prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Delegationen har i flera fall engagerats för att medverka till lösningar på sådana problem, I och med att delegationen för etableringsfrågornu har knutit kontakter med samrådsföretagen anserjag att godaförutsättningar har skapats för atl påverka företagens investeringsplaner i enlighelmed regionalpolitikens mål så snartkonjunkturläget har förbättrats och företagen har återfått sinexpansionskraft. Ett samråd av delta slag har då en viktig roll att spela. För att utvidga samrådet till en viktig grupp av industriföretag som inte omfattades av överenskommelsen med har regeringenhösten slutit liknande överenskommelser med . Överenskommelserna omfattar resp. organisationsindustriföretag med minst 500 industrianställda. 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 101 Samrådet med dessa företag kommeratt inledas . Elableringsdelegationens arbete följs inomregeringskansliet av en särskilt tillsattarbetsgrupp med representanter för budget-,bostads-, arbetsmarknads- ochindustridepartementen. En särskild referensgrupp som består av företrädare förfackliga organisationer, intresseorganisationer, vissa sammanslutningar inom näringslivet och berördastatliga myndigheter kommer att tillsättas för atl följasamrådsverksamheten, \916 tillsattes Norrbottendelegalionen(I 1976:04) med uppgift att lämna förslag till konkreta sysselsättningsskapande projekt och åtgärder inom industri, jord- och skogsbruk, näringslivsservicesamt det mineralogiska området. Under innevarande budgetår har delegationeninitierat en rad projekt. En del avdem har i enlighet med riktlinjerna för arbetet kanaliserats till olika organ och myndigheter såsom företagarföreningen.Norrlandsfonden, NJA-invesI,länsarbetsnämnden, lantbruksnämnden, skogsvårdsstyrelsenm, fl. Förslag har riktats även direkt till regeringen, I delegationensregi har bl, a, en försöksverksamhetinletts på jord- och skogsbruksområdet. Det gäller bl, a, åtgärder för iståndsättning av nedlagd och kompletterande sysselsättning inomjord- och skogsbruk. Särskilda medelhar anslagits för denna verksamhel. Norrbottendelegationens arbetekommer att pågå . Regeringen tillsatte Göteborgsdelegationen(1 1977:03) med uppgift att behandlasysselsättningsproblemen i . Delegationen verkar föratt sysselsättningsplaneringen i regionen samordnas och överväger de åtgärderinom regionen i dess helhet som kan behövas föratt förbättra sysselsättningsläget i . För den sistnämndauppgiften har till delegationenknutils en särskild arbetsgrupp. Särskilda arbetsgrupper har tillsatts i vissa länför att samordna de regional- ochsysselsättningspolitiska insatserna på orter som drabbas av sysselsättningsproblem till följd av strukturförändringar inom stål- ochtekobranscherna. För att bl. a.stödja verksamheten i länen har inom bildats en särskildarbetsgrupp med anknytning tilletableringsdelegationen. har forskning på detregionalpolitiska områdetinitierats och samordnats av ERU (In1967: 24, expertgruppen för regionalutredningsverksamhet). Den nuvarande utredningsetappen kommer att vara ihuvudsak avslutad under /79. För att förstärka samarbetet mellan forskare och planerare ochförbättra kunskapsöverföringen från forskning till planering bör ERU:sverksamhet därefter bedrivas i meradecentraliserade former. ERU har bedrivit en viss försöksverksamhet på detla område. Uppdrag kommer att lämnastill ERU atl före utgången av utarbeta förslag tillforskningsprogram för den kommandeutredningsetappen. Programmel skall utarbetas i samverkan med forskareoch planerare i de skilda högskoleregionerna. Jag räknar med att en del avforskningsprojekten kan administreras i decentraliserade former. 