prop · G103154 · 1977-12-31 00:00:00 — Nyssnämndavärdevolym bör omräknas en gång per regleringsår. Vid övriga regeltillämpningarbör den justeras med hänsyn tiU utfallet vid närmast föregåendejusteringstillfälle. Förfaringssättet överensstämmer med det som har tlUämpats.En genomgång har skett av metoderna för beräkning av denna värdevolym som tillföljd härav har reducerats något. Engenomgång har även gjorts av kapitalkostnadsberäkningarna. Jordbruksnämndenföreslår den förändringen att lånefinansierade kapi-talllUgångar värderas tillanskaffningsvärde. För tUlgångar som har fi- 1977/78:154 16 nansieratsmed eget kapital bör även fortsättningsvis återanskaffnings-värde användas.Justeringsbeloppet bör för båda värdevolymerna framräknas med det PM-index somanvänds i prisregleringen. Förfördelning av avskrivnmgskostnaderna på eget och lånat kapital måste enskuldprocent beräknas. Detta föreslår jordbruksnämnden ske genom att skuldernasätts i relation till summan av fastigheternas taxeringsvärde och övrigatillgångars anskaffningsvärde. Skuldprocenten blir då 35. bör en ytterligare genomgång av kapitalkostnadsberäkningarnagöras och en förbättring av det statistiska underlaget ske. F. n. föreUgger bl.a. behov av att lägga upp en tUlfredsställande investerings- ochfinansieringsstatistik. Vidare bör uppmärksammas gränsdragningen mellan underhåUs-och avskrivningskostnaderna samt metoden för bortskiljande av bostadens andelav byggnadsunderhållet. Vikternai PM-index byts f. n. och index med nya vikter kedjas till indexmed äldre vikter på basis av uppgifter för närmast föregående lolvmånadersmedeltal.Detta innebär bl. a. att vid viktbyte registrerar index inte baraprisförändringar ulan också vissa volymeffekter. Under löpandeprisregleringsperiod bör sådana eventuella effekter inte beaktas. Detbör enligt jordbruksnämnden vara möjligt att vid de halvårsvisa justeringarnaöverväga om utveckUngen av PM-index ger en rättvisande bild av den faktiskakostnadsutvecklingen. PM-index registrerar inte förändringarna i kostnadernaför den lejda arbetskraften i jordbruket. Markanta avvikelser från faktiskkostnadsutveckling (iiikl. för den lejda arbetskraften), som leder till inteavsedda effekter, bör liksom tidigare kunna beaktas. köpfodermedel i PM-index bör liksom tidigare tillämpas ett Iremånadersmedeltal.Posten påverkas av ändringar i införselavgif-lerna på fodermedel inomjordbruksprisregleringen. Inflytande införselavgifter, som tillförs jordbruketgenom regleringsföreningama, påverkar storleken av beloppet för avgiftsmedelinom fördelningsplanen. Dessa förhållanden kan i vissa fall leda tUl attjordbruket över- eller under-Icompenseras. De belopp som skaU tiUföras jordbmketvid justeringama bör därför, på sätt som hittiUs skett, korrigeras vidändringar i influtna Införselavgifter på fodermedel. Om avgiftsmedlen frånfodermedelsimporten under ett regleringsår överstiger 68 mUj. kr., böröverskjutande medel utom för fodersäd utöver normerade kvantiteter dras avfrån beloppet för kostnadskompensation. Understiger beloppet 68 mUj. kr., böringen korrigering ske. 2.2.1.4Kostnader för uppsamling och förädling Jordbruksnämndenföreslår att kompensation för kostnaderna för uppsamling och förädling inomramen för jordbmksprisregleringen utformas på ihuvudsak samma sätt som . 1977/78:154 17 Hänsynbör således tas tUl den faktiska kostnadsutveckUngen, varvid även prisutvecklingenför biprodukter vid slakt bör beaktas. Utgångspunkt för överläggningarna omdenna kompensation bör vara kostnadskalkyler som granskats av SPK. För övriglivsmedelsindustri, som är föremål för prisstopp och prisövervakning av SPK,har uppställts vissa riktiinjer med bl. a. krav på vissproduktivitetsutveckling. Samma riktlinjer bör också gälla för uppsamling ochförädling inom jordbmksprisregleringen. Härför talar också enUgt nämnden vadsom anförts i fråga om effeklivitetsutveckUngen på sistnämnda område iriksdagens beslut om de nya riktlinjema för jordbrakspoUtiken. Det fortsattautredningsarbetet på detta