällsekonomiskakalkylerna Prop.1977/78:29 78 Bl, a, påpekas alt alternativanvändningsvärdet för marken påBromma borde analyserats och redovisats. Trafikantkostnadsberäkningarnabetecknas som osäkra. Statskontoret anser all utredningens kalkyler förde olika lokaliseringsalternativen är svåra att jämföra. En uppskattning avkostnaderna för SAS inrikestrafik på Arianda borde ha medräknats iBrommaaliernativet, Statskontoret påpekar vidare all uiredningen angett 255milj, kr. högre kostnader i Arlandaalternativet än vad luftfartsverket redovisati dispositionsplanen för Arianda, Investeringskalkylen för bör därförminskas med motsvarande belopp. Vid en ekonomisk jämförelse mellan enutbyggnad'av och kostnaderna för Ariandas utbyggnad bör ävenbullerstörningar, kringboendes oro samt de kringboendes och resandes önskemålvägas in. Vidare bör kostnaderna för miljöinvesteringar vid beräknasoch komma i fråga i samma grad som vid , 1 /Gelaren saknasuppgifter om försvarets kostnader. RR V anser att man i stället för de kalkyler somutredningen redovisat bör upprätta kalkyler som utgår från olika antaganden ominrikestrafikens och allmänflygels utveckling. Vidare bör i ensamhällsekonomisk kalkyl även beaklas markvärden och bullerkostnader.Markkommunikationerna och transferproblemen samt frågan om ny terminal iStockholms innerstad bör ytterligare analyseras och vägas in i kalkylema, RRVanser det väsentligt bl, a. mot denna bakgmnd att beslut fattas i etapper såalt handlingsfriheten bevaras om utvecklingen skulle komma alt bli annorlundaän den utredningen redovisar. som granskal kostnaderna förbyggnader och hithörande anläggningar bedömer av utredningen angivna kostnaderpå som rimliga, bedömer att ett parkeringshus böruppföras på samt att ytteriigare kostnader tillkommer för elanläggningarm, m, på flygplatsen. Totalt anser verket att kostnadsramarna för börhöjas med 62-75 milj, kr.