prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — Inomvuxenutbildningen har en kraftig utbyggnad skett av såväl utbildningen istudieförbundens regi som de kommunala skolorna för vuxna. Fr. o. m. år 1976utgår ett särskilt studiestöd tUl vuxna i form av tim- och dagstudiestöd samtsärskilt vuxenstudiestöd. Det särskUda vuxenstudiestödet ansluter till stödetför arbetsmarknadsutbildning men består tUl skUlnad från detta till en viss delav återbetalningspliktiga medel. I samband med de nya stödformerna förvuxenstudier har införts ett statligt stöd för bl. a. uppsökande verksamhet påarbetsplatser. Kostnaderna för uppsökande verksamhet, dag- och timstudiestödsamt det särskilda vuxenstudiestödet finansieras direkt med en särskildvuxenut- 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag bildningsavgiftoch ligger således utanför budgeten. De kostnader för vuxenutbildningen exkl.studiestöd som belastar statsbudgeten beräknas för /79 tUl ca1 450 milj. kr. har föratsätts en fortsatt utbyggnad av detsärskilda vuxenstudiestödet. För långtidsbudgetperioden fömtses, med den tekniksom används i långtidsbudgetsammanhang, att antalet studiecirklar ökar med 2 %per år och att vuxenutbUdning på gymnasieskolenivå har sammaomfattning som under /78. Ingen ökning av bidragen tillstudiecirkelverksamhet har fömtsätts. Undervisning på grundskolenivå inomkommunal vuxenutbildning beräknas öka något . I tabell 4 harutgifterna för vuxenutbildning fördelats efter skolform. kr., fasta priser) -0,1 -3,6 -1,0 Debeslut som statsmakterna har fattat om ändrade behörighetsregler för tillträdetill högskolan har ökat möjligheterna för nya grupper i samhället att få del avhögskoleutbildning. Elableringen av högskoleutbildning på nya orter har ocksåökat tillgängligheten. Antalet studerande har ökat under /78. Förlångtidsbudgetperioden har förutsatts oförändrad kapacitet vad gällerhögskoleväsendets grundutbildning. Ett visst resurstUiskott har beräknats förredan beslutade ökningar av antalet intagningsplatser på vissautbUdningsorter. Detta innebär att kostnaderna stiger något . Detstatliga stödet till forskning utgår dels genom de statliga forskningsråden,styrelsen för teknisk utveckUng m. fl., dels genom universiteten ochhögskolorna. Stödet till industriellt utvecklingsarbete utgår genom styrelsenför teknisk utveckling och statens utvecklingsfond. Ökningen av anslagen tilldirekta forsknings- och utvecklingsändamål har varitbetydande, och en viss fortsatt ökning har kalkylerats underlångtidsbudgetperioden. TiUgruppen forskning och utveckling förs också utgifterna för ökad satsning påeneriforskning. Regeringen har lagt fram förslag till om ettnytt treårsprogram för energiforskning m. m. inom en total medelsram av 1 000milj. Programmet omfattar olika forskningsinsatser för effektivareenergianvändning, för ökat sparande samt för att öka och säkra tillgången påenergi i olika former. En väsentlig del av insatserna avser utnyttjande avolika- förnyelsebara energiformer. 1978/79 har föreslagitsanslag om 300 milj. kr. Treårsprogrammet innebär att anslagsnivån stiger underde två påföljande budgetåren. I långtidsbudgeten har därefter förutsattsinsatser på oförändrad nivå. Till detta kommer kostnader för lån tillforskningsinriktat experimentbyggande. Regeringen har i proposition föreslagUen ram om preliminärt ca 65 milj. kr. Utgifternaför studiesodala ändamål omfattar såväl bidrag som återbetalningspliktigastudiemedel för studerande. Alla elever i gymnasieskolan, denkommunala och statliga vuxenutbildningen samt folkhögskolan tUlhör numerastudiemedelssystemet. Antaletstudiemedelstagare bedöms öka något. väntas återbetalningarna avstudiemedel och studielån stiga successivt , vilket medför attutgifterna för studiemedelssystemet sjunker . Antaletstuderande under som uppbär olika former av studiehjälp och förlängtbarnbidrag beräknas stiga i enlighet med de beräkningar somredovisats under gymnasieskolan. Iändamålsgruppen totalförsvar ingår det mUitära försvaret, civilförsvaret, detekonomiska försvaret samt övriga