prop · G103154 · 1977-12-31 00:00:00 — äggproducentens, totalainköp utan endast om det antal de själva har levererat. Jordbruksnämndenföreslår att uppbörden av en särskild avgift för stora producenter inte böråläggas kläckerierna utan tas ut på följande sätt. Ett register på storaproducenter utformas på grandval av lant-bmksregistrets uppgifter. Producentsom kan tänkas bli avgiftspUktig skall tUl nämnden efter anmaning uppge hur hanämnar utnyttja höns-platserna . Dessa uppgifter läggstill grund för avgiftsdebiteringen. Avgiften kan sedan inbetalas till nämndenmed fördelning på lämpliga betalningsperioder. lämnar producentenuppgift över inköp av kycklingar. Dessa uppgifter utgör underlag för slutligavstämning. För att lämnade uppgifter skaU kunna kontrolleras, bör kläckeriemaåläggas att lämna uppgifter över storproducenters inköp. Ompå föreslaget sätt en avgift skall tas ut direkt av de större företagen, finnsdet anledning överväga att även ta ut nuvarande kläckningsavglft direkt avproducentföretaget. En föratsättning härför är emeUertid alt antalet avgiftspUktigaföretag starkt begränsas. Om avgiftsplikt inträder först vid inköp av 1 000kycklingar , torde något över 700 besättningar bli avgiftspUktiga. n. endast har möjlighet att ta ut kläckningsavglft från kläckeriema, krävsbemyndigande i lag att ta ut avgiften direkt från producenten. Nämndenföreslår därför att lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbmkets områdekompletteras i nu berört avseende. Förslaget till lagändring redovisas i ettföljande avsnitt. Konsumentdelegationenhar avgett följande särskilda yttrande angående styrning av animalieproduktionensutbyggnad. Isitt remissyttrande jordbruksutrednings förslag ställde sigkonsumentdelegationen synnerUgen tveksam tiU en differentiering av slaktdjursavgiftema.Enligt delegationens mening skulle ett sådant system kunna få negativakonsekvenser för rationaliseringsutveckUngen. Konsumentdelegationen vidhåUersin uppfattning men motsätter sig dock inte att föreliggande förslag tUlavgiftsbeläggning prövas. Jordbmksnämndensförslag tUl sockerreglering för perioden den 1 juli 1978den harbiträtts av betodlares centralförening, Svenska sockerfabriks AB ochkonsumentdelegationen. Sockerbolaget har emellertid lämnat ett särskiltyttrande i vUket bolaget framhåller att förslaget enligt bolagets mening är otillräckUgt.Bolaget anser 1977/78:154 26 sigdock inte böra gå emot förslaget. Det särskUda yttrandet återges i det följandei sammandrag efter jordbruksnämndens förslag. Jordbraksnämndeniframhåller att den nya målsättningen för sockerbetsodlingen innebär attarealen skaU avpassas så att ett visst importutrymme föreligger. Under år 1977har sockerkonsumtionen minskat, vUket troligtvis inte är av tUlfäUlg natur. Medhänsyn härtiU föreslår nämnden att sockerbetsareal bör omfatta högst52 000 ha. Nämnden kommer att närmare analysera konsumtionens utveckling.Eventuellt erforderlig kvotering av odlingen bör inte drabba de områden somnormalt levererar betor till bruken på och . Ävenprissättningen på sockerområdet har anpassats tUl de nya riktlinjerna.Jordbruksnämnden har analyserat kostnadsutvecklingen för betodlingen samt medbistånd av SPK granskat sockerbolagets ekonomi och förväntade kostnadsutveckUng. Detotala produktionskostnaderna för sockerbetsodlingen kan enligtjordbruksnämnden uppdelas i följande komponenter, nämligen kostnader för fömödenheter,tjänster m, m., kostnader för lejt arbete samt ersättning för odlarens egetarbete och eget kapital. Sommått på utvecklingen av kostnaderna för fömödenheter, tjänster m, m. och lejtarbete har använts prisutvecklingen för de kostnadsposter som är hänförligatill sockerbetsodlingen och som ingår i underlaget till PM-index. Ersättningenför odlarens eget arbete och eget kapital har framskrivits med samma procenttalsom tUlämpades för att jordbruket i övrigt skulle uppnå inkomstföljsamhet underår 1977. Innan framskriv-ningarna ägt rum har intäkterna från bl. a. olikabiprodukter räknats bort. Vid