prop · G103113 · 1977-12-31 00:00:00 — om särskilt stöd tilllantbruksföretag m. m. i vissa glesbygder; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen föreslås att ett särskilt stödinförs till investeringar i lantbruksförelag och verksamheter som kan ingå somen del i en yrkeskombination vid sådana företag. Sådana verksamheter är bl.a.stuguthyrning, tillsynsuppgifter och hantverk. Stödet föreslås kunna utgå inomsådana delar av inre stödområdet där det inte finns tillräcklig sysselsättninginom rimligt s.k. pendlingsavstånd. Även företag inom områden utanför inrestödområdet skall kunna komma i fråga för stöd, Stödet föreslås utgå i form avstatsbidrag och kreditgarantier. Lantbruksstyrelsen och lantbruksnämndernaföreslås få hand om administrationen. Närvarande:staisminislern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , Burenslam , , Propositionom särskilt stöd till lantbruksföretag m. m. i vissa glesbygder jordbmksutredning' (Jo 1972:04) har den 24mars 1977 avlämnat sitt huvudbetänkande (SOU 1977:17) Översyn avjordbrukspolitiken. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avstyrelsen för internationell utveckling, överbefälhavaren, ,bankinspektionen, , statskontoret, ,lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd, statens jordbmksnämnds konsumentdelegation,, , , statensnaturvårdsverk, , kommerskollegium,generaltullstyrelsen, , statens pris- ochkartellnämnd, , överstyrelsen för ekonomiskt försvar,, statens lantmäteriverk, statens industriverk, samtligalänsstyrelser med undantag av i , 1972 årsskatteutredning, miljöskyddsutredningen, prisregle-ringskommitlén, delegationenför glesbygdsfrågor, fullmäktige i , i ,. Centralorganisationen /SR, . , (), , , Samarbetsorganet ijordbruksfrågor för enskild handel och industri, Kooperativa förbundet.Svenska sockerfabriks AB, , och . ' Generaldirektören , ordförande,riksdagsledamöterna samt f.ledamötema av , Per , , och . Prop.1977/78:113 3 Flera länsstyrelser har bilagtyttranden av olika länsorgan. Lantbruks-styrelsen har bifogat yttranden frånsamtiiga lantbruksnämnder. Även andra remissinslanser har överlämnat av deminhämtade yttranden. Härutöver har yttranden inkommit från vissasammanslutningar m. m. har i december 1977fattat beslut om nya riktiinjer för jordbrukspolitiken, m. m. (prop.1977/78:19, JoU 1977/78: 10, rskr 1977/ 78: 103). 1 propositionen (s. 206) uttaladejag att jag /skulle föreslå regeringen attförelägga en särskild proposition på grundval avjordbruksutredningens förslag om särskilt regio-nalpolitiskt jordbruksstöd. 2 Nuvarande stöd till företag i glesbygder Skärgårdarna har områden som ärvärdefulla från kultur-, nalur- och rekreationssynpunkt. För att dessa områdenskall kunna bevaras och utnyttjas för nämnda ändamål är del angeläget att detfinns en bofast skärgårdsbefolkning där. För att bibehålla och gesysselsättning åt en bofast befolkning i skärgårdarna beslutade år1976 (prop. 1975/76:88, JoU 1975/76:34, rskr 1975/76:256) om särskilda statligastödinsatser. Det finansiella stödet administreras av lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna. Stödet skall stimulera utvecklingenav förelag och näringsfång som är lämpade för en lokalisering till skärgårdenoch som på lång sikt kan ge sysselsättning och tillfredsställande utkomst ålden fast bosatta befolkningen. Stödet bör såvitt möjligt inriktas motspecialiserade företag som kan bestå . Förutsättningarna för företag iskärgården är emellertid sådana att man ofta får räkna med att flera olikadriftsgrenar ingår i ett och samma företags verksamhet. Exempel på verksamhetersom kan bedrivas vid specialiserade eller mångsidiga s.k. skärgårdsföretag ärjordbruk, trädgårdsodling, skogsbruk, fiske, fiskodling, stuguthyrning,varvsrörelse, tillsynsuppgifter, taxibåtstrafik, båtuthyrning, hantverk,småindustri och förädlingsindustri. Med skärgård avses i första handöar ulan fast landförbindelse och med bofast befolkning. 1 andra hand avsesockså öar med fast landförbindelse och kust- eller strandområde som har ettnaluriigt samband med skärgården. Förhållandena i övrigt skall i dessa senarefall vara likartade med dem som råder på öar utan fast landförbindelse. Viddenna bedömning skall stor hänsyn tas till bl. a. det geografiska läget ochförbindelserna med serviceorter. har atl precisera dessakustnära områden. Statligt stöd lämnas i form avlånegaranti och statsbidrag. Skärgårdsstöd får inte lämnas om annat statligtstöd utgår för samma verksamhet eller, i Prop.1977/78:113 4 fråga om fiskeföretag, om annat slatligl stöd kan utgå.Stödet får inte motverka jordbrukets rationalisering. Lånegaranti lämnas för investeringi byggnad eller anläggning som är avsedd för stadigvarande bruk iskärgårdsföretag samt för anskaffning av maskiner och andra inventarier.Lånegaranti lämnas inte för förvärv av mark eller annan fasl egendom. 1. investering i byggnad ellerannan anläggning som är avsedd för stadig varande bruk i skärgårdsföretag, 2. anskaffning av maskiner förindustriell eller därmed jämförbar pro duktion. 1. för investeringi sådan byggnad, anläggning eller maskin som lätt kan avyttras, med undantagför båtar som är nödvändiga för driften av skärgårdsföretag, 2. för förvärv avmark eller annan fast egendom, 3. om sökandensjälv eller tillsammans med familjemedlem har likvida medel eller inkomster avsådan storlek att statsbidrag inte kan anses motiverat. Statsbidrag utgår med högst avgodkänd kostnad. Bidrag får inte utgå med högre belopp än . för varjeinvesteringstillfälle som leder till ökade sysselsättningsmöjligheter. Bidragutgår inte, om bidragsbeloppet skulle understiga . Bidrag beviljas normalt med 50 %till företag med verksamhet på öar ulan fast landförbindelse och med bofastbefolkning. Till företag på öar med fast landförbindelse eller inom kustnärafastlandsområden reduceras bidragen i regel till . För skärgårdsstöd har /78 anvisats 6 milj. kr. för vardera statsbidrag och lånegarantier. Kungörelsen (1970: 180) om statligtregionalpolitiskt stöd (omtryckt 1976:379, ändrad senast 1977:1129) omfattarbl.a. regler/föreskrifter för lokaliseringsstöd, introduktionsstöd,utbildningsstöd och sysselsättnings-stöd. Lokaliseringsstöd utgår i form avlokaliseringsbidrag, avskrivningslån, lokaliseringslån, lånegaranti ochersättning vid flyttning av företag. Stöd-berättigad verksamhet är industrielloch industriliknande verksamhet, in-dustriservice, viss partihandel ochuppdragsverksamhet, verksamhet inom turistnäringen samt central privatförvaltning vid utflyttning från storstadsområde. Lokaliseringsstöd kan lämnasför investeringar i byggnader, maskiner, arbetsredskap och verktyg,anskaffning av omsättningstillgångar och flyttning av företag. Stödel lämnas iförsta hand inom det s. k. all- 1977/78:113 s manna stödområdet och gränsområdet till detla. Regeringenhar därutöver beslutat att vissa kommuner den 1 december 1977-den30 skall jämställas med gränsområdet lill det allmänna stödområdet.Stöd kan lill viss del ges även utanför dessa områden, bl.a. om en ort tillföljd av induslrinedläggning bör tillföras ytterligare industriell eller industriliknandeverksamhet. Som allmänna förutsättningar förlokaliseringsstöd gäller bl. a. att verksamheten skall bedömas medföravaraktig sysselsättning för arbetskraften, få tillfredsställande lönsamhet ochutövas i ort där goda förutsättningar finns för verksamhelen. Introduktionsstöd lämnas lillsådana företag inom det allmänna stödområdet, som nyanställer personal isamband med nyetablering eller utvidgning av verksamhet, under förutsättningall verksamheten bedöms medföra varaktig sysselsättning för arbetskraften ochfå tillfredsställande lönsamhet. Stödet avser alt täcka kostnader för allmäniniräning av den nyanställda personalen. Utbildningsstöd lämnas för detantal personer som nyanställs i nystartad eller utvidgad verksamhet som bedömsmedföra varaktig sysselsättning för arbetskraften i verksamheten eller iverksamhetsorten samt få tillfredsställande lönsamhet och som utövas i ort därgoda förutsättningar finns för verksamheten. Utbildningsstöd kan lämnas underhögst . Stödels storlek bestäms från fall till fall. Utbildningsstöd kanefter regeringens beslut utgå även till förelag utanför stödområdet. Sysselsäitnlngssiöd lämnas förvarje årsarbelskrafl varmed antalet årsarbetskrafter under ett kalenderår harökat i förhållande till molsvarande antal under närmast föregående kalenderår(förslaårsslöd). Om förstaårs-stöd har lämnats, lämnas stöd under ytterligareivå år för den ökning som kvarstår. Stödberättigad verksamhet är densamma somför lokaliseringsstöd med undantag för verksamhel inom turistnäringen ochutflyttande central privat förvaltning. Sysselsällningsstödet är begränsat tilldet s. k. inre stödområdet. Efter beslut av regeringen i varje särskill fallkan dock sysselsätlningsslöd lämnas i vissa fall lill förelag i skärgårdsområdeulan-för inre stödområdet. påbörjades en försöksverksamhet medsysselsätlningsslöd i samband med lokaliseringsstöd till företag i gränsområdettill det inre stödområdet samt på . En motsvarande försöksverksamhetpåbörjades med sysselsättningsstöd till turistförelag inom del inrestödområdet. Från fjortonde huvudlilelns anslagSärskilda stödåtgärder i glesbygder täcks kostnaderna för bl. a. genomförandeav speciella projekt som främjar förelagsamhel i glesbygder och skärgårdar. Småföretagen i glesbygderna och iskärgårdarna har i många fall särskilda behov av rådgivning och service frånföretagareföreningarna. infördes därför en möjlighel förföretagareföreningarna all få särskilda statsbidrag för åtgärder i glesbygderna(prop. 1973:50, InU 1973:7, rskr 1977/78:113 6 1973: 248). Fr. o. m. finns motsvarande möjlighelatt stödja företagen i skärgårdarna (prop. 1975/76:88. JoU 1975/76:34, rskr1975/76:256). Slödel är inriktat på konkreta projekt och föreningarnasframställningar om medel för sådant ändamål prövas av regeringen från fall tillfall. Inom ramen för nämnda anslagbekostas även bidrag till kommuner för objektinventering och utförande avgodkända arbetsobjekt efter beslut av regeringen i varje särskilt fall. /78 avses intensifierad sysselsättning (IKS) i form avgenomförande av sådana sysselsätlningsprojekt bedrivas i tolv kommuner. Förändamålet har 12 milj. kr. i varje länbedriver dels konsult- och serviceverksamhet, dels egen utlåning ochförmedling av krediter till företag inom hemslöjd, hantverk och småindustri.Riksdagen fattade (prop. 1977/78:40, NU 1977/78:34, rskr1977/78:110) beslut om inrättande av länsvisa utvecklingsfonder. Beslutetinnebär att företagareföreningarna ombildas lill stiftelser med staten ochresp. landsting som huvudmän. I samband med en allmän utbyggnad av denregionala näringspolitiken avses utvecklingsfonderna få en vidare målgrupp ände hittillsvarande föreningarna. Fonderna skall i fortsättningen med krediteroch andra former av service kunna stödja såväl mindre och medelstoratillverkande företag som de serviceförelag som riktar sina tjänster tilltillverkningsföretagen. De rena jordbruksföretagen hör emellertid till de typerav företag som tills vidare avses vara undantagna från målgruppen. Föreningarna har inom ramen för singlesbygdsverksamhet även möjlighel alt ge bidrag lill företag som anlitarhemarbetare i glesbygder. Sädana bidrag syftar lill alt kompensera demerkostnader som föranleds av all arbetet bedrivs i hemmen. 2.3 Stöd till kommersiell service i glesbygd Förordningen (1973: 608) omstatligt stöd till kommersiell service i glesbygd omfattar bl. a.hemsändningsbidrag och investeringsstöd. Hemsändnlngshidrag utgår tillkommun som helt eller delvis bekostar hemsändning lill hushåll av dagligvaror.Bidraget utgör av kommunens netloutgifl för hemsändningen. Ansökan omhemsändningsbidrag görs hos länsstyrelse senast efter bidragsårel,som omfattar liden den 1 augustiden . Investeringsstöd utgörs avavskrivningslån, investeringslån och kreditgaranti. Slödberältigade ärnäringsidkare som säljer dagligvaror eller bensin. Som allmän förutsättninggäller att stödet behövs för att tillgodose behovet av kommersiell service ochatt denna service genom stödel bedöms kunna vidmakthållas på någon sikt.Investeringsstöd kan lämnas för investeringar i affärslokal eller annan byggnadsom behövs för verksamheten samt för inredning och utrustning. Stöd kan ocksåutgå till varubuss. Stödet lämnas i första hand inom det s. k. inrestödområdet. 1977/78:113 7 lån får motsvara högst eller om särskilda skäl finnshögst av investeringskostnaden. Avskrivningslån och investeringslån fårtillsammans motsvara högst två tredjedelar av nämnda kostnad. Ansökan ominvesteringsstöd görs hos länsstyrelse. har vid 1977/78 årsriksmöte (prop. 1977/78:8, NU 1977/ 78:14, rskr 1977/78:43) fattal beslul om enutbyggnad av stödet till kommersiell service i glesbygd. Det innebär attinvesteringsstöd från den Ijuli lämnas över hela landet mol tidigareendasl inom det inre stödområdet. gäller dock att stödet skallinriktas på varuförsörjningen i glesbygder och jämförbara områden, exempelvisskärgårdar. Vidare krävs all kommunen har genomfört denvaruförsörjningsplanering som behövs för att stödet skall komma till bästaanvändning. Slutligen gäller att stöd skall ulgå endast i den utsträckning sombehövs för att en tillfredsställande service skall kunna upprätthållas. /79 har regeringen föreslagit en höjning av del statligastödbeloppet från 3 till 6 milj. kr. Vidare kan driftstöd utgå lillnäringsidkare när det gäller tillfälliga lösningar under en begränsad övergångstid.Driftstödet skall ses som en ersättning från det allmännas sida för ensamhällsekonomiskt viktig funktion som inte kan fullgöras på affärsmässigagrunder. Det är alltså inte primärt fråga om stöd till företaget som sådant. Kreditgaranti kan erhållas föranskaffning av varulager. Enligl det nya beslutet kan garantin lämnas på heladet belopp som erfordras för inköp av varulager. Någon ändring avhemsändningsbidraget till kommuner som subventionerat hemsändningsverksamhetinom sitt område har inte skell. För /79 har 1,8 milj. kr.anvisats för detta stöd. 2.4 Statligt finansieringsstöd till jordbruket Som inledningsvis har nämnts harriksdagen beslutat om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken. 1fråga om det statliga finansieringsstödet tiil jordbrukets rationaliseringgäller fr. o.m. Målgruppen för del statliga finansieringsstödet tilljordbrukels rationalisering omfattar de i jordbruket yrkesverksamma medhuvudsaklig sysselsättning i jordbruk och skogsbruk. Stöd utgår således endasttill personer som kan beräknas få sin huvudsakliga sysselsättning på och ta sinhuvudsakliga inkomst från den brukningsenhet som stödet avser. Som allmännavillkor för stöd gäller vidare att företagen skall ha förutsättningar all pålång eller kort sikt uppfylla jordbrukspolitikens ralionaliseringsmål, dvs.framställa jordbruksprodukter lill acceptabelt låga produktionskostnader(effekiivitetsmålet) och bereda de i förelagen sysselsatta en med jämförbaragrupper likvärdig ekonomisk och social standard (inkomstmå-lel). Finansieringsstöd utgår i första hand till utvecklingsbaraföretag, dvs. 1977/78:113 8 företag som på såväl lång som kort sikl kan uppfyllaeffeklivilelsmålet. Även begränsat utvecklingsbara företag, dvs. förelag somenbarl på korl sikt kan uppfylla effektivitetsmålet, kan få stöd om företagenunder den närmaste framtiden saknar avgörande betydelse för de utvecklingsbaraförelagens uppbyggnad. Rationaliseringsstöd lill begränsat utvecklingsbaraföretag bör i allmänhet avse begränsade åtgärder. Dessa bör som regel varaanpassade lill brukarens återstående yrkesverksamma tid och under denna lidunderiäiia jordbruksdriften och göra den mer effektiv. Stöd lill nyetableringpå ell begränsat utvecklingsbart företag utgår inte. Del allmänna villkoretatt förelaget skall svara för brukarens huvudsakliga sysselsättning ochinkomst skall också vara uppfyllt. kan få stöd bl.a. omåtgärden i fråga innebär en rationalisering inom ramen för befintliga resurser. Till företag som inle ärutvecklingsbara utgår i princip inget stöd. Den gruppen av företag omfattarframför allt mindre jord- och skogsbruksföretag, vilka inte har eller somefter lämplig investering inte kan få en sådan omfattning och kombination avresurser atl de varken på lång eller på kort sikt kan uppfylla delralionaliseringspoliliska målet. I områden med allmänt svaga förutsättningarför jordbruk domineras företagsstrukturen ofta av sådana företag. Exempel härpåutgör norra inland. Möjligheterna att med rationaliseringspolitiskamedel stödja jordbruket i sådana områden är därför begränsade. Stöd lämnas i huvudsak somkreditgarantier. Som komplettering lill kreditgarantierna lämnas statsbidragfrämst i norra . Vidare kan lån med uppskjuten ränta erhållas vidnyetablering inom jordbruket av välutbildade jordbrukare med otillräckligteget kapital. Stödel delas in i dels elt allmänt rationaliseringsslöd,dels ett regionalt ralionaliseringsslöd. Del allmänna stödet utgår i helalandet och utgör grunden fördel slatliga stödet till jordbrukelsrationalisering. Slödel består huvudsakligen av kreditgarantier. Lånegarantikan lämnas till förvärv av jordbruksföretag eller kombinerade jordbruks- ochskogsbruksföretag. Om särskilda skäl föreligger kan även lånegaranti beviljastill nyetablering på en ren skogsfastighet. Vidare kan lånegaranti lämnas lillyttre rationalisering, dvs. vid förvärv av lillskoltsmark tilljordbruksföretag eller skogsbruksföretag samt vid förbättring avbrukningsenhets arrondering. Garanti för län kan även ulgå lill inrerationalisering, i huvudsak investeringar i byggnader och markanläggningar,t.ex. Dessutom kan lånegaranti lämnas för vissa andra ändamålsåsom anskaffning av jordbruksinventarier, rörelsekapital och maskiner förgemensam användning m. m. Del allmänna rationaliseringsstödelomfattar förutom kreditgarantier även statsbidrag till yttre och i vissa fallinre rationalisering. Bidrag till inre rationalisering kan ulgå i samband medinförande av för jordbruket ny teknik eller annan liknande ålgärd som frånallmän synpunkt framstår som angelägen, men som från den enskildes synpunktframstår som ekonomiskt riskfylld. Vidare kan bidrag i vissa fall lämnas tillinvestering i gemensam- 1977/78:113 9 hetsanläggning m. m. som berör flera samverkande förelag.Statsbidrag till inre rationalisering inom ramen för det allmännarationaliseringsstödel utgår med högst av godkänd investeringskostnad. Som komplement lill del allmännarationaliseringsstödet utgår ell regionalt ralionaiiseringsstöd lilljordbruket i norra i form av bidrag till inre rationalisering tillutvecklingsbara och begränsat utvecklingsbara förelag. Bidrag tillutvecklingsbara företag utgår med högst och i vissa fall högst avgodkänd kostnad. Till investeringar i ekonomibyggnader utgår bidrag med högst250000 kr. eller i vissa fall högst . Begränsat utvecklingsbara förelag kan erhålla bidrag med högst avgodkänd kostnad. Till ekonomibyggnadsåigärder utgår bidrag med högst 40000 kr.Bidrag . 2.5 Statligt stöd till skogsbruket i norra Det statliga stödet tillskogsbruket i norra utvidgades väsentligt fr.o.m. /75.Sålunda höjdes bidraget till byggande av skogsbilvägar i del inre slödområdelfrån högst till högst av godkänd kostnad. infördes ettomfattande, förbättrat stöd till skogsvård i och nordvästra återväxtåtgärder, röjning, dikning m.m. utgår bidrag med mellan 40 och70% beroende på skogsägargrupp och område. I del inre stödområdet är sålundabidraget till enskilda personer högst och till övriga skogsägare högst 60%.För innevarande budgelår får bidrag lill skogsvägbyggnadsföretag i del inreslödområdel beviljas med sammanlagt högst 21,5 milj. kr. och bidrag lillskogsvård i norra med högst 49 milj. kr. skogsutredning har gjorten översyn av det statliga slödel lill skogsbruket. Utredningen har, bl. a. avregionalpolitiska skäl, föresiagii ett väsentligt ökat stöd till skogsvård inomett särskill stödområde i norra . Utredningens förslag remissbehandlasf. Regeringen har för avsikt alt förelägga enproposition om skogspolitiken. 2.6 Statligt stöd till fiskets rationalisering 1 propositionen (1977/78:112) omriktlinjer för fiskeripolitiken, m.m. föreslås bl.a. ett särskiltrationaliseringsstöd till fisket i kust- och skärgårdsområden eller vidinsjöar där fisket har särskild regionalpolitisk betydelse. Stödet föreslåsutgå i form av statsbidrag med högst av investeringskostnaden, dock medhögst . För att stöd skall få utgå bör det enligt förslaget fränallmän synpunkt vara önskvärt alt upprätthålla ett fiske i området. Vidare böri del enskilda fallet saknas möjligheter till alternativ sysselsättning inomrimligt pendlingsavstånd. Stödet föreslås vidare endast kunna utgå närförutsättningar saknas alt skapa ett helt rationelll fiskeförelag. 1977/78:113 10 Stödet till fiskets rationaliseringi övrigi föresläs kunna utgå i form av fiskerilån och lånegaranti samt i vissafall i form av statsbidrag. I vissa områden av vårt land,framför alll i norra inland, kan huvuddelen av jordbruksföretagen inteerhålla statligt finansieringsstöd till rationalisering av jordbruket.Förutsättningarna för jordbruk är där i allmänhet mindre goda. Företagen äroftast små och saknar förutsättningar för att uppfylladet rationaliseringspolitiska målet. Elt stöd till dessa företag kan emellertidenligt uiredningen i vissa fall vara motiverat av både sysselsättnings- ochregionalpolitiska skäl. Om samhället vill behålla sådana bygder befolkade harjordbruket ofta stor betydelse för att nå detta mål. Om kompletterande sysselsättningkan erhållas inom rimligt pendlingsavstånd, torde detta enligt utredningen varatillräckligt för bygdens fortsatta existens. 1 en del områden saknas emellertidi stort sett möjligheter att erhålla kompletterande sysselsättning utanför jordbruket.Om särskilda stödinsatser blir nödvändiga i sådana områden, bör dessa insatserenligt utredningen även omfatta ell stöd till jordbruket. Utredningen har föresiagii att ettsärskill regionalpolitiskt jordbruksstöd införs i nämnda områden. Stödet är avsettatt utgöra en integrerad del av samhällets insatser för att upprätthållanäringsliv, service m. m. i områden som det från allmän synpunkt är angelägetatl hålla befolkade. Stödet skall kunna utgå i hela landet i områden medallmänt svaga förutsättningar för ett näringsliv där samhället har salt ineller planerar att sätta in olika stödåtgärder. Som allmänna villkor för stödbör enligt utredningen gälla att det från allmän synpunkt är angeläget attområdet behålls befolkat och alt det inte finns tillräckligasysselsättningsmöjligheter inom rimligt pendlings-avstånd. De åtgärder som bör komma tillutförande sägs kunna vara av olika slag och beröra flera organ för del allmännasåsom länsstyrelse, lantbruksnämnd, länsarbetsnämnd, företagareförening,kommuner etc. Därför föreslås atl en plan bör upprättas för det akluellaområdet, vilken visar vilka åtgärder som bör utföras och vilka insatsersamhället (slaten, landsting, kommuner etc.) är berett atl göra. Vidupprättandet av planen - som kan initieras av berörd myndighet - bör samråd skemellan de olika myndigheterna. När planen har upprättats skall den behandlasav . Godkänns planen skall framställning därefter ske lilllantbruksstyrelsen som skall pröva om området kan komma i fråga för särskillregionalpolitiskt jordbruksstöd. Stödet bör - sedan området godkänts avlantbruksstyrelsen - administreras av vederbörande lantbruksnämnd. Enligt utredningen bör stöd kunnautgå till jordbruksföretag under följande förutsättningar. 1977/78:113 II - Annat statligtstöd till rationalisering av jordbruksdriften skall inte utgå, men förelagetskall ändå kunna utgöra en grund för brukarens sysselsättning och inkomst. - Åtgärden skallmedföra en rationalisering och förbättring av sysselsättnings- ochinkomsimöjlighelerna i jordbruket. Saknas full sysselsättning i jord- ochskogsbruket efter den planerade åtgärdens utförande skall kompletterandesysselsättning kunna erhållas i annan verksamhel.