delar av totalförsvaret. Riksdagenhar mot bakgrund av en säkerhetspolitisk bedömning tagit ställningtill inriktningen av det mUitära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiskaförsvaret samt totalförsvaret i övrigt för perioden /781981/82 (1977 årsförsvarsbeslut). Långtidsbudgetberäkningarna utgår från dessaställningstaganden. För / 83 har förutsatts oförändrade ramar iförhållande tiU försvarsbeslutet. Regeringenhar tillsatt en kommitté med uppdrag att överväga och lämna förslag omsäkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets utveckling fr. o. /83. Regeringenhar vidare tiUsatt en flygindustrikommitté. KommUtén skall bl. a. överväga omViggenflygplanet skall utvecklas till en ytterligare attaekversion i ställetför B3LA och i så fall vilken vidareutveckling av IA 37 som därvid bör ske.Arbetet skall redovisas så att regeringen kan fatta slutligt beslut iflygplansfrågan i samband med budget- Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag arbetet mför /80. I långtidsbudgeten haringa medel utöver den angivna planeringsramen för det militära försvaret beräknatsför detta ändamål. kr., fasta priser) I syfte att inom den givna ramen för det mUitära försvaretskapa ett så stort utrymme som möjligt för sådan materielanskaffning oeh utbildning,som ger direkt effekt i krigsorganisationen, har överbefälhavaren fått i uppdragatt minska antalet sysselsatta inom försvaret med 3 900 under periodenseptember 1972september 1979. För perioden / 791982/83 har redovisats enplanerad minskning med 2 700 anställda netto. har beslutat omytterUgare minskning i anledning av proposUion om försvarsmaktens centralaledning m. m. För /79 har föreslagits militäraförsvarsutgifter om 13 544 mUj. Utgiftsförändringarna underlångtidsbudgetperioden bortsett från prisreglering beror i allt väsentligt påinvesteringsutgifter utanför utgiftsramen till följd av omlokalisering avmUitär verksamhet samt att de medel som innehålls /78 återtasmed en tredjedel årUgen /801981/82. För att belysa utvecklingen av de militära försvarsutgifternaäven i löpande priser har beräkningar gjorts på grundval av de prisantagandensom tillämpas vid beräkningar i långtidsbudgeten i övrigt (tabell 6). Härvidhar förutsatts att värnpliktsförmånerna utvecklas enligt nettoprisindex. Utveckling av de militära försvarsutgifterna1978/791982/83 (Milj.kr., löpande priser) varavpriskompensation Förändring från föregående budgetår 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 13 544 14 298 14 984 15 568 16 191 (2 030) (2 732) (3 418) (4 017) (4 695) + 754 +686 +584 +623 Planeringsramenmedger att betydande belopp kan användas för forskning ochmaterielanskaffning. Till de större anskaffningsprogrammen hör artUleri, bandpansarvärn,terrängbilar och luftvärnsrobotar för armén, patrullbåtar ochkustartilleribatterier för marinen samt. anskaffning av jaktversionen avflygplanet och jaktrobotar för flygvapnet. Beträffandecivilförsvaret gäller att planeringen liksom hittUls inriktas på åtgärder somgör det möjligt att i händelse av krig skydda och hjälpa befolkningen motverkningarna av stridshandlingar av olika slag. Dessa åtgärder kan avsekollektivt ordnat skydd i form av främst skyddsrum och utrymning eller individuelltskydd, såsom skyddsmasker och anvisningar om vad som är möjligt att själv göraför sitt skydd i olika situationer. Riksdagenhar beslutat om ett nytt system för planering oeh finansiering avskyddsrumsbyggandet. Systemet innebär bl. a. att staten kommer alt svara forkostnaderna för skyddsrum som tillkommer i samband med bostadsbyggande fr. o.m. I1978 års budgetproposition föreslås att 244 mUj. anvisas för budgetåret1978/79 för civilförsvar utom skyddsmm. För skyddsrum föreslås utgifter om 47milj. Utgiftsändringarna beror på den ändradefinansieringsformen för skyddsrumsbyggande. Detekonomiska försvaret omfattar beredskapsåtgärder inom bl. a.industriproduktionen, livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen ochkommunikationerna. Riksdagenhar beslutat om inriktningen av verksamheten inom det ekonomiska försvaret förperioden /781981/82, innebärande bl. a. utökad beredskapslagring avlivsmedel, gödsel- och bekämpningsmedel, petrokemiska produkter ochlegeringsmetaller m. m. Vidare beslutades om ett nytt oljelagringsprogram förperioden 19781984. Tvångslagringen i näringslivets regi bibehålls i oförändradomfattning som den statliga beredskapslagringen ökar. Kostnaderna förhuvuddelen av programmet finansieras genom en höjning av den särskildaberedskapsavgiften för oljeprodukter. Intäktema från beredskapsavgiftentillförs oljelagringsfonden. Riksdagenhar vidare beslutat om inriktningen av beredskapsplane-rmgen på teko-områdetsamt om vissa stödåtgärder för att trygga försörjningsberedskapen på dettaområde. Kostnademaför den föreslagna förstärkningen av försörjningsberedskapen för perioden1978/791982/83 beräknas budgetproposition till uppskattningsvis ca7,3 mUjarder kr. i prisläget för den verksamhet som finansieras överstatsbudgeten och oljelagringsfonden. I totalförsvarspropositionen somframlades framhålls att den närmare bedömningen av resursbehoven fårgöras budgetårsvis. TiU följd av det ansträngda statsfinansielia läget har re- 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag le geringen budgetproposition, föreslagit attutbyggnaden av delar av beredskapslagringen skall ske i något långsammare taktän som har angivits. Oljelagringsprogrammet fullföljs dock i oförändradtakt. Medelsberäkningen i långtidsbudgeten- har gjorts utifrån dessaförutsättningar. Utgifterna för denna ändamålsgrupp bestäms avförändringarna i statsskulden, av räntenivån på den statliga upplåningen samtav upplåningens sammansättning. Statens utlåning öch förvaltningen äv statsskuldenhandhas av som är ett av Verk. Statsskulden ökade med 17 571 milj. kr. öchuppgick vid slutet av till 97 982 milj. kr. Härav var 54 013 milj. kr.placerade i räntelöpande obligationslån, 11 900 milj. kr. ipremiéobli-gationslån och 11 122 milj. kr. Upplåningen iutlandet uppgick vid slutet av tiU 9 199 milj. kr. Vid slutet av budgetåret1977/78 beräknas statsskulden uppgå till ca . F. n. beräknasden statiiga nyupplåningen hä en' gendmsrtittlig" ränta av ca 8,75 %.Eventuella förändringar av diskontot påverkar givetvis denna genomsnittsränta, dockinte fullt ut, eftersom den långa räntan normalt endast delvis följerdiskontoändringarna. Även med en oförändrad räntenivå för nyupplåningen kommeremellertid den genomsnittiiga räntesatsen för den totala upplåningen att stigaallt eftersom äldre lån med lägre räntesatser ersätts av nya lån. Ökningen av ränteutgifterna ett visst budgetär beror ihuvudsak på statens upplåning under föregående budgetår. Ränteutgifterna /79 väntas uppgå till ca 9 600 milj. kr. På har endast ungefäriiga framskrivningar avränteutgifterna kunnat göras. Till gmnd för dessa framskrivningar ligger denförväntade saidoutvecklingen för statsbudgeten under långtidsbudgetperioden.En redogörelse för saldoutvecklingen ges i avsnUt 4.4. Vidare byggerberäkningarna på ett antagande om en räntenivå om för nyupplåningen. Med degivna antagandena kommer utgiftsökningen för denna ändamålsgrupp att blibetydande nämligen . Statsskuldräntorna svararsåledes för en kraftigt stigande andel av statens totala utgifter. (Milj.kr.) Genom- Anslag Anslagsförändring till Procen- Genom snittlig 1978/79 '------ tuellför- snittiig procen- 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 ändring- procen tuell för- . 1978/79 tuell för ändring 1979/80 ändring 1972/73 1978/79- 1976/77 1982/83 Totala utgifter +13,7 9 600 +3 900 +3 150 +3 250 +3 000 +40,6 -|-24,3 Utgiftemaunder denna ändamålsgrupp avser tUl stor del inkomst-överföringar tillhushållen i form äv allmänna barnbidrag, föräldrapenning och bostadsbidrag förbamfamUjer. Den kraftigast växande delen av ändamålsgruppen utgörs dock avstatsbidrag till kommunernas barnomsorg. Vidare ingår statens utgifter förbidragsförskott och den del av statens bidrag till social hemhjälp som avserhjälp till barnfamiljer. Utgiftsutvecklingenför barnbidragen bestäms av bidragsnivån och