prop · G10357 · 1977-12-31 00:00:00 — Projektetsplacering i rangordningen är inget hinder för utbyggnad, anser Östersundskommun. tiUstyrker utbyggnad och i länbedömer projektet som relativt okontroversiellt. framhåller att enutbyggnad, om än i ringa utsträckning, skulle beröra har ingen erinran mot projektets placering i klass 2, men betonar vid en eventuell utbyggnad bör ställa som krav att den nuvarande älvfårannedom kraftverket inte torrläggs. Även Älvräddarnas samorganisation kanacceptera utbyggnad om dämningsnivån bUr oförändrad och minimifappningen tillräcklig. Ammerånutom överledning, (SOU 1974: 22 s. 192) Energi, GWh/år Varav 25 i andra anläggningar Hökvattnet, Lakavattnet 2, G sjön 23 Ammerånär helt oreglerad för kraftändamål. Älven har väldokumenterade och mycket högavärden från vetenskaplig naturvårdssynpunkt. Särskilt starka intressen harknutits till sjösystemet kring . Från rekreationssynpunkt är Ammerånvärdefull främst genom det mycket goda fisket. 1977/78: 57 156 Deprojekt som redovisats till utredningen har, med undantag för Borgforsen, angettstillhöriga den lägsta angelägenhetsgraden frän kraftsynpunkt. Detär enligt utredningsmannens mening av högsta angelägenhet att debevarandevärden som redovisats beträffande Ammerån skyddas. Utredarensbedömning, som inneburit att älvsträckan placerats i högsta klass, delas avdomänverket, (), Sverigesgeologiska undersökning (SGU), kommun och kommun. Enutbyggnad bedöms vidare som mycket kontroversiell av i Jämtlandslän och avstyrks av och . anserbedömningen tillfredsställande, bl. a. med hänsyn till behovet av referenssfationeroch risken for isdämningar. i anger att konflikter med jordbruksintressetkan uppstå vid bl. a. och . ()framhåller att Hotagens sameby utnyttjar ett flertal sjöar och vattendrag somflyttningsleder. Betesområdena skulle vidare, enligt SSR, försämras avsevärt.Frost-vikens södra sameby utnyttjar området vid Borgforsen, där betes- och snöförhållandenaär goda. (Båkab) anser att Borgforsen från kraftsynpunkt borde ha hamnat iklass II, och i konsekvens med detta borde projektetåterfinnas i klass 3b i den slutliga rangordningen. Ammerånsöverledning, (SOU 1974: 22 s. 192) Energi, GWh/år k. överledningsprojektet i nedre delen av Ammerån är av mycket stortintresse från utbyggnadssynpunkt, överledningsprojektet medför lokalaskadeverkningar i den nedersta delen av Ammerån före utflödet i ,men påverkar däremot inte nämnvärt förhållandena i Ammerån i övrigt. Detingrepp som görs kan också från landskapsbildsynpunkt mildras genom att den minimifappningsom släpps förbi överled- 1977/78: 57 157 ningsstället blir av tillräcklig omfattning och att tappningsbesfämmelsernai övrigt utformas så att verkningarna av projektet minskas. Detsamma gällervalet av plats för överledningen. Detta har motiverat att överledningen irangordningen placerats på annan plats än Ammerån i övrigt. Skulle tvingandeskäl nödvändiggöra en sådan utbyggnad att Ammerån aktualiseras kan, enligtutredningsmannens mening, endasf överlednings-projektet komma ifråga. Flera remissinstanser anser att överledningen bör placerasi högsta klass tillsammans med övriga delar av Ammerån. Det gäller Jämtlandsläns museum. Vattenvärnet och fritidsfiskarna. anser att mUjön ibyarna , vilka är av kulturhistoriskt värde skulle beröras.Vidare framhålls angelägenheten av att hela älvsträckan förblir opåverkad. kommun delar utredarens bedömning och ävenlänsstyrelsen i anser projektet vara kontroversiellt.Länsstyrelsen framhåller att om ägareintressena ställer krav på en överledningså bör i det läget en diskussion med kommun äga rum. Starka motiv talarenligt för en snabb effektutbyggnad av utanöverledning. angeratt en överledning är gynnsam från issynpunkt och att detta skulle kunnamotivera projektets placering i en lägre klass. Enligt Bålforsens kraft AB (Båkab)medför projektet endast lokala skadeverkningar i den nedersta delen av Ammerån.Företaget anser att projektet bör föras fill klass 3a. Krångede- , (SOU 1974: 22 s. 228) Energi, GWh/år Enligt senare uppgifter 203 Utredarens bedömning redovisas ej särskilt. Projekten bedöms som från miljösynpunkt okonfroversiella,förutsatt att man undviker att genom utökade regleringar skada fisket nedomBergeforsen, som är av utomordentligt stor betydelse. iVästernorrlands län och fiskeriintendenten i nedre norra distriktet befarardock atf sådana skador kan uppstå. 1977/78: 57 158 förutsätteratt nedre inte blir föremål för ytterligare korttids-regleringar. Länsstyrelseni bedömer projekten som okontroversiella. kommun ärpositiv till utbyggnad, liksom också , avd.28. Sölvbacka,(SOU 1974: 22 s. 168) Energi, GWh/år Denföreslagna Sölvbackaanläggningen är värdefull från utbyggnadssynpunkt. Enutbyggnad enligt de planer som redovisats till utredningen innebär emellertidsynnerligen kraftiga miljöförändringar i området, som dels är av stort intresseför fritidsfisket och dels har stora vetenskapliga naturvärden.Utredningsmannen har bedömt det vara möjligt att mildra skadorna av projektetgenom modifieringar av de planer kraftintresset redovisat. En sådanmodifiering, som bl. a. skulle kunna innebära att den omfattande torrläggningenav undviks, skuUe främst ha betydelse för landskapsbilden. Vidrangordningen har utredningsmannen utgått från att en sådan modifiering kommer UUstånd. Deremissinstanser som talar mot en utbyggnad eller för en placering av projekteti högre klass är lantbruksnämnden i , kammarkollegiet. , Friluftsfräm-fandet,fritidsfiskarna, naturgeografiska institutionen vid samtÄlvräddarnas samorganisation. kommun motiverar sitt ställningstagande medatf en utbyggnad skulle medföra bortfall av värdefullt husbehovs- ochfritidsfiske samt stark förfulning av landskapet. Om en utbyggnad ändå skullekomma att tillåtas har kommunen bl. a. ställf som villkor att minimifappning iälvfåran skall vara sådan att den tryggar fiskefs bestånd. ,naturgeografiska institutionen, under- Prop.1977/78: 57 159 strykeratt en utbyggnad av den planerade omfattningen inte bör komma till stånd. Länsstyrelseni betecknar projektet som kontroversiellt. läns museumtar inte ställning, men anger att projektet inte torde ge större påverkan påden kulturhistoriska miljön. Havern- Kölsillre, (SOU 1974: 22 s. 170) Energi, GWh/år Områdetkring Havern och Kölsillre är påverkat av uppströms belägna regleringar.Projekten ger liten kraftvinst och är dessutom relativt oberoende av andraregleringar och utbyggnader. Området är värdefullt frånrekreationssynpunkt och äger betydande landskapsbildsmässiga värden. Projektet kraftiga förändringar av de nuvarande förhållandena. Sjön ärreglerad och regleringsdammen i behov av ombyggnad. Skulle en sådan ombyggnadkomma till stånd, måste den ske med största hänsyn till den omgivande miljön. Utredarensbedömning och projektets placering i rangordningen godtas