prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — För finansiering av bl.a. regionala fackliga förtroendemänsoch sakkunnigas verksamhet föreslås att statsbidrag försöksvis skall utgå.Kommittén föreslår också rätt till möten med de anställda på betald arbetstidoch, på vissa villkor, tillträde till arbetsplats för arbetslivsforskare. Den nya semesterlagen som ger rätt till fem veckorssemester träder i kraft den . Lagen innefattar långtgåendeförbättringar för bl.a. deltids- och korttidsanställda samt de nytillträdandepå arbetsmark- 1977/78:100 Bilaga15 9 nåden.Direktiv har utfärdats för en kommitté som skall undersöka bl.a. möjligheternaatt införa ett fondsystem för administration av semesleriön. Ocksåanställningsskyddslagen är föremål för kommittéöversyn i syfte bl.a. attuppnå förbättringar av anställningsskyddet i samband med permitteringar. Enallmän, företrädesvis teknisk översyn skall också göras. Delegationen (A 1974: 09) för arbelstidsfrågorfortsäiter sitt arbeie. Med utgångspunkt i remissyttrandena över betänkandet(SOU 1976: 34) Kortare arbetstid När? utreder delegationen i vilken takt och under vilka förutsättningaren allmän arbetstidsförkortning kan genomföras. I samråd medarbetsmarknadsdepartementet prövar frågan om lagstadgadrätt till deltidsarbete för småbarnsföräldrar. förekommer inte någonarbetskraftsinvandring i egentlig mening från andra länder än de nordiska,främst . Den utomnordiska invandringen domineras alltmer av flyktingaroch av anhöriga till i bosalla personer som även mångautländska studerande och adoptivbarn kommer hit. Detta mönster kännetecknadeinvandringen även . invandrade ca 39000 utländskamedborgare, vilket är ungefår lika mänga som , Då samtidigtutvandringen sjönk frän ca 18 700 personer under är 1976 till ca 15 000personer under är uppgick nettoinvandringen av utländska medborgare underår 1977 till ca 24000 personer jämfört med ca 21 000 personer innan.Enligt preliminära beräkningar var invandringen från utomnordiska länderungefär lika stor som frän de nordiska. Invandringsöverskottet var emellertidstörre för utomnordiska medborgare. Dessa har kommit från framför allt olikalatinamerikanska länder samt och . Invandringen till harmedfört en folkökning av i runda tal 750000 personer. Drygt en tiondel av debarn som har fölls i har minst en förälder som ärutländsk medborgare. Drygt en femtedel av de ca 430000 utländska medborgarna iSverige är födda här. Ungefär en fjärdedel av de gifta utländska medborgarna iSverige har en i född make/maka. Över hälften av de gifta invandraresom har fått svenskt medborgarskap har en här född make/maka. Majoriteten avde utländska barnen i är födda här och en betydande del av dem harnågon förälder av svenskt ursprung. Detta visar att invandringen på eU långtgående sätt harpåverkat befolkningsutvecklingen i , Det går inte längre att tala om invandrarna som en från den övrigabefolkningen klart avgränsbar grupp eller om invandrarpolitiken som om denenbart omfattade åtgärder för en begränsad del av invånarna i landet.Invandringen har i hög grad inverkat på den sam-hällspolitiska debatten ochberikat del kulturella livet i , Dessa omständigheter måste varagrundläggande utgångspunkter i det fortsatta in-vandrarpolitiska reformarbetet.Det måste i än högre grad syfta till att 1977/78:100 Bilaga15 10 inomvarje samhällssektor utforma insatserna med hänsyn till att har blivit en flerspråkig nation som genominvandringen har knutits än närmaretill omvärlden. På grundval av riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken (prop, 1975: 26, InU 1975:6, rskr 1975:160) har ettmetodiskt arbete inletts på praktiskt taget varje område av svenskt samhällslivför att ge invandrarna och de språkliga minoriteterna samma villkor sombefolkningen i övrigt och tillförsäkra dem en verklig valfrihet i fråga omspråklig och kulturell identitet. Åtgärder vidtas också för atl öka förståelsenför att invandrarna är en tillgång och inte en börda för , I enlighet med nämnda riktlinjer har