befolkningsutvecklingen. Bidragetutgör fr. o. m. den 1 aprU . per barn och år. Bidragen utgår tUlomkring 1 miljon bamfamUjer med ca 1,8 miljoner barn. Antalet barn ibidragsberättigad ålder beräknas sjunka något . I enlighet medden metodik som tillämpas i långtidsbudgeten beräknas ingen höjning ävbidragsbeloppet . Föräldraförsäkringeninom sjukförsäkringen trädde i kraft . Ersättning utgår fr.o. m. méd en garantinivå av . per dag i anslutning till bams födelse eller adoptivbarns ankomst tillfamiljen. Till försäkrad som har rätt till högre sjukpenning än nämnda belopputgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs. avden sjukpenninggrundande inkomsten. För barn som föds /78 har föräldrarna härutöver rätt tUl s. k. särskUd föräldrapenning undersammanlagt t. o. m. barnets första skolår. För barn födda 19711977gäller särskilda övergångsregler. Kostnadernaför utbyggnaden av föräldraförsäkringen beräknas uppgå tiU ca 500 mUj. I likhet med övriga delar av sjukförsäkringssystemet bekostas huvuddelenav föräldraförsäkringen med soeial-försäkringsavgiften till sjukförsäkringen. (Milj.kr., fasta priser) 2 1977/78. 1 saml Nr 150. Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag ig Destatliga oeh statskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer utgår tUl ca enhalv miljon familjer med omkring en mUjon barn. Bidragen är relaterade tillinkomsterna. De statskommunala bostadsbidragen är vidare beroende avbostadskostnaden. Regeringen har föreslagit att beloppen för de statiigabostadsbidragen höjs samt föreslagit höjda inkomst- och hyresgränser. Ändringarnainnebär att bidragen omfördelas till förmån för hushåll med storförsörjningsbörda. Kostnadema härför har beaktats i medels-beräkningarna.Stödet till låginkomsttagare utan barn har i långtidsbudgeten inräknats iändamålsgruppen bostadspolitik. De barn vilkasföräldrar lever åtskilda är genom bidragsförskotten garanterade ett särskUtekonomiskt gmndskydd. Fr. o. m. administrerasbidragsförskotten av och försäkringskassorna. I sambandmed omläggningen ökar statens kostnader övergångsvis under /78för att sedan minska under budgetåren 1978/79 och 1979/80. Vårdbidraget tillföräldrar med svårt handikappade bam i hemmet uppgår till samma nivå somförtidspension. Utgifterna för vårdbidrag har inräknats i ändamålsgmppenfolkpensioner m. m. En kraftig utbyggnad avsamhällets barnomsorg har beslutats av på grundval av enöverenskommelse mellan regeringen och år 1975.Utbyggnadsprogrammet för åren 1976 1980 omfattar 100 000 nya daghemsplatseroch 50 000 nya platser i fritidshem jämte en ökning av antalet platser ikommunala familjedaghem. För att ge kommunernaekonomiska möjligheter att genomföra utbyggnaden av barnomsorgen har ett nyttstatsbidragssystem med väsentligt höjda och värdebeständiga statsbidraginförts. Driftbidraget för daghem höjdes fr. o. m. från . för nya platser. För befintliga platser höjsbidraget successivt till samma belopp. Bidraget till nya platser i fritidshemuppgår tiU hälften av nämnda belopp. För famUjedaghemmen har, utöver tidigarestatsbidrag, införts ett nytt grundbelopp i bidragssystemet. Bidragsbeloppenär anknutna till den allmänna löneutvecklingen för anstäUda i offentlig tjänst. Detnya statsbidragssystemet finansieras genom en arbetsgivaravgift. Socialavgiftentill barnomsorgen uppgår för till av avgiftsunderlaget och förår 1979 tUl . Avgiften beräknas senare successivt höjas till år1981. Dennaändamålsgrupp omfattar statens utgifter för olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder såsom arbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder,arbetsmarknadsutbUdning, kontant stöd vid arbetslöshet samtarbetsmiljöfrämjande åtgärder. Vidare hör utgifterna för regionalpolitiken tiUdenna ändamålsgrupp. Arbetsförmedlingen har enstrategisk roll inom arbetsmarknadspoli- ' tiken. hararbetsförmedlingen tillförts ca 1 700 nya tjänster. Modern datateknik harsuccessivt tagits i anspråk för framställning av dagliga platslistor. Dennaverksamhet har under /78 utvidgats till hela landet. Metoderprövas för användning av sådan teknik också i det dagliga förmedlingsarbetet.En lag om skyldighet för arbetsgivare att anmäla lediga platser tillarbetsförmedlingen har antagits av oeh sådan skyldighet har gällt påförsök i , , , , ochBlekinge län och utvidgades från till att omfatta också Göteborgs-och , , lönköpings och . Budgetåret1978/79 tillförs arbetsmarknadsverket medel motsvarande 225 nya tjänster. Underlångtidsbudgetperioden förutsätts en viss fortsatt utbyggnad. Inriktningen avförmedlingsarbetet bestäms i hög grad av behovet att hjälpa ungdomar vid övergångfrån skola till arbetsliv. Ungdomarna skall tillförsäkras erbjudande om arbete,praktik eller yrkesinriktad utbildning. Även insatserna tUl förmån för kvinnoroch för dem som på grund av något handikapp har svårt att få anställning på denöppna marknaden förstärks liksom arbetet i anpassningsgrupperna. Bidragför arbetsmarknadsutbildning ges till företag bl. a. för utbildning avanställda som hotas av permittering (25-kronan). Arbetsmarknadsutbildningenomfattar i övrigt AMU-kurser och kurser i det reguljära utbildningsväsendet,där eleverna får utbildningsbidrag. Dessa bidrag uppgår fr. o. m. den 1 juli1978 tUl /dag för elever och /dag för elever under20 år. I enlighet med långtidsbudgetmetodiken antas bidragsbeloppen förblioförändrade . Utgifternaför arbetsmarknadsutbUdningen finansieras via arbetsmarknadsutbildningsfonden.Till fonden inflyter dels medel från en arbetsgivaravgift på , dels anslagfrån statsbudgeten. Arbetsmarknadsutbildningensomfattning har i nuvarande konjunkturläge vuxit starkt. För /79och framåt har antagits en återgång till normal omfattning eller ca 135 000elever/år. Desysselsättningsskapande åtgärderna i form av beredskapsarbeten har beräknats fåen i huvudsak oförändrad omfattning jämfört medberäkningen för /79. Detta innebär en konjunkturneutralberäkning av anslagen. /79 har anslagits 270 milj. kr. för tillfälligt sysselsättningsbidragtill företag inom stålindustrin: Detta bidrag bortfaller därefter. 1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag (Milj.kr., fasta priser) 1980/81 1981/82 1982/83 - 5 0 0 /73 har antalet anställda vid arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen i stort sett fördubblats. Ytterligare 80 tjänster tillförsorganisationen under /79. Härigenom uppgår antalet fastatjänster till drygt 1 000. Förstärkningarna behövs bl. a. för att utarbetadetaljerade föreskrifter till den nya arbetsmiljölagstiftningen som träder ikraft . En viss fortsatt förstärkning förutses underlångtidsbudgetperioden. Storaansträngningar görs även fortsättningsvis för att genom halvskyddat arbetemöjliggöra anställning på den reguljära arbetsmarknaden av personer som annarsskulle ha varit hänvisade till sysselsättning i särskilda beredskapsarbeten,arkivarbete eller verkstäder för skyddat arbete. Riksdagenhar beslutat om en ny organisation för skyddat arbete m. m. Denna verksamhetsamordnas under regionala stiftelser med landstingen och staten somstiftelsebildare. Staten tar hela kostnadsansvaret för den skyddadeverksamheten. En förutsättning för detta är att motsvarande kostnader kan avräknasgentemot den kommunala sektorn inom andra områden. I långtidsbudgeten hardenna avräkning skett under rubriken . Den nya organisationen i kraft . Regionalpolitikensyftar till att ge människor i olika landsdelar allsidig sysselsättning oehservice samt en god miljö. TUl grund för den regionalpolitiska planeringenskall i varje län ligga en regional uivecklingsplanering, länsplanering. En nyfullständig länsplaneringsomgång inleds . Regionalpolitisktstöd lämnas främst i form av lokaliseringsstöd vid investeringar samt somintroduktionsstöd, utbUdningsstöd och sysselsättningsstöd. En ram förregionalpolitiskt stöd om . har föreslagits för sexårsperioden1973/741978/79. I långtidsbudgeten har beräknats fortsatta insatser påoförändrad nivå. Regeringen avser att lägga fram förslag om denfortsatta regionalpolitiken. Dennaändamålsgrupp domineras av räntebidrag och långivning tiU bostadsbyggande. /79 föreslås dessa uppgå till sammantaget nära 7,2 miljarderkr. Bland andra ändamål inom gruppen märks lån till kommunala markförvärv samtbostadsbidrag för låginkomsttagare. (Milj.kr., fasta priser) 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 ändring + 1 188 +881 +411 +486 +15,4 Bostadsbyggandethar successivt minskat . Ar påbörjadesdrygt 52 000 lägenheter. Antalet påbörjade lägenheter har därmed under senareår understigit det utrymme som har lämnats inom de särskildabostadsbyggnadsramarna. Detta beror helt på en drastiskt minskad produktion avlägenheter i flerfamiljshus. Småhusens andel av nyproduktionen har ökat kraftigtoeh uppgick till . Motsvarande andel var . Samtidigthar bostädernas storlek ökat, särskilt i småhus. Förskjutningarna mot ett ökatsmåhusbyggande har gjort att bruttoinvesteringarna i bostäder räknat perlägenhet och i fasta priser har ökat . del av statens stöd till bostadsbyggandet utgår i form av räntebidrag ochlångivning. De statliga bostadslånen är i genomsnitt högre förlägenheter i småhus än för lägenheter i flerfamUjshus. För statligt belånadehus gäller ått räntekostnaden över vissa garanterade nivåer för lån inomlåneunderlaget betalas av staten. Nyproducerade hyres- ochbostadsrättslägenheter har en garanterad låneränta på under det förstaåret av lånetiden. budgetproposition har föreslagits att denna räntasänks till för lägenheter som påbörjades och till 3,4 %för sådana lägenheter som påbörjas . För nyproducerade småhus som bebosav låntagaren är den garanterade räntan . För småhus som påbörjas under år1978 har föreslagits en motsvarande sänkning till . De garanteraderäntenivåerna höjs därefter för varje följande år av lånetiden för attslutligen nå upp till marknadsnivån (vid ingången av var denna Prop.1977/78:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 22 ca9,för bostadslån). Räntebidrag utgår även till stora delar av detbefintliga beståndet av fastigheter som har finansierats med statliga lån. Vidberäkningarna har beaktats de ökade utgifter som följer av den i februari 1978genomförda höjningen av räntan på långa lån . Kostnaderna förbefintliga lägenheter påverkas även kraftigt av den omreglering av räntan påbundna bottenlån som företas fortlöpande efter som regel . Densammanlagda memtgiften till följd av dessa räntejusteringar beräknas /80 till ca 450 milj. kr. Under den senare delen avlångtidsbudgetperioden förutses dock en mer balanserad utveckling avräntebidragen till följd av förslaget budgetproposition om en ökadårlig höjning av den garanterade räntan fr. o. m. . Ramenför beslut om bostadslån till nybyggnad föreslås i 1978 årsbudgetproposition bli fastställd till 7 710 000 m- våningsyta. Detta beräknasmotsvara 60 000 lägenheter samt därtiU anknutna lokaler, såsom daghem ochfritidshem. Medelsramenför beslut om lån tUl ombyggnad föreslås budgetproposition uppgåtill 655 milj. kr. för vart och ett av . De ilångtidsbudgeten angivna anslagsförändringarna har beräknats med utgångspunkti de bedömningar av bostadsbyggandets omfattning som bostadsmyndigheterna harredovisat mot bakgrund av de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen för åren19771981. Utrymmet inom de av medgivna ramarna för beslut ombostadslån tUl nybyggnad kommer enligt dessa bedömningar inte att heltutnyttjas. En betydande ökning av antalet lägenheter med statliga bostadslånhar dock förutsetts redan i början av långtidsbudgetperioden. Långivningen tilldaghem och fritidshem har förutsatts ligga kvar på en oförändrat hög nivå underhela perioden. I beräkningarna har också hänsyn tagits till att hyresförlustlånskall utsträckas till att omfatta hyresförluster t. o. m. . Utgifternahärför kan antas belasta bostadslånefonden t. o. m. /81. Iändamålsgruppen ingår vidare utgifter för bostadsbidrag till hushåll utan barn.Statskommunala bostadsbidrag kan från i vissa fall utgå äventill sådana pensionärer som dittills har varit berättigade enbart tiUkommunala bostadstUlägg tUl folkpensionärer. Dennaändamålsgrupp omfattar huvudsakligen utgifterna för vägväsendet,kommunikationsverken dvs.