prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — HushåUens realadisponibla inkomster kommer att falla ytterligare 1978, vilket väntas leda tUlen viss minskning i den privata konsumtionen. Investeringsavdragetför maskininköp förlängdes tiU slutet av 1978. Trots att det kan bli en deltidigareläggningar av maskininköp tiU 1978, anses en minskning på ca2 % trolig för maskininvesteringar 1978. För investeringar iindustrianläggningar beräknas nedgångstrenden fortsätta och plana ut på ennivå lägre än 1977. Industriinvesteringarnas andel av de samlade investeringarnahar falht från 1962 tUl under 10 %1976. Bostadsbyggandet väntas ligga kvar på ungefär samma nivå som 1977. Industriproduktionen,som även 1978 antas stå inför relativt svaga utlandsmarknader och ej få mycketinhemsk draghjälp, kan möjligen öka . En förbättradkonkurrenssituation för industrin anses som en förutsättning för denna ökning.Både industrin och jordbruket måste dock börja sälja ut av sina lager, så attdessa inte är större än vid utgången av 1975. Bruttonationalprodukten torde motdenna bakgrund komma att växa med tUl 1978, vilket innebärett fortsatt besvärligt arbetsmarknadsläge. Trots en iinternationell jämförelse relativt god BNP-tillväxt fannstecken på svagheter i den norska ekonomin. Den egentliga varuexporten minskademed , drabbad av den svaga efterfrågan i för viktiga västeuropeiskaexportländer. Dessutom anses norska företag ha tappat marknadsandelar tUlföljd av den höga inhemska kostnadsnivån. Exporten av råolja och naturgas,fartyg och oljeborrningsplattformar uppvägde, varför exporttiUväxten totalt blev ca 3,5 %.Industriproduktionen höU inte den förutsedda takten, utan låg kvar på sammanivå som 1977. Sjöfartsnettot blev mindre än väntat. Importökningen på ca 5 %speglade framför allt den privata konsumtionens ökade inriktning på utländskaprodukter. TiU avsevärd del speglar den höga importnivån behovet avutlandstillverkad materiel i samband med utbyggnaden av oljefyndigheterna.Bytesbalansens underskott kom därför att uppgå till drygt 27 miljarder norskakr., motsvarande av brattonationalprodukten. Handelsbalansen försämradesoch ränteutbetalningarna på den samlade utlandsskulden drog bortåt 4 miljarder. Investeringarnautvecklades i stort gynnsamt, mer satsades realt sett 1977 jämfört med . Oljeverksamheten var livlig liksom aktiviteternainom kraftförsörjningen. Investeringarna inom sjöfarten minskade däremot drygt8 % 1977. Bostadsbyggandet ökade med . De offentiiga investeringarnaökade, dock inte fullt så snabbt som 1976. Antalet arbetslösasjönk gradvis , till . steg antalet lediga platser. Regeringensekonomiska politik var en fortsättning på den tidigaregenerella efterfrågestimulerande politik som sattes in för att överbrygga deninternationella lågkonjunkturen och svaga utlandsefterfrågan. Med detförbättrade läget på arbetsmarlcnaden gjordes en omorientering till selektivainsatser för utsatta grupper som handikappade och unga samt för att mildraverkningarna av varslen om driftsinskränkningar från ett ökande antal företaginom den konkurrensutsatta sektorn. I samband med Stortingetsöppnande framlades nationalbudgeten. Regeringens ekonomiskapolitik , som prioriterar sysselsättningen, kan sammanfattas i fempunkter. 1) Dämpad inhemsk efterfrågan, både för konsumtion och investeringar.2) Fortsatt inkomst-politiskt samarbete med partema på arbetsmarknaden. 3)Industriinvesteringarnas nivå skall förbli hög. 4) Näringspolitiska insatsersamt 5) Ökade satsningar på utsatta grupper på arbetsmarknaden. De ekonomiskautsikterna är inte enbart ljusa. Bruttonationalprodukten väntas visserligenöka med 6 å 1978, men exkluderas olja och sjöfart, reduceras ökningstaktentiU . Den privata konsumtionen väntasväxa med , en ökningstakt som dock blir beroende av resultatet av detinkomstpolitiska avtal, som i vår skall slutas för tvåårsperioden 19781979.För konsumentpriserna antas 9-procentiga ökningstakt bestå. Regeringenhar föreslagit en justering av skatteskalorna så att progressiviteten