prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Länsbostadsnämndernai och , kommunslyrelsen i Siockholm, SVR m. fl.anser att stöd bör utgå litl av den beräknade kostnaden. Stödet bör täckade faktiska kostnaderna för åtgärderna framhålls av ,, och I ifrågasätter om bidragets storiek ifortsättningen bör maximeras. I län anser altförskott på del statliga stödet bör kunna utgå. Ränta,amorteringstid, säkerhet Länsbostadsnämndeni och NBD och framhåller alt om amorteringstiden ökaserhålles större möjligheter att lä utrymme för kostnaderna för energibesparandeåtgärder inom ramen för godtagbara boendekostnader. Hyresgästernas riksförbundliksom NBD och anser alt samma räntor och amorteringstider som för vanligastatliga bostadslån bör gälla även för energispariån, Swedisol framhåller attför sådana åigärder som blir lönsamma först då man beaktar deras effekter underläng tid bör Prop.1977/78:76 167 lånegivningenutformas på sådant sätt att den stimulerar fastighetsägaren att vidta åtgärdenäven om han inte räknar med att behålla byggnaden . NBD och NEDsaml Fastighetsägareförbundei framhåller att fastighetsägaren kanha svårigheter att ställa sådan säkerhet som erfordras förstörreenergisparlån.Låneutrymmet i fastigheten kan vara taget i anspråk för annal ändamål, NBD ochNED föreslår att en statlig lånegaranti i sådana falt bör ställas på det beloppsom efter inspektion befinnes rimligt. framhåller attomoderna och hatvmoderna hus ofta är de sämsta även frånenergihushållningssynpunkt. Omfattningen av omoderna lägenheter i småhus,räknat i antal rumsenheter, är 2,4 gånger fler än i flerbostadshus. Mer omfattandeåtgärder för förbättrad energihushållning i dessa byggnader bör samordnas meden upprustning av byggnadema i övriga hänseenden. flnnerdärför alt möjligheterna till ombyggnadslån för småhus bör förbättras, somredan skett för flerbostadshus. Åtgärdersom bör erhålla stöd Sådanakostnader som fastighetsägaren har för en frivillig besiktning bör kunnainräknas i låne- och bidragsunderlaget i de falt stöd söks för energibesparandeåtgärder framhålles av bostadssiyrelsen, i ,, kommunstyrelsen i och Stadsarkitektkontoret iÖrnsköldsvik. Del ekonomiska stödet bör även ge utrymme för ett kvalificeratprojekteringsarbete om tillfredsställande totalresultat skall kunna uppnåsframhålles av och , . Länsbostadsnämndernai , Kristianslads och Göieborg och län framhåller att trots attåtgärder av drifts- och underhåtlskaraktär är synnerligen angelägna frånenergisparsynpunkt bör de inte bli föremål för stöd i form av lån och bidrag dååtgärderna normalt skall ingå i fastighetens driftsbudget, då de är enkla ochfastighetsekonomisk lönsamma saml eftersom en sådan tån- och bidragsgivningmedför stora administrativa kostnader. Till sådana åtgärder räknarlänsbostadsnämnden i och län bl, a. tätning av fönster ochinjustering av värmesystem. anser att mindre kostsammaåtgärder som uppsättande av tälningslister bör finansieras utan slalliga bidragdå de är lönsamma och bör kunna rymmas inomen normal fastighetsbudget.Ätgärdersom kräver stora engångsinvesteringar bör däremot enligt kommitténkunna få ekonomiskt stöd även om åtgärderna i och för sig kan ha god lönsamhet,Länsslyrelsen i , Landsiingsförbundei, ,, och påpekarden betydelse som åtgärder inom installationsområdet kan ha från energihushållningssynpunkloch förordar mot denna bakgmnd stöd för en rad sådana åtgärder som inregleringav värmesystem, installation av termoslatvenliler och byte av oljebrännare ochpannor. framhåller alt flertalet av de Prop.1977/78:76 168 injusterings-ochinregleringsålgärder som genomförs eller borde genomföras bland SABO-företageninnefattar kompletterings- och ändringsarbeten av VVS-installationen i sådanutsträckning att åtgärderna borde klassificeras som förbättringsåtgärdersnarare än som underhållsarbeten, anse: att stöd förpann- och brännarbyte bör utgå på sådana orter där införande av Oärrvärme ej äraktuellt. LänsbostadsnämndenI anser att det utgör ett särskill problem huruvida sådanabyggnader där brister från energihushållningssynpunkt beror på"byggfusk" skall kunna åtgärdas med stöd av energispariån och bidrag. Länsslyrelseni framför att lån och bidrag enbari ges tillupprustningar av byggnader som är särskilt dåligt isolerade. Sådana ändringar ibestämmelsema bör enligt övervägas att fler byggnader blir lån-och bidragsberättigade, Rörfirmornas riksjörbund och Fasligheisägareförbundelanser alt stöd även bör utgå litl åtgärder avseende lokaler. anför attanslutning till Ijärrvärme ofta innebär ökad boendekostnad och anser därför enöversyn av de ekonomiska förutsättningarna för sådan anslutning angelägen. anser all stöd bör utgå inte bara för konventionellaenergihushåttningsåtgärder ulan också för alt göra en långvarig successivövergång till lokala energikällor möjlig. Kommunförbundetoch kommunslyrelsen i anför att stöd även bör kunna omfatta hus byggdaefter , Ingenjörsvetenskapsakademienanser att lån-, forsknings- och utvecklingsbidrag bör kunna ges tillförsöksprojekt. Byggnadsarbetareförbundetanför att energispariån endast bör ges under förutsättning att godkändentreprenör anlitas, Riksantikvarieämbetei och5ve/is/ca,/oren/ngeA;/ö/-iivgg/i(7f/si'aVi:/anföratt vid tilläggsisolering avträpanel-fasad bör nedtagning och åtemppsättning av befintlig panel ges likagoda eller bättre ekonomiska villkor än uppsättning av aluminiumpanel och attlåne-och bidragsregler även i övrigt bör ulformas på så sätt attenergisparåtgärder som utformade med hänsyn till kulturhistoriska värden gesminst lika gynnsam finansiering som andra länkbara alternativ. NBDoch saml framhåller att beha'ndlingen av lån- ochbidragsansökningar samt utbetalning av beloppen ofta tagit orimligl lång tid.Länsbostadsnämnderna i , och saml ochHyresbostäder i framhåller att en utvidgad låne- ochbidragsverksamhet förutsätter en förstärkning av länsbostadsnämnderna och dekommunala förmedlingsorganen. Länsbosiadsnämndeni Siockholm anför att reglerna för låne- och bidragsverksamheten bör utformas på ett både för de sökande och för de Prop.1977/78:76 169 handläggandemyndigheterna klart sätl för att inle i onödan försena genomförandel avplanerade energibesparande åigärder. Behovet av enkla regler framhålles ocksåav kommunstyrelsen I . Denna päpekar också, som lidigareredovisats, behovet av enklare bidragsformer för de enkla besparingsåtgärderna. Fastighetskontoreti anser all den föreslagna besiktningen skall ulgöra underlag förlånebehandlingen så all förmedlingsorganet inte behöver göra egenlånebesiktning, trots att della något fördyrar kostnaderna för den förstabesiktningen, HSB:s riksjörbund föreslår att en utvärdering görs av dethittillsvarande energisparstödet. och ochArkitektJÖrbundet anser all energisparsiödets effekter kontinuerligt bör följasupp så all bestämmelserna snabbt kan ändras vid behov, 6,6.6.5I rapporten föreslagna ändringar och tillägg till byggnadsstadgan Rapportenslagförslag tillstyrkes i sin helhet av , länsstyrelserna iMalmöhus och , länsbostadsnämnden i Siockholm och FöreningenSveriges byggnadsinspektörer. Ytterligare antal remissinstanser tillstyrkersamtliga förslag utom den föreslagna nya paragrafen 50 a § BS. Så görbyggnadsstyrelsen, , bostadsstyrdsen, BFR, energisparkommittén,länsstyrelserna i och saml länsbostadsnämnden iNorrbottens län. Remissinstansernasallmänna inställning till lagsliftning som medel ienergihushållningssträvandena har redovisats i avsnill 6,6.6.1. Av dennaredovisning framgår ocksä all många instanser, som generelll förordar andrastyrmedel, ändå anser att samhället bör ha rätt att inskrida i fall av uppenbarvanvård eller mot sådana fastighetsägare som inte ens efter en längre tidsrymdåtgärdat från energihushållningssynpunkt bristfälliga fastigheter, NBD och NEDsamt VVS-tekniska jörenlngen förordar, i slättet för de i rapporten föreslagnalagstiftningsåtgärderna, en anknytning lill sanerings-lagssliflningen. Energisparkommillénframhåller alt lagstiftningsåtgärder framför allt bör sättas in inom sådanaområden där de ekonomiska slimulanssyslemen kan beräknas ha mindre effekt,Enligl kommitiéns mening är det framför allt i samband med åtgärder avunderhållskaraktär som olika former av förelägganden kan bli aktuella. Hyresgästernasriksjörbund påpekar att enligl de föreslagna lagändringarna skulle, i de fallenfastighetsägare icke vidtar erforderiiga åtgärder, initiativet förförelägganden ankomma på . Förbundet önskar en lagsliftning sommedger initiativ även från hyresgästorganisation. 1977/78:76 170 Denföreslagna ändringen i 48 a i; BS tiltstyrks av , byggnadsslyrelsen,riksrevisionsverkel, , , energisparkommittén,länssiyrelserna I , , och ,Föreningen , , NBD och , SABOoch VVS-tekniska Jörenlngen. Förslaget avstyrks uttryckligen avlänsbostadsnämnden i län. NBD och samt framhåller viktenav att vid ombyggnader tillvarata möjlighelerna lill bättre energihushållningi byggnaden i dess helhet.//55. '5/-/fe/o>öiWf/framhåller att kravet ärmoliveral mol bakgrund av de krav på energibesparande utföranden som ställs pånybyggnader. Förslagetlitl ändring i 49 ij BS tillstyrks av socialsiyrelsen. ,, , , energisparkommittén, länsstyrelsernai , , och , länsbostadsnämndernaI Stockliolms och Norrbollens län. Föreningen ochVVS-tekniska jörenlngen. Förslaget avstyrks av länsbostadsnämnden iKrIsUanslads län, samt NBD och . anföratt det vore värdefullt om byggnadsnämnderna även fortsättningsvis hademöjlighet till prövning av undantagssituationer. 50 i;BS Förslagellill ändring i 50 i; BS tillstyrkes av socialsiyrelsen, ,riksrevisionsverkel, bostadssiyrelsen, BFR, energisparkommittén, länsstyrelsernaI , , och , länsbostadsnämndernai och Norrbonens län, , Föreningen , och Fasligheisägareförbundel. Förslagelavstyrks av länsbostadsnämnden i KrIsUanslads län. NBD och samt . Kommunstyrelsen i saml Föreningen frarnhåller all 50 i; BS, liksom den föreslagna 50 a ij BS,ingår i en grupp paragrafer i byggnadsstadgan som riktar sig främst lill debyggande. Byggnadsnämndernas skyldighet att utöva tillsyn enligt 64 sj BS ärbegränsad till sådana byggnadsföretag för vilka byggnadslov erfordras. Dettamedför enligt remissinstanserna bl. a. att byggnadsnämndema inte har skyldighelatt genom besiktningar kontrollera att fastighetsägarna fullgör sinunderhållsskyldighet enligt 50 S BS och att förelägganden är ytteriigtovanliga. Enligt kommunstyrelsen i och Föreningen skulle ändringen i 50 ij BS sålunda inte medföra någonnämnvärd ökad arbetsinsats för byggnadsnämnderna. framhålleratt ett tillägg i 50 S BS kan ses dels som en Prop.1977/78:76 171 allmänanvisning till god energihushållning och dets ha värde i de speciella fatt dåbesiktning och föreläggande kan vara motiverade med stöd av den s.k.påföljdslagen. BFR anför att en ändring i 50 5; BS har olika effekt för olikabyggnader, I de fall då Svensk Byggnorm i dess lydelse vartillämplig då byggnaden uppfördes är del enligl rådets bedömning viktigt attden i dessa hus ibland komplicerade energitekniken underhålls och sköts väl.För byggnader uppförda enligt tidigare bestämmelser kan, med stöd av en ändrad50 ij BS krav riktas på underhåll av oljeeldade pannor och på inreglering ochinjustering av uppvärmnings- och ventilationsanläggningar. Rådet förordar attytteriigare åigärder av underhållskaraktärsenare inarbetas i 50 ij BS dåtillräckligt underlag härför erhållits. Förslagetom en ny 50 a ij BS tillstyrkes av , ,länsstyrelserna I och , länsbosiadsnämnden I . Detta tillägg tillbyggnadsstadgan avstyrks av , bostadsstyrdsen, BFR, länsbostadsnämndeni län. , kommunstyrelserna i , Västeråsoch , . , NBD ochNED, och , , , ,och . De viktigaste argumenten föravstyrkande har redovisats i avsnitt 6,6,6,1. ,riksrevisionsverkel, BFR, . och anför vidareatt lagstiftning med så långtgående konsekvenser i varje fall inle erfordras ienergihushållningsprogrammets inledande skeden. Flera av dem framhåller ocksåatt det kunskapsmässiga underiagel försådana förelägganden som skulle kunnagöras med stöd av de förestagna föreskrifterna är ofullständigt, och altlagstiftningar av detta slag inte är aktuella förrän kompletterandeundersökningar kan läggas till grund för beslut. Kommunstyrelsen i framhåller, i anslutning till vadde anfört om den föreslagna ändringen i 50 ij BS, att den nya 50 a tj BS inteskulle medföra någon nämnvärd ökad arbetsinsats för byggnadsnämndema. Styrelsenför leknisk utveckUng och Axel institutel för industriforskningframhåller att ny lagstiftning och tillämpningsföreskrifter härtill börulformas så att man inte binder utvecklingen till befintliga meloder förenergihushållning. Kommunslyrelsen i Väsierås anser att uttrycken "bristfälligenergihushållning" och "skäliga anspråk på godenergihushållning" bör definieras av statsmakterna och att kravnivåndärvid, åtminsione förde första åren, kan sällas så lågt att föreläggande medstöd av lagstiftningen endast hör Prop.1977/78:76 172 tillundantagsfallen, Ingenjörsveienskapsakademien, som förordar en serieförsöksprojekt, framhåller all erforderlig dispenser från byggnadsstadga ochlillämpningsföreskrifler bör lämnas i sådana fatt. 6.6,6,6 Övriga föreslagna föreskrifter m, m. Mångaremissinstanser lämnar synpunkler på andra föreskrifter än de som behandlas iföregående avsnitt. Vissa synpunkter på en eventuell lagreglering avdebiteringsprinciper för värme-, varmvatten- och elförbrukning lämnas i avsnitt6.6,6,3, Där framställs också önsketnål om sådana ändringar i gällandebestämmelser att bostadsförvaltningar som har kollektiv elmätning kankomplettera denna med undermätare som avläses av bostadsförvaltningen. Önskemål omobligatoriskt typgodkännande ellerannan kvalitetskontrolt päfönsleriätningslister, termostater, oljebrännare, värmepumpar m, fi, produkterav betydelse för en framgångsrik energihushållning framföres av bl. a. statensprovningsanstalt, kommunstyrelsen I , län byggerioch . VVS-tekniskaJöreningenföreslår generell beslämmelse i Svensk Byggnorm med innebörden alt allnybebyggelse skall förses med vatten- eller eventuellt tuftburet värmesystemför att underiätta en framtida eventuell ombyggnad lill värmepumpdrift ellerutnyttjande av direkt solvärme. Föreningen förordar också bestämmelse medinnebörden att direkl eluppvärmning av bostäder för åretruntbruk förbjuds ellerstarkt begränsas på annat sätt, meddelar att de påbörjatundersökningar om förutsättningarna för alt införa maximerad inomhustemperaturför lokalbeståndel. IndustrigruppenJör lätl byggeri och påpekar alt utvändiga tilläggsisoleringar av fasaderkan innebära intrång i de fall byggnad ligger i gräns mot gala ellergrannfaslighel, och efterlyser erforderiiga regler för att lösa sådana problem.Svenska jörenlngen för byggnadsvård anför i anslutning till defasadförändringar som tilläggsisoleringar kan medföra att byggnadsnämndernabör lä klartecken att tillämpa en mera allmän miljösyn, med utgångspunkt i 38ij Byggnadslagen, CTHoch sektionen Jör maskinteknik vid KTH tar upp de ansvarsfrågor somaktualiseras vid en besiktning och vid eventuella kommunalaförelägganden. 5eA://f3«e«,/ö>mf7sA7>7fe/cn/A: v/f/AT//påpekar att dettaproblem på den privata marknaden, t.ex. inom konsultkåreh, har lösts genomförsäkringar. Behov av auktorisation av konsulter m. fl. berörs i avsnitt6.6.6,4. NBDoch anser det önskvärt all olika bindningar i Svensk Byggnorm och iläneförfattningar undersöks römtsättningslöst, för att om möjligt skapa ökalutrymme för de åtaganden som blir aktuella med strängare energihushållningskrav. Prop.1977/78:76 173 Mångaremissinstanser kommenterar resursbehovet i det skisserade åtgärdsprogrammet.Allmänt understryks att vi inte har utbildad personal i den omfattning somerfordras, och att sålunda omfatiande utbildningsinsatser är nödvändiga.Bristen på kunskaper i vissa avseenden och behovet av en systematisk och snabberfarenhetsåterföring betonas också av många. Dessa resursaspekter utgör förmånga instanser motiv att föreslå successiv utbyggnad av verksamheten. Övrigaresursaspekler berörs huvudsakligen i mer allmänna termer. Beträffande detsamhällsekonomiska utrymmet påpekas endast behovet av en tillräcklig stor ochkontinuerlig tillgång på lånemedel. 6.7.1Kunskaper, forskningsbehov och statistik Remissinstansernassynpunkter på kunskaper och ytterligare kunskapsbehov kan grovt fördelas påföljande områden: kunskap om byggnadsbeståndet, kunskap om effekterna av olikaåtgärder i beståndet, yrkeshygieniska frågor, besiktningsmeloder samt mätteknikoch provningsmetoder. Härutöver lämnas synpunkter på forskningsbehov inomsärskilda tekniska delområden. Dessa synpunkter har redan redovisats i avsnitt6.4. Byggforskningsrådeikonstaterar i sin verksamhetsplan för den energiinrik-tade verksamheten attnågon påtaglig stimulans till teknisk utveckling inom den svenskabyggnadsindustrin och byggmaterialindustrin inte finns . Bådenormer och energisparåtgärder bygger på konventionell teknik. Energipolitikeniövrigtärenligt rådet alltför vagt formulerad föratt ge ulvecklingsstimulanstill industrin eller till fastighetsägarna/förvaltarna. Fleraremissinstanser påpekar all brister i kunskap om det befintligabyggnadsbeståndei gör att bedömningarna av möjliga energibesparingar blirosäker. Behovet av förbättrad statistik över byggnadsbeståndets omfattning ochtekniska kvalitet betonas av bl. a. , ,energisparkom-mlitén, länsbosiadsnämnden i län. CTH, lekniskafakulteten vid Lunds universUet, instituiionen för byggnadsieknik vid KTH,, Indusirigruppen Jör lätt byggeri, och ,, , och /framhåller att en i möjligaste mån riktig bild av byggnadsbeståndetsbeskaffenhet med avseende på energiförbrukningen aren nödvändig förutsätiningför meningsfull forskning och utvecklingsarbete inom energiområdet ochoundgänglig grund för energipolitiska beslul, CTH framhåller vidare att enstatistik över byggnadsbeståndels beskaffenhet inte enbart bör ta sikte på idagkända lösningar utan ta med alla uppgifter som kan förutses vara av betydelseför Prop.1977/78:76 174 bedömningav nya tekniker. Flera remissinstanser framhåller även attenergiförbmkningsdata bör redovisas helst specificerade på energistag. BFR,sektionen för byggnadsteknik vid KTH och framhåller altkunskaperna om industrins lokalbestånd är ännu sämre än för övrigabyggnadstyper. Industrins tokatbestånd kännetecknas vidare av stor variation iutförande och användning av lokalerna. Mångaav de föreslagna tekniska åtgärderna baseras på känd teknik vilket framhållesav bl.a. siyrelsen för leknisk utveckUng, HSB:s riksjörbund och Mekanförbundei.1 flera fall har de emellertid inte provals i slor skala och flertalet av deinstanser som kommenterar frågan betonar behovei av erfarenhetsåterföring,försöksverksamhet och forskning. Slatens provningsanstalt framhåller attutförda fättprovningar visat på betydande skillnader mellan avsedd ochkonstaterad isolering och täthet för o|ika konstruktioner, 1 många falt har detockså visat sig att arbetsutförandet har brustit. lättbyggeri påpekarail erfarenhetsåterföringen inom underhåtls-ochreparationsbyggeri varit begränsad till skillnad från den omfattandeerfarenhet som vunnits från nybyggnadsverksamheten. Vikten av ensystematisk utvärdering av det utförda energispararbetet liksom enkontinuerlig uppföljning av de fortsalla åtgärderna betonas ay BFR,Industrigruppen för tält byggeri. Industrins byggmaierialgrupp, ochArkitekiförbundei samt SVR. påpekar att utvärde ringen avhittills ulförda energisparåtgärder även bör omfalla effekterna från miljö- ochkullurminnessynpunkt, Många remissinsianser påpekar att inför ett så omfattandeålgärdsprogram som det nu skisserade bör man påskynda erfarenhetsåterföringengenom systematisk försöksverksamhel och studier av ett planmässigt urval avundersökningsobjekt. Detta framhålles bl. a. ay HSB, Industrigruppenför lättbyggeri. och , ,och Mekanförbundei. Byggnadsarbeiareförbundeiframhåller alt de yrkeshygieniska ef-f e k t e r n a av mineralull ännu ärofullständigt kända. Innan man inleder ett landsomfattande arbete medisoleringsförbättringar bör enligt förbundet de yrkeshygieniska effekterna varaklariagda. Liknande synpunkter framföres bl. a, av nalurvårdsverket,och flera kommuner samt . Mångaremissinstanser betonar att besiktningsmetoderna har stor betydelse inför ettomfattande besiktningsprogram. En försöksverksarnhet, eventuellt anknuten tillBFR:s EPD-verksamhet eller enkäter organiserade av överstyrelsen förekonomisktförsvar, föreslås av bl. a, BFR, indusiriverkel. och flerakommuner samt . BFR,stålens provningsanstalt och sektionen för maskinteknik vid KTH framhåller atten rationell besiktning kräver en utveckling av metoder för Prop.1977/78:76 175 mä t n i n g av isolering och täthet liksom alt en utvecklad typgodkännandeverksamhetockså kräveren utveckling av mätutrustningar och kalibrerings-rutiner. Remissinstansernassynpunkler på behov av forskning kring enskilda tekniska frågor har redovisatsi avsnitl 6.4. Bland de oftast återkommande synpunkterna bör nämnas behovet avstudier av fuktproblem vid tilläggsisoteringarav fasader,estetiska problem vidfasadarbeten, beständighet och åldringsproblem för olika tätningsmaterial,mät- och reglerutrustningar och termostatventiler saml lågtemperatursysiem ochlokala energikällor. Behovet att utveckla metoder som minimerar risken förfelaktiga arbetsutföranden framhålles också. Mångainslanser anför att bristen på arbetskraft kommer att bli avgörande för dentakt i vilken ålgärdsprogram met kan genomföras, Sådana synpunkler framföres avbyggnadsstyrelsen, , , ,länsbostadsnämnden i län, sektionen Jor maskinteknik vid KTH,och flera kommunstyrelser, HSB:s riksförbund.Ingenjörsvetenskapsakademien, ,Sjukvårdens planerings- och rationaliserlngsinstiiul, SKIF och Konsultföreningensamt . Arbetsmarknadsstyrelsenanser att även om underlaget i planverkets rapport är osäkert kan de föreslagnaåtgärdema bedömas lä betydande konsekvenser för arbetsmarknaden. Med hänsynhärtill utgår styrelsen från att en mer ingående analys kommer till stånd avförstagens effekter på byggarbetsmarknaden innan ställning tas titt detskisserade ålgärdsprogrammet. Styrelsen anför vidare att antalet sysselsattainom byggnadsverksamheten enligl arbetskraftsundersökningama har minskat med ca80 000 personer främsl p, g, a, ell minskatbyggande av flerbostadshus. Detta har i stort sett kunnat ske utan enrnotsvarande stegring av arbetslöshet, innebärande att del har funnilsalternativ sysselsättning inom andra delar av arbetsmarknaden. har en stabilisering av byggsysselsättningen ägt rum och svårighelerhar uppkommit på många håll i landel att rekrytera yrkesiilbildad arbetskraftsåsom träarbetare, målare rn. Tillgängliga prognoser tyder pä att den nurådande situationen kommeratt bestå frarnöver. a, alt det inte finns några nämnvärda outnyttjadearbetskraftsresurser, som kan mobiliseras för att möla den efterfrågan som ettsnabbt genomförande av planverkets förslag skulle medföra. Redandet första steget, kommunernas besiktning ay fastigheter, kommer enligtarbetsmarknadsstyrelsen att ställa krav på arbetsmarknaden som är svåraatt möta. Besiktningarna kommer alt kräva arbetskraft med speciella kunskaper ivilt skilda yrkesområden. Med hänsyn till arbetsuppgifternas art Prop.1977/78:76 176 tordeenligl styrelsen minsl ivå personer med olika yrkeskunskaper fordras för varjeinspeklionslillfälle. Varken uppsättningen av personal på kommunernasbyggnadsnämnder eller tillgången på arbetskraft i övrigt medger enligtstyrelsens uppfattning att en sådan efterfrågan tillgodoses . Vidsidan av mer preciserade kalkyler över arbetskraftsbehoven fordras enligtstyrelsen betydande utbildningsinsatser. Självfallet bör arbetsmarknadsutbildningdå komma i fråga. För flertalet av de aktuella yrkesområdena bör det varamöjligt att intressera kvinnor för utbildningen. Det är också bland kvinnornasom det alltiämt föreligger en outnyttjad arbetskraftsresurs. Vidare bör enligtstyrelsen de föreslagna insatserna planeras på ett sådant sätt att de kananvändas i säsong- och konjunkturutiämnande syfte på byggarbeismarknaden.