prop · G103111 · 1977-12-31 00:00:00 — För att insatserna skall bli så effektiva som möjligt bör de vidareenligt min mening inriktas så atl de kompletterar industrins egna,företagsekonomiskt motiverade satsningar. Jag avser nu all närmare diskuterade möjligheter som samhället har att påverka den industriellainnovationsprocessen och därmed främja teknisk förnyelse för industrins ochsamhällets behov. 13.4 Former för innovationsstimulans Del är en viktig fråga för vår internationellakonkurrenskraft och vårt framtida välstånd hur de innovationer kan stimulerassom spontant uppkommer inom näringslivet. Lika viktigt är emellertid fråganhur innovationer kan frambringas som löser väsentliga samhällsproblem. Bådatyperna av innovationer kan stimuleras med likartade metoder. Utgångspunkten för ett tekniskt innovationsarbete utgörsav en idé, en uppfinning. För att uppfinningen skall kunna utvecklas till enframgångsrik innovation räcker det inte med alt uppfinningen är bra. Tillgångenpå kunskap och på personella och materiella resurser måste vara tillräckligför utvecklingsarbetet. Det måste också föreligga ell behov av den nya tekniken.Vidare är gynnsamma riskförhållanden och dugande projektledare betydelsefulla.Slutiigen är det viktigt att innovationen kommer i rätt tid med hänsyn tillutvecklingen inom angränsande områden. Om bara en av de här uppräknadefaktorerna är särskilt ogynnsam kan det resultera i att en i övrigt lovandeuppfinning stoppas i sin utveckling. Staten bör därför, om det bedöms önskvärt atl stödjainnovationer inom ett visst område, ha ett anlal olika stimulansmetoder tillsin hjälp. Dessa kan antingen verka genom att direkt påverkainnovationsprocessen eller också genom att påverka tillgången av de resursersom behövs för innovationsverksamhet. Syftet kan vara att mer allmänt stödjainnovationer eller att få fram en lösning på ett samhälleligt problem. Jagkommer att något närmare gå in på några av de metoder som kan tillämpas. Ett av de mest effektiva sätten för staten att stödjainnovationer är att påverka marknaden, sä att innovationen blir mer efterfrågad.Del är ocksä en verksam metod att söka lösningar på ett visst problem. Ett sättär att genom föreskrifter kräva tillämpning av en viss teknik. Ett annat sättär att utnyttja den offentliga upphandlingen i syfte att uppnå en tekniskutveckling. Erfarenheter frän upphandlingen av försvarsmateriel visar att enupphandling av tekniskt avancerad materiel medför en avsevärd stimulans tilltekniskt utvecklingsarbete i industrin, inte bara inom det direkt berördateknikområdet utan även inom angränsande teknikområden. (1 1973: 05) har föreslagit ett antal åtgärder för att ge även andra delarav den offentliga uphandlingen samma stimulanseffekt. Jag återkommer i detföljande till dessa frågor. Prop.1977/78:111 97 Svenskhemmamarknad är ofta för liten för att medge en lönsam och inlemalionelltkonkurrenskraftig produktion av teknologiskt avancerade produkter. Enförutsättning för lönsamhet kan vara alt en del av produktionen kan avsättaspä utlandsmarknaderna. Givetvis ligger huvudansvaret för att deninternationella marknadsföringen av en ny produkt eller process sköts på rättsätt på de berörda företagen själva, men statliga exportfrämjande åtgärder kani viss mån påverka utvecklingen. Därmed kan sådana åtgärder bli ett stöd förteknisk utveckling inom svensk industri. SverigesExportråd är centralt organ för uppgiften att planera, samordna och genomföraåtgärder för all främja export. leder den kommersiellaverksamheten vid de 27 handelssekreterarkontoren och de handelskamrar iutlandet som slutit samarbetsavtal med rådet. Handelssekreterarkontoren ochhandelskamrarna bedriver sin exportfrämjande verksamhet genom rådgivning,uppdragsverksamhet och projektverksamhet. Även ambassader och konsulati främmande länder svarar för en omfattande exportservice ochprojektbevakningsverksamhet. Fleraav de projekt som Exportråd bedriver tillsammans med den statligaexportfrämjandeorganisationen i utlandet berör