1977/78:100 Bilaga117 Industridepartementet 102 (A 1974:02) avser att lämnasitt slutbetänkande . a. på grundval därav avserregeringen att i en proposition till redovisaförslag till en förstärkt regional- och sysselsättningspolitik. På det regionälpolitiska fältet i har bl. a.samarbetet mellan regioner och kommuner i gränstrakterna vidareulvecklats inomramen för den nordiska ämbetsmannakommittén. En överenskommelse omgräns-kommunalt samarbete har träffats mellan länderna. Från Nordiska ministerrådethar ökade resurser tillförts samarbetet inom bl.a. ochÖresundsregionen. Försök med gränssamarbete i glesbygd har inletts iytterligare en region, som för del berör nordvästra . Ämbetsmannakommitténhar inlett en utvärdering av det hittillsvarande nordiska regionalpolitiskasamarbetet och avser att mot bakgrund härav lägga framförslag till elt nytt nordiskt regionalpolitiskt handlingsprogram. Med hänvisning till vad jag har anfört beträffanderegionalpolitiska stödåtgärder hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. medge atl under budgeiåren1973/74-1978/79 regionalpolitiskt stöd får beviljas - utöver outnyttjat utrymmeav de ramar för beslut om regionalpolitiskt stöd har fastställts förtreårsperioden /71 - 1972/73 - med sammanlagt högst . med denhuvudsakliga fördelning som jag harangett i det föregående. 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om försöksverksamheten med könskvotering vid vissa former avregionalpolitiskt stöd och regionalpolitiskt stöd vid marknadsföringsåtgärder. C 1.Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 1976/77Utgift 245 777 56(i 1977/78Anslag 258450000 1978/79Förslag 273 300000 Från anslaget bestrids utgifterna för de iprogrambudgeten för AMS under programmet Regionalpolitiska stödåtgärderupptagna delprogrammen Lokaliseringssamråd, Lokaliseringsbidrag (inkl,infriande av statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapitaloch marknadsföringsåtgärder). Utbildningsstöd, Introdukiionsstöd ochSysselsättningsstöd, Delprogrammet Lokaliseringssamråd belaslas endast avförvaltningskostnader. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Beräknad ändring Infriande av statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital m. m. -1-10000000 -1-10000000 + 5 000000 -I- 5 000000 -I- 50000 - 150000 För femårsperioden /741977/78 har riksdagenfastställt en medelsram för regionalpolitiskt stöd (prop. 1973:50, InU 1973:7,rskr 1973:248 samt prop. 1975/76:100 bil. 13, InU 1975/76: 37, rskr 1975/76:250). Härvid har beräknats 850 milj. kr. förlokaliseringsbidrag/avskrivningslån, 325 milj. kr. för utbildnings- ochintrodukiionsstöd och 150 milj. kr. Dessutom fåroutnyttjat utrymme av de ramar för beslut om regionalpolitiskt stöd somfastställdes för treårsperioden /71-1972/73 tas i anspråk. Under /77 har beslut fattats omlokaliseringsbidrag/avskrivningslån med 193 milj. kr. Stödformenavskrivningslån har använts i endast begränsad omfattning. Fem garantier för lån i lokaliseringssyfle tillrörelsekapital har infriats lill ett belopp av 1,8 milj. kr. under budgetåret1976/77. Antalet deltagare i utbildning för vilken utbildningsstödhar lämnats uppgick under /77 till 3 100. Under budgetåret harbeslul fattats om utbildning av I 400 personer till en sammanlagd kostnad av högst 25 milj. kr. Under /77 beräknas 4600 personer hadeltagit i introduktion och inträning för vilken introduktionsstöd harlämnats. Beslut om introdukiionsstöd har under samma budgetår fattats för 14milj. vilket svarar mot inträning av 2700 personer. Följandesammanslällning visar det beviljade sysselsäitningsstödet för kalenderåren1973-1976. Beviljat sysselsättningsstöd (milj.kr.) 21,0' ' Beviljat 1,0. m. . 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 104 Genom lokaliseringssamråd lämnas information omlokaliseringsförutsättningarna på skilda håll i landet. F.n.gäller samrådsskyldighet endast inomvissa branscher i Stockholms-, Malmö- och Göteborgsregionerna. Under /77 har utfärdats 15samrådsbevis varav tolv i ,ett i och två i , 1 inget fall ledde samrådet till beslut om annan lokaliseringsort. Bestämmelser om den regionalpolitiskastödverksamheten återfinns i kungörelsen (1970:180) om statligtregionalpoliliskl slöd (omtryckt 1976: 379; ändrad : 787), För /79 beräknar AMS medelsbehovet för delprogrammet Lokaliseringsbidragtill 175 milj. kr. Därav avser I milj.kr. infriande av statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte tillrörelsekapital och 4 milj. kr. AMS uppskattar att 3800 personer kommer att omfattas av utbildningsstöd under budgetåret1978/79. Behovet av medel för /79 beräknas lill 35 milj.kr. AMS räknar med att under /79 ca 7 700 personer kommer atl genomgå inträning förvilken introduktionsstöd lämnas lill företag. Medelsbehovet under /79beräknas till 23 milj. kr. Medelsbehovet för /79 beräknaslill 35 milj. kr. Med hänsyn lill elableringsdelegationens verksamhetoch till lokaliseringssamrådelsbegränsade omfaitning anser AMS att samrådet i dess nuvarande utformningbör kunna avvecklas. Del tolalamedelsbehovet - inkl. förvahningskostnader - för /79 beräknastill 273,5 milj. kr. Jag har tidigare behandlat frågan om förlängningav ramperioden för regionalpolitiskt stöd samt utökning av beslutsramen(se s. 97). De medel som anvisas under delprogrammelLokaliseringsbidrag utnyttjas dels för utbetalning av lokaliseringsbidrag,avskrivningslån och flyttningsersättningsamt bidrag enligt den s. k. offertprincipen, dels för ersättning till banker för deras administrering av beviljat lokaliseringsstöd och dels för atl infria statliga garantier för låni lokaliseringssyfle till rörelsekapital och marknadsföringsåtgärder.Liksom AMS anserjag atl 170 milj. kr. bör beräknas för utbetalning av bidragm.m. under /79. Förersättning till banker bör 4 milj.kr. beräknas och för infriande avgarantier I milj. kr. Totalt beräknar jag således medelsbehovet för delprogrammetLokaliseringsbidrag till 175 milj. kr. för /79. Stiftelsen Industricentrasförvaltningskostnader täcks delvis genom bi- 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 105 dragfrån detta anslag. Jag vill erinra om att regeringen har beviljatstiftelsen lokaliseringsstöd och kapilaltillskott för att bygga en nyanläggning i och bygga ut den befintliga anläggningen i . har beslutat (prop. 1977/78: 25 s.88, AU 1977/78: 19, rskr 1977/78:87) att introduktionsstödet skallfyrdubblas i . Liksom AMS beräknar jag medelsbehovet för delprogrammetIntroduktionsstöd till oförändrat 23 milj. kr. för /79. Även för delprogrammel Utbildningsstöd delar jag AMSbedömning av medelsbehovet och beräknar oförändrat 35 milj. kr. för budgetåret1978/79. Liksom AMS beräknar jag medelsbehovet för delprogrammelsyssel-sättningssiöd lill 35 milj, kr. för /79. Med anledning avriksdagens uttalande (InU 1974:7, rskr 1974:204) pågår fn. en försöksverksamhetmed sysselsältningsstöd i gränsområdet lill del inre stödområdet och påGotland samt till turistnäringen. Jag vill erinra om att regeringen harbeslulal att föriänga försöksverksamheten så atl den omfattar ävensysselsättningsökning under (SFS 1977: 788). Delprogrammet Lokaliseringssainråd belastas endast medadministrationskostnader. F. n. omfattar samrådsskyldigheten endast vissa branscheri storstadsområdena. Med hänvisning dels lill samrådsverksamhetens ringaomfattning och resultat, dels till elableringsdelegationens verksamhetföreslår AMS en avveckling av lokaliseringssamrådet i dess nuvarandeutformning. Jag biträder denna uppfattning och avser att senare återkomma tillregeringen med förslag i frågan. Förförvaltningskostnader vid AMS beräknar jag 5,3 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anffrt och tillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår att lill Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet /79 anvisa ett förslagsanslag av . C 2.Särskilda stödåtgärder I glesbygder 1976/77Utgift 28362965 Reservation 16361906 1977/78Anslag 33 500000 1978/79Förslag 21000000 Från anslaget bestrids kostnader för hemarbete m. m..visst slöd till företagareföreningar, kommunala sysselsällningsinsatser ochsärskilda sysselsättningsinsatser. Under /77 anvisades vidarefrån anslaget medel för vissa vägarbeten i Vindelälvsområdet. Verksamheterna handhas av statens industriverk. AMS,vissa företagareföreningar och kommuner. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet Hemarbete m. m. Stöd till regionalautvecklingsfonder Kommunala sysselsättningsinsatser Ätgärder i Vindelälvsområdet Särskildasysselsättningsinsatser 1 973 000' + 2 500000' Stöd till företagareföreningar. Under /77 uppgick utgifterna för Hemarbete m. m. till 4,9 milj. kr. Stödethar inneburit att ca 2 500 personer bosatta i glesbygd har kunnat beredas hel-eller deltidssysselsättning. Stöd till företagareföreningaravser allmänna åtgärder av fonderna för att främja företagsamhet i glesbygderoch skärgårdar. Under /77 uppgick utgifterna till ca 2 milj. kr. Under /77 har Kommunala sysselsällningsinsatser i form av genomförande avsysselsättningsprojekt bedrivits i tolv kommuner. Under budgetåret har ca 9,5milj. utbetalats för ändamålet. Från anslagsposten Särskildasysselsättningsinsatser bekostasdels bidrag till kommuner i det inre stödområdet och på för att uppföraindustrilokaler för uthyrning, dels projekt i Vindelälvsområdet, dels ockåtgärder som har föreslagits av särskilda arbetsgrupper i syfte att skapa ökadsysselsättning i glesbygder. Hemarbete m,m. bedömer att utbetalningarnaunder /78 kommer att uppgå till 5,3 milj, kr. Med hänsyn tillatt ingående reservation under anslagsposten därmed förbrukas beräknar verketmedelsbehovet för /79 till 6 milj, kr. Stöd till företagareföreningar.Statens industriverk bedömer alt utbetalningarna under /78kommer all uppgå lill 3,6 milj, kr. Med hänsyn till att ingående reservationunder anslagsposten därmed förbrukas beräknar verket medelsbehovet för budgetåret1978/79 till 3,5 milj. kr. Kommunala sysselsättningsinsatser.Arbetsmarknadsstyrelsen anser verksamheten vara ett värdefullt komplement tillövriga sysselsättningsskapande insatser. I avvaktan på resultatet av pågåendeöversyn av verksamheten föreslås oförändrad medelstilldelning. 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 107 Stödet till hemarbete administreras avföretagareföreningarna vilkas uppgifter skall las över av de regionala utvecklingsfonderna(prop. 1977/78:40 bil. 1, NU 1977/78: 34, rskr 1977/78:110). Frågan om den framlidaorganisalionen av hemarbetet har behandlats i prop. 1977/78: 30 om skyddatarbeie och yrkesinriktad rehabilitering m.m. (AU 1977/78:16, rskr 1977/78:74).Besluten berör dock inte verksamheten under /79. Mot dennabakgrund bör verksamheten med hemarbete bedrivas i oförändrad form ochomfattning under nästa budgetår. Jag beräknar medelsbehovet för budgetåret1978/79 lill 5 milj. kr. Från anslagsposten Slöd till företagareföreningar, somi fortsättningen bör benämnas Stöd till regionala utvecklingsfonder, täckskostnaderna för speciella projekt som främjar företagsamhet i glesbygder ochskärgårdar. Jag beräknar medelsbehovet för /79 till 2 milj. kr. Från anslagsposten Kommunala sysselsällningsinsatserbekostas försöksverksamhet med intensifierade kommunalasysselsättningsinsatser (IKS) i tolv kommuner i det inre stödområdet.Verksamheten omfattas av sysselsättningsutredningens (A 1974:02) pågåendeöversyn av bl.a. den regionalpolitiska stödverksamheten. Jag beräknar /79 oförändrat 12 milj. kr. Från anslagsposten Särskilda sysselsättningsinsatserbekostas under innevarande budgetår bidrag till kostnader för dels att uppförakommunala industrilokaler i syfte att främja sysselsättningen pä idet inre stödområdet och , dels åtgärder i syfte atl skapa ökadsysselsättning i glesbygder. Bidrag till kommunala industrilokaler bör ifortsättningen anvisas under elt särskilt anslag. Jag återkommer härtill i detföljande. För övriga ändamål beräknar jag medelsbehovet för /79till 2 milj. kr. Anslaget bör sålunda för nästa budgetår tas upp med (5+ 2+ I2 + 2=)2I milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört hemsläller jagalt regeringen föreslår att till Särskilda stödåtgärder i glesbygder /79 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till kommunala industrilokaler Nyttanslag (förslag) 30000000 F.n. bekostas från reservationsanslaget Särskildastödåtgärder i glesbygder bl. a. bidrag till kommuner i det inre stödområdetoch på för att uppföra industrilokaler för uthyrning. harnyligen behandlat frågan om åtgärder för att främja de mindre och medelstoraföreta- 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 108 gensulveckling (prop. 1977/78:40bil. I, NU 1977/78: 34, rskr 1977/78:110) och därvid uttalat sig för bl.a ett ökat statligt stöd lill kommuner för att främst i mindre orter i det inre stödområdetbygga industrilokaler för uthyrning.1 nämnda proposition beräknade jag 30 milj. kr. Dessamedel bör nu anvisas under elt särskilt reservationsanslag. räknas motsvarande anslagspost underreservationsanslaget Särskilda stödåtgärder i glesbygder ned med 15 milj. kr.Den behållning som hänför sig till verksamheten med bidrag lillkommunägda industrilokaler och som vid utgångenav /78 finns kvar på sistnämnda anslag bör föras övertill detta nya anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBidrag lill kommunala industrilokaler för /79 anvisa eltreservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 109 beräknas 25,3 milj, ton järnmalm habrutits i , vilket innebär en minskning med 4,4 milj, ton.Malmleveranserna från gruvorna beräknas ha minskat från 27,4 till 20 milj, ton,varav 18,7 milj. ton en minskning med 4,8 milj. ton - beräknasha exporterats. Järnmalmslagren har ökat från 11,3 milj. lon till 14milj. Exportvolymen, som i stort sett har varit sjunkande ,är fortfarande mycket låg, vilket framför allt beror på den fortsatt mycketsvaga internationella stålkonjunkturen, andel av världsexporten harsuccessivt minskal och är ca 5 7c. Försäljningsminskningen och de strukturella problemen istålindustrin har lett till stora svårigheter alt upprätthålla produktionenockså i järnmalmsgruvorna, 1 har flera gruvorlagts ner. Brytningen av sulfidmalmer beräknas ha uppgått till12,1 milj, lon , vilket innebär en ökning i förhållande lill 1976 årsbrytning med . Metallinnehållet i den brutna malmen har för kopparuppgått till (), för bly (år1976) och för zink (). är självförsörjande i fråga om järn-, bly- ochzinkmalm. Förädling av zinkmalm till metall förekommer dock inte i Sverige.Brytningen av kopparmalm tillgodoser ungefär en tredjedel av landets behov.Däremot saknas brytvärda tillgångar av aluminium och av de allra flestalegeringsmetaller. Utvinningen av industrimineral, dvs, sådana somutvinns i annat syfte än för sitt metall- eller bränsleinnehålls skull, täckerinte landets behov. Den industriella utvecklingen i har inneburitatt vårt beroende av oförädlade råvaror som en källa till exportintäkter har blivit obetydligt även områvaruutvinningen i jämfört med vad som är fallet för övrigaindustriländer fortfarande ger upphov till stora exportinkomster. Däremot harvårt beroende av importerade råvaror ökat och blivitmer varierat. Detta är en följd av att , i likhel med andraindustriländer, allt mer kommit att fungera som omvandlingsstation för råvaror.Medan importvärdet för en enskild råvara ofta är myckel litet, kan sammaråvara vara nödvändig för att produklionen skall kunna upprätthållas iindustrier som exporterar färdigvaror eller halvfabrikat för miljardbelopp ochhar tusentals anställda. För många råvaror och flera viktiga metaller gäller atlde är föremål för kraftiga variationer i pris och förbrukning, Underår 1977 hardock priserna för de allra flesta metaller i stort sett legat stilla på denmycket låga nivå 1977/78:100 Bilaga 17 Industridepartementet 110 somde sjönk till under åren 1974- 1976,Den viktigaste orsaken till de låga prisernaär den alltjämt myckel låga industriella aktiviteten i västväriden, 1 syfte att motverka prisvariationer, som gerupphov till svårigheter för såväl företag som nationer, har under senare årallt flera krav ställts på att internationella överenskommelser skall träffasför att stabilisera råvaru-marknaderna.Dessa krav har förts fram främst av utvecklingsländer, vilka för sinaexportintäkter och ekonomiska utveckling över huvud taget ofta är beroendeav prisutvecklingen för en enstaka råvara. fattades etl principbeslut om elt s, k, integreratprogram för råvaror. De centraladelarna av programmet går ut på atl stabilisera råvarupriserna på en rimlignivå genom buffertlagring och andraåtgärder. Lagringen avses bli finansieradgenom en gemensam fond för flera råvaror. har överläggningar pågått dels om uppbyggnaden av dengemensamma fonden, dels om prisstabiliserande åtgärder för ett flertalenskilda råvaror. Dessa överläggningar fortsäiter , Samarbete mellan råvaruproducerande länderförekommer för flera metaller ochmineral, bl, a, koppar och bauxit. Strävanden att genom samordnat handlande uppnå högre priser har emellertidendast haft begränsad framgång . En annan inriktning har Organisationen förjärnmalmsexporterande länder. Dennas huvuduppgift är att främja en balanseradglobal utveckling av järnmalmsindustrin genom att skapa bättre förutsättningarför varje enskilt medlemsland attvidta lämpliga åtgärder avpassade till de egna problemen. ingår i organisationen sedan dessgrundande . Organisationen har utsett en generalsekreterare ochett mindre kansli samt under år 1977fastställt ett arbetsprogram, i vilket ingår flera olika utredningar om järnmalmsmarknaden, FN:s tredje havsrättskonferens höll under år 1977en sjätte och en sjunde session i , Vid dessa sessionerdiskuterades bl, a, vem som skall ha rätt.itt utvinna naturtillgångarna på och under den del av havsbottnen som ligger utanför nationell jurisdiktion ochde grundläggande villkoren för sådan utvinning. Ett annal centraltämnesområde för sessionerna gälldeomfattningen av den del av havsbottnen som skall anses falla under nationelljurisdiktion. Konferensen avses sammanträda till ylleriigare en session i , 1 har råvaru- och naturresursfrågornafått ökad betydelse . Inte minst mot bakgrund avden internationella utvecklingen påråvaruområdet framstår del som angeläget atl dessa frågor ägnas fortsatt storuppmärksamhet i samband med utformningen av industripolitiken på lång sikt.Industristrukturen påverkas av prisutvecklingen och produktionsförhållandenaför råvaror. Anpassning till ändradeförutsättningar förråvaruförsörjningen kräver lång tid.Del är därför angeläget alt förändringar kan förutses och åtgärder vidtas för att underlätta industrins anpassning till förändrade villkor. är det en viktigupp- 1977/78:100 Bilaga17 Industridepartementet 111 giftatt skapa sådana förutsättningar för råvaruproduktionen att ett balanseratutnyttjande på lång sikt av våra egna naturresurser blir möjligt. Utformningenav politiken såvitt gäller råvaru- och naturresursområdet förutsätter en samlad överblick över helaråvaruområdet och jämförelser mellanutvecklingen för olika råvaror. har därför en betydande mängd beslulsunderiag i dessa avseendentagits fram genom olika utredningar. Detta arbete fortsäiter . Chefen för avser attinhämta regeringens bemyndigande att tillsätta en utredning om miljö ochnaturresurser. Den tillkallade mineralpolitiskautredningen (I 1974:02) har underår 1977 avlämnat delbelänkandet (SOU 1977:75) Induslrimineral, beräknas ett delbetänkande om metalleratt kunna avlämnas. Utredningen hardärefter till uppgift att överväga omen ändrad inriktning ellerutformning av mineralpolitiken är motiverad med hänsyn till samhällets långsiktiga behov. Arbetet beräknasvara slutfört under andra hälften av . På uppdrag av regeringen har statens industriverkutrett vissa frågor rörande kalksten, brytning av alunskiffer och utvinning avdiabas. Utredningarnas resultatavses ligga till grund för bl, a, den fortsatta fysiska riksplaneringen. Utredningarna beträffande kalkstenoch diabas har avslutats under år1977, Alunskiffemtredningen beräknas vara avslutad , genomför vidare en särskildutredning om utvinning av sand ochgrus, särskilt från havsområden. Utredningen beräknas bli slutfördunderår , för havsresursfrågor (I1975:06) tillsattes för att utreda frågan om inrättande av etlorgan för havsresursfrågor,Kommitlén avgav betänkandet (Ds I 1977:5) Samordning avhavsresursverksamheten, vari föreslås bl, a, all en särskild delegation församordning av havsresursverksamheten skall inrättas. Kommitténs förslag beredsf n, inom ,