prop · G103103 · 1977-12-31 00:00:00 — - kvalitet, service, tillgänglighet och pris förstatsverket, - de för- och nackdelar del innebär för allmänheten,samt - strukturoch effektivitet inom den bransch där företaget i fråga verkar. Ettförhållande av monopolkaraktär innebär risker föratt kvaliteten pä de varoreller tjänster som erbjuds inte är fullt jämförbar med vad som uppnås underkonkurrens. Situationen stimulerar erfarenhetsmässigt inle heller lillsatsningar på produktutveckling. Urval, service och tillgänglighet kanförsämras i ett läge där leverantören är medveten om aU kunden saknaralternativ. Det ligger också i sakens natur att drivkrafterna för att pressapriserna blir mindre starka än om särställningen inte existerat. 1den mån ett arrangemang av monopolkarakiär berör allmänheten finns bl.a.anledning att undersöka om de berörda får sämre service än vad som hade varitfallet vid normal konkurrens. Då det gäller branscheffekter kan delförhållandel atl vissa förelag kan basera sin verksamhet på en från konkurrensskyddad efterfrågan leda lill snedvridningar i fråga om prissättning,sortiment och branschstruktur. Sådana effekter kan uppslå t.ex. genom attföretagen i fråga i första hand sysselsätter egen kapacitet och därigenomminskar kapacitetsutnytljandet och lönsamheten i branschens övriga förelag. Detkan också förekomma all företag som har särställning begagnar branschens övrigaföretag som underleverantörer och endast utnyttjar sin exklusiva ställning tillau förbehålla sig monopolistens marginal. Dessaoch andra med dem.sammanhängande frågor har tagits upp iriksdagen i form av motioner, interpellalioner och frågor. Därvid har mansärskilt intresserat sig för fall där statliga företag och myndighetertillerkänts en monopolställning eller en företrädesrätt. Flera branschorganisationerhar också riktat myndigheternas uppmärksamhet på hithörande problem, bl.a.Svenska Sparbanksföreningen samt . Även i övrigtharen livlig debatt förts om verkningarna av att vissa myndigheter och företagges en särställning vid statlig upphandling. har också under det nuavslutade fattat beslut om att upphäva särställning iförhållande till andra banker närdet gäller statliga myndigheters placering avtillfälliga överskottsmedel samt andra banktransaktioner än utbetalningar(prop. 1976/77:127, FiU 1976/77:23, rskr 1976/77:265). Närundantag från principen om affärsmässighet görs bör det alltid vara fråga omatl väga de särskilda hänsynstagandena av l.ex. DelII B:7 Skr 1977/78:103 240 ,eller annan speciell karaktär mot nackdelarna av atl konkurrensen hämmas. Detbör vidare observeras att i den mån ett förelag som har monopol ellerföreträdesrätt kan erbjuda konkurrenskraftig service till marknadsmässigapriser torde ett avskaffande av företrädesrätten inle innebära något problem.Snarare kan det väntas innebära en fördel för företagets ställning på marknadenatl monopolet eller förelrädesrällen undanröjs. Medutgångspunkt från principen om affärsmässighet bör därför förekommande monopoloch liknande arrangemang vid leveranser till staten göras lill föremål för ensamlad översiyn. Syftet skall vara att kartlägga i vilken utsträckning skälenför en monopol- eller särställning är så starka att ett bibehållande ärmotiverat. Denna undersökning bör anförtros en särskild utredare. Somexempel på arrangemang som särskilt bör uppmärksammas vid undersökningen kannämnas - AB Allmänna Förtagets särställningenligl kungörelsen (1974:335) om framställning och utgivning av publikation,blankett eller annat tryckalster för statens räkning resp. KBr 1974-06-28angående skyldighet för skolöver styrelsen m.fl. att anlita , - Swedair AB:s monopol enliglkungörelsen (1973:598) om skyldighet för statliga myndigheter atl anlitaCrownair , - SJ resebyrås företräde enligtkungörelsen (1952:523) om anlitande av statens järnvägars resebyråer vid vissaresor, - särställningi fråga om intervjuundersökningar enligt förordningen (1975:1429) om samråd ochanlitande av i frågor rörande statistikproduktionm.m., - Allmännabevakning AB:s (ABAB) monopol enligt förordningen (1975:874) om anordnande av bevakning och - StatskonsultAB:s resp. datamaskincenlralens för administrativ databe handling (DAFA) särställning i fråga om vissa rationaliseringsuppdrag och dalatjänster enligl förordningen (1975:567) om rationaliseringsverksamhet inom den civila statsförvaltningen (ändrad senast 1976:121). Medhänsyn till uppdragets omfattning bör den särskilde utredaren vid sin sida haen interdepartementaSt sammansatt referensgrupp. Utredaren, som bör arbetaskyndsamt, bör redovisa sitt resultat i etapper. 1 en första etapp, som börkunna avslutas före , bör en översiktlig kartläggning göras ochde fall urskiljas där enligt utredarens bedömning åtgärder behöver vidtas. Idenna etapp bör även redovisas de fall där det klart framgår all åigärder intetorde bli aktuella. I en andra utredningsetapp bör de mer kompliceradegränsfallen behandlas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen bemyndigarchefen för budgetdepartementet atltillkalla en särskild utredare med uppdrag alt utreda frågan om särställningför vissa myndigheter och företag vid leveranser till staten, atlbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver attersättning lill utredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i formav dagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, altkostnaderna skall belasta åttonde huvudtitelns kommitléanslag. 241 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:8 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 8.Delegation för företagens uppgiftslämnande m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. Regeringenhar föreslagit atl godkänna vissa riktlinjer för hurföretagens uppgiftslämnande skall begränsas och underiätlas. harbeslutat enligt förslaget (prop. 1976/77:115, FiU 1976/ 77:25, rskr1976/77:268). Riktlinjernainnebär bl.a. att följande tre åtgärder skall vidtagas. För del första skallnya uppgiftskrav och -rutiner, såväl tillfälliga som permanenta prövas hårdare.För det andra skall de uppgiflskrav och -rutiner som finns gås igenomsystematiskt. För det tredje skall rutinerna inom varjeverksamhetsområde prövas; det kan ske fortlöpande eller med jämna mellanrum. Denenskilda myndigheten måste svara för huvuddelen av arbetet och del ärnaturiiglvis därvid av slor betydelse att inom varje myndighet skapas enförståelse för den belastning som uppgiftslämnandet kan innebära för företagen,särskilt förde mindre. Föratt åstadkomma en större reslriktivitet imyndigheternas uppgiflslämnande har nya bestämmelser i denna del utfärdatsgenom ändringar i allmänna verkssladgan (1965:600) och förordningen(1975:567)om rationaliseringsverksamhelen inom den civila statsförvaltningen(1977:602 resp. 1977:601). Centrala insatser behövs emellertid också. Ipropositionen nämnde jag att jag hade för avsikt aU begära bemyndigande atltillkalla en delegation med uppgift alt aktivt verka för all förenkla och hållanere företagens uppgiftslämnande. Detta skall ske . Enväsentlig uppgift för delegationen blir atl verka för en ömsesidig förståelsemellan myndigheter och företag i fråga om uppgiftslämnandels syften ochkonsekvenser. Eftersom många myndigheter och många företag är berörda avuppgiflsinsamling bör det även vara en uppgift för delegationen att övervägahur man på lämpligt sätt skall kunna sprida kunskap - både inom myndigheternaoch till företagen -om den reslriktivitet som avses tillämpas och de närmareregler som i övrigt bör gälla för uppgiftsinsamlandel. Delegationenskall bl.a. lägga granden för en fortlöpande bevakning av uppgiftslämnandet.Avsikten är all de erfarenheter som vinns av delegationens arbete tillsammansmed resultaten av de kartläggnings- och utredningsuppgifter som åläggsdelegationen skall kunna tjäna som underiag för statsmakternasställningstagande lill hur permanenta organisatoriska åtgärder på detta områdebör utformas. Delegafionens arbete skall därför tidsbegränsas lill ochavslutas med en utvärdering av verksamheten. Delegationen skall åriigen föreoktober månads utgång lämna en översiktlig rapport över sin verksamhet. Enhuvuduppgift för delegationen skall vara alt föreslå åigärder för atl reduceraoch förenkla uppgiftslämnandet. Denna verksamhet bör i första hand inriktas påatl fä lill stånd en noggrann och allsidig prövning av alla nya 16Riksdagen 1977/78. Del II B:8 Skr 1977/78:103 242 1 verksamheten skall ingå att ge råd och service till deuppgiftsinsamlande myndigheterna. Delegationen skall även vara remissorgan ditutredningsbetänkanden och andra förslag remitteras försynpunkler på hurförslagen påverkar företagens uppgiftslämnande. Delegationen bör ocksåinformera förelagen om sin verksamhet och stimulera dem att inkomma medsynpunkter och förslag, särskilt med anknytning till konkreta fall, som röruppgiftslämnandet. Jagavseratt senare föreslå regeringen att utfärda särskilda bestämmelser omanmälningsskyldighet för myndigheterna när de föreskriver ny eller ökaduppgiftsskyldighet. Bestämmelserna bör också reglera delegationens möjligheteratt ingripa mot ny eller ökad uppgiftsskyldighet. Myndigheterna bör sålundaåläggas att anmäla ny eller ökad uppgiftsskyldighel till delegationen. Anmälanbör avse uppgifternas innehåll och vilka uppgiftslämnare som berörs. Denförutsätts skola göras i så god tid all delegationen fär faktiska möjligheteratt granska uppgiftskraven. Om delegationen anser att en uppgift inte börsamlas in bör den redovisa det för myndigheten. Delegationen bör också kunnaföreslå myndigheterna villkor för uppgifisinlämnandet, t.ex. central omräkning,viss föriäggning i tiden, samutnytljande av uppgifter och återrapportering. Ommyndigheterna inte vill följa delegationens rekommendationer, bör delegationenkunna underställa frågan regeringens bedömning, om frågan är av principiellbetydelse. Delegationen kommer all få befogenhet att utfärda anvisningar somnärmare reglerar utformningen av myndigheternas uppgiftsanmälan. Vidarebehövs en genomgång av samtliga uppgiftsruliner. Delegationen bör verka för ochdelta i prövningen. Enligt min uppfattning ärdet dock inte praktisktgenomförbart för delegationen alt gå igenom alla uppgiftskrav frånden offentliga förvaltningens sida. Delegationen skall därför till att börjamed välja ut ett antal sektorer - exempelvis inom skatteområdet ellersamhällsplaneringen - och där i detalj gå igenom de uppgifter som samlas insamt de bestämmelser som reglerar uppgiftsinsamlingen. Genomgången börinnefatta en undersökning av hur uppgiftslämnandet ter sig från företagenssida, särskilt för de mindre företagen. Delegationen skall då bedöma om deuppgifter som hämtas in i sektorn kan avvaras, förenklas eller samordnas genomolika åtgärder t.ex, ändrade rutiner eller författningsändringar. Berördamyndigheter bör medverka i delta arbele bl,a. genom att biträda delegationenmed undersökningar och analyser. Sådant biträde bör ges hög prioritet hosmyndigheten. De metoderfarenheter som delegationen gör bör utnyttjas när andrasektorer gås igenom . Föratl delegationen skall kunna bedöma möjligheterna alt utnyttja redan insamladeuppgifter eller samordna olika myndigheters uppgiftsinsamlande, behövs någonform av registrering av de uppgifter som hämtas in regelbundet. Eftersomstatskontoret och redan arbetar med denna fråga, skalldelegationen härvidlag samverka med dem för alt så långt möjligt besparastatsförvaltningen och uppgiftslämnarna dubbelarbete. Det finns enligt minmening behov av ett register som är så utformat alt man kan följa huruppgiftsinhämtandet förändras, såväl på enskilda områden som totalt sett. Delegationensandra huvuduppgift bliratl lägga grunden fören fortlöpande bevakning avuppgiftslämnandet och la fram förslag lill mer permanenta åtgärder. Som ett ledi detla arbele skall delegationen göra en allmän kartläggning av vaduppgiftslämnandet, särskilt den samlade effekten av uppgiflsfloran, innebär förförelagen. Kartläggningen skall bl.a. ge en bild av 243 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:9 uppgiftsinsamlingensomfattning och karaktär för olika branscher, typer av förelag o.d. saml av hurbesväriigt del är för förelagen att lämna olika uppgifter. Den skall ocksåbelysa uppgiftsinsamlandets kostnader liksom andra effekter exempelvis som ev.återhållande faktor vid planer på nyetablering och bibehållande av framför alltmindre företag. En sådan undersökning bör ge ett bättre underiag både föravvägningar i fråga om enskilda uppgifter och för alt utfärda råd ochriktlinjer till uppgiftsinsamlande myndigheter. Det är länkbart alt dettakartläggningsarbele kan samordnas med arbetet med aU upprätta ett register överuppgiftsinsamlandel. Enväsentlig uppgift för delegationen blir vidare att stimulera de uppgiftsinsamlandemyndigheterna alt på ett ändamålsenligt sätt återföra den insamladeinformationen till företagen. Delegationenskall också utreda om kraven på sekretess- och integritetsskydd för uppgifterhindrar samordning av uppgiftsinsamlingen och samutnyttjande av uppgifter. Jaghar i proposition 1976/77:115 redovisat min principiella syn på dessa frågor. Enannan utredningsuppgift bör bli alt belysa för- och nackdelar med alt ersäUaföretagen för deras uppgiftslämnande. Delegationen skall på denna punkt ocksåbeakta vad som har anförts i finansutskottets yttrande omföretagens uppgiftsskyldighet (FiU 1976/77:3). Ytterligareen utredningsuppgift för delegationen bör bli alt gå igenom uppgifter somföretagen är skyldiga alt lämna men som skulle kunna samlas inpå frivillig väg. Genomgången bör ske med utgångspunkt i vad jag anfört om dettai propositionen 1976/77:115. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen bemyndigarchefen för budgetdepartementet atttillkalla en delegation med högst 11 ledamöter för atl aktivt verka för attbegränsa och underiätta företagens uppgiftslämande, altutse en av ledamöterna all vara ordförande, altbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt delegationen. Vidarehemställer jag all regeringen föreskriver altersättning till ledamot, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommitlékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, atlkostnaderna skall belasta budgeldepartementets kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 9.Utredning om avdragsrätt vid inkomsttaxeringen for gåvor till ideella ochhumanitära ändamål Departementschefen,statsrådet , anför. Iregeringsförklaringen har regeringen uttalat atl gåvor fillideella och humanitära ändamål bör fä dras av vid inkomstbeskattningen. Del II B:9 Skr 1977/78:103 244 F.n. medges inte avdrag vid inkomsttaxeringen för gåvor till ideella ellerhumanitära ändamål. Den ensikildes ekonomiska stöd lill sådana ändamål måstealltså lämnas med beskattade medel. I den mån skallelätlnader medges är dessainriktade direkt på de allmännyttiga organisationerna. Dessa är i varierandeomfattning befriade från inkomst-, förmögenhets-, arvs- eller gåvoskatt. Detär angeläget all skattelagarna har sådant innehåll att ideella och humanitäraorganisationers arbete underiätlas. Lika angeläget är all enskilda personeruppmuntras all ekonomiskt stödja sådana verksamheter. 1 vissa länder medgesskattemässiga avdrag för gåvor till dessa ändamål. Hos oss har önskemål om ensådan avdragsrätt framförts , bl. a. i riksdagsmotioner. Atlutforma ett syslem med avdragsrält av del slag som regeringsförklaringenförutsätter kräver närmare undersökningar på flera punkter. För aU göra dennaundersökning bör en särskild ulredare tillkallas. Vid sitt arbete bör utredarensärskilt uppmärksamma följande frågor. Fördet första bör undersökas vilka ideeUa och humanitära verksamheter som skallomfattas av avdragsrätten. I det sammanhanget bör prövas frågan om förhållandetmellan riksorganisationer och sammanslutningar på lokal nivå. Utredaren börunder arbetet ta kontakt med olika religiösa, humanitära och andra ideellaorganisationer och sammanslutningar. Enannan väsentlig fråga rör avdragsrättens närmare utformning. Så är t. ex. vissabeloppsspärrar ofrånkomliga. Utredningen bör också belysa utländskaerfarenheter på området. Delär vidare viktigt att förslagen fär en sådan utformning att de blir enkla atttillämpa i praktiken. Självfallet måste fillses atl reglerna inle lämnarutrymme för obehöriga skatteförmåner. Reglernaom avdragsrält bör kunna träda i kraft och tUlämpas förstagången vid taxering. Det innebär att utredningsarbetet bör varaslutfört före utgången av . Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen bemyndigar chefen för budgetdepartementet atttillkalla en särskild ulredare för att pröva frågan om avdragsrätt vidinkomsttaxeringen för gåvor lill ideella och humanitära ändamål, saml atlbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat arbetsbiträde åtutredaren. Vidarehemställer jag all regeringen föreskriver altersättning till utredaren, sakkunniga, experter och sekreterare skall utgå iform av dagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om inte annatföreskrives, och altkostnaderna för utredningen skall betalas från sjunde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 245 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B: 10 10.Utredning om vissa personaiadniinistrativa informationsbehandlingsfrågor Departementschefen,statsrådet , anför. Automatiskdatabehandling (ADB)används inom statsförvaltningen förpersonaladministrativ informationsbehandling. a. sker löneuträkning förhuvuddelen av de statligt anställda i något ADB-baserat löneuträkningssyslem.F. n. finns fiera olika sådana system. Regeringen har fattat beslut omatt införa ett generellt löneuträkningssyslem (SLÖR) för huvuddelen av denegentliga statsförvaltningen. Som exempel på andra uppgifter inom delpersonaladministraliva området, för vilka ADB-system används, utvecklas ellerutreds, kan nämnas alt statskontoret har fält i uppdrag av regeringen atl isamråd med () och statens personalnämnd (SPN)bedriva utvecklingsarbete rörande ett system för automatiserad malrikelföringoch pensionsuträkning. Riksdagenfattade och beslut om omlokalisering av viss statlig verksamhetfrån storstockholmsområdel till andra orter i landet. Med anledning häravbeslutade Kungl. Maj:t efter förslag av statskontoret och SPN atlomlokaliseringsmyndigheterna skulle anslutas till ett ADB-baseratpersonaladministrativt informationssystem (OPAl). Syftet med delta system, somutvecklades av statskontoret och SPN, var alt förse omlokaliseringsmyndigheternamed de uppgifter som behövdes för en ändamålsenlig personaladministration isamband med omlokaliseringen. EnligtSPN har OPAl inte kommit att användas i avsedd utsträckning i arbetet medomplacering av personal i samband med omlokaliseringen av myndigheter. Kungl.Maj:t beslutade atl OPAl skulle vara vägledande vid utveckling avADB-rutiner för personaladministraliva uppgifter. Med dessa fick systemet enmer generell tillämpning. En ytteriigare breddning av systemets tillämpningskedde då vissa myndigheter som ingick i statskontorels försöksverksamhet medpersonaladministrativt informationssystem (BAS-PAI) i samband med detla syslemsnedläggning överfördes lill OPAl. F.n. är ett 20-lal myndigheter med ca 29 000anställda anslutna till OPAl. Flertaletav de uppgifter som behövs för personaladministrativ informationsbehandling,t. ex. i samband med omplaceringsverksamhel och utbildningsplanering, tordekomma all finnas i del generella löneulräkningssys-temet och i systemet förautomatiserad malrikelföring och pensionsuträkning. Mot bakgrand härav samt averfarenhetema av arbetet med OPAl finner jag det motiverat att en prövning ochsamlad bedömning görs av hur behovet av personaladministrativinformationsbehandling inom statsförvaltningen fortsättningsvis skalltillgodoses. Jag förordar därför atl en särskild utredare tillkallas för attutreda och lämna principförslag om hur behovet av personaladministrativinformation som underiag fördel personaladministraliva arbetet istatsförvaltningen skall tillgodoses. Enutgångspunkt för utredarens arbete skall vara den information som befintligaADB-baserade syslem och system under utveckling erbjuder. Om utredaren finneratt behov av ytterligare information föreligger skall han redovisa deltasärskilt. 1 utredningsarbetet skall ingå att klariägga på vilket DelII B: 11 Skr 1977/78:103 246 sättdet generella löneuträkningssyslemet kan utnyttjas för atl framställa deninformation eller tillhandahålla de granduppgifter som behövs på delpersonaladministrativa området. Utredarenbör vara oförhindrad alt pröva även andra frågor som sammanhänger med deförhållanden jag har berört. Utredarenbör redovisa beräknade kostnader för de förslag han lägger fram. Utredarenbör under utredningsarbetets gång hålla nära kontakt med statskontoret,riksrevisionsverkel, , SPN och övrigaberörda myndigheter. Utredaren bör vidare hålla kontakt med de statsanställdashuvudorganisationer och referensgrupper som tillsatts för OPAl och SLÖR. Resultatetav arbetet bör redovisas före . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyndigarchefen för budgeldepartemenlet atltillkalla en särskild utredare med uppdrag atl utreda hur behovet avpersonaladministrativ information som underiag för det personaladministralivaarbetet i statsförvaltningen skall tillgodoses, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag alt regeringen föreskriver attersäUning till utredare, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommittékungörelsen (1946:394), om ej annat föreskrives, attkostnaderna skall belasta sjunde huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 11.Utredning om bättre metoder för planering och hushållning i statsförvaltningen Departementschefen,statsrådet , anför. Denoffentliga verksamheten har vuxit kraftigt . Denoffentliga sektom lar i anspråk omkring en tredjedel av landets totalaekonomiska resurser och sysselsätter över en miljon människor. Vad gäller denframtida utvecklingen föreligger en betydande automatik i den offentligautgiftsökningen till följd av stigande kostnader och som konsekvens av tidigarefattade beslut. budgetförslag konstateras mot bakgrand avde långsiktiga samhällsekonomiska perspektiven att det är nödvändigt alt bådestat och kommun ålägger sig stor reslriktivitet med nya åtaganden och att denoffentliga verksamheten inte kommer alt kunna byggas ut i sammasnabba takt som karakteriserat de senasie åren. Samtidigtslår det klart all de reformer som regeringen förpliktat sig atl arbeta förkommer all ställa betydande krav på samhällels resurser. Möjligheterna attfinansiera en vidgad offentlig verksamhet genom skalle- 247 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B: 11 ochavgiftshöjningar är dock starkt begränsade. För att angelägna behov skall kunnatillgodoses krävs därför en stram hushållning inom hela den offentliga sektorn.Ansträngningarna alt höja effektiviteten i statlig och verksamhetmåste fullföljas och alla möjligheter till besparingar bör tas till vara. Eflerhemställan från och bemyndigande av regeringen den 3 januari 1975tillkallade chefen för sakkunniga (Fi 1975:01) för allutreda möjligheterna alt göra besparingar inom statsverksamheten(besparingsutredningen). Utredningens huvuduppgift var att pröva om någrastatliga verksamheter kunde läggas ned eller kraftigt reduceras samt om någrastatliga transfereringsutgifler kunde upphöra eller betydligt minskas. Iutredningsuppdraget ingick emellertid inte att pröva frågor om statsförvaltningensorganisation, uppgifter och funktionssätt eller frågor som rör planering ochstyrning av den statliga verksamheten. Fören återhållsam offentlig kostnadsutveckling är emellertid de nämnda frågorna avstor betydelse.