teknikintensiva branscher, vilketindirekt blir ett stöd åt svenska innovationer. Handelssekreterarna har ocksåflera uppdrag som direkt rör marknadsföring av svenska innovationer i utlandet. Sannoliktfinns behov av ökade insatser inte minst vad gäller atl uppmuntra export avpatent och licenser. Många företag har svårigheter att klara marknadsföringenav sin teknik utomlands. Eftersom de ofta saknar resurser att exportera sinaprodukter mer än till ett fåtal marknader, kan försäljningen av derasutvecklingsresultat och kunnande till övriga marknader vara intressant. Deroyaltyn eller engångsbelopp som följer av en sådan försäljning kan varamycket värdefulla bidrag till att täcka utvecklingskostnaderna. Ettlicensavtal kan också leda till ett värdefullt kunskapsutbyte mellan svenskaoch utländska företag med betydelse för den fortsatta teknikutvecklingen. Inom handelsdepartementetstuderas f.n. hur de exportfrämjande aktiviteterna på detta område skall kunnagöras effektivare. Ett utökat samarbete mellan handelssekreterare och teknisk-vetenskapligaattachéer bör enligt min mening komma till stånd på de platser där detta ärmöjligt. En bevakning på viktiga marknader genom tekniskt kunnig personal avutrymmet för teknologiexport och insatser för atl underiätta sådan export frånSverige framstår som en intressant väg atl effektivisera exporten av patent,licenser och teknologiskt avancerade produkter. Åtgärder för att minskakostnaderna för innovationsaktivilelerna utgör en annan viktig och ofta användstödmetod. Genom olika typer av direkta bidrag, lån på fördelaktiga villkoreller avdragsmöjligheler vid beskattning försöker staten göra det mer lönsamtför företagen alt salsa på utveckling av ny teknik. Direkta finansiella bidragtill forskningsavsnitt inom ett stör- 1977/78:111 98 reindustriellt utvecklingsarbete lämnas i av bl. a. styrelsen för tekniskutveckling (STU), Norrlandsfonden och de olika forskningsråden. Enannan möjlighet atl minska företagens kostnader för utvecklingsarbete är somnämnts att medge företagen särskilda skattereduktioner. Stöd av denna typ ärdet särskilda forskningsavdraget vid taxering till statlig inkomstskatt, somf.n. gäller lill utgången av . har gjort en särskildutvärdering av detta avdrags storlek och effekter. Verket redovisar där att cahälfien av den totala skatlelindringen ett visst år har resulterat i utökadforskning. utnyttjades av forskningsavdraget av företag med merän 500 anställda. svarade för avinduslrisysselsätlningen, vilket alltså utgör en betydligt mindre andel änandelen av forskningsavdragel. Jag anser att del finns skäl att nu göra enöversyn av det särskilda forskningsavdraget. Enligt vad jag har erfarit avserchefen för budgetdepartementet att låta göra en sådan översyn. Därvidkommer även alternativa möjligheter atl skattevägen främja förelagensinnovationsverksamhei atl prövas. Ytterligareett sätt att främja den tekniska innovationsprocessen är att minska risken förett ekonomiskt misslyckande. De bidrag eller lån med villkorlig återbetalningsom lämnas av STU och statens utvecklingsfond har denna effekt. Genom allstödet inte behöver betalas tillbaka om projektet misslyckas minskas riskenför all ett innovalionsprojekl blir förlust-bringande för företaget. Föralt ytterligare stimulera produktutvecklingen i de mindre och medelstoraföretagen har statsmakterna beslutat atl regio-naliseraproduktutvecklingsstödet och föra över statens utvecklingsfonds medel lill 24nybildade regionala utvecklingsfonder (prop. 1977/78: 40, NU 1977/78:34, rskr1977/78:110). De regionala utvecklingsfonderna får jämfört med siatensutvecklingsfond förbättrade möjligheter att stödja innovationer. Dessaförändringar berör huvudsakligen den kommersiella utvecklingsdelen avinnovationsprocessen. För att förbättra stödet lill den tekniskautvecklingsdelen kommer jag att föreslå ett antal åtgärder avseendeSTU:s programstruktur, organisation och stödformer. Stödetfrån STU och de regionala utvecklingsfonderna lill industriellt utvecklingsarbetekommer