istatsskatten sänks. Skattesänkningsförslaget har värderats till 465 milj.norska kr. höjs några s. k. säravgifter, vilket beräknas ge 680milj. EventueUa ytterligare justeringar av skatterna knyts tiU denkom- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 54 mande inkomstpolitiska uppgörelsen.Fömtom för utpräglade låginkomstgrupper anses utrymmet för real inkomstökningvara ytterst begränsat. De offentligautgifterna antas totalt öka något långsammare än 1977. Enligt planerna kommerökningarna främst att ske via den sociala budgeten, för u-hjälp, miljövård ochförsvar. Investeringarnaantas totalt sett minska med , men beräknas ändå utgöra avbruttonationalprodukten. Nedgången förklaras av den lägre aktivitetsnivån påden norska kontinentalsockeln samt att de stora petrokemiska anläggningarna vidRafnes närmar sig fullbordan. Dessutom väntas flertalet av de underhögkonjunkturen beställda fartygen ha levererats. Bostadsbyggandetberäknas komma att ligga kvar nivå om ca 40 000 nya lägenheter. TUldetta kommer satsningen på renovering och energibesparing. Regeringens s. k.industripaket , framlagt som tilläggspropo-sition till budgeten ioktober 1977, innehåller åtgärder för att reducera kostnaderna för företagenoch förbättra industrins konkurrensförmåga. Industripaketet värderas till 410milj. I samband med devalveringen lades förslagtill åtgärder för omkring 100 milj. kr. I industripaketet ingår:Sänkt investeringsavgift från 13 tUl för industri och bergshantering från 1januari 1978; ytterligare 25 milj. kr. till strukturomvandlingar i industrinsamt ökade anslag till möbelindustrin, för exportfrämjande åtgärder och tUlmiljövård. Dessutom 125 milj. kr. till olika insatser på arbetsmarknaden.Varven kommer att få stöd för att bibehåUa sysselsättningen. Totalt anges attupp till 500 mUj. behövs för det sistnämnda ändamålet. Den totalt settljusa exportbilden förklaras främst av att exporten av råolja och naturgasväntas ta fart ordentligt. Inom oljesektorn förutses en fördubbling avproduktionen. Minskningar förutses däremot för exporten av fartyg ocholjeborrningsplattformar, som sjöfarten beräknas bidra mer än under1977. Importen kommer attpåverkas av den dämpade inhemska efterfrågan och beräknas totalt minska mednästan . Köp av fartyg samt utmstning och tjänster till oljesektornföratses avta markant som en följd av den minskade investeringsaktiviteten iNordsjön. Importen av förbrukningsvaror väntas däremot stiga i avstannande taktmen ändå med bortåt . Prognosernapekar på en avsevärd förbättring i den externa balansen. Importöverskottet, somtraditioneUt varit betydande i , väntas reduceras till drygt 8 miljarder.Men räntorna på utlandsskulden och u-landsbiståndet drar nästan lika mycket,varför bytesbalansens samlade underskott förutses ligga kring 16 miljarder1978. Vid utgången av 1978 kalkylerasmed en total utiandsskuld, privat 1 Preliminär nationalbudget 55 och statlig, på ca 100 miljarder.Den statliga andelen förutses vara ca Den långsammaoch utdragna konjunkturåterhämtningen i och särskUt den svagaefterfrågan på de för finsk export största marknaderna, ochStorbritannien, inverkade negativt på den finska ekonomin . TUldetta kom en svag inhemsk efterfrågan till följd av en mycket stram ekonomiskpolitik. Bruttonationalprodukten minskade med 1977.Sysselsättningsläget förvärrades och andelen arbetslösa översteg på senhösten6 %. Bytesbalansens underskottpå drygt 4,5 mUjarder mark 1976 minskade till ca 2 miljarder 1977.Förbättringen tUlskrivs främst den svaga inhemska efterfrågan, som speglades ien minskad import. Handelsbalansens underskott blev väsentligt mindre.Tjänstebalansens överskott ökade, bl. a. som en följd av finskabyggnadsföretags framgångar utomlands. Därmed uppnåddes nästan jämvikt ibalansen för varor och tjänster. A andra sidan belastades ekonomin med ökadeutgifter för utlandsskulden. Exporten av varoroch tjänster beräknas ha ökat med 1977, en jämfört med betydligtlägre takt. Exportpriserna steg med , varav fem å kantUlskrivas