avskogsvårdsstyrelsen i , i Västernorrlandslän. Ange kommun och LRF (provinsförbund i ). och Angekommun talar uttryckligen för ett bevarande av strömmarna. Ange kommun harföreslagit skydd för området enligt 15 § NVL. Det betecknas av kommunen som ettav de områden i regionen som har de främsta förutsättningarna att utvecklastill ett fritidsområde av allra yppersta klass. Kommunen är beredd att medverkatill att området bevaras för sitt avsedda syfte. iVästernorrlands län betonar områdets värde i outbyggt skick och föreslår ilikhet med att projekten placeras i klass 4. Länsarbetsnämndeni anger att en utbyggnad skulle ge envärdefull utjämnande inverkan på sysselsättningen i Ange kommun. 1977/78: 57 160 Nederede- Skallböle, , (SOU 1974: 22 s. 172) Energi, GWh/år Utredarensbedömning redovisas ej särskilt. Länsstyrelseni , , LRF (pro-virisförbund i ) ochKlingsta arbetarekommun har inga erinringar mot själva anläggningsarbetena.Däremot befarar och LRF att skador kan uppstå p. g. a.utökade regleringar. Av detta skäl är negativt fUl en om-och tillbyggnad av kraftverken. Viforsenmed Marmens reglering, (SOU 1974: 22 s. 172) Energi, GWh/år Detnu outbyggda älvavsnitfet från Viforsen tiU havet är av mycket stort värde frånrekreationssynpunkt genom sina särpräglade kvaliteter och sin närhet UllSundsvall. Ett ingrepp i denna miljö måste därför betraktas som ytterstallvarligt. Projektet har dock till utredningen presenterats utanytterligare dämning av Marmen och med de direkta ingreppen i miljön begränsadetill området uppströms Svartedet. Denna begränsning har varit en förutsättningför projektets placering i utredningsmannens rangordning. Utrediungsmannen harvidare förutsatt att en för fiskeintressena tillfredsställande tappningsplankan fastställas. Ettstort antal remissinstanser framför att det aktuella projektet inte motsvarardet som utredaren har utgått från vid sin placering av projektet i klass 1.Enligt statens planverk bör projektet placeras i någon av kläs- 1977/78: 57 161 serna 24 dess full säkerhet råder om att defuppfyller de förutsättningar för projektets utförande, exempelvis vad gällerfisket, som utredaren utgått från, , fiskeriintendenten imellersta distriktet. och fritidsfiskarna anseratt projektet bör föras till högsta klass. Kammarkollegiet, iVästernorrlands län, och Klingsta arbetarekommun anser detbefogat att föra projektet, med den utformning Båkab presenterat, fill klass 3.Lantbruksnämnden i an.ser att bevarandevärdena börtillmätas större tyngd. Regleringen av Marmen bör med hänsyn till fisket ochjordbruket föras till klass 3 medan ombyggnaden av Viforsen bör föras tiU klass4 om inte tappningsplanen blir tiUfredsställande för fisket. Ävenlantbruksstyrelsen anger att en reglering av Marmen skuHe leda konflikt medjordbrukets intressen. Sundsvallskommun säger i sitt yttrande bl. a. att älvavsnittet nedströms Viforsen intefår påverkas mer än att dess funktion som naturlig fortplantnings- ochuppväxtmiljö för de havsvandrande fiskarna bibehålls oförminskad och dess storavärde för friluftsliv och fritidsfiske bevaras. Marmenbäckenet och Ljungannedströms Viforsen har i kommunens program för fysisk riksplanering betecknatssom en zon inom vilken en detaljerad områdesplanering skall utgöra grund för bevarandeåtgärderför områdets specifika naturfiUgångar. Kommunen framför vidare att ärden enda av de av bedömda älvarna som har en outbyggd fallhöjdnedströms def