framskrivningen av ersättningen till odlarenseget arbete och eget kapUal har hänsyn tagits till ralionaUseringsvinsten. JämförelsermeUan det ekonomiska utbytet av sockerbetsodUng och av andra vegetabUier visaratt det s. k, täckningsbidraget är större inom betodlingen än inom annanjämförbar vegetabUieproduktion. De stora kostnader som är förknippade medsockerbetsodling motiverar dock enligt jordbruksnämnden ett högretäckningsbidrag än för flertalet andra vegetabilier. Medhänsyn till kostnadsöknmgen föreslår jordbruksnämnden att grundpriset för 1978års betodling höjs med /betor med en sockerhalt av , vilketmotsvarar en prishöjning för socker med /lOO kg. Motbakgrund av den verkställda expertgenomgången av sockerbolagets ekonomi ochberäknade kostnadsökningar föreslås att bolagets andel av partipriset påsocker ökas med /lOO kg, vilket kalkylmässigt tillför bolaget 32milj. Tillsammans medför de föreslagna ökningarna av betpriset ochbolagets andel av partipriset på socker att det senare stiger med sammanlagt19,. Jordbruksnämndenanför att av tidsskäl har såväl arbetet på ett index Prop.1977/78:154 27 förbetodlingens kostnadsutveckUng som genomgången av sockerbolagets ekonomi måstfå provisorisk prägel. De hittiUs gjorda analyserna bör därför inte läggas tillgrand för . Nämnden avser emellertid att snarastpåbörja sådana utredningar rörande bet-odlingens och sockertillverkiungens straktureUaoch ekonomiska förhållanden som kan ge underlag för förslag rörandeprisregleringens utformning under en något . Jordbruksnämndenföreslår att följande regleringsanordningar endast skall gälla för ettregleringsår, nämligen perioden den 1 juli 1978den . Sockerbetsarealen årsodling bör uppgå till högst 52 000 ha. Eventuellt erforderlig kvotering av odUngenbör inte drabba de områden som normalt levererar betor till bruken på Ölandoch Gotiand. Priset på sockerbetor med en sockerhalt av böruppgå tiU /lOO kg. Till odlare inom vissa distrikt , , och som levererar betor till bruken i Mörbylångaeller bör liksom föregående år utgå ett arealbidrag av /hakontrakterad areal. Understiger arealen den konlraklerade bör bidragetreduceras i motsvarande grad. Bidraget bör finansieras med medel ur sockerregleringsfonden. Sockerbolagets nettopris för baskvaUteteni sortunentet, strösocker K 5 i säck om , bör vara /lOO kg. Den nuvarande prisspärmingen i förhåUandetiU baskvaliteten bör gälla för återstoden av sockerbolagets sortiment ävenunder /79. Gränsskyddet för socker börutgöras av en införselavgift som tas ut för importerade kvantiteter underperioder då världsmarknadspriset understiger det fastställda nettopartiprisetpå socker i . De uppburna medlen bör liksom tUlförassockerregleringsfonden. Som världsmarknadspris på färdigt socker bör därvid gäUaParisbörsens spot-notering för vitsocker. Deima notering bör ökas med /lOOkg motsvarande dels kostnader för frakt m. m. till svensk hanrn och dels korrigeringarför kvalitetsskillnad mellan den svenska baskvaliteten och den kvalitetParis-noteringen avser. Som mått på världsmarknadspriset på råsocker bör gälladen nomineUa London-noteringen på råsocker. Båda noteringarna bör omräknas tillsvensk valuta enligt den säljkurs som gäller noteringsdagen. Införselavglflenför färdigt socker bör utgöra skillnaden mellan sockerbolagets nettoprisenligt punkt 4 och världsmarknadspriset på färdigt socker, mätt på angivetsätt. Införselavgiftenför råsocker bör anpassas så att svensk raffineringsindustri, som köper inråsocker tiU gällande London-notering och säljer den raffinerade varan tillsockerbolagets nettopris enligt punkt 4, erhål- Prop.1977/78:154 28 leren ersättning för raffineringen som inkl. ersättning för säckkostnader och vissutfrakt samt lagringsbidrag uppgår tUl /lOO kg raffinerat socker.Raffineringen bör härvid förutsättas medföra ett svinn på . Införselavgiftenför sirap och sockerlösningar bör liksom hittUls motsvara avgiften för färdigtsocker, varvid hänsyn bör tas till produktens sockerinnehåll. Jordbraksnänmdenhar för avsikt att fr. o. m. /79 