markens nedskrivning . Viktiga exportgrenarsom trä- och pappersindustri samt verkstadsindustri utvecklades ogynnsammareän . För importen registrerades nedgångar, särskUt på investeringsvaror.Råolja samt bränslen och smörjmedel var de grupper, som tiUsammans medkonsumtionsvaror ökade i volym, de senare dock bara marginellt. Hushållensreala disponibla inkomster ökade i genomsnitt med underperioden 19701975. kom en omsvängning till en ungefär lika storminskning. Men då sparkvoten sjönk, blev den privata konsumtionen ungefäroförändrad . fick hushållen se ännu en realinkomstnedgång.Trots tillskott i form av offentliga transfereringar beräknas därför denprivata konsumtionen ha sjunkit med . Förutom de fortsatt kraftigaprisstegringarna inverkade den tilltagande arbetslösheten negativt påhushållens realinkomster. Den offentligakonsumtionens ökningstakt på rymmer bl. a. kommunala satsningar pågrundskola, barndagvård och folkhälsovård. Investeringarna, och särskiltindustrins, var svaga också . Minskningama i de privatainvesteringarna har uppskattats till , varav industrianläggningarsamt maskiner och utrustning fick vidkännas störst nedgångar. Orsakema tiU denmatta investeringsverksamheten kan sökas i dåliga försäljningsutsikter, kapacitetsöverskott, 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 56 minskad lönsamhet och en stramkreditmarknad. Byggnadsbranschens kapitalinsatser minskade inte lika snabbt somövriga. Den offentliga sektorn fortsatte att dra ned sina investeringar. Industriproduktionenhar totalt sett minskat , dels till följd avavsättningssvårigheter, dels till följd av arbetstvister inom flera branscher.För hela industrin minskade produktionen med 3 å 1977. För gruvdrift, träoch pappersförädling samt el-, gas- och vattenförsörjning noterades ökningarmedan det inom den tungt vägande metallindustrin gjordesproduktionsinskränkningar. Lagerrörelsema var oenhetUga men ökningarnaövervägde. Bostadsproduktionen avtog men inte så snabbt som 1976. Efterfrågan påarbetskraft sjönk kraftigt , vilket ledde till ökad emigration. Detfinska invandraröverskottet i var under januariseptember 1977 dubbeltså stort som 1976. Även utflyttningen tiU beräknas haökat. Trots denna avflyttning uppgick den genomsnittliga andelen arbetslösatill 1977. För ungdomen var situationen speciellt svår. Löneavtalet,jordbruksöverenskommelsen, ökade importpriser, devalveringarna samtanpassningen av statens inkomster har medverket tUl att prisstegringarna blevstora också . Konsumentpriserna steg med i genomsnitt från1976 tUl 1977. I regeringensstimulansprogram, som presenterades , ingick insatser för att påsikt skapa balans i ekonomin. Budgeten, som lades fram , kanses som en fortsättning på samma politik. Men till följd av det förändradeekonomiska läget har regeringen gjort vissa omprioriteringar vad gällerdelmålen. Bytesbalansen ansesinte längre begränsa handlingsutrymmet för den ekonomiska politiken i någonstörre omfattning. Men ingen av de i principbeslutet föreslagna 27 åtgärdernafår mer än nödvändigt belasta den externa balansen. De får heller inte försämrapris- och kostnadsutvecklingen gentemot konkurrentländema. Sysselsättningenhar högsta prioritet. Enligtbudgetförslaget skall företagens finansieringsläge förbättras, stöd ges åtarbetskraften och särskilt ungdomen samt åt investeringar. Dessutom ämnar manfrämja sparandet. Resultaten väntas inte bli märkbara förrän längre fram pååret. Det ekonomiskaläget väntas förbli svagt . Exporttillväxten kommer sannolikt attavta ytterligare. Industrin tros hålla nere sina investeringar, och denprivata konsumtionen förutses sjunka ytterligare ett par procent. Med denyligen framlagda ekonomisk-politiska åtgärderna kan totalproduktionen väntasöka med 1 å . Decemberprogrammetinnehåller dels åtgärder för att stabilisera kostnadsnivån, dels insatser föratt främja produktion och sysselsättning. Bland de förra märks en förlängningav gällande löneavtal, stopp för hyreshöjningar samt påbud om attföretagen bör avhålla sig från prishöjningar fram t. o. m. sommaren 1978.Konsumenterna kompenseras till visst mått via sänkta socialavgifter och, förlågavlönade, via justeringar i skatteskalorna. Bland stimulansinslagen kannämnas förbättrade vUlkor för lån ur investerings- och utvecklingsfonderna,stöd åt småindustrin samt åt teko-branschen och varven. Vidare satsas mer påexportfrämjandet. Elskatten sänks för exportföretag med betydandeelförbrukning. Företagens pensionsavgifter sänks under1978. Sysselsättningsåtgärderna riktas speciellt mot ungdomen, bl. a. i form avökat stöd åt kommuner, som anställer unga, fler statliga arbeten samt ökadyrkesutbildning. Exporttillväxtenhalveras sannolikt tUl 1978. Verkstadsindustrin, en av de storaexportsektorerna, med av varuexportvärdet 1976, väntas få registreraett bortfall på . Detta speglar efterfrågeläget i , menantyder även en långsammare försäljningsökning än tUl det störstaenskUda exportlandet Sovjetimio-nen. Men för den viktigaste exportgruppen, trä-och pappersindustrin, vilken 1976 utgjorde av varuexporten, kan trendentroligen vända . Importtillväxten,som väntas nå en dryg procent, verkar få störst impuls från råolja samtbränslen och smörjmedel. Investeringsvarorna kommer däremot att minska medbortåt enligt prognoserna. Sålunda föratses enfortsatt reducering av handelstmderskottet. Tjänstebalansen förstärksytterligare och bör bidra tUl ett överskott i balansen för varor ochtjänster. Från detta avgår bl. a. de ökande ränteutbetalningarna. Underskotteti bytesbalansen uppskattas bli ca 1,6 miljarder mark . Konsumtionsutsikternaär något gynnsammare än 1977. Den offentliga konsumtionen beräknas växa med ca3 %. Den privata torde minska ytterligare, dock inte i samma omfattning somtidigare. Konsumentprisemas ökningstakt antas minska till ,bl. a. som en följd av decemberåtgärderna. Investeringsprognosernaanger en fortsatt nedgång, med skogsföretagen och den kemiska industrin som demest utsatta. Vissa tecken finns på ett ökat bostadsbyggande. Industrin, inomvilken produktionen förutses öka med någon procent, har generellt enorderstock mindre än normalt. För skogs- och metallindustrin är läget dystert.Arbetsmarknaden kan väntas förbli besvärlig. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 58 Den återhämtnmgav exportvolymen som inleddes bröts redan ungefär senare.Under större delen av 1977 har exportutvecklingen varit mycket svag. Trots atten viss förstärkning kan ha inträtt 1977 beräknasexportvolymen för ha blivit lägre än . En starktbidragande orsak tUl tillbakagången var att den internationella efterfråganstUlväxt dämpades mycket markant . Dämtöver har den svenska exportenfortsatt att förlora marknadsandelar om än i betydligt lägre takt än under detvå närmast föregående åren. Dessa andelsförluster torde främst kunna ses somtidsförskjutna effekter av den synnerligen kraftiga ökning i de svenska exportvaromasrelativa priser som ägde mm 1975 och i viss mån 1976. Efter dentioprocentiga devalvering som företogs kan man, om man antaroförändrade valutakurser från , beräkna att kronanseffektiva värde gentemot de viktigaste kon- 1 Härvid avses den exportvolym som framkommer viddeflatering med enhetsvärdeindex (typ Laspeyres). Med nationalräkenskapernasdeflaterings-system beräknasexportvolymen ha blivit ungefär oförändrad. Tabell3:1 export av bearbetade varor (exkl. fartyg)' till OECD-området»19701978 -0,5 -1,5 -0,5 -0,5 -6,5 -8,5 -2,5 -2,5 -4,5 -13,5 Pris {enhetsvärde). -0,5 1SITC 58, exkl. 68 och 793. "Utom , , , , , , ochTurkiet. Begreppet "marknad" avser importförändringenför de olika länderna sammanvägda med derasandelar i export. Härigenom elimineras eventuella förmånliga elleroförmånliga effekter av exportens strukturella ländersammansättning. Marknadenspris avser det implicit beräknade mellan marknad i löpande priser och ivolym. Källor: FN, , nationell statistik, statistiskacentralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom . kurrentländerna 1978 kommer attvara lägre än genomsnittligt . De svenska relativaexportpriserna väntas emellertid vad gäller de bearbetade produkterna intekomma att sjunka med mer än vid motsvarande jämförelse. SkiUnaden kanåterföras dels på att den svenska lönekostnadsökningen även 19761977väsentligt översteg omvärldens, dels på att företagens kostnader förimporterade insatsvaror stiger kraftigt som resultat av den effektivadeprecieringen. Företagens vinstmarginaler väntas inte förändras nämnvärt undertvåårsperioden 19761978. Den ökning av vinstmarginalerna som räknas med19771978 torde nämligen i stort sett kompensera den minskning som skedde19761977. De svenska relativa exportpriserna skulle 1978 därmed i stort settåterföras till nivå. En fömtsättning är dock attlönekostnadsutvecklingen 19771978 inte avsevärt avviker från de antagandenhärom som ingår i dessa kalkyler. Genom att relativprisernas inverkan påmarknadsandelarna antas ske med relativt stor tidsfördröjning hinneremellertid inte den förstärkta konkurrenskraften ge särskilt stora positivaeffekter . Deninternationella handeln väntas 1978 öka endast obetydligt snabbare än under1977. Vad beträffar import räknas rentav med någon liten nedgångi ökningstakten. Trots de marknadsandelsvinster som förutsätts äga rumberäknas därför den svenska exportvolymens tillväxt inskränka sig till 6,5 %19771978, räknat exkl. fartyg. Fartygsexporten förutses sjunka mycket kraftigtvarför ökningen i den totala exportvolymen väntas bli så liten som . Den svenskaexporten 1977 kom på många sätt att bli en besvikelse i förhållande till debedönmingar som gjordes . Föreliggande beräkningar pekar påatt exportvolymen 19761977 minskade . Såväl exporten av bearbetadevaror, däribland inte minst de tungt vägande verkstadsprodukterna, sområvamexporten uppvisade volymnedgångar. De enda varugrupper som noterades förnågon mer betydande exporttillväxt var papper och stål. Att exporten blev så mycket sämreän beräknat får främst ses som en följd av att förväntningarna om en fortsattrelativt god tUlväxt i den internationeUa efterfrågan inte på långt när kom attinfrias. Sålunda beräknas för del marknadstUlväxten i OECD-området förbearbetade varor 19761977 ha stannat vid att jämföra med den prognos på9 % som framlades . Framför allt har konjunkturutvecklingen ide nordiska länderna varit mycket svag, något som i hög grad har påverkat densvenska exportens avsättningsmöjUg- 1 Denna iakttagelse gäller om man från denberäknade relativprisförändringendrar bort den långsiktiga trenden på . Jfr anmärkningen tilldiagram 3:1. -Detta torde motsvara i nationalräkenskapstermer. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 60 Tabell3: 2 export av bearbetade varor (exkl. fartyg)' till olikaländerområden 19721978 -13,3 -7,9 -18,1 -9,5 -12,0 -9,5 -0,4 'SITC 58, exkl. 68 och 793. "Utom , , , , , , ochTurkiet. ' , , , , , ,, , » och . Källor:Statistiska centralbyrån samt beräkningar och bedömningar inomkonjunkturinstitutet. Om man väger sammanBNP-tillväxten för med deras andelar i export blirresidtatet , vUket är mindre än hälften av vad som räknades med i1977 års preliminära nationalbudget. Man kan med ledning av dessa uppgifterkonstatera att marknadstillväxtens elasticitet med avseende på BNP komatt bli en aning större än väntat. Även om såledesden internationella efterfrågeutvecklingen 1977 varit dämpad står detlikväl klart att den uteblivna tillväxten av den svenska exporten innebarfortsatta förluster av marknadsandelar. Takten i nedgången av våramarknadsandelar har dock minskat påtagligt jämfört med de andelsförluster somskedde och (se diagram 3: 1). Under senaredelen av 1977 har andelsförlusterna möjligen i det närmaste upphört. I alltväsentligt torde de tre senaste årens andelsförluster få lov att förklaras avden kraftiga höjningen av de relativa exportpriserna som ägt rum. Större delenav höjningen inträffade (se åter diagram 3: 1). Någonnämnvärd ytterligare förändring av relativpriserna synes inte ha skett till devalveringen . De andelsförluster som ägde mmunder 1977 åtminstone utgör därför starkttidsförskjutna effekter från de tidigare relativprishöjningarna. Den nyligenföretagna devalveringen bör ha inneburit en mycket kraftig relativprissänkning.Om denna blir bestående torde det bli möjligt för den svenska exportindustrinatt påtagligt öka sina marknadsandelar. Dessa positiva effekter torde docktill mycket liten del ha hunnit manifesteras så snabbt att exportvolymen 1977nämnvärt påverkats. Den totalaexportvolymen synes i inte oväsenthg grad ha dragits ned därigenomatt exporten tiU och OPEC-länderna Diagram3:1 Marknadsandelar och relativa priser för export till Index:1970 = 100. 105 100 95 90 85 80 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 Anm. Relativpriset har angivits med avdrag för en sedanlänge konstaterad historisk trend motsvarande en ökning på perhalvår som kan vara utslag av systematiska mätfel. I motsvarande grad harmarknadsandelen i volym justerats sä att den multiplicerad med det justeraderelativpriset är lika med marknadsandelen i löpande priser. Se också anm. tilltabell 3:1. Källa:Se tabell 3: 1. sjönkmycket kraftigt detta synbarligen som resultat av utomordentligt kraftigaandelsförluster. Vad beträffar var detta en fortsättning på denutveckling som präglade 1976 medan det för OPEC-exportens vidkommande innebarett tvärt brott i de tre föregående årens för svensk export mycket gynnsammaandelsutveckling. Däremot förefaUer inte några mer betydandeandelsförändringar ha ägt rum för ex- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 62 porten till de icke-oljeproducerandeu-länderna. Detta skulle i så fall vara en väsentlig förbättring jämfört medutvecklingen imder 1975 och 1976. För 1978emotses ingen nämnvärd förstärkning av det internationella konjunkturläget.Sålunda beräknas såväl BNP-tiUväxten i somvärldshandelstillväxten bli endast obetydligt större än 1977; se närmare kapitel2. Om man emellertid väger samman de angivna BNP-tillväxttalen för de olikaländema med deras andelar i den svenska exporten finner man att tillväxttaktenblir klart högre 1978 än 1977 mot . Det kan mot dennabakgmnd synas egen-domUgt att såsom framgår av tabell 3: 1 räkna med enviss försvagning av marknadstiUväxten19771978. Den acceleration som förutses för den på ovannämnda vissammanvägda BNP-tiUväxten är emellertid i stor utsträckning en följd avexpansion inom importsnåla sektorer i flera för viktiga avnämarländer.Ett extremt exempel på detta är . BNP-ökningen 19771978 beräknas där bh6,som importen väntas sjunka . Denrelativprissänkning för de svenska exportvarorna som ägt rum efter kronansdevalvering bör ge anledning att räkna med en viss ökning av exportensmarknadsandelar. Avgörande vid kvantifie-ringen av denna andelsvinst är, fördet första, hur stor varaktig relativ-prissänkning som faktiskt kommer tillstånd och, för det andra, den styrka och snabbhet varmed devalveringenspositiva volymeffekter kan komma att göra sig gäUande. Vad beträffarbearbetade varor har världsmarknadspriserna antagits stiga med inte fullt 5 %19771978, vilket är märkbart långsammare än 19761977 då ökningen torde hauppgått tiU . Visserligen väntas lönekostnadernas öknmgstakt dämpasendast obetydligt men in-satsvaruprisemas väsentiigt långsammare uppgång och entiU följd av det fortsatt svaga marknadsläget förutsedd försiktighet i företagensprissättningsbeteende synes motivera en sådan prognos. Tabell 3: 3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetadevaror 19701978 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 USdollar 100 105 113 133 162 182 183 202 218 Genomsnittliga nationella valutor 100 103 103 110 136 148 156 168 176 Svenskakronor 100 104 105 113 140 147 154 175 203 Källor:FN samt beräkningar och bedömningar inom . motsvarar prisprognosen förbearbetade varor i intemationell handel efter växelkursförändringarna ca15,. För Sverigesdel beräknas exportprisema öka i ungefär samma takt som 19761977, dvs. Skillnaden i kostnadsutveckling meUan dessabåda år är dock väsentlig. Sålunda steg lönekostnaden per producerad enhet19761977 med .