område bör inriktas på mätningar avtotalproduktiviteten. I avvaktan på resultat från detta arbete får beräkningarav arbetsproduktiviteten Ugga tiU gnmd för bedömningarna. Härvid får hänsyntas tUl de särskilda fömtsättningar som gäller för ifrågavarande industrier.Definitiv kompensation koslnadsökrungar bör beräknas enligt hittUlstUlämpade principer. Ettutvecklingsarbete bör påbörjas beträffande indexserier över kostnadsutvecklingeninom uppsamling och förädling. Sedan sådana index-serier sammanställts, fårprövas en eventuell övergång till ett system för kostnadskompensation, sombaseras på Indexmätning och i förväg faststäUt produklivitetsavdrag. 2.2,1.5Fördelningsmetod, VM-klausul, exportproduktion m. m. FörslagtUl ändringar av mittpriser, prisgränser och införselavgifter samt tUlfördelning av de totala beloppen vid kommande justeringstill-fäUen bör som hittiUsläggas fram av jordbmksnämnden efter överläggningar med Lantbmkamas förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen för att prövas av regeringen. Jordbruksnämndenframhåller att enligt nu gällande system för inflationsskyddet beräknas dettotala kompensationsbeloppet utifrån en värdevolym som omfattar helaproduktionen, även exportproduktionen. I princip fördelas sedan beloppet påolika varor genom att det divideras med hela produktionen för resp. vamslag.Eftersom prishöjningarna inte kan tas ut på exportproduktionen, tUl följd avatt prisema på dessa kvantiteter bestäms av förhåUandena på världsmarknaden, iimebärdet nuvarande systemet i princip att inflationsskyddet bara omfattar den del avproduktionen som säljs inom landet. Jordbmksnämndenföreslår därför att man inför ett system enligt vUket kompensationsbeloppetberäknas enbart utifrån försäljningen inom landet och fördelningen likaledessker på grundval av inom landet försålda kvantiteter, Deii del avutbyteshandeln, som nämnden i det följande föreslår att jordbraket skaU fåkompensation för, bör här likställas med hemmaförsäljningen. kan vissa tekniska problem uppstå när det 2 1977/78.1 saml Nr 154 1977/78:154 18 gälleratt beräkna exportprodtoktionens andel av jordbrakets och förädlingsindustrinskostnader och av jordbrukarnas inkomster från eget arbete och eget kapital.Nämnden avser att tUl regeltillämpningen per den 1 jtUi 1978 utarbeta förslag tiUteknisk lösning. Nämnden kommer att senare redovisa detta förslag. Detotalbelopp, som skall tUlföras jordbruket i samband med justeringarna, börenligt jordbruksnämndens mening fördelas meUan de olika vamslagen bl. a. medhänsyn tiU önskemål om produktionens utveckling och inriktning samtrationaliseringsutvecklingen i jordbmket. Fördelningen på olika vamslag bör sålångt möjligt ske på sådant sätt att jordbmket bedöms erhåUa avseddinkomstförbättring. förutsätter att tUlämpningen av prisstoppetsker på sådant sätt att det inte begränsar de inkomstförbättringar förjordbraket som förslaget avser att åstadkomma. bör gälla att, om väsentligt ändrade förutsättningar förutrikeshandeln inträffar häri inberäknat mer betydandeväxelkursändringar, det bör ankomma på nämnden att efter överläggningar med debåda delegationema lägga fram förslag till de åtgärder som kan anses påkalladeför att syftet med det nu framlagda förslaget skall uppfyllas. Vidjusteringstillfällena bör hänsyn kunna tas till utvecklingen av världsmarknadsprisernaenligt de regler som gäller. Jordbmksnämndenanser att reglerna för hänsynstagande till växelkursändringar och ändradevärldsmarknadspriser bör ses över av nämnden. Härvid bör även kunna beaktaseffekter av ändrade avstånd mellan prisgränsema. Dennuvarande utfästelsen om prövning av eventuell gottgörelse till jordbruket lillföljd av inverkan av EFTA-överenskommelser bör gälla tills vidare.Jordbruksnämnden avser emellertid att pröva om dennabestämmelse behöver kvarstå. Utfästelsen bör även lUls vidare gäUa åtgärderinom ramen för ett eventuellt närmare nordiskt ekonomiskt samarbete. Jordbruksnämndenframhåller att f. n. gäller för den s. k. utbyteshan-. deln alt