tillämpa samma princip vidavgiftsbeläggningen av sockerkulör. Införselavgifternabör i prmcip justeras en gång samt dessutom vid större variationeri de utländska noteringarna. Dåvärldsmarknadspriset för färdigt socker överstiger sockerbola gets nettopris enligt punkt 4 bör jordbruksnämnden få ta ut en försälj ningsavgift på allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det in hemska partipriset att höjas med ett belopp som motsvarar försäljnings avgiften. De insamlade medlen bör användas för att subventionera soc kerimporten. Undersådana perioder bör ersättningen för sockerbolagets raffineringsverksamhetregleras enligt den s. k. garantiregeln. Denna innebär att man halvårsvis iefterhand gör en avräkning som beaktar skiUnaden mellan de genomsnittliga världsmarknadsprisemapå färdigt socker en-i ligt Paris-noteringen och råsocker enligtLondon-noteringen. SkUInaden mellan dessa noteringar bör i princip ge utrymmeför raffineringssvinn, raffineringsersällning och lagringsbidrag. Om den utvunnaersättningen för raffineringen avviker från det åsyftade värdet bör avräkningkunna ske mellan sockerbolaget och regleringsfonden, Om införselavgiftema förmelass, betfor o. d. höjs, bör sådan prishöjning genomföras på den svenskamarknaden, som i anslutning till avgiftshöjningen är marknadsmässigt möjlig.Prishöjningen bör avse även pris till betodlare. De ökade intäkter som följerav prishöjningen bör oavkortat tUlföras sockerregleringsfonden. Sockerregleringsfonden börliksom hittiUs bekosta dels fraktsub-ventionerlngen till de fyra nordUgastelänen och med 1,2 milj. kr. , dels fältmätning ierforderlig utsträckning av den svenska sockerbetsarealen. Fonden bör dessutomfinansiera arealbidraget till de odlare som i enlighet med punkt 3 ovanlevererar betor tUl bruken på och samt den ersättning som börutgå för sockerbolagets merkostaader för driften vid dessa bmk. Kostnadema försistnämnda åtgärder har beräknats tUl 3,03,5 mUj. resp. 4,3 mUj. Utvecklingenbeträffande skörd och världsmarknadspris kan bli sådan altsockerregleringsfondens intäkter blir otUlräckliga. I sådant fall är det enligtjordbruksnämnden angeläget att kreditmöjUgheter står öppna. På grund häravföreslår nämnden att den rörUga krediten hos får anlitasäven för ifrågavarande ändamål. 1977/78:154 29 Föreslagnaprisändringar bör i princip gälla fr. o. m. ingången av ett reglermgsår. Närdet gäller socker har erfarenheten visat att kännedom om prishöjningarresulterar i forcerade iiiköp imder tiden närmast före höjningen ochmotsvarande stark nedgång i inköpen närmast därefter. Jordbruksnänmdenbör därför bemyndigas att medge att prisändringarna fördelas i tiden på ettsådant sätt att minsta möjUga störning uppstår på marknaden. Systemet börutformas så att varken sockerbolaget eUer dess kunder kalkylmässigt gör någonvinst eller förlust. Sockerbolagetanför i ett särskilt yttrande att det anser jordbmksnämndens förslag OtUlräckligti vad avser villkoren för sockertiUverk-ningen. Bolaget motsätter sig emeUertidinte förslagen, särskilt som det är fråga om ett provisorium enbart /79. Bolaget framhåller bl. a. att när den svenska sockemäringensviUkor anknöts till förhållandena inom EG /68 sänktessockerpriset med inemot /kg, vilket innebar en väsentiig sänkning avnäringens s. k. kapitalränta. EG:s sockerindustri har sedan den gemensamma jordbmkspolitikeninfördes undergått en kraftig strukturomvandUng som ökat produktiviteten ochdärmed minskat behovet av prisökningar. Bolaget anser alt för den svenskasockerindustrin har bl. a. genom bestämmelser i sockeravlalen en fortsatt stmkturrationaUseringinte varit möjlig. Sockerindustrinsersättiung har vidare enligt bolaget inte anpassats efter den kursrelation somgäller mellan och 1977, Till detta kommeratt jordbruksnämnden i förslaget om ersättningsökning för reglermgsåret1978/79 gjort avdrag för produktivitetsökning, som bolaget inte kan räkna medatt uppnå, särskilt som man har bestämt att betodlingsarealen skallminska. Bolaget förutsätter att dessa för svensk sockerindustris framtid väsentUgafrågor kommer att ägnas särskild uppmärksamhet inför det nya avtal som skallgälla fr, o, m. , Jordbruksnämndenhar kartlagt och analyserat livsmedelssubventionernas effekter för staten, konsumentemaoch jordbruket. I detta avsnitt redovisas kortfattat jordbraksnämndensutredning. Nämnden betonar att de framräknade resultaten är behäftade medbetydande osäkerhet. Nämnden avser att fortsätta utredningsarbetet. Iförsta hand har studerats hur subventionerna har påverkat konsumtionen. Olikamodeller för sådana studier har beaktats. Om det antas att prisregleringen ochhandelns öresmarginaler skulle ha varit desamma under subventionsåren även iett läge utan subventioner har som huvudalternativ erhålUts följande pris- ochkonsumtionseffekter till följd av subventionema. Prop.1977/78:154 30 Effekterav subventionerna jämfört med ett läge utan subventioner Effektenpä konsument- Effekten på priset (%) tionen (%) -1-2 -f4 -1-3 -1-5 -fS -f8 -4 -6 -5 -t-6 4-9 4-10 -3 -5 -2 Denannorlunda konsumtionsutveckling som skulle ha förelegat i ett läge utansubventioner skulle troligen ha påverkat handelsutbytet. För mejeriprodukterskulle en sänkt konsumtionsnivå ha påverkat produktionen vid mejerierna mot enökad produktion av handelsvarorna smör och mjölkpulver. Den ökade exporten iett läge utan subventioner skidle ha ökat jordbrukets exportkostnader vUka isin tur skuUe ha fått negativ inverkan på jordbrakarnas avräkningspriser.Effekten skulle ha blivit minskad produktion, vUket i sin tur skuUe ha påverkathandelsutbytet och avräkningspriserna. Iett läge utan subventioner har bedömts att produktionen av mjölk skulle havarit ca 100 mUj. kg lägre tmder och av nöt- och kalvkött ca 4 mUj. För fläsk har inte några effekter på produktionen kunnat konstateras.En minskning av produktionen skulle ha medfört ett minskat bidrag tiU jordbrakamasinkomster av eget arbete och eget kapital. Dentotala nettoeffekten för jordbruket av ökade exportkostnader och minskadproduktion i ett läge utan subventioner har beräknats leda till en minskning avjordbrukarnas inkomster av eget arbete och eget kapital under åren 19731976med 23,125, 186 resp. 195 milj. kr. Eftersomdet i saknas löpande hushåUsbudgetundersökningar inom livsmedelsområdethar det inte varit möjUgt för jordbraksnämnden att göra några mer ingåendeanalyser av subventionernas effekter för konsumenterna. Förstaten beräknas livsmedelssubventionema under /78 innebära utbetahimgaröver budgeten med totalt 3 120 mUj. kr., varav för mejeriprodukter 2 010 milj.kr., köttvaror 980 mUj. och vegetabilier 130 milj. kr. HärtUl kommer ettbelopp av ca 60 milj. kr. som beräknad ersättning till jordbraket för genomprisstoppet förhindrade prishöjningar på varor, vUkas priser annars skulle hahöjts tiU följd av stigande världsmarknadspriser. För statens del harsubventionerna vidare medfört minskade intäkter av införselavgifter ochmervärdeskatt. Livsmedelssubventionernasinverkan på konsumentpriserna enligt jord- Prop.1977/78:154 31 braksnämndensberäkningar framgår av följande tablå. Däri redovisas konsumentpriser för desubventionerade produkterna samt beräknade priser utan subventioner i januari1978 (öre/kg, för mjölk öre/1). 'Avser subventioner som ersättning för uteblivna "avtalade"prishöjningar, för prissänkningar inom det s.k, stimulanspaketet samt tillföljd av prisutvecklingen på världsmarknaden. »Öresmarginalernaantas oförändrade. »Inkl.omräkning till konsumtionssortimentets lägre beninnehåll. 2.2.5Införselavgiftsmedel m. m. Jordbruksnämndenredovisar de disponibla inkomstema av införselavgifter för regleringsåret1976/77. Den huvudsakliga medelsdispositionen framgår av följande tabell, ivilken även den preliminära dispositionen för innevarande regleringsårredovisas. Införselavgiftsmedlenför /77 utgjorde 404,6 mUj. kr., varav för fodermedel 113,2milj. Härutöver har influtit införselavgifter för brödsäd med 3,0 milj.kr. och för köttvaror med 15,0 milj. kr., vUka avgifter enligt gäUande reglerhar reserverats eller överförts till Svensk spannmålshandel resp. Svensk költhandelför utbytesexport. Vidare har 46,6 milj. kr. influtit av fettvaruavgiftervilka är hänförliga till av statsmakterna beslutad avgiftshöjning och somenligt gällande regler överförts till oljeväxtintressenter. Fördelningsplanenför /77 omfattar enligt beslut 267,2 milj. kr.inkl. 15 milj. kr. för tidigare kompensations-avgifter. Härtill kommerinflytande avgifter från fodermedelsimporten, 113,2 milj. kr., varför dettotala beloppet blir 380,4 milj. kr. att tUlföras olika ändamål inomjordbruksprisregleringens ram. Sådanaändamål utanför fördelningsplanen på jordbruksområdet som under regleringsåret1975/76 kunnat tiUgodoses av inflytande införselav-giflsmedel har /77 delvis fått finansieras genom anlitande av rörlig kredithos rlksgäldskontpret. Kostnaderna för ifrågavarande ändamål uppgick till 28,8 mUj.kr. Äv den rörliga krediten på 120 milj. kr. var vid ingången /77 19,7 mUj. Under regleringsåret1976/77 inflytande odispo- 1977/78:154 32 Huvudsaklig medelsdisposition av införselavglftsmedel m.m.regleringsåren 1976/77 och 1977/78 Från föregående regleringsår kvarstående in- Under resp. regleringsår influtna införselavgifter, a) Av medel inom resp. regleringsårs för- delningsplan Stöd till konservärter och andra köksväxter Fonden för kollektiva åtgärder inom Reserv till jordbruksnämndens förfogande b) Utanför fördelningsplanen Utbyteshandel, kött och fläsk Pristillägg för får- och lammkött Svensk matpotatiskontroll i Bidrag till kostnaderna för ackordhästorgani-sationen Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde Prisåterbäring till pälsdjursuppfödare Stöd till vallfröodlingenFonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Restitution av införselavgifter på styckningsdetaljer,kött och fläsk Restitution av införselavgifter på ost c) Återbetalning av rörlig kredit Summa utgiftei vid utgången av resp. regleringsår 1977/78:154 33 nerademedel har använts för att minska utnyttjandet av den rörliga krediten iriksgäldskontoret. Sedan redovisade 19,7 milj. kr. betalats in var skulden heltslutreglerad. Vid regleringsårets slut visade det sig dock att influtnainförselavgifter inte förslog tUl att täcka utgifterna utan gav ett lånebehovav 24,3 milj. kr. m. för /78 /78 beräknar jordbmksnämnden de disponibla inkomstema avinförselavgifter till 502,7 milj. kr., varav 120 milj. kr. Fördelningsplanenför /78 utgör enligt rUtsdagens beslut 267,2 milj. kr.Härtill kommer inflytande avgifter för fodermedelsimporten, varvid fördelningsplanenbUr 387,2 mUj. Ett beräknat överskott av 115,5 milj. kr. föreUgger sålundautöver fördelningsplanen. Definitivfördelningsplan för /78 kan fastställas först efter utgångenav detta år, då de verkUga inkomstema av införselavgifter för fodermedel ärkända. Medelsbehovetunder /78 för sådana ändamål utanför fördelningsplanen somfår täckas av införselavgiftsmedel eUer i andra hand av den rörliga krediten iriksgäldskontoret beräknas uppgå till 43,4 milj. kr. Medelsbehovet inkluderarersättning till Svensk kötthandel för utbytesexport som under tidigareregleringsår redovisats som avdragspost i sammanställningen överinförselavgifter. Dessutom har tagits upp ett beräknat belopp av 4 milj. kr.,som avser kostnader för restitution av införselavgifter på styckningsdetaljerav kött och fläsk samt på ost. Ickedisponerade införselavgiftsmedel för /78 skall användas föratt minska eventuellt utnyttjande av den rörliga krediten, Äv det beräknadeöverskottet av 115,5 mUj. skall 43,4 mUj. tas i anspråk för ändamålutanför fördelningsplanen och 24,4 milj. kr. till att täcka den vidregleringsårets ingång utestående krediten. Vid utgången av regleringsåret1977/78 beräknas sålunda föreligga icke ianspråklagna avgiftsmedel av ca 47,7milj. m. för /79 Jordbraksnämndenberäknar inkomstema av införselavgifter under /79 tlU ca 507milj. kr., varav 140 mUj. för fodermedel, räknat efter nuvarandeavgiftssatser. Den faktiska avgiftsuppbörden kan emeUertid komma att avvikaväsentligt från detta belopp beroende bl. a. på fluktuationer i importpriseroch ändrade mförselavgifter. För finansiering av regleringsekonomin /79 3 1977/78.1 saml Nr 154 Prop.1977/78:154 34 kvarstårdessutom ett beräknat överskott av medel utanför fördelningsplanen av 47,7milj. från /78. Medhänsyn till ovissheten om utfaUet av avgiftsuppbörden föreslår jordbruksnämndenatt den rörliga krediten hos på 120 milj. kr. får kvarståäven under /79. Krediten bör, i den mån inflytandeinförselavgifter inte står tiU förfogande, kunna användas för ändamål inom ochutom fördelningsplanen samt för socker-regleringen. Fördelningsplanenför /79 föreslås av jordbruksnämnden uppta samma belopp somför /78, dvs. 267,2 milj. kr. med tillägg av inflytandeavgifter för fodermedelsimporten beräknade till 140 mUj. Beloppet inomfördelningsplanen beräknas sålunda tUl 407,2 milj. kr. Med hänsyn tillovissheten om den kommande utvecklingen av regleringsekonomin för de olikavaraområdena har det inte varit möjligt för nämnden att nu lägga fram en fuUständigplan för fördelningen av det preliminärt beräknade beloppet. Vad avser postenför mjölkavkastningskontroU samt för svin- och köttdjurskontroll ulgår /78 sammanlagt 21 milj. kr. Detta belopp föreslås höjt till24 milj. kr. Som ny gemensam rubrik föreslås Djurhälsovård, kontroUverksamhet m.m. Bidraget till fonden för koUektiva åtgärder inom biodlingen som utgår med250 . föreslås höjt till . avser att återkommamed fuUständigt förslag tiU preliminär fördelning efter överläggningar medLantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen i samband medförslag till avgiftsändringar fr. o. m. . Jordbruksnämndenföreslår att den liksom , efter hörande av de båda delegationerna, börfå jämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta omfördelning av det belopp som kan komma att stå tUl nämndens förfogande. Vidareförutsätter nänmden att liksom hittiUs Svensk spannmålshandel får tillförasinförselavgifter för viss s. k. utbytesexport av brödsäd sariit att oljeväxtintressenterfår tillföras de avgiftsmedel som inflyter till följd av höjningar av avgiftenför fettvaror som har ägt rum per och . Jordbruksnämndenhar under nu löpande regleringsperiod bemyndigats att använda införselavgiftersom inflyter utanför fördelningsplanen tiU ett antal olika ändamål. Nämndenhar förut redovisat de yrkanden som i detta avseende gäUer för regleringsåret1977/78. För /79 föreslås medel få tas i anspråk för sammaändamål och med belopp enligt följande uppställning (. Prop.1977/78:154 35 Utbyteshandel,kött och fläsk 60 000 Pristillägg för får- ochlammkött 14 500 Svensk matpotatiskontroll 5 140 ,potatisförädling 1 995 Bidrag tiU fraktkostnaderför mjölk och grädde 300 Prisåterbäring tillpälsdjursuppfödare 4 000 Stöd åt odlingen av vallväxtfröer 4 000 Stödåt biodlingen 300 Restitution av införselavgifter, styckningsdelaljer kött och fläsk 1 000 Restitution avinförselavgifter, ost 3 000 Undertidigare år har Svensk kötthandel erhållit ersättning för s. k. utbyleshandelför nötkött från öststatema. De belopp som förts över tUl föreningen hartidigare avräknats mot införselavgiftema på slaktvaror innan dessa tillgodoförtsfördelningsplanema. För /79föreslår jordbmksnämnden att Svensk költhandel tUlgodoräknas 50 milj. kr. förutbyteshandel samt dessutom ett uppskattat belopp av 10 mUj, kr. för beräknadimport av nötkött från öststatema. Dessa utbetalningar bör täckas avinförselavgifter. Kostnadernaför ett pristillägg för får- och lammkött av /kg bestrids med 12 milj.kr. från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område och medresterande belopp från införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. På gmndav ökad slaktvolym bör detta belopp höjas från 13,5 till 14,5 mUj. Utöverpristillägget på /kg utgår ett extra pristiUägg som bör kunna säsongvarieras.Jordbmksnänmden har för detta ändamål bemyndigats att för regleringsåret1977/78 använda ett belopp av 11,5 milj. kr. av de medel jordbruket erhållersom ersättnmg för prisstoppet för kött av andra djurslag.