många in-vandrarpolitiska reformer genomförts. Statens invandrarverkhar omorganiserats för att bättre kunna fullgöra framför alll sina samordnandeoch informativa uppgifter. Invandrarnas riksorganisationer får statsbidrag försin verksamhet. Projektbidrag ges till bl. a. kommuner och organisationer förverksamhet som rör invandrarfrågor. Utbildningen och prövningen av tolkar har utvidgats.Invandrarna har fått rösträtt och valbarhet i kommun- och landstingsvalen. Rättentill svenskundervisning på betald arbetstid har förlängts för de invandrare somhar arbetat här och särskilda insatser har gjorts för att ge informationom lagens innebörd. Medborgarskapslagen har ändrats så att det har blivit lättare att få svensktmedborgarskap. Förhandlingar pågår med övriga nordiska länder för att beredaväg för vissa ytterligare lättnader. Hemspråksreformen trädde 1977. Kommunernahar därigenom blivit skyldiga atterbjuda och anordna hemspråksträning i förskolan och hemspråksundervisning igrundskolan och gymnasieskolan. En särskild utbildning för analfabeter -grundutbildning för vuxna - inrättades med kommunerna som huvudmän.Studiestödet för dessa elever förbättrades. En ny utbildning för kontaktlolkar genomstudieförbund och folkhögskolor inrättades. beslöt också att ensärskild utbildning för hemspråkslärare skulle anordnas inom högskolan. Stödet till invandrarnas och de språkligaminoriteternas kulturella verksamhet byggdes ut. Presstöd infördes förtidskrifter och tidningar på annat språk än svenska. Ett särskiltproduktionsstöd för litteratur på minoritetsspråk inrättades. Anslaget förbidrag lill bibliotekens inköp avlitteratur på minoritetsspråk höjdes. Det sociala skyddet för invandrare har ocksåförstärkts. Utländska medborgare som bor i är på de flesta områdenlikställda med svenska medborgare i socialförsäkringshänseende. I enlighet medde riktlinjer för socialförsäkringskonventioner som har angett harkonventionsförhandlingar slutförts med . Portugal.Spanien, , och . Konventionernamed de två sistnämnda länderna har trätt i kraft. 1977/78:100 Bilaga15 11 lingarpågår med , , ,och , Ett flertal samhällssektorer och ett stort antalmyndigheter är berörda av invandrarfrågorna, I syfte att understryka vikten avsärskilda samhällsinsatser för invandrare har en förordning (1976: 310) omåtgärder för invandrare in,fl, utfärdats. För att samordna deninvandrarpolitiska reformverksamheten har regeringen underår 1977 inrättat eninterdepartemental beredning för invandrarfrågor under statsrådet . inrättades invandrarrådet som är ett rådgivandeorgan till regeringen i invandrarfrågor. Det har fortsatt sin verksamhetunderår 1977 under statsrådet ledning. Ledamöterna i rådet företräderbl, a, berörda myndigheter, arbetsmarknadens parter och invandrarnas egna organisationer. Expertgruppen för invandringsforskning (A 1975:05) somockså tillkom har inlett enrad forskningsprojekt för att söka belysa invandrarnas situation ochinvandringens verkningar. Här kan särskilt nämnas att expertgruppen år 1976fick i uppdrag att föreslå en statistik över befolkningens modersmål och år1977 att undersöka orsakerna till den höga arbetslösheten blandinvandrarungdom. föreläggs nu förslag om fortsatta insatser påinvandrarpolitikens område. Insatserna får bedömas vara icke oansenliga motbakgrund av det statsfinansiella läget. Som har framgått av vad chefen förutbildningsdepartementet har anmält föreslås olika åtgärder på detkulturpolitiska området till förmån för invandrare och språkliga minoriteter.Förslag förs fram om ökade medel för teaterverksamhet inom den finskspråkigagruppen och höjda bidrag tillbiblioteken för inköp av litteratur på minoritetsspråk. Flera av förslagen avser utbildningsområdet. Sålundahar bl, a, föreslagits alt ytterligare 120 studerande tas in till tvåårighemspråkslärarutbildning vid högskolorna. Insatser görs föratt få framläromedel för och gymnasieskolans undervisning för invandrarbarn.Vidare föreslås särskilda åtgärder på utbildningsområdet för finskspråkigabarn. Som har framgått av vad chefen för handelsdepartementethar anmält föreslås en utökning av verksamheten vid kommerskollegium med prövningoch godkännande av tolkar. Här kan nämnas att regeringen har anvisat medel säatt en utvidgning av denna verksamhet har kunnat ske redan under innevarandebudgetår. I en del kommuner finns tendenser tillkoncentrationer av invandrare till vissa bostadsområden. Inomregeringskansliet utarbetas f. n. ett förslag (promemoria) till förbättrademöjligheter för bostadsförmedlingarna att anvisa bostad. Avsikten är att bl, a,invandrare skall få ökad möjlighet att välja bostad. Sedan promemorian harremissbehandlats kommer förslag i frågan att remitteras till lagrådet undervåren 1978. Frågor som gäller invandrarnas anpassning ochmöjligheter till kontakter med svenskar i boendemiljön ingår i denförsöksverksamhet som bo- 1977/78:100 Bilaga15 12 stadssocialadelegationen (B 1975:01) bedriver ibostadsområden med uthyrningsproblem. Delegationen kommer att avsluta sittarbete , varefter verksamheten avses få fastare former. har fått ökade resurser förinnevarande budgetår. a. har verket genom verksamhetsbidrag tillinvandrarnas organisationer kunnat ekonomiskt stödja inte bara de störrenationella riksorganisationerna, utan även vissa mindre riksorganisationer ochtvärnationella sammanslutningar. föresläs nu få resurserfrämst för insatser i syfte att vidga allmänhetens kunskaper om invandringenoch dess orsaker för att på så sätt skapa större förståelse för invandrarnassituation. Konkret innebär detta att verket ges fortsatta möjligheter attsprida information och att stödja projekt som syftar till samverkan ochsolidaritet mellan svenskar och invandrare. Handläggningstiderna för utlänningsärenden ärotillfredsställande långa. Förstärkningen av invandrarverkets personal underinnevarande budgetår i kombinalion med vissa tidsbegränsade extraordinärainsalser hos verket har visserligen lett till att antalet icke avgjordatillståndsärenden har minskat väsentligt. Det krävs emellertid meragenomgripande ålgärder för att handläggningstiderna skall kunna förkortasytterligare. (A 1975: 04) har i delbetänkandet (SOU1977: 28) Kortare väntetider i utlänningsärenden föreslagit flera åtgärder idetta syfte. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen har i december1977 till lagrådet remitterat ett förslag till ändring av bl. Proposition i frågan beräknas kunna föreläggas inomkort. Förhållandena för politiska flyktingar i skilda länder har blivit svårare. söker bidra till alt minska flyktingproblemen bl.a.genom att stödja de internationella organisationerna, främst FN:s flyktingkommissarie,i deras verksamhet för flyktingar och genom bistånd åt de länder som främst hardrabbats av flyktingströmmar. Under /77 bidrog medsammanlagt 105 milj. kr. för sådana flyktinginsatser. Regeringen avsättermedel för dessa ändamål även under innevarande budgetär. Avsikten är attreservera medel också för /79. Den svenska flyktingpolitikeninnebär därutöver att vi tar emot flyktingar och ger dem en här, Sedanflera år har den organiserade flyktingöverföringen varit inriktad på att hjälpaflyktingar från framför allt vissa latinamerikanska länder. Under budgetåret1976/77 överfördes drygt 1 350 flyktingar till . Över 1 250 av dessa komfrån . Inriktningen är densamma under innevarande budgetår. /79 föreslås en ram för kollektiv överföring av 1 250 personer,samma som för innevarande budgetår. Ett stort antal flyktingar kommer därutöver tillSverige på egen hand vid sidan av den organiserade överföringen. Under förrabudgetåret togs närmare I 000 sådana personer om hand av AMS. sedan de fåttuppehållstillstånd och av invandrarverket bedömts som jämställda med överfördafly k- Prop.1977/78:100 Bilaga 15 13 tingar.Det totala antalet flyktingar som harkommit hit pä eget initiativ äremellertid större, eftersom inte alla söker hjälp av AMS. kom ett stort antal turkiskaassyrier till . Regeringen beslöt att de som kommitsenast skulle få stanna här. medan de som kommit därefteri princip skulle avvisas eller förpassas. Regeringens ställningstagande ochden genomförda skärpningen av gränskontrollen synes ha lett till attinvandringen av assyrier har avtagit. Det stora flertalet av de assyrier som har fått stannahär har tagits om hand på samma sätt som andra flyktingar. Därutöver harsärskilda insatser gjorts för dem. a. har särskilt statligt slöd getts tillSödertälje kommun, dit de flesta assyrierna har sökt sig. Medel har ocksåanvisats för ett tvåårigt projekt, som syftar till att stärka både denybildade assyriska föreningarna och de assyriska församlingarna. Formerna för överföring och omhändertagande avflyktingar utreds f, n. av en arbetsgrupp inom arbetsmarknadsdepartementet.Gruppen beräknas avge sin rapport , Jtiinställdheimellan kvinnor och män Att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män är en viktig strävan i regeringens politik.Arbetet för jämställdhet bedrivs pä många olika områden, Årenden rörandejämställdhet mellan kvinnor och män, utom vad beträffar statsförvaltningen,handläggs inom . , i vilkensamtliga riksdagspartier är representerade, utreder frågor av principiellbelydelse, bedriver ett konkret arbete med skilda projekt för jämställdhet ochverkar allmänt pådrivande i jämställdhetsarbetet. Den har därvid nära kontaktmed regeringen och olika myndigheter, har också breddatsin förankring och sina kontakter i samhällel genom att bygga ul sinareferensgrupper. Bl, a, har invandrarkvinnorna fått representation i den s, k,stora delegationen. Arbetsmarknaden är ett centralt område förjämställdhetssträvandena. Rätten till förvärvsarbete mäste tillkomma kvinnoroch män pä lika villkor. En viktig uppgift är att brytakönsuppdelningen av arbetsmarknaden, 1 ett svårt arbetsmarknadsläge harregeringen ansett det särskilt viktigt atl hävda kvinnors lika rätt tillarbete. De omfattande insalser som görs för att klara sysselsättningen har storbetydelse för kvinnorna pä arbetsmarknaden. Antalet sysselsatta kvinnor harökat med ca 40000 mellan tredje kvartalet 1976 och tredje kvartalet 1977,medan antalet sysselsatta män minskat något , 1 syfte att bryta den könsbundna rekryteringen lillolika yrken har regeringen bl, a, höjt och vidgat jämställdhetsbidraget.Bidraget ulgår till arbetsgivare som anställer och utbildar kvinnor itraditionellt starkt mansdo-minerade yrken och män i traditionelltkvinnodominerade yrken. 1977/78:100 Bilaga 15 14 tillutbildning i företag vid risk för permittering (den s, k, 25-kronan) kan numeraockså utgå för utbildning i jämställdhetsfrågor. Regeringen har också påbörjatviktiga åtgärder för att förbättra de deltidsarbetandes villkor, Ulbyggnadenav barnomsorgen fortsätter. På regeringens uppdrag utarbetar jämställdhetskommitténett förslag till lag om jämställdhet mellan kvinnor och män. En sådan lag kanbli av stor betydelse för att hindra diskriminering och främja jämställdhet. Förutom åtgärder på arbetsmarknaden krävs insatser påandra områden, såsom samhällsservice, boendeplanering och utbildning.Jämställdhetskommittén avser att ytterligare belysa hur samhällsplaneringenpåverkar möjligheterna att nå jämställdhet mellan kvinnor och män. Kommitténplanerar också en särskild utredning om de hemarbetandes situation. En förändring av människors attityder är avgörande föratt arbetet för jämställdhet skall nä verklig framgång, Jämställdhelskommitténhar intensifierat den opinionsbildande verksamheten. Genom ett nyhetsblad -Jämsides - och genom seminarier, konferenser, öppelhusverksamhet m, m, sökerkommittén nu stimulera viktiga opinionsbildande grupper, såsom massmediafolk,lärare och arbetsledare, I opinionsbildningen finner kommittén del särskiltangeläget att samarbeta med enskilda organiationer. Arbetet i förjämställdhet bör kopplas samman med ansträngningarna i andra länder och iinternationella organ, FN har beslutat om en internationell kvinnokonferens år1980, kommer att ha ett huvudansvar för det svenskaföreberedelsearbetet. Genom en omfattande enkätundersökning tillorganisationer och myndigheter lar jämslälldhetskommittén fram fakta om detjämställdhetsarbete som bedrivs och planeras i , Denna undersökning geren viktig grund för etl förslag till regeringen under är 1978 om ett nationellthandlingsprogram för jämställdhet. I handläggs ärenden rörandeförhållandet till internationella arbetsorganisationen (), Villkoren förILO:s verksamhet har kommit atl drastiskt ändras genomFörenta staternas beslut att lämna organisationen. Beslutet innebär bl, a, atten fjärdedel av budgeterade medel faller bort. Organisationenundersöker möjlighelerna alt få frivilliga bidrag från medlemsstaterna. har med trepartsdelegationer(företrädare för regeringen, arbetsgivarna och arbetstagarna) deltagit dels iinternationella arbetskonferensens 63:e sammanträde, dels i industrikommitté-och andra tekniska mölen. Till etl sådant möte om arbetsförhållandena inomcivil luftfart utsåg tillsammans med och en gemensamskandinavisk ireparlsdelegalion, 1november 1976 förrättade val av medlemmar i organisa- 1977/78:100 Bilaga15 15 tionenstio industrikommittéer för den period som börjar , , som f n. ärmedlem i kommittéerna för inlandssamfärdsel, järn-och stålindustri,verkstadsindustri, byggnads-, anläggnings- och offentliga arbeten samt ikommittén för tjänstemän och utövare av fria yrken, återinvaldes i de femnämnda kommittéerna och valdes dessutom in i kommittén för den kemiskaindustrin. återfick vid det senaste valet till lLO:s styrelseår 1975 en ordinarie regeringsplats. Denna innehas avNorge. Enligt en mellan de nordiska länderna tillämpad turordning kandiderarSverige till en ordinarie plats i styrelsen som börjar den Ijuli 1978. ratificerade konvention(nr 144) om samråd på irepartsbasis för alt främja genomförandel av (prop. 1976/77:60. AU 1976/77:16. rskr 1976/77:180). Konventionen träderför del i kraft . 1 samband med ratifikationen uppdrogregeringen ät att utarbeta nya bestämmelser för kommitténsverksamhet. En förordning (1977:987) med instruktion för gällerfr. o. m. den . har genom arbetarskyddsfondenvarit värdland för ett ILO-symposium om luftföroreningar i arbetsmiljön. Ett inom ramen för det nordiska samarbetet utarbetatprogram på ar-betsmiljöomrädet förelades i form av ett ministerrådsförslagNordiska rå-del vid dess 25:e session i . harsenare fastställt programmet. Det antagna programmet för samarbete påarbetsmarknadsområdet följs upp i nordiska arbetsmarknadsutskottet och dessunderorgan. I samband med det nordiska arbetsministermölet i november 1977ägde en överläggning rum mellan ministerrådet och arbetsmarknadens parter. Sysselsättningsfrågorna har under det gångna åretägnats stor uppmärksamhet i det internationella samarbetet. På förslag avEFTA:s rådgivande kommitté hölls en specialsession omsysselsättning och ekonomi med trepartiskt deltagande. Sessionen ägde rum iStockholm på inbjudan av den . Inom har sysselsättningendiskuterats bl. a. mot bakgrund av en rapport från en särskild arbetsgrupp av ekonomer,den s. k. McCracken-rapporlen om full sysselsättning och ekonomisk tillväxt. högnivåmöte om åtgärder iriot ungdomsarbetslösheten i medlemsländerna. Åven i har frågor inom departementetsverksamhetsområde bevakats. Särskild uppmärksamhet har ägnats frågor rörandemigreran-de arbetare, däribland medborgarskapsfrågor. undertecknadeSverige en inom utarbetad konvention om migrerande arbetaresrättsliga ställning. Konventionen kommer att föreläggas förgodkännande, I samband med undertecknandet föreslog sammankallande avett möte med deltagande av ministrar som svarar för invandrarfrågor. 1977/78:100 Bilaga15 16 Den inträdde som femtondemedlemsstat i s, k, , Fonden bildades år 1956som ett instrument i flyktingpolitiken. används fonden huvudsakligen föratt stödja utvecklingsprojekt i sådana regioner som har drabbats eller hotaratt drabbas av stora befolkningsomflyttningar. deltar pä skilda säll i internationelltsamarbete i frågor rörande skydd och omhändertagande av flyktingar.Huvudsakligen behandlas dessa frågor inom ramen för FN-samarbetet, särskilt iFN:s flyktingkommissaries exekutivkommitté, sammanträddepå inbjudan av flyktingkommissarien en konferens för all ta ställning tillfrågan om en konvention om s,k, territoriell asyl. Konferensen lyckadesemellertid inte utarbeta nägon konventionstext och någon ny session har inteplanerats, har vid sin avslutade session behandlat förslag till en konventionom förbud mot diskriminering av kvinnor. Ärendet har av församlingen bordlagtstill näsla ordinarie sammanträde. avser att till session läggafram ett förslag till handlingsprogram för det nordiska samarbetet i jämställdhetsfrågor. ingicks en överenskommelse mellan myndigheteroch arbetsmarknadsorganisationer i och om kanalisering av desvenskfinska arbetskraftsförnyttningarna genom arbetsförmedlingen.Överenskommelsens syfte är atl ge arbetsförmedlingen i de bägge länderna enbättre kontroll över flyttningsrörelserna med ökade möjligheter till informationom lediga arbetstillfällen i bägge länderna. Överenskommelsen har år 1977kompletterats med ett åtagande från Svenska kommunförbundets ochLandstingsförbundets sida att följa avtalet. Den undertecknade konventionen medFörbundsrepubliken om ersättning vid arbetslöshet ratificerades avSverige och träder i kraft den (SFS 1977:818), För att bevaka frågor som rör arbetsmarknads- ochsocialdepartementens verksamhetsområden finns vid vissa utlandsmyndigheterarbetsmarknadsråd. De är f n, stationerade i , , , ochWashington, Fr, o, m, föreslås en motsvarande post inrättad iGeneve, Anslagsförändringarna inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till motsvarande anslag på statsbudgeten /78 framgår av följande sammanställning (milj. 1977/78:100 Bilaga15 17 A m. m. B Arbetsmarknad m. m. -f-467,6 -1-436,4 D Invandring m. m. 2Riksdagen 1977/78. 1977/78:100 Bilaga15 såvitt avser frågor under litteraA, B och C: statsrådetUllsten såvitt avser frågor under littera D, Anmälantill statsbudgeten för /79 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde. 1976/77Utgift 15 449 722 1977/78Anslag 13 008 000 1978/79Förslag 15 249 000 Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsmiljö,invandring och svenskt medborgarskap, jämställdhet mellan kvinnor och män samtinlernationellt samarbete som berör dessa frågor. (ävenutrikes resor) Prop.1977/78:100 Bilaga 15 19 Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till15 . Jag har därvid beräknat medel ytterligare fem tjänster förhandläggare. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . A 2.Kommittéer m. m. 1976/77Utgift 13761438 Reservation 3 160 156 1977/78Anslag 13 297 000 1978/79Förslag 14 697000 För /78 begränsas utgifterna på kommittéanslaget, som etl led iregeringens besparingar för att förstärka statsbudgeten, med 1 milj. kr. /79 förordar jag att anslaget förs upp med . Jag harräknat med . tillforskning och utveckling i arbets-marknadsfrägor och arbetet för jämställdhetmellan kvinnor och män, m. m. För övrig utredningsverksamhet räknarjag med eltmedelsbehov av . Jag har därvid beräknat medel för nämnden förstyrelserepresentationsfrågor som enligt regeringens beslut har förts övertill från industridepartementet. Jag hemställeratt regeringen föreslår att tillKonunittéer iii. för /79 anvisa ett reservationsanslag av14697 , 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag För /79 förordar jag att anslaget försupp med . Jaghemställer att regeringen föreslår iUt till E.\tni tugiftcr för /79 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1977/78:100 Bilaga 15 20 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag1978/79 Förslag Frånanslaget skall betalas koslnader för deltagande i internationellaarbetsorganisationens () verksamhet och för . Kostnader förannat internationellt samarbete inom departementets ansvarsområde betalasockså från anslaget liksom kostnader för sådana internationella kongresser iSverige, för vilka åtar sig värdskapet, bl, a, inom ramen förFN-samarbetet, Jag hemställer att regeringen föreslår