samtiigainförselavgifter som inflyter vid import av brödspannmål överförs tiU reglermgsföreningenSvensk sparmmålshandel. Vidare sker i princip en utbyteshandel för oljeväxtfröer.Denna ordning föreslås kvarstå oförändrad under den kommandeprisregleringsperioden. För nötkött gäller att införselavgifter vid import frånöststaterna överförs tUl regleringsföreningen kötthandel. Enligtstatsmakternas beslut är en viss utbyleshandel önskvärd. Kostnadema för därigenomuppkommen utbytesexport bör till viss del avlastas jordbruket, Exportkoslnadersom faller utanför utbyteshandelns ram bör liksom påverka jordbruketsintäkter och i princip belasta de produktionsgrenar där överskott uppkommer. 1977/78:154 19 KompensationsmöjUgheternaför utbyteshandeln på köttvaruområdet bör enligt nämnden utvidgas. Somriktmärke bör härvid gälla att jordbruket av införselavgiftsmedel bör tiUförasett belopp av 50 mUj. utöver vad som kan inflyta vid import avnötkött från . Vid överläggningarna bör fastställasfördelningen av införselavgiftsmedlen för nötkött och fläsk. Dessa medel böröverföras till regleringsföreningen kötthandel. Härvid föreslås gällaatt överföring av införselavgiftsmedel endast får ske i den mån motsvarande exportäger mm. Beräkningama av volymerna för unport och export skall avse helakroppar. Vidare föreslås att överföring endast får ske i den måninförselavgiftsmedel finns tillgängliga sedan samtliga övriga ändamål tUlgodosettsinom och utanför fördelningsplanen med tUIägg av en skäUg reserv för ofömtseddaändamål. Motbakgrund av vad uttalat beträffande överskottsproduktionen avspannmål (JoU 1977/78:10, s. 2526) framlägger jordbraksnämnden nu inte några särskUdaförslag beträffande överskottsproduktionens finansiering. Överläggningar upp när behov föreligger. Eftersom ett första material för bedömning avspannmålsöverskottet och därmed regleringens kosmader föreliggerförst , anser nämnden att sådana överläggningar kan behöva skeunder augusti/september. 2,2.1.6Övriga frågor Jordbraksnämndenhar fått i uppdrag att se över vissa delar av prisregleringssystemet, bl. a.prisgränser, mittpriser och noteringsunderlag. Nämnden anser att en visskrympning av avståndet mellan prisgränsema för olika animaliska produkter börske. Nämnden avser att senare inkomma med en närmare precisermg härav. Vissaytterligare förslag tiU ändringar kommer då också att redovisas. VUka dessajusteringar blir kommer delvis att bli beroende av de förslag som kan kommaatt lämnas av prisregleringskommittén. Regeringenhar gett jordbruksnämnden i uppdrag att efter samråd med lantbruksstyrelsen seöver prisstödet till jordbruket i norra . Nämnden kommer sedan dettasamråd har ägt rum att inkomma med förslag angående områdesindelningen. Enutvärdering av leveranstillägget för mjölk och stödet till smågrisproduktionenpågår f. n. inom jordbmksnämnden. Nämnden avser att senare inkomma med eventueUaändringsförslag rörande dessa båda stödformer. Enligtriksdagens beslut skall statsmakternas möjUgheter tiU insyn i konkurrensförhållandenainom livsmedelsindustrins förädlingsled utökas. På jordbruksnämnden skaUankomma att utöva den del av insynen som faller utanför närmgsfrlhetsombudsmannensämbetsområde. Nänmden har inte hunnit utarbeta något förslag i detta avseendeutan avser alt senare ta upp frågan. 1977/78:154 20 2.2.2Prisregleringen för olika produkter 2,2.2,1 Vegetabilier utom socker Spannmål m.m. anför beträffande förfaringssättet för täckande av brist iregleringsekonomin tiU följd av låga världsmarknadspriser på spaimmål harredovisats i det föregående. I övrigt föreslår nämnden inga ändringar ispannmålsregleringens utfomming, vUket innebär att systemet med förmalningsavgifteroch inlösenpriser kvarstår. Jordbmksnämndenframhåller att genom ett system med prisorter sker en differentiering avinlösenpriserna meUan olika delar av landet. jordbruksutredningförordade en översyn av detta prisortssy-stem, gav därförSvensk spanmnålshandel, ekonomisk förening, i uppdrag att göra en sådanöversyn. Föreningen har med anledning härav utarbetat ett förslag syftande tUlatt effektivisera och förbilliga spannmålsflödet från odlarna till de slutiiga förbmkamainom och utom landet. Svensksparmmålshandel föreslår för brödsäd en omläggning av systemet så att odlarnavid inlösen på någon av prisortema skaU garanteras lägst ett s. k. baspris,gemensamt för hela landet. Vid leverans tiU orter med större behov avtillförsel skall leverantören garanteras baspriset plus tillägg, vilket kanvariera med ortens kvalifikationer för mottagning och distribution av brödsäd.Omläggningen innebär alt fler odlare erhåller det officiellt tillkännagivnapriset samt att förändringar i systemet, exempelvis på grand av ändradefraktkostnader, lättare kan göras. Sjunya prisorter ingår i det föreslagna systemet. Det gäUer fem orter i (, , , och ) samt vidVänern och på vilka på gmnd av de ökade brödsädsöverskottenfått större betydelse för exporten. TiU följd bl. a. av det ökade antaletprisorter kan prisspänningen mellan högst och lägst betalda prisortsgrapp håUasvid oförändrat /lOO kg trots de ökade fraktkostnaderna. Ifråga om fodersäd framhålls i Svensk spannmålshandels förslag att balans mellantUlgång och förbrakning har uppstått. Denna balans väntas blibestående under den närmaste framtiden. Exportens betydelse för utformningenav prisortssystemet har härigenom minskat väsentligt. Genom de regionala skUlnadersom råder beträffande tiUgång och efterfrågan på fodersäd skaU storakvantiteter fraktas från överskottsområdet i tUl foderindustrioch animalieproducenter i underskoltsområdet i landets södra delar. Prisortssystemetavses utgöra ett ekonomiskt stöd för dessa transporter. Förfodersäd föreslås att prissättrungen liksom i nuvarande system skall utgå från odlarpriseti överskottsområdet med premiering av belä- 1977/78:154 21 Föreningen anser det dock nödvändigt att för fodersädäven i fortsättningen tUlämpa ett system med avdrag från baspriset på prisorteri överskottsområdet som är sämre belägna ur marknadssynpunkt eller är sämrerastade för utlastning eller mottagning av spannmål. Medhänsyn till att fraktkostnaderna väsentiigt stigit ,då prisskillnadema i nuvarande system fastlades, föreslås att prisskillnadenmellan över- och underskottsområdena ökas tUl . per , dvs. ungefär enfördubbling gentemot nuvarande system. Svenskspannmålshandel framhåller att transportekonomiska och andra förhållanden somligger till grund för de föreslagna prisortssystemen fortlöpande ändras. Vidarekan effekterna av företagna ändringar bli delvis andra än vad som föratsetts.Föreningen anser det därför angeläget att möjUgheter skapas att genomföraförändringar i prisortssystemen utan större försening. Jordbruksnämndenföreslår att Svensk spannmålshandels förslag godtas och att nämnden bemyndigasatt besluta om marknadsmässiga ändringar i prisortssystemet. Jordbruksnämndenanmäler att en översyn av regleringssystemet på fettvamområdet pågår och tordekunna slutföras , översynen syftar bl. a. till atteliminera den i propositionen om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m.påtalade effekten av att en justering av rapsmjölpriset indirekt kan påverkapriset på vegetabiUskt fett. BeträffandekonkurrensförhåUandet inom matfettsområdet anmäler jordbruksnämnden vidare attöverläggningar har ägt rum mellan Föreningen ochSvenska mejeriemas riksförening. Föreningarna har bl.a. överenskommit attvärderingen av den smördel som ingår i smörfettsbaserat margarin iutjämningssystemet för mjölkregleringen successivt böranpassas tiU samma värdering som gäller för övrigt smör. Vidare skall vissaspecial-rabatter vid försäljning av smörfettsbaserat margarin tUl allmänna inrättningarinte längre administreras av . har också utfäst sig att, om margarintillverkarna vUlha grädde och/eUer ohärdad smörolja till sin produktion, i mån av tiUgång tiUhandahålladessa varor på konkurrensneutirala villkor. Man har vidare enats om attmargarinindustrin mte f. n. yrkar på att någon särskild utredning görs omkonkurrensneutraliteten inom matfettsområdet. Föreningama har dock förbehåUitsig rätten att återkomma till nämnden, om den framtida utvecklingen på områdetger anledning härtill. 1977/78:154 22 Detekniska regleringsanordningarna för matpotatis är föremål för fortiöpandeöversyn. kommer att redovisa resultaten av dettaöversynsarbete tillsammans med förslagen rörande kompensation tUl jordbraketmed hänsyn tUl inträffade kostnadsstegringar m. m. Även underlaget förberäkning av gränsskyddet för potatispulver och -flingor har varit föremål fören utredning, vars resultat likaledes kommer att redovisas . JordbruksnämndenframhåUer att ett effektivt genomförande av pris-regleringsåtgärderna bl. a.förutsätter att varuströmmarna går i kända och kontrollerbara kanaler. På animaUeområdetuppnås detta i huvudsak genom att saluförda kvantiteter passerat genom enförädlingsanläggning. På vegetabUleområdet föreUgger ofta inte denna form av styming.Kontraktsodling ger däremot i viss mån samma effekt. Nämnden anser därför att kontraktsbaseradproduktion bör prioriteras, exempelvis genom att denna i första hand blirföremål för stödköp eller betalas med högre pris än annan produktion. Jordbmksnämndenredogör för nuvarande system för reglering av partipriset för konsumtionsmjölk,övre prisgränser som inte får överskridas finns fastställda för enlitersförpackningarav mjölk fetthalt och skummjölk. Eftersom skummjölken har utgått ursortimentet föreslår nämnden att en övre prisgräns för lättmjölk fetthaltfastställs. Prisnivån bör i anslutning tUl nuvarande prisspänning ligga 3 öreunder priset på konsumtionsmjölk fetthalt. Jordbruksnämndenanför vidare att under nuvarande prisstopp har samtliga priser påkonsumtionsmjölk varit bundna och endast kunnat justeras efter beslut av har undersökt möjligheterna att ersätta nuvarandeprisstopp på baslivsmedel med andra former av priskontroll, varvid ävenprissättningen på konsumtionsmjölk har diskuterats. Enligt vad nämndeninhämtat torde kommittén föreslå att de prisskUlnader för konsumtionsmjölk iolika delar av landet som föreligger bör utjämnas i etapper. Jordbruksnämndenföreslår att partiprisema på konsumtionsmjölk utjämnas redan den 1 juli 1978för att underlätta införandet av ett för hela landet enhetligt konsumentpris påmjölk. Detta bör ske på så sätt att partiprisema sänks i de delar av landet därpriset ligger över det som tas ut i det s. k. gmndprisområdet i södra mejerier som sänker priset föreslås få kompensation genomutjämningssystemet! Kostnaden härför kan på basis av 1977 årsförsäljningsvolymer beräknas med- Prop.1977/78:154 23 föraen intäktsminskning för mejeriindustrin av ca 24 milj. kr. Denna kostnad kan i denmån subventioner inte ställs till förfogande kompenseras genom en generellprishöjning av /liter. Nämnden återkommer i frågan i samband med attförslag läggs fram om prissättningen fr. o. m. den 1 juU 1978. 2.2.2.3Styming av animalieproduktionens utbyggnad Jordbruksnämndenhar sökt fastställa hur ett avgiftssystem för att styra animalieproduktionensutbyggnad lämpligen bör utformas. I första hand har syftet varit att skisseraett system som kan prövas tekniskt och administrativt. är den grandläggande föratsättningen för att nämnden skaU kunnaavgiftsbelägga större företag som producerar slaktsvin att nämnden skaffar sigkännedom om vUka företag som kan komma i fråga för en avgiftsbeläggning.Uppgifter över antalet slaktsvin vid olika företag inhämtas av SCB tilllantbraksregistret. Nämnden föreslår efter samråd med SCB att regeringen genomändring i kungörelsen (1968: 111) om uppgifter för lantbraksstatistiken, lantbraketsföretagsregister och skördeskadeskyddet ger nämnden tillgång till behövligauppgifter om storproducenter från lantbraksregistret. I sammanhanget uppgernämnden att lantbmksstyrelsen har förklarat sig beredd att medverka tUl att nänmdenfår uppgifter om sådana nyetableringar och förändrmgar inom besättningsstrakturen,vilka inträffar mellan de årliga uppgiftsinsamlingama. Jordbruksnämndenföreslår följande ordning för en avgiftsbeläggning av företag med slorproduktion av slaktsvin. Medutgångspunkt i lantbruksregistrets uppgifter om slaklsvinspro-ducenterfastställer jordbmksnämnden vUka producenter som skall anses avgiftspliktiga.Dessa producenter bör enUgt nämnden åläggas att lämna uppgift om antaletstallplatser och förväntad produktion som kan bli aktuell föravgiftsbeläggning och att avge en plan för slaktsvlnsleveransema. På gmndval avdessa uppgifter erhåller producenten en preliminär debitering. Härvid måstebeaktas att de slaktsvin, som slaktas innan avgiftsgränsen uppnås, är friafrån avgift. bör producenten till nämnden inge en deklarationöver verk-stäUda leveranser. På basis härav kan faststäUas vUket avgiftsbeloppsom slutgiltigt skall erläggas. Jordbruksnämndenföreslår vidare att kontrollslakterier, offentliga slakthus och störrebesiktningsbyråer åläggs att tUl nämnden länrna erforderliga uppgifterbeträffande leveranser från företag som är avgiftspliktiga. Efiersomproducenterna kan dela upp sina leveranser på flera 1977/78:154 24 slakterieroch i vissa faU mte levererar du-ekt utan genom meUanhänder, kan en avgiftsbeläggnmginte baseras endast på slakteriernas uppgifter. Rapporterna från slakteriernahar dock betydelse från kontroUsynpunkt. Slakteriernabör efter besked från nänmden debitera avgiften i samband med avräkning för verkstäUdaleveranser. Så länge nuvarande system med pristiUägg tiUämpas, där pristUläggenöverstiger avgiften per kg, bör slakteriet göra avdrag från pristUläggen.Möjlighet bör emellertid även tillskapas att kunna debitera producent direkt,t. ex. i de faU slaktsvlnsleveransema sker tiU flera olika ställen. Nämndenföreslår därför en ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbmketsområde. Detta och andra förslag tiU ändringar i lagen redovisas i ett senareavsnitt. Föratt syftet med storproduktionsavgifter skall kunna uppnås, måste det enligt jordbraksnämndenfinnas en klar defmition av vad som menas med ett företag. Nämnden anser attdet kan föreligga en påtaglig risk att produktionen delas upp på flera företagi huvudsakligt syfte att undgå avgift. TUl viss ledning kan enligt nämndentjäna SCB:s föreskrifter då det gäller uppgifter tiU lantbraksregistret samtnämndens anvisningar beträffande vad som är att anse som självständig brakningsenheti fråga om leveranstUlägget för mjölk. Underden tid som har stått tiU buds har jordbmksnämnden mte hunnit penetrera ochgenomlysa aUa de tekniska problem som en avgiftsbeläggning av storproduktionenkan medföra. Nämnden avser att pröva ett system tekniskt och administrativtefter i huvudsak de gmnder som här skisserats. Avsikten är att börja på en lågavgiftsnivå och med högst två avgiftssteg. a. administrativa skäl kanavgifter dock inte tas ut förrän tidigast fr. o. m. . Jordbruksnämndenanför att den som reglerings- och styrinstrument för äggproduktionen med stödav 10 § lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område sedan mars1977 tar ut en kläckrungs-avgift av . per hönkyckling, som tas upp vid kläckeriföretagen.Enligt nämnden är avgiften emellertid f. n. för låg för att utöva någon påtagligstyreffekt. Genom ett restitutlonsförfarande som har lagts på ett mellanled,uppfödarna, befrias producenterna från alt erlägga avgift för upp till 500kycklingar . I praktiken blir härigenom endast ca 1 800 äggproducenter avtotalt ca 35 000 belastade med avgift. Närdet gäller utformningen av en fortsatt avgiftsbeläggning av ägg-produktionenkan man enligt jordbruksnämnden diskutera flera lösningar. Ett ahernativ äratt man tUl nuvarande system inför ytterUgare en avgift för de verkligt storaproducenterna, om marknadsläget bedöms påfordra detla. Ett annat alternativ äratt nuvarande kläckningsavglft 1977/78:154 25 slopasoch att avgift tas ut endast på storproduktionen. Problemet med att ta ut enstorproduktionsavgift är, på samma sätt som beträffande nuvarande kläckningsavglft,att kläckerier och uppfödare såsom leverantörer av daggamla kycklingar resp.unghöns inte alltid har kännedom om köparens, dvs.