huvudsakligen all avse projekt mindre än 10 milj. kr. En stor del avdessa projekt finns vid mindre och medelstora förelag. Finansieringssiluationenför de större företagen gör det nu nödvändigt all överväga vilka möjlighetersom kan finnas atl stödja utvecklingsarbetet även inom dessa företag. De sloraoch tekniskt avancerade projekt, som huvudsakligen förekommer vid de störreföretagen kan ofta vara av strategisk betydelse för industrins långsiktigakonkurtenskrafl. Jag återkommer i det följande till denna fråga. Ettsätt att öka motivationen för enskilda personer och företag alt bedrivainnovationsverksamhei är att förbättra avkastningen av framgångsrikainnovationer. En grundläggande åtgärd i detta avseende är upprätthållande 1977/78:111 99 Sådana system är alltför välkända för att behöva beskrivas ochförekommer i de flesta länder i väriden. Innebörden är all upphovsmannen uppfinning medges ensamrätt till denna , i 17år. Trots den ensamrätt sompatentet medger är det för en enskild person mycket svårt atl helt livnära sigpå innovationsverksamhei. Det kan finnas anledning atl bl. a. övervägamöjligheterna att genom ändring i nuvarande beskattningsregler underlätta förkreativa personer atl på heltid ägna sig åt innovationsverksamhet. I detlasammanhang vill jag erinra om att föreiagsskalleberedningen (Fi 1970:77) i sittnyligen avgivna slutbetänkande (SOU 1977: 86) Beskattning av företag harföreslagit genomgripande ändringar i reglerna för beskattning avrörelseinkomster. En viktig del av förslaget avser ändringar i bestämmelsernaom skattemässig resultatutjämning. Dessa ändringar kan om de genomförs få storbetydelse för den som bedriver innovationsverksamhet. Beredningen har dessutomföreslagit regler som ökar möjlighetema till avdrag för vissa kostnader förutvecklings-och försöksverksamhet. Belänkandet remissbehandlas f n. Remisstidengår ut . Frågan om det finns behov av att vid sidan av deallmänna reglerna för rörelsebeskattning ha särskilda bestämmelser som kanunderlätta innovationsverksamhet bör övervägas i samband med alt ställning tas tillberedningens förslag. Undersökningar antyder atten allt större del av framgångsrika innovationer kommer fram inom redanetablerade företag. Detta är naturligt med tanke på de mycket höga kostnadernaför innovationsverksamhet. Andra undersökningar pekar emellertid också på alten stor del av de verkligt viktiga innovationerna har gjorts utanför de storaföretagen. Det är därför viktigt att uppmuntra till nyetablering avföretag,som kan ge de redan etablerade företagen inom en bransch ökad konkurrens närdet gäller tekniskt avancerade produkter. Statsmakterna har fattatbeslut om ett antal åtgärder för att främja nyföretagande (prop. 1977/78:40, NU1977/78:34, rskr 1977/78:110), bl. a. inrättande av två regionalainvestmentbolag speciellt inriktade mot nyetablering. Den kommandeutvecklingen får visa om ytterligare stimulans behövs för dem som vill startanya företag kring nya produktidéer. Ytterligare ell sätt attstimulera innovationsverksamhei är atl påverkainnovalionsprojektensorö/7/jfl//o/7 och ledning. Som jag tidigare nämnt är detav stor betydelse att innovationsprojekten får en duglig och målmedvetenledning. Denna ledning måste vara väl orienterad om tekniska och ekonomiskaproblem och dessutom ha en god kunskap om marknadens behov. harofta möjlighet att internt inom företagel finna den kompetens som behövs fören sådan projektledning. För mindre företag och enskilda uppfinnare är det avnaturliga skäl mycket svårare. Dessa tvingas ofta förlita sig på extern hjälpför atl kunna genomföra ett projekt. Samhället har via bl.a.företagareföreningar och STU möjlighet att ge råd och hjälp i juridiska,ekonomiska och tekniska frågor. 