sista kraftverket, som utgör en naturlig reproduktionsmiljö förde havsvandrande fiskarna. Vikten av att bevara denna egenskap hos älvsträckanbetonas även av . Bålforsens krafl AB (Båkab) anger att man vid tvåtillfällen under utredningens gång upplyst om att projektet även innefattarrensning av den s. k. Krokforsen, vilket enUgt företaget är ekonomisktförsvarbart och torde ge begränsade miljöskador. Båkab framför dock 1976 över betänkandet (SOU 1976: 28) Vattenkraft och miljö 3 attprojektet numera fått en utformning som bl. a. innebär atf de föreslagnarensningarna heh slopas. Vidare inskränks regleringsamplituden för sjön 0,6 m 1.1015.5 och 0,3 m . Under Uden16.531.8 skall inga korttidsvariationer förekomma nedströms Viforsen. Bolagetanser atf man därmed har uppfyUt kravet på en tappningsplan som tUlgodoserfiskets intressen. (i vattenmålet) och (i särskilda skrivelser) anser dock atf projektet kanaccepteras endast om kortfidsvaria-tionerna uppströms Viforsen åferreglerasfullständigt så att inga nedsfrömsverkningar uppstår. 11 1977178.1 saml. 1977/78: 57 Halvfari, Ljusnan (SOU 1974: 22 s. 156)' Energi, GWh/år Utredarensbedömning Projektet berör inga från bevarandesynpunkf stora värden. Riksantikvarieämbetetoch framhåUer vikten av att projektet inte berör Långaby. och naturvårdsförbundanser att projektet, bl. a. med hänsyn till den lokala opinionen, bör förastill klass 2. i Uin hävdar genom fiskerikonsulentenatt älvsträckan bör ges högsta bevarandevärde. Länsstyrelseni betecknar dock projektet som relativt okonfroversiellt och Härjedalenskommun motsätter sig inte utbyggnad. Broforsen - Linsellborren,Ljusnan (SOU 1974: 22 s. 157) Energi, GWh/år Varav102 i andra anläggningar Älvsträckanhar mycket stora värden för säväl den vetenskapliga naturvården ochkulturminnesvården som för turism och friluftsliv. En placering i klassennärmast de högst värderade projekten är därför, trots den stora kraftnyttan,motiverad. 'Regeringen har lämnat tUlstånd till företaget. Prop.1977/78: 57 163 Projektet avstyrks av kommun, , , naturvårdsförbundoch Aktionsgruppen för Härjedalsljusnan. Motsvarande innebörd har remissvarenfrån . , Vattenvärnet, lantbruksnämndeni och fritidsfiskarna i vUka projekten föreslås flyttade UU klass4. Härfedalenskommun anger att naturreservafbestämmelser bör upprättas för området.Förekomsten av fornfynd och stenåldersboplatser har genom 1974 årsfornminnesinventering visat sig vara betydande, vilket framhålls av bl. Enligt lantbruksnämnden i skulle enhöjning av skada jordbruket vid . Området bör vidareenligt nämnden placeras i högsta klass med hänsyn till renskötseln.Länsstyrelsen i samt domänverket betraktar projekten somkontroversiella, dock utan att uttryckligen motsätta sig dem. En dämning avVikarsjöarna skulle enligt domänverket skada stora arealer skogsmark . Kammarkollegiet anger tveksamhet inför den höga klassningenfrån kraftsynpunkt. och och Ljusnans och Voxnansregleringsföretag är för utbyggnad och hävdar bl. a. att skadeeffekterna haröverdrivits. a. anges att inga kulturhistoriskt värdefulla byggnaderskadas, att förhållandena för friluftslivet blir lika bra efter en utbyggnadoch att skadorna på fisket uppvägs genom aktiv fiskevård i biflöden.Beträffande rennäringen framförs att det nedströms på Ljusnans vänstrasida infe finns någon mark där samerna har rätt att uppehålla sig med sinarenar. 1976 från de berörda kraftintressenterna anges vidare att defvärdefulla deltat i kan skyddas genom invallningar, varigenomskadeverkningar från ovanförliggande regleringar minskas. Kraftföretagen anserdet befogat att föra projekten till en lägre klass, då skälen för den högaplaceringen numera delvis är eUminerade. Härjeån, Ljusnan (SOU 1974: 22 s. 161) (Omfattar regleringar i , Hamreskans, Olingsjönoch Energi, GWh/år I andra anläggningar Hamreskans III , 1 Hamreskans, , 1977/78: 57 164 Härjeåns regleringomfattar förslag till fyra magasin, av vilka främst projektet beröromfattande markarealer. De föreslagna projekten är inte detaljstuderade frånvare sig kraftsynpunkt eller bevarandesynpunkt. Ett genomförande av projektenförutsätter ytterligare bearbetning av förslagen i samråd med berördaintressen varvid särskilt problem som berör återfyllningen av och deföreslagna magasinen bör beaktas. Remissvaren påpekar iflera fall att området är otillräckligt inventerat. Ytterligare inventeringarefterlyses av , , samt Aktionsgruppen för Härjedalsljusnan. Aktionsgruppentillsammans med motsätter sig enutbyggnad i . kommun går emot en utbyggnad av ochHamreskans. Vid skulle enligt kommunen de vackra stränderna, där enomfattande fritidsbegyggelse finns, skadas. Dämningen vid Hamreskans skulle spoUeraett byggnadsminnesmärke av stort historiskt värde. Kommunen motsätter sig ejprojekten och . Älvräddarnas samorganisation hävdar isenare skrivelser att klassningen av och är för lågmed hänsyn till områdets vildmarkskaraktär och betydelse för turism,friluftsliv och ett omfattande fritidsfiske. Länsstyrelseni betecknar projektet som kontroversiellt, medanreservanter i vill beteckna också Hamreskans somkontroversiellt. Enligt () skulle samebyberöras av projekten och Hamreskans, där byn harvinterbetesmarker med riklig lavfUlgång och som dessutom utgör trivselland. EnligtLjusnans och skulle projektet infeinnebära någon förfulning. Vidare skulle vid en eventuell utbyggnadkunna bevaras. För att mildra verkningarna på landskapsbilden har företagetutarbetat förslag till åtgärder vid . Vidare anger företaget att samernahär inte har någon s. k. sedvanerätt. Beträffande anges att dämningeninte skulle överstiga vad som tidigare tillämpats för flottning. Regleringenskall utövas med den befintliga flottningsdammen. Enligt yttrande skallmagasinsnivån sänkas, varigenom företaget anser att tillräckliga sandplagerför bad blir tillgängliga även då sjön är fulldämd. Vemån,Ljusnan (SOU 1974: 22 s. 163) Energi,GWh/år 84 1977/78: 57 165 Vemåns reglering innebär överdämning av mycket storamarkarealer, främst myrmark. Området anges vara av riksintresse för denvetenskapliga naturvården. Svårigheter att vidta tillräckliga miljövårdandeåtgärder i samband med detta projekt medför risk för allvarliga effekter frånlandskapsbildssynpunkt. Ett genomförande av projektet förutsätter ytterligarebearbetning av förslagen i samråd med berörda intressen, varvid särskiltproblem som berör återfyllningen av och de föreslagna magasinen i Vemånoch Härjeån bör beaktas. Området är enligt , , och Aktionsgruppen för Härjedalsljusnanotillräckligt inventerat. Aktionsgruppen samt kommun och anser att en utbyggnad inte bör komma till stånd. Härjedalenskommun befarar allvarliga effekter på landskapsbilden. Vattenvärnet anser attområdets vetenskapliga värde moUverar en placering i högre klass. Ljusnans och är för projektet.Företaget anger att magasinet under flertalet år inte torde vara fyllt förränen bit in . Mellanljusnan, Ljusnan (SOU (1974: 22 s. 163) (Kasteln, Forsänge,Ångra och Edänge) Energi, GWh/år 740 Vetenskaplig naturvård 24 Edänge 2, Ångra 3 Kulturminnesvård I, 3, 34 Edänge 34, Ångra 3 Rekreation 24 Edänge 2, Kasteln 3 Bevarandevärdering 34 Edänge och Kasteln 3 Slutiig rangordning 3a 1977/78: 57 166 Från kraftsynpunkt finns mycket starka utbyggnadsinfressen.Dels är de ingående projekten stora, dels ger de ökade möjligheter tillkorttids-regleringar i andra kraftverk. Älvavsnitfet har emellerUd stora värden från bevarandesynpunkt.När-miljön för en stor lokalbefolkning påverkas direkt av de föreslagna utbyggnaderna,i första hand projekten . SamUiga delar av Mellanljusnan ärdessutom av riksintresse från någon synpunkt. Älvsträckan har sålunda så betydande bevarandevärden, atfen placering i klassen närmast de högst värderade projekten är motiverad. Denstora kraftnyttan har medfört att projektet placerats i klass 3a. Ett stort antal remissinstanser motsätter sig utbyggnad,uttryckligen eller genom att vilja föra projekten tiU klass 4. En placering ihögsta klass förordas av , , fiskeriintendenteni mellersta distriktet, reservanter i i , Ljusdalskommun, . , Vailenvärnet,fritidsfiskarna och Aktionsgruppen . Emot utbyggnad men utan attprojektens placering i rangordningen föreslås ändrad är reservanter i Ljusdalskommun. kommun, Och naturvärn. Enligt riksantikvarieämbetei är kulturlandskapet i dennedre älvsträckan och indikationer om rika fynd efter primitiv järnhantering iden övre delen skäl för att placera hela Mellanljusnan i klass 4. Ljusdalskommun betonar i sitt ställningstagande mot utbyggnad områdets tiUgänglighet.den stora lokala och regionala befolkningen, de goda kommunikationerna ochnärheten till . Vidare poängteras att området är av riksintressefrån olika synpunkter samt primärt rekreationsområde. Liknande synpunkterframförs, av bl.a. BoUnäs kommun, Vattenvärnet och Aktionsgruppen . Utan att ta ställning anger lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnden i samt LRF (länsförbundet i ) atfkonflikter med jordbruksintresset skuUe uppstå vid en utbyggnad.Lantbruksnämnden anser dock infe att konsekvenserna för jordbruket vid Edängeär av avgörande betydelse. Man framhåller emellertid liksom LRF betydelsen av atfundersöka om ett eller flera invallningsföretag kan begränsa skadorna påjordbruksmark. Vidare understryker nämnden sambandet mellan jordbmketsintresse och def allmänna intresset att behålla odlingslandskapet öppet. i tar infe sfällning menanför bl. a. att angelägenheten att undanta Edänge bedöms något mindre än förövriga tre projekt. i anser att en utbyggnadseffekter på arbetsmarknaden blir marginella. 1977/78: 57 167 Eneventuell utbyggnads fördelar framhålls av statens industriverk,i , meteorologiska och hydrologiskainstitut (), socialdemokratiska reservanter i samt deberörda kraftföretagen , och , ifrågasätter om bevarandeaspekterna, mot bakgrund avden stora kraftnyffan (ersätter 150200 000 fon olja), borde ha fillmäffsså stor betydelse. Reservanter i anser def allmänna intresset av enutbyggnad så starkt att def lokala intresset att lämna bygden orörd förr ellersenare måste vika. De berörda kraftföretagen anser att inverkan på vetenskaplignaturvård oeh jordbruk blir marginell, att en utbyggnad infe får någon negativinverkan på turismen samt att de eventuella skadeverkningarna kan motverkas genomolika åtgärder eller kompenseras på annat sätt. Kraftförefagen säger 1976 att dämningen vid Ångra oeh Edänge föreslås minskad med 0,5resp. Genom flskevård i bivaffendragoeh sjöar kan man, enligt kraftföretagen, skapa fiskemöjlighefer av minstsamma värde som de som går förlorade. Högvattensfånden vid och Färilaskulle sänkas varigenom översvämningar skulle undvikas. Elkraffprodukfionenmotsvarar 10 gånger elbehovet i någon av städer. En utbyggnadskulle ge sysselsättning åt 200 människor av . Skogsvårdsstyrelseni anger bortfallet av skogsmark till totalt 677 ha, vilket enligtstyrelsen kan accepteras med tanke på de värden som skapas. EnligtSMHI skulle en utbyggnad ge positiv inverkan på rådande is-dämningsförhåUanden,vilket skulle kunna motivera en lägre klass. Års-regleringar uppströms Mellanljusnanbör från isdämningssynpunkt inte genomföras om inte samUdigt kraftverk uppförsi Mellanljusnan. ISOU 1974: 22 behandlas i projekten , I och II, I och II, , Eldforsen, , , Fänforsen,och Djurforsen. Tillsammans skulle dessa projekt (av vilka Eldforsen,och är tillbyggnadsprojekt) ge ett energitillskotf på ca800 GWh/år, inräknat vissa regleringsvinster i kraftverken i huvudälven.Projekten behandlas närmare i det följande. År1976 presenterade kraftinfressenterna ett nytt oeh mer omfattandeutbyggnadsförslag för . Det innebar en delvis annorlundaprofilreglering än det tidigare förslaget men framför allt en betydligt ökad årsregleringi älvens övre del. Totalt skulle man i 9 nya magasin få en 1977/78: 57 168 magasinsvolympå 715 Mm mot 175 Mm- i enbart Hälla-magasinet. Förutom att regleringarna är kraftekonomisktmotiverade skulle de ge ett bättre översvämningsskydd än enbart Hälla.Fallhöjden mellan och sammanflödet med (252 m) skulleutnyttjas till genom utbyggnad av 11 nya kraftverk (enligt tidigareförslag till genom 9 nya kraftverk), och energitillskottet, inkl. vinsteri huvudälven, skulle bli ca 1 090 GWh/år. Förslagethar inte behandlats i utredningsarbetet eller blivit föremål förremissbehandling. är dock detsamma som ingick i den sehlsfedfskautredningens material. Projekten samma älvsträcka som projekten I och II, MalungI och II och i SOU 1974: 22. ,, Fänforsen, och Djurforsen är i huvudsak lika i bådaförslagen. De nytillkomna projekten är , som gäller en älvsträckamellan och , och Flöda, som berör en del av sträckan mellan Fänforsenoch . De nyUUkomna magasinen i faller inom primärt rekreationsområdeoch till största delen inom ett område som är av riksintresse för det rörligafriluftslivet. De föreslagna magasinen i skulle ligga i , i ettområde som genom stortingsbeslut har undantagits från utbyggnad.Därutöver föreslås magasin i Feman, Äran och vid . Underår 1976 publicerades också betänkandet (Ds Jo 1976: 8) översvämningsskydd iVästerdalälven, där alternativa möjligheter att minska översvämningsriskemadiskuteras. Se avsnitt 2.4 samt under nedan. ,(SOU 1974: 22 s. 143) Energi, GWh/år Varav105 i andra anläggningar Hällaprojektetskulle, om det genomfördes, starkt påverka ett område med utomordentligt storavetenskapliga värden som därutöver utgör en stor resurs frånrekreationssynpunkt. del kompliceras bilden av frågan om skyddsreglering i avsiktatt minska översvämningsrisker i de nedre delarna av älven. Äv utredningeninitierade provstudier ger, enligt utredningsmannens me- Prop.1977/78: 57 169 ning, vid handen att godtagbara alternativa lösningartroligen finns.