prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — För svenskt näringsliv ochsvenska uppfinnare kan del då vara angeläget att på ett tidigt stadium fåklarlagt om en viss uppfinning frilt får utnyttias. Fiån näringslivets sida harockså framhållits det angelägna i att denna nyhetsgranskningsservice byggs ut.om kommer all detta i det internationella samarbetet enligt samar- 1977/78:1 Del A 88 belskonvenlionen och den europeiskapatenlkonventionen. Kommittén har mot dennabakgrund uppskattat antalet uppdrag till 3 1985. tordevarje sådani uppdrag i genomsnitt kräva ungefär hälften av det arbete som åtgårvid fullständig handläggning av en nationell patentansökan. Om det svenskapatenlverket utses tillintemationell nyhetsgranskningsmyndighet skall, som tidigare nämnts (avsnitl5.2). enligt cenlraliseringsprotokottet samarbelsavtal ingås mellan detsvenska patenlverket och del europeiska patentverket. Kommittén påpekarail detsvenska patenlverket enligt detta samarbelsavtal kan komma all ulföranyhetsgranskning av europeiska patentansökningar för del europeiskapateniverkets räkning. Kommittén har inte ansett del möjligt all uppskattavilken omfattning ell sådant uppdiag skulle kunna få. Vidare nämner kommitténall det svenska paientverkel kan komma att utföra gianskning och prövning avpatentansökningar inom ramen för bistånd titt utvecklingsländer. Kommitténanser del inle heller möjligt all bedöma vilken omfattning en sådan verksamhelskulle kunna få. Den arbetsinsats som år1985 krävs vid del svenska patenlverket för handläggning av ansökningar ochgranskningsuppdrag om tillträderbåda konventionerna kan enligl kommitténs beräkningar antas komma att motsvaradel arbete som f. n. åtgår för fullständig handläggning av drygl IOOOOpalentansökningar (5 000-H0% av 5 av 4000-h50% av 3 000). Mol bakgrund av dessaanlaganden rörande arbetsbelastningen beräknar kommittén att det svenskapatentverket, under förutsättning att det utses lill internationellnyhetsgranskningsmyndighet. skutte på tång sikt behöva drygl 100hellidanstätlda tekniska granskare (ingenjörer) mot nuvarande omkring 180.Kommittén framhåller emellertid att till följd av osäkerheten i de anlagandensom har tett fram titt den uppskattade arbetsbelastningen, några säkrabedömningar av behovet av personat inte kan göras förrän de två konventionernahar varit i kraft åtskilliga år. Om de tidigare nämnda nederländskaantagandena visar sig riktiga, skutte enligt kommittén patentverket behövaendast ca 80 heltidsanställda granskare. Vid dessa bedömningar avpatentverkets behov av ingenjörer har kommittén utgåit från att antalethandlagda ansökningar och granskare inte ändras i förhållande till vadsom gäller f. n. Eftersom antalet granskare kommer att minska, måste emellertidvarje granskare svara för ett större tekniskt område än . Detta kan enligtkommittén medföra att antalet handlagda ansökningar per granskare och årsjunker. 1 sina bedömningar har kommittén inte heller tagit hänsyn till att en anpassning av den svenskahandläggningsordningen till den ordning som skall tillämpas vid det europeiskapatentverket kan komma att bli erforderiig i vissa avseenden. En sådananpassning kan enligt kommittén bli nödvändig för att säkerstäUa att patent sommeddelas av del svenska patentverket blir av samma kvalitet 1977/78:1 Del A xy som de europeiska patenten. Enligt kommittén kanäven en sådan anpassning medföra all granskarnas arbetsinsats per ansökanökas. Kommittén påpekar i della sammanhang all den slutliga prövningen vid del europeiska paientverkel skall ulförasav en avdelning som i regel består av tre lekniska granskare. Enligt de personatplanersom har gjorts upp för del europeiska patenlverket skulle andel avpersonalen bli , Detta skulle innebära all omkring 60 svenska granskarekan beredas anställning vid det europeiska paientverkel. Med hänsyn härtill och litl den personalomsättningsom kan beräknas äga rum vid detsvenska patenlverket anser kommittén alt minskningen av antalet granskare frånnuvarande 180 titt drygt 100 i stulet av 1980-iatel kan genomföras utanölägenheter. Kommittén framhåller också all till följd av allhandläggningstiden för en patentansökan är mellan två och . en nedgång iansökningsantalel inle genasi föranleder minskning av personalen. En minskning av antaletingenjörer från 180 lill drygt 100 föranleder enligl kommittén ett väsentligtminskat behov av chefstjänstemän vid