1977/78:111 100 Enannan möjlighet för ett företag som önskar hjälp med att utveckla en produktidéär att sluta avtal med ett s. k. exploateringsföretag. Sådana företag harspecialiserat sig på att föra fram mer eller mindre utvecklade uppfinningsidéerlill kommersiell exploatering. STU har givits möjlighet att genom ettfinansiellt stöd till sådana exploateringsföretag öka dessas möjlighet althjälpa andra företag och enskilda uppfinnare i deras produktutveckling (prop.1977/78: 40. NU 1977/78: 34, rskr 1977/78:110). har i samarbete med STU genomfört en utredning om regionalproduktutvecklingsservice till mindre och medelstora förelag saml enskildauppfinnare. Utredningen har remissbehandlats. pekar iutredningen på bl.a. all del privata utbudet av vissa samordnande tjänster avprojektledningskaraklär är outvecklat. Jag anser för egen del attförulsättningarna alt få igång en sådan service på några platser i landet börstuderas. Jag återkommer i det följande till denna fråga. Dehittills omnämnda metoderna har varit inriktade på att direkt påverkainnovationsprocessen. Jag vill även ta upp några metoder som är ägnade attpåverka tillgången på de resurser som behövs för innovationsverksamhet. Jagvill först beröra utbildning och utnyttjande av personal. En viktig faktor ärnaturligt nog den högre tekniska utbildningen. Inom den statliga högskolanfinns fasta resurser för högre teknisk utbildning och forskning iStockholm, , , , och . Den kraftigautbyggnaden har inneburit dels en regional spridning avulbildningsmöjlighetema, dels bättre förutsättningar för kontakter mellanindustri och högskola. Chefen för utbildningsdeparlemenlet bedömer därför attnågra nämnvärda utökningar av civilingenjörsutbildningen inte är aktuella denärmaste åren. har studerande-tillströmningen tillcivilingenjörsutbildningen sviktal vilket resulterat i att åtskilliganybörjarplatser har varit vakanta. Åtgärder för att förbättra rekryteringenövervägs f n. bl.a. av en arbetsgrupp inom . Under 1970-talethar dessutom en minskad studieeffektivitet inom den högre tekniska utbildningenutgjort ett problem. Genom insatser lokalt och genom resursförstärkningar tordeden nedåtgående trenden i studieeffektiviteten kunna vändas. Till detta skallläggas att fr. o. m. innevarande budgetår tillämpas nya behörighetskrav förtillträde till bl. a. civilingenjörsutbildning, vilket innebär högreförkunskapskrav i för utbildningen centrala ämnen. Regeringenbemyndigade genom beslut dåvarande universitetskanslersämbetet attanordna försöksverksamhet med specialistutbildning. En planeringsgrupp inomuniversitets- och högskoleämbetet avlämnade en rapport med förslagtill specialistutbildning vid teknisk fakultet. Specialistutbildningens syfteär alt utbilda personer som kan förslå och tillämpa forskningsresultat men inleavser att bedriva egen forskning och utgör därmed ett alternativ tillforskarutbildning. 1977/78:111 101 devårtermin har den första specialistutbildningen i arbetsvetenskap startatvid tekniska högskolan i . (U 1974: 06)har i sitt betänkande (SOU 1977:63) Fortsatt högskoleutbildning behandlat bl.a. frågan om forskarutbildning och annan utbildning, t.ex.specialistutbildning, som bygger på grundläggande högskoleutbildning.Utredningen har också berört frågor som gäller högskolans samverkan medforskning och utvecklingsarbete utanför högskolan. Då dessa frågor väsentligenhar legat utanför den angivna utredningens arbetsområde har chefen förutbildningsdepartementet tillkallat en särskild kommitté med uppgift attnärmare utreda dem. Enviktig del i utnyttjandet av personalens kompetens är alt tillvarata deraskreativa förmåga. Erfarenheter visar all de anställda i ett företagkontinuerligt producerar en slor mängd idéer om modifikationer och förbättringarav företagets tillverkning och andra idéer som har anknytning till företaget.Denna uppfinningsverksamhet utgör en värdefull resurs både för företaget ochför samhället, och den bör därför stimuleras. En översyn av bl.a.ersättningsfrågorna genomförs f n. av utredningen (Ju 1977:15) rörande rättentill arbetstagares uppfinningar. Utredningens förslag beräknas föreliggahösten 1979. Ettav de klassiska sätten att främja industrins tekniska förnyelse ulgör stödettill forskning för framtagande av ny kunskap inom utvalda områden. Som jagtidigare har anfört utgör tillgången på tillräcklig kunskap en avgrundförutsättningarna för en framgångsrik innovation. Detta innebär emellertidinte att framtagande av ny kunskap leder till framgångsrikainnovationer. Ofta är tiden mellan kunskapens framtagande och dessnyttiggörande mycket lång. Tillgången på kunskap utgör således ingettillräckligt villkor för innovationer, ulan den måste kombineras med kännedomom problem och behov. För innovationsprocessenärdet av betydelse att ha tillgång till kunskap inom alla berörda områden. Detär därför viktigt atl forskningen inom alla väsentliga områden håller en vissminiminivå, som kraftfulla satsningar görs inom områden därkunskapsbasen av en eller annan anledning är svag, där teknikgenombrott väntaseller där en speciell personlig kompetens föreligger. ' För atl ett forskningsresultatskall kunna användas i industrins tekniska förnyelse måste det göras känt blanddem som sysslar med innovationsverksamhet. En förbättrad kunskapsspridning kanfå stor betydelse för samhället. En del av förklaringen till den långa tid somnu ofta förflyter mellan forskningsresultatets framtagande och dessnyttiggörande utgörs av det faktum att kunskapsspridningen tar . Det ärviktigt att kunskapen inle enbart blir tillgänglig för användarna utan ocksåkommer alt ingå i deras aktiva kunskapsförråd. Erfarenheten visar atl delhuvudsakliga underlaget för en uppfinning utgörs av den kunskap som är lätttillgänglig för uppfinnaren. Högskoleutbildningen, och i viss mån ävengymnasieutbild- Prop.1977/78:111 102 ningen, spelar en viktig roll i spridningen avforskningsresultat. Det är därför viktigt att utbildningen har nära kontaktmed forskningen, så att inle föråldrade kunskaper används i undervisningen. Detär också viktigt atl högskolesystemets möjligheter till fort- ochvidareutbildning utnyttjas av företagen, så att deras utvecklingspersonalalltid har aktuella kunskaper. Som en del i högskolans uppdragsverksamhet ingårmöjligheten för företagen att erhålla en för deras behov specialanpassad kurs,s. En annan viktig informationskanal utgörs av forskarnasjälva. Forskare, som forskning har tagit anställning i ettförelag, har traditionellt utgjort en viktig informationskanal för industrin.Även uppdragsforskningen har utgjort en viktig kontaktkanal. Skäl finns attytterligare förbättra industrikontakten även för de forskare som inle önskarlämna högskoleforskningen. Regeringen har i prop. 1977/78:100 (bil. 12 s. 388)föreslagit en försöksverksamhet med näringslivskontakt för forskare. Dennaförsöksverksamhet skulle göra det möjligt för forskare alt under ett halvt tillett år med bibehållen lön arbeta inom småindustrin eller förvaltningen. Syftetmed förslaget är att ge forskarna möjlighet att närmare studera samhällsproblemoch låta dem delta i problemlösning och planering på skilda områden.Försöksverksamheten skulle också komma all bidra till alt sprida kunskap omproblem och behov i samhället till forskarna. Detta är ett viktigt sätt allfrämja lösningen av samhälleliga problem. bedrivs med sammasyfte en försöksverksamhet med tidsbegränsade personliga tiänster somadjungerad professor vid högskolorna. Kvalificerade personer i offentlig ellerprivat tjänst ges på detla sätt möjlighet att bredda högskolornas kompetens ochatt förbättra kontakten mellan högskolan och andra delar av samhället. En viktig roll för informationsspridning till mindre ochmedelstora företag kommer alt spelas av de regionala utvecklingsfonderna. Ävende kollektiva branschforskningsinstituien utgör en viktig informationskanal.STU bedriver sedan någon tid en försöksverksamhet med sådan information. Jagåterkommer i det följande lill denna fråga. För ett litet land som är ett fritt flöde avkunskap över gränserna en nödvändighet. När det gäller forskningsresultat finnssedan många år upparbetade spridningsvägar i form av facktidskrifter,kongresser m.m. Flödet av sådan kunskap sker tämligen obehindrat. Särskildastimulansåtgärder är däremot motiverade när det gäller teknikhandel, dvs.flödet av kunnande, patent och licenser. STU utreder f. n. på regeringensuppdrag hur mindre och medelstora företag skall få tillgång till ny teknik ochbedriver samlidigt en viss försöksverksamhet med teknikförmedling till sådanaföretag. Även andra organ, såsom vissa företagareföreningar, bedriver enliknande verksamhet. Inom övervägs f n. fömtsättningama fördessa verksamheter och hur samordning skall ske. Ett internationellt samarbete kan förutom utbyte avkunskap och infor- Prop.1977/78:111 103 mationer även innebära en minskning av kostnaderna förinnovationsprocessen. deltar aktivt i internationellt projektsamarbetepå detta område, bl.a. i det s. k. COST-samarbetet med EG och inom det internationellaenergiorganet lE A. Stora och dyrbara fasta försöksresurser kan på detta sättutnyttjas gemensamt av ett antal länder. De åtgärder jag nu har beskrivit har varit ägnade attdirekt främja innovationsverksamheten. Många andra åtgärder som regeringenvidtar kommer, trots att deras huvudsyfte är ett annat, att få en indirektpåverkan på innovationsverksamheien. Exempel på sådana åigärder ärmiljöföreskrifter, arbetslagstiftning, struklurförändrande åtgärder inomnäringslivet och regionalpolitiska åtgärder. Vid bedömningen av effekterna avsådana åtgärder måste alltid påverkan på den industriella innovationsförmåganbeaktas. 13.5 STU:s verksamhet och organisation STU är central förvaltningsmyndighet för statens stöd tillteknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. STU har till uppgiftbl.a. alt följa den tekniska utvecklingen, att ta initiativ till och stödjateknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, att ge råd och stöd tilluppfinnare, att förmedla forskningsresultat till kommersiellt utnyttjande samtatt främja nationellt och internationellt tekniskt samarbete. STU leds av en styrelse. Chef för myndigheten är engeneraldirektör. Inom myndigheten finns fyra enheter, nämligen administrativaenheten, utvecklingsenheten, rådgivnings-och förmedlingsenheten samt internationellaenheten. Verksamheten är indelad i fyra program, ett förfinansiellt stöd till teknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet, ell förplanerings- och utredningsverksamhet, ett för rådgivnings- ochförmedlingsverksamhet och ett för drift av forskningsstationer. STU:sdirekta finansiella stöd lämnas i form av bidrag med vanligen helaprojektkostnaden till projekt som inte antas bli kommersiellt lönsamma,vanligen forsknings- och utredningsprojekt. Bidrag till branschforskningsinstitutulgår enligt avtal med industrin med i regel halva projektkostnaden. Projektsom kan ge kommersiellt användbara produkter, processer eller system fårbidrag med villkorlig återbetalning (återbetalning blir aktuell först omprojektet blir framgångsrikt) eller lån med vanligen halva projektkostnaden.STU:s rådgivningsverksamhet består av teknisk, ekonomisk och juridisk service ifrågor rörande uppfinningsutveckling, produktutveckling, palenlering ochförmedling till exploatering. STU lämnar vidare lån för finansiering avteknisk-vetenskaplig utrustning. STU svarar för medelsförvaltning och administration åtsiatens råd för Prop.1977/78:111 104 vetenskaplig injörmation och dokutnentaiion (SINFDOK) samtt. v. för administration hx siatens utvecklingsfond. (1 1974:06) föreslår i sitt betänkande (SOU1977:64) STU:s stöd till teknisk forskning och innovation att STU utvecklasfrån ell ansökningsmottagande och projektbedömande organ till ett mer aktivt,planerande, initierande och pådrivande organ samt att STU:s kompetens breddastill att omfatta även icke teknisk kompetens. Kommitténs utgångspunkt för sinaförslag avseende programstruktur, organisation och arbetsformer är att STU:sstöd till innovationsverksamhei och till forskning bör särskiljas. I linjehärmed föreslår atl verksamheten indelas i ett program förteknisk forskning och ett program för teknisk innovationsverksamhei. STUföreslås bli organiserad med en forskningsenhet för forskningsprogrammet ochen innovationsenhet för innovations-programmet.