prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Anm. Allmänna statsbidrag omfattarskattebortfallsbidrag, skatteutjämningsbidrag, särskilt bidrag tillkommunerna, extra bidrag till kommuner och landsting 1976 och 1977 samtgenerellt bidrag till kommuner och landsting 1978. Speciella statsbidrag utgår till bestämdaverksamhetsområden. Källor: Ekonomidepartementet,, och . träffades en överenskommelse mellanregeringen och kommunförbunden som bl. a. iimebar att staten under 1978lämnar ett generellt bidrag om 720 milj. kr. till primär kommuner och landstingför att begränsa behovet av kommunalskattehöjningar. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 150 bunden förband sig att uppmana sinamedlemmar att mycket restriktivt pröva alla utgifter i budgetarbetet och attgöra en översyn av sina flerårsplaner. De utdebiteringshöjningar som trotsdetta kunde bli nödvändiga skulle begränsas så långt möjligt. Sedanöverenskommelsen träffades har beslutat om en sänkning avarbetsgivaravgiften , vilket beräknassänka kommunernas bruttolönekostnader med 800900 milj. kr. Dennakostnadssänkning motverkas emellertid av att priserna stiger som en följd avbl. a. devalveringen. Statsbidragentill kommunerna ökade 1977 med , en ökningstakt som fömtsesavta tiU . ökningen kan delvis hänföras till den kraftigahöjningen av bidragen tiU byggande och drift av dag- och fritidshem som ägderum . Driftbidraget kommer att öka även , men det speciellaanordningsbidraget upphörde . övertogs, som redannämnts, administrationen av bidragsförskotten av . Statensandel av detta bidrag kommer i fortsättningen inte att utgå som statsbidragtill kommunerna. Kommunernas nettokostnader för bidragsförskotten påverkasdock inte av den förändrade organisationen. Vidare kan nämnas attskatteutjämningsbidraget beloppsmässigt ökar betydligt 1978. De totala kommunalautgifterna beräknas öka med , vUket innebär en viss nedgång iökningstakten jämfört med , då utgifterna ökade med 20,5 %.Transfereringsutgifternas ökning dämpas på grund av den förändradeadministrationen av bidragsförskotten som nämnts i redogörelsen förstatsbidragen. Transfereringarna till företag består till största delen avbidrag från till ().Detta bidrag har ökat mycket kraftigt . förutses enökning med ca 460 milj. kr., delvis förklarat av att helafärdtjänstverksamheten överförts från till SL. Förränteutgifterna, vUka utgör merparten av de ofördeladetransfereringsutgifterna, fömtses en mindre ökning beroende på detförväntade inkomstöverskottet som bedöms medföra att skulderna ökar mindre ände närmast föregående åren. Den expansivasysselsättningsutveckling som kommunema visat har fortsatt ävenunder 1977. Antalet sysselsatta i kommunerna beräknas ha ökat medinemot eUer närmare 50 000 personer, vilket är något mer än under närmastföregående år. förutses en fortsatt kraftig sysselsättningsökning medöver 50 000 personer. Arbetsmarknadsläget gör det relativt lätt att anställafler personer som kommimernas inkomster är goda. Vidare finns en radfaktorer som gör att arbetstiden per anställd beräknas minska kraftigt . av sysselsättningsöknmgen antas vara en kompensation för denna"arbetstidsförkortning". 1 Preliminär nationalbudget 151 kommunala konsumtionen beräknasunder 1977 ha ökat med 4,5 å , en ökningstakt som beräknas fortsatta ävenunder 1978. De kommunalamyndigheternas och affärsverkens investeringar beräknas ha ökat ivolym , jämfört med en nedgång på . Uppgången under1977 kan tUl stor del förklaras av ökningen av daghemsbyggandet under detta år.Även förutses en ökning i de kommunala investeringarna. SärskUtlandstingen har mycket expansiva planer , medan primärkommunernaplanerar en mindre ökning i investeringsvolymen. För den kommunala sektornuppskattas volymökningen till 1978, vilket motsvarar i löpande priser.En närmare redogörelse för kommunernas investeringar lämnas i kapitel 7. De ovan redovisadeberäkningarna över kommunernas inkomster och utgifter innebär att detfinansiella sparandet i kommunerna har förbättrats från ett underskott på 2,5miljarder kr. 1976 till ett underskott på . För 1978förutses en ytterUgare förbättring tUl ett inkomstöverskott på 3,5 å 4 miljarderkr. Såväl 1977 som 1978 beror förbättringarna i första hand på den starkaökningen i skatteinkomsterna. Det börunderstrykas att prognosen självfallet vilar på en rad olikaantaganden som mer eller mindre säkert avspeglar vad som sedan faktiskt kommeratt hända. I sammanhanget bör särskilt påpekas att pris- och löneantagandenaför som är av särskUd vikt i dessa kalkyler överensstämmer med deantaganden härom som görs i övriga kapitel i den preliminära nationalbudgeten.Om priser och/eller löner utvecklas på ett annorlunda sätt 1978 får dettasjälvfaUet till följd att den kommunala ekonomin påverkas. 1 procentenhetslöneökning betyder ca 500 milj. kr. i kommunala utgifter. Vidare kan påpekasatt det strama kreditmarknadsläget tycks ha fått tiU följd attkommunerna planerar att i ökad utsträckning finansiera sinainvesteringar med skattemedel. Detta bidrar till en förbättring av detfinansiella sparandet. Kommunernas behov av att bygga upp reserver inför 1979och 1980 bidrar också tUl den avsevärda förbättringen av det finansiellasparandet 1978. Socialförsäkringssektorn är egentligen inte ensjälvständig ekonomisk delsektor. Den är snarare en statistiskkonstruktion som svarar mot internationell praxis. Socialförsäkringssektornbestår av ett antal försäkringsformer inom det sociala området. Sektomomfattar allmän sjukförsäkring, föräldraförsäkring, yrkesskadeförsäkring,arbetslöshetsförsäkring, folkpensionering inkl. kommunala bostadstillägg tillfolkpensionärer, allmän tilläggspensionering, delpensionsförsäkring ochfrivil- 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 152 Tabell8: 3 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19761978 Milj, kr. -3,0 -4,5 Källor: Ekonomidepartementet, konjunkturinstitutetoch . Alla dessaförsäkringar finansieras helt eller delvis med avgifter. Arbetsgivarna svararför den övervägande delen av avgifterna. Sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och folkpensionernafinansieras också i betydande utsträckning över statsbudgeten. För de kommunalabostadstUläggen till folkpensionärer bär dock kommunerna hela kostnadsansvaret. Pensionsutbetalningarnautgör av de transfereringar till hushåll som redovisas i tabeU 8:3.De beräknas öka med . Bakomdenna kraftiga ökning ligger, vid sidan av kompensation för prisstegringar, deförbättringar av pensionsförmånerna som redan har beslutat om och densuccessiva ökningen av antalet pensionärer med ATP. Folkpensionens gmndbeloppär för ensamstående av basbeloppet och för pensionärspar . De folk-pensionärer som saknar ATP eller har lågaATP-belopp är garanterade en årlig standardökning på genom årligaökningar av pensionstillskotten. Pensionstillskottet är f. n. avbasbeloppet och höjs den 1 juh 1978 tiU . Möjligheternaatt ta ut delpension har kommit att utnyttjas av ettstort antal personer. hade drygt 30 000 personer delpension.Utbetalningarna beräknas 1977 till drygt 400 milj. kr. De genomförda reformernapå pensions- och sjukförsäkringsområdet samt de senaste årensskatteomläggningar har tiU betydande del finansierats genom höjdaarbetsgivaravgifter. 1 Preliminär nationalbudget 153 den allmänna sjukförsäkringen höjdesden till . Genom att den allmännaarbetsgivaravgiften sänktes och vissa andraavgifter höjdes något är det samlade avgiftsuttaget, som redan tidigare nämnts,oförändrat . Avgifternas utveckling framgår avnedanstående tablå. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 OC13ItOT*S3 k ringsavgifter 13,2 13,7 13,9 14,0 18,3 22,6 26,0 29,0 30,6 avgifter 1,0 2,0 2,1 4,1 4,1 4,1 4,7 5,8 4,2 Summa 14,2 15,7 16,0 18,1 22,4 26,7 30,7 34,7 34,7 Tablån angerbara de i lag reglerade avgifterna. Därutöver finns av-talsreglerade avgiftersom på LO/SAF-området uppgår till och på PTK/SAF-området tiU ca 11 %1978. Vidare kan nämnas att avgiftsunderlaget för ATP-avgiften bara tas ut påden del av lönen som ligger mellan 1 och 7,5 basbelopp. Avgiftsuttaget på34,motsvarar därför av bruttolönen. Inkluderar man deavtalsreglera-de avgifterna blir uttaget på LO/SAF-området och ca 43 %på PTK/SAF-området. Tar man även hänsyn till semesterlön, helgdagslön ochsjuklön så blir det totala påslaget på timlönen på bådaavtalsområdena. Statsbidragen tillsocialförsäkringssektorn minskar 1977. Det sammanhänger med att socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen höjdesmed . Den del av folkpensionerna som måste finansieras genombidrag från staten minskade därmed. Sjukförsäkringsavgiftens höjning 1978begränsar den del av kostnaderna för sjukförsäkringen som måste täckas genomförskott från statsbudgeten och dämpar därför statsbidragens ökningstakt 1978. Det finansiellasparandet inom socialförsäkringssektorn blir . 1977 mennågot mindre 1978. I stort sett hela denna fonduppbyggnad sker inom Allmännapensionsfonden. Fondökningen utbjuds till allra största delen påkreditmarknaden. Utlåningen 1976 fördelade sig med lika stora delar på denoffentliga sektorn, bostadssektorn ochnäringslivet. har också ställt 1 000 mUj. tiU AUmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses förfogande för placering i aktier. Den 30november 1977 hade 944 milj. kr. härav disponerats för aktieköp. Fondstyrelsenhar begärt att få utnyttja ytterligare 750 milj. kr. Begäran harremissbehandlats och bereds nu inom . 1977/78:100 Bilaga 1 Finansplanen I54 Tabell 8: 4 Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar19761978 1976 1977 1977 1978 Statlig konsumtion Statlig investering Totalt staten -0,5 -2,5 -0,5 -1,0 konsumtion investering Totalt kommunerna 68 350 12 590 80 940 14,5 16,0 1.5,0 Källor: Ekonomidepartementet,, och . 8.5 Den totala offentliga sektorn Den offentiigasektorns konsumtion och investeringar svarar tillsammans för drygt 1/3 avbruttonationalprodukten. Förändringar i den offentUga sektorns efterfrågan hardärför en stor betydelse för produktionens och sysselsättningens utveclding. Den offentligakonsumtionen beräknas öka med både 1977 och 1978, se tabell 8: 4. Bakomdenna siffra ligger en betydligt snabbare tUlväxt i den kommunala sektorn, , och en nolltillväxt i den statliga sektorn. Antalet anstäUda i denoffenthga sektorn beräknas öka med drygt 50 000 personer 1977 och drygt 60 000personer 1978. De offentligamyndigheternas investeringar beräknas öka 1977 och 6 å 1978. Räknarman in även de statliga affärsverken och aktiebolagen samt de kommunalaaktiebolagen och stiftelserna så blir ökningstakten 2 å både 1977 och 1978.I dessa siffror ingår inte bostadsinvesteringar. Konsumtion ochinvesteringar, inkl. investeringar i affärsverk och aktiebolag, i denoffentliga sektorn beräknas därmed öka med i volym båda åren. Enmindre uppgång i ökningstakten för de offentliga investeringarna kompenseras aven mindre nedgång i ökningstakten för den offentiiga konsumtionen. I tabell 8: 5redovisas den offentliga sektorns inkomster och utgifter 19761978.Transaktionerna mellan de tre offentiiga delsektorerna har eliminerats. TabeUen visar alltså baratransaktioner mellan den offentliga sektorn som helhet och resten avekonomin. överskottet i den offentligasektorn var 1976 . 1 Preliminär nationalbudget 155 Tabell 8: 5 Den totala offentliga sektorns inkomster och utgifter19761978 Till företag, inkl. livsmedels- och Över statsbudgeten finansierad utlåning Allmänna pensionsfonden svaradeför mer än hela detta sparande. Både staten och kommunerna hade ett negativtfinansiellt sparande. Överskottet minskar 1977 till drygt 2 miljarder kr.främst på grund av att statens underskott ökar med över 11 miljarder kr.Allmänna pensionsfondens sparande uppvägs 1977 i stort sett av underskotten istat och kommun. 1978 uppstår ettsamlat underskott på . Statens underskott ökar med 910miljarder kr. En väsentlig förutsättning för att det finansieUa underskottetinte skall bli större är att det överskott på . som redovisasför den kommunala sektorn 1978 verkligen kommer till stånd. Kalkylerna för denkommunala sektorn har gjorts med utgångspunkt från bl. a. vissa centralaantaganden om den kommunala volymexpansionen och löneutvecklingen. Skulleutgifterna öka mer än vad som förutsatts i kalkylerna blir den offentligasektorns finansiella underskott större än vad som redovisas i tabell 8: 5. Vid beräkningen avstatens finansiella underskott ingår inte statens utlåning, aktieteckning ochandra finansiella utgifter. Även sådana utgifter måste staten finansiera medlöpande inkomster eller upplåning. Den utlåning, aktieteckning m. m. somfinansieras över statsbudgeten ökar kraftigt på grund av deindustripolitiska insatsema. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 156 dessa utgifter i den offentligasektorns saldo uppstår ett underskott som växer tiU 1516 miljarderkr. I följande tablåredovisas den offentliga sektorns inkomster, utgifter och finansieUa sparandeuttryckta i procent av bruttonationalprodukten i löpande priser. Det framgåratt den offentliga konsumtionen tar i anspråk avbruttonationalprodukten. Den offentliga sektorns inkomster ökar med 3 å avbruttonationalprodukten och 1 å 1978. Utgifterna ökar emellertidsnabbare, med 6 a 1977 och 1978 vilket ger upphov tUl ett underskotti det finansiella sparandet 1978 på av bruttonationalprodukten. Denoffentliga sektorns inkomster och utgifter Procentav bruttonationalprodukten, löpande priser Transfereringsutgifter Konsumtion Realinvestering Korrigeringspost Summa utgifter -0,9 Över statsbudgeten finansierad utlåning m. m. 8.6 Beräkning av finanspolitiska effekter Under många århar en enkel modell använts i nationalbudgetarbetet för att belysa de samladefinanspolitiska effekterna inte bara av statsbudgetens förändringar, utan ävenav förändringar i kommunernas och socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter. Fr. o. m. nationalbudgeten 1974 beräknas de finanspolitiskaeffekterna med hjälp av en i förhållande tUl något modifieradmodell.i Desektoravgränsningar som har valts för modellberäkningarna skiljer sig någotfrån redovisningen i tidigare avsnitt i detta kapitel. Investeringar istatliga affärsverk och bolag och kommunala bolag och stiftelser betraktas idetta sammanhang som ingående i den offentiiga sektorns utgifter. Analysen tarsin utgångspunkt i de reala förändringarna från föregående år i konsumtion,investeringar, transfereringar, skatter samt övriga inkomster. Beräkningarnavisar dessa förändringars effekter på bruttonationalprodukten. I kalkylerna tasendast hänsyn tUl de effekter som kommer till uttryck under prognosåret.Kvarstående effekter av 1 Modellen är statisk och liknar i sina huvuddragden som redovisats av iFiscal Policy in Seven Countries 19551965 (). 1 Preliminär nationalbudget 157 förändringar i den offenthgasektoras verksamhet under föregående år beaktas inte heller. Ett undantag görsdock för lagerstödet vilket antas ha haft en positiv effekt på produktionenunder stödåret och motsvarande negativa effekt . Den offentligasektorns direkta efterfrågan i form av konsumtion och investering betraktas imodellen som en direkt effekt på bmttonationalprodukten. Med indirektaeffekter avses de effekter som förändringarna i de olika delposterna i denoffentliga sektorns inkomster och utgifter ger upphov till via hushållens ochföretagens efterfrågan. Exempelvis betraktas den stimulerande effekt som ökadetransfereringar till hushållen har på bruttonationalprodukten som en indirekteffekt. Likaså betraktas den åtstramande effekt som ökade skatter har som enindirekt effekt. Statens inkomsteroch utgifter påverkas ibland med en tidsmässig eftersläpning i förhållande tillde ekonomisk-politiska åtgärdernas verkliga produktionsmässiga effekt. Detgäller exempelvis investeringsavdraget för maskininvesteringar. Det stimulerarproduktionen under det år avdraget gäller men minskar statens skatteinkomsterförst . Med den teknik som har använts videffektberäkningarna skulle den stimulerande effekten ha redovisats närstatsinkomsterna minskar. De statliga stimulerande åtgärderna som är av dennakaraktär är särskilt stora 19761978. Därför har fr. o. m. den preliminäranationalbudgeten 1977 ett försök gjorts att på särskilt sätt grovt uppskattaeffekten av vissa ekonomisk-politiska åtgärder och fördela denna i tiden så attden redovisas för den period när produktionen påverkas. Det gäller lagerstöd, investeringsstimulanser och vissa näringspolitiskainsatser. Förändringar iolika delposter av de offentUga inkomsterna och ut-giftema ger skilda effekterpå samhällsekonomin. Genom att göra antaganden om bl. a. de marginellakonsumtions- och importbenägenhe-terna tas i modellen hänsyn till dettaförhållande. Till grund för effektberäkningarna ligger således bedömningar avdels importbenägenheter-na för privat konsumtion samt för offentlig konsumtionoch investering, dels hushållens konsumtionsbenägenhet för olika slagsinkomster. Det aktuellakonjunkturläget liksom även efterfrågeökningarnas sammansättning påverkar demargineUa importbenägenheternas storlek. För de nu aktueUa åren, 1977 och 1978,har det bedömts rimligt att räkna med en marginell importbenägenhet för privatkonsumtion som är något lägre än . Orsaken är nedskrivningenav den svenska kronan, som gjort importen dyrare, och den realt sett minskandeprivata konsumtionen. Den marginella importbenägenheten för privat konsumtionhar därför satts tiU 0,30 1977 och 0,25 1978. Importbenägenhetema för offentligkonsumtion och investering har uppskattats till lägre tal än för privatkonsumtion. 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 158 HushållensmargineUa konsumtionsbenägenhet har i likhet med i tidigare beräkningarförutsatts vara 0,7 även om den svaga utvecklingen av privat konsumtion 1977och 1978 skuUe ha kurmat motivera en något högre marginellkonsumtionsbenägenhet. För inkomster som härrör från permanenta transfereringarhar konsumtionsbenägenheten antagits vara något högre än för andra inkomster.De marginella konsumtions-benägenheter som ingår i modellen avser, som tidigareframhåUits, endast att avspegla den konsumtionsökning som inträffar underprognosåret. Med deantaganden om import- och konsumtionsbenägenheter som redovisas ovan erhålls urmodellen värden på ett antal multiplikatorer. Med tillämpning av dessamiUtiplikatorer kan den totala effekten på bruttonationalprodukten avförändringar i den offentUga sektorns verksamhet räknas fram. För några av deviktigaste variablerna redovisas multiplikatorerna nedan. -0,9 -1,0 -1,0 -1,1 De beräkningarför åren 19741976 som redovisas i tabell 8: 6 har hämtats från de revideradenationalbudgeterna , 1976 resp. 1977. Den offentliga sektom hade en iavtagande grad expansiv effekt . När det gäUer 1976 bör påpekas atti den totala stimulerande effekten på av bruttonationalprodukten liggeren mycket grov uppskattning av effekterna av lagerstödet och investeringsstimulanserna(avdrag och bidrag för maskininvesteringar och investeringsfondernasfrisläppning). De har bedömts svara för en stimulanseffekt på avbruttonationalprodukten. Frånsett dessa särskilda åtgärder var såledesfinanspolitiken kontraktiv och svarade för en allmän åtstramning avbruttonationalprodukten. Även 1977 och 1978 beräknas denoffentliga sektorn ha en stimulerande inverkan på ekonomin, vUket ocksååterspeglas i det minskade finansiella sparandet dessa båda år. Den expansivaeffekten kommer främst från staten. Den största delen av denna effekt beror1977 på den tidigare redovisade eftersläpningen i utbetalning av kommunalskattemedelvilken svarar för 11/2 av de 2 1/2 procentenheterna detta år. Tabell8: 6 Finanspolitiska effekter 19741978 Procentav bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt efterfrågan indirekta effekter totalt -0,1 2,5 2,4 -0,1 2,7 2,6 direkt efterfrågan indirekta effekter totalt -0,1 0,8 -0,9 -0,1 0,8 -1,2 -0,4 Socialförsäkringssektorn inkl. Allmänna pensionsfonden -0,2 Resten av statens expansiva effektkan hänföras huvudsakligen till ökade transfereringar tUl hushåll. I stortsett motsvaras den realt sett sänkta statliga direkta skatten 1977 av realahöjningar av mervärdeskatt och andra statliga indirekta skatter. De uppskattningarsom gjorts av effekterna från vissa särskilda åtgärder som nämndes imetodavsnittet tyder på att åtgärderna i stort sett neutraliserar varandra1977. A ena sidan resulterar såväl det 8 %-iga bidraget till lagerhållningimder , som det 25 %-iga avdraget för maskininvesteringaroch vissa industripolitiska åtgärder i en stimulerande effekt på ca 11/. Aandra sidan beräknas detma effekt motvägas av de återhållande effekter påproduktionen 1977 som lagerstödet och den stora lageruppbyggnaden kanantas ha fått. Den stathga direktaskatten sänks även 1978 i reala termer. Det motsvarar en expansiv effekt påungefär . Med de höjningar av skatten på bensin m. fl. statliga indirektaskatter som föreslås i budgetpropositionen och den redan tidigare beslutadesänkningen av den allmänna arbetsgivaravgiften beräknas även statens indirektaskatter minska något realt sett meUan 1977 och 1978. Ytterligare närmare 1 %av statens stimulerande effekt kan hänföras till eftersläpningen iutbetalningarna av kommunalskatt och ca 1/tiU ökade transfereringar tiUhushåll. Även 1978 beräknaseffekterna av de särskilda åtgärderna i stort sett ta ut varandra.Industripolitiska satsningar och det 25 %-iga avdraget för maskininvesteringaruppskattas svara för en positiv effekt på ca 1 1/vilken nästan helt motvägsav de återhåUande verkningarna av stödettill lagemppbyggnad och stödet tiU lagerhåUning 1977. Kommunernasdirekta efterfrågan i form av konsumtion och investeringar svarar för enexpansiv effekt på både 1977 och 1978. Till detta kommer en positivindirekt effekt av samma storleksordning. De positiva effekterna mer änmotvägs av de reala ökningarna 1977/78:100 Bilagal Finansplanen 160 Utaneftersläpning i kommunalskattens utbetalning hade emellertid den kommunalasektorn uppvisat en positiv effekt både 1977 och 1978 trots den särskilt 1978kraftigt höjda kommunala utdebiteringen av skatt. Bruttonationalproduktenberäknas ha minskat 1977 med 2 1/. Resultaten av effektberäkningarna tyder påatt den samlade offentliga sektorn 1977 har dämpat bruttonationalproduktens minskningmed . 1978 beräknas den totala produktionen vara i stort sett oförändrad.Den offentliga sektorn slculle enligt effektberäkningarna även 1978 ha utövaten expansiv inverkan med och således ha förhindrat en minskning avbruttonationalprodukten i samma storleksordning. Lagerstödet är somtidigare nämnts ett undantag vid beräkningama eftersom det har ansettsmotiverat att inte enbart ta hänsyn till den positiva effekten under stödåretutan även tiU den dämpande inverkan på produktionen som stödet har åren efterstödåret. Reducerar man inte för denna eftersläpande effekt utan bara inräknarde positiva effekterna under stödåren så har den offentUga sektorn bidragittill bruttonationalprodukten med både 1977 och 1978. De beräkningarsom redovisas i detta avsnitt avser enbart finanspolitikens effekter. Andradelar av den ekonomiska politiken har verkat återhållande 1977. Det gällerexempelvis kreditpolitiken och devalveringen av den svenska kronan. Kreditpolitikensutformning har liksom under de närmast föregående åren i hög gradbestämts av hänsyn tUl betalningsbalansläge gentemot utiandet.Bytesbalansen visade ett underskott på 16,1 mUjarder kr., vilketinnebar en ökning med i runt tal . Detackumulerade underskottet i bytesbalansen uppgår fr. o. m. 1974 till närmare40 miljarder kr. De stora underskotten i bytesbalansen har till stor delfinansierats genom långfristig upplåning utomlands. Stocken av långfristigautiandslån beräknas uppgå till storleksordningen 50 miljarderkr. har även staten gått ut söm låntagare på den internationellakapitalmarknaden. Statens utlandsupplåning har uppgått till ca 9miljarder kr. Det ansträngdabetalningsbalansläget ledde till att kreditpolitiken behöll sin åtstramandeinriktning 1977 med syfte att begränsa tillgången på inhemska krediter samt attfrämja upplåning i utlandet. För affärsbankerna infördes utlåningsregleringför den oprioriterade utlåningen att gälla t. o. m. (diagram 9:1).