patenlverket. Kommittén anser vidare all minskningen av anlalel palentansökningarbör leda till att antalet ingenjörer i besvärsavdelningen kan minskas. För bådafallen har minskningen uppskattats bli . Också för övrig personal, främstjurister och biträdespersonal, som utgör av all personat påpalenlavdelningen. har ett tillträde till båda konventionerna uppskattatsföranleda en minskning med . Härvid har kommittén beaktat att behovei avpersonal för underhåll och hantering av patenl-skriftsmaterial inte minskar vidett tillträde titt konventionerna. Även för de nu nämnda personalkategoriernalorde enligt kommittén minskningen kunna genomföras ulan ölägenheter, 6.2 Det svenska patentverkets ekonomi 6.2.1 Verkan av lilliräde till endastsamarbetskonrentionen Kommittén föreslår alt.om tillträder samarbetskonventionen. det från svensk sida verkas föratt det svenska patentverket utses till internationellnyhetsgranskningsmyndighet och myndighet för internationeti förberedandepalenterbarhetsprövning. Varje sädan myndighet måste förfoga över vissminimidokumentation. Det svenska patenlverketförfogar redan över huvudparten av denna minimidokumentation. Såvitt gällerpatenlskrifter krävs dock viss komplettering av sammandragen av ryska ochjapanska patenlskrifter. Kostnaderna för alt anskaffa dessa ytterligaresammandrag torde enligt kommitténs bedömning betänkande inte översliga . Förklassificering av sammandragen kommer därtill en mindre kosinad. Minimidokumenlalionenomfattar emellertid också sådan annan teknisk litteratur än patenlskriftervarom överenskommelse har träffats mellan de 1977/78:1 Del A 90 internationella nyhelsgranskningsmyndigheterna.Årskostnaden föratt införskaffa den litteratur som kan antas komma attomfattas av en sådan överenskommelse beräknar kommittén belänkandelill ca . Om det svenskapatentverket skall kunna tiänstgöra som internalionell nyhetsgranskningsmyndighet.måste enligt kommittén verkels granskare ges viss kompletterande palenträltsligutbildning. Kommittén anser vidare all särskild språkutbildning måsle anordnasför alt förbättra granskarnas språkkunskaper. Från och med /78kan de årliga utbildningskostnaderna enligl kommitténs beräkningar i 1974 årsbetänkande uppskattas lill . och de årliga kostnader som motsvararminskningen i granskarnas arbetsinsats lill ca 100 000kr, torde pateniverkets kansli behöva ytterligare en jurisl-tiänst för planeringsarbete,utarbetande av rutiner ocharbelsuppgifier på det intemationella planet. Den myndighei som laremot en internationell patenlansökan (mottagande myndighet) har rält att avsökanden ta ul en särskild förmedlingsavgift för det arbete som åsamkas denmottagande myndigheten. Avgiftens storlek fastställs av resp. mottagandemyndighet. Denna avgift bör enligl kommittén bestämmas till sådani belopp, altinflutna avgifter läcker de kostnader som uppkommer för paientverkel i dessverksamhet som mottagande myndighet. och myndighet för intemationell förberedandepalenterbarhetsprövning har enligt konventionen rätt att av sökanden ta ut enavgift för den inlernationella nyhelsgranskningen resp.patenlerbarhetsprövningen. Avgiftens storlek besiäms av resp. myndighet. Ocksådessa avgifter bör enligt kommittén bestämmas så alt det svenska pateniverketskostnader för internationeti nyhetsgranskning och internationell förberedandepatenlerbarhetsprövning täcks av inflytande gransknings- resp.prövningsavgifter. Internationellapatentansökningar som är avfattade på engelska, franska, japanska, ryska ellertyska publiceras på detta språk av internationella byrå. Är ansökningenavfattad på annat språk, skall den publiceras i engelsk översättning. Dennaöversättning skall utarbetas av vederbörande internationellanyhetsgranskningsmyndighet. Om del svenska patenlverket utses tillinternationell nyhetsgranskningsmyndighet, måste verket således svara föröversättning till engelska avansökningar som inte är avfattade på något av de fem språk som nämnls.Kommittén har inte räknat med att det svenska patentverket skall åtaga sig attutföra nyhetsgranskning på andra språk än de nordiska jämte engelska, franskaoch tyska. Den internationella nyhetsgranskningsmyndigheten får ta ut en särskildöversättningsavgift av sökanden. Enligt kommittén bör denna avgift för detsvenska patentverkets del bestämmas så att den täcker pateniverkets kostnaderför att utarbeta översättningen. 1977/78:1 Dd A 91 Enligtsamarbetskonventionen kan en nationell palenlansökan under vissaförutsättningar bli föremål för nyhetsgranskning vid internationellnyhetsgranskningsmyndighet. Kommittén har att denna möjlighet inle tordefå någon slörre praktisk betydelse för svenska nationella ansökningar och hardärtor bortsett från de kostnader som sådan nyhetsgranskning av nationellapalentansökningar kan medföra fördel svenska patentverket. Kommittén framhåller i1974 års belänkande alt de i del föregående redovisade kostnader som föranledsav ell svenskl tillträde lill samarbetskonventionen inle påverkas av omSverige tillträder även den europeiska patentkonventionen. 6.2.2 Verkan ar tillträde till bådesamarbetskonrentionen och den europeiska palenlkonrenlionen Kommittén antar somtidigare nämnts att efter ett svenskt tillträde till samarbetskonventionen ochden europeiska patentkonventionen av del anlal palentansökningar som eljesiskulle ha gjorts i av utländska sökande (13 000 ansökningar) kommerall göras i form av europeisk patenlansökan. Tillträde lill de bådakonventionerna uppskattas vidare av kommittén komma alt medföra en ökning iantalet ansökningar om patenl för frän utländsk sökande jämförtmed att inle tillträder deneuropeiska patenlkonventionen. Heta denna ökning anlas ske i form av europeiskapalentansökningar. Vidare antar kommittén som lidigare nämnts all av de 5000 ansökningar som svenska sökande har förväntats göra vid del svenskapatenlverket. samtliga i form av internationell patenlansökan. kommerattfullföljas vid det europeiska patenlverket genom europeisk patenlansökan. På grundval av dessabedömningar beräknar patentpolicykommittén att anlalel europeiskapalentansökningar som omfallar kommer alt uppgå litl 12800(av 5000-f70% av I3000-h30% av70% av 13 000). Därav antas komma att leda till patent, varför det europeiskapatentverket nämnda år skutte meddela ca 7 000 patenl för . Avårsavgifterna för dessa patent tillfaller enligt konventionen högsl ; deteuropeiska patenlverket och återstoden det svenska patentverket. Enligl detförslag till finansiering av det europeiska patentverket som har godtagits avinterimskommittén skall under i vart fall efter konventionensikraftträdande av årsavgiftema tillfalla det europeiska patentverket.Årsavgifter för sådana patent för som meddelas av det europeiskapatentverket kan enligl patentpolicykommittén beräknas börja inflyta underfemte året efter det att det europeiska patentverket har inlett sin verksamhet, dvs. I årsavgifter föreuropeiska patent beräknar patentpolicykommittén alt följande belopp kommer attinflyta till det svenskapatentverket: 1977/78:1 Del A 92 (milj. kr) (milj. kr) kan densvenska andelen av dessa årsavgifter sålunda uppskattas till ca 0.7 milj. kr. Såvitt gäller depatentansökningar som avgörs av det svenska patenlverket (ca 9 000) antarkommittén att. såsom , ca 55%skall leda lill patent. Del anlal patenl som meddelas av det svenskapatentverket uppskattar kommittén därför lill omkring 5 000. Avgifterna föransökningar om patent som skall meddelas av den svenska patentmyndighelen kanenligl kommittén beräknas uppgå lill ca 5,5 milj. kr. , Årsavgifternaför patent som har meddelats av den svenska patentmyndighelen beräknas sammaår uppgå till ca 23 milj. kr. Härtill kommer andel i årsavgiften för patentmeddelade av det europeiska patentverket. 0.7 milj. kr. De lotala intäkternaför skutte alltså uppgå till ca 30 milj. kr. Kommittén har vid dessaberäkningar utgått från de avgifter som gäller fr. o, m. den I mars 1976.Patentverkets kostnader för handläggning av patenlärenden utgörs titt den hettövervägande delen () av personalkostnader. När nedgången iarbetsbelastning har upphört, vilkel enligl kommittén inlräffar i slutet av1980-lalet. skulle med de antaganden rörande personalbehovet som kommittén hargjort kostnadema för patentverkets handläggning av patentärenden medbibehållande av nuvarande handläggningsruliner uppgå till drygt 25 milj. kr. i1976 års kostnads- och löneläge. skulle motsvarande kostnader varadrygl 28 milj. kr. Dessa beräkningar grundas enligt kommittén på myckelförsiktiga antaganden. Sålunda har besparingen i fråga om lönekostnader för detekniska granskarna beräknats med utgångspunkt i att minskningen av antaletgranskartjänsler helt hänförts till tiänster i lägsta lönegrad för ledamot 1977/78:1 Del A 93 (F 13). Med utgångspunkt i de anlaganden som nuredovisats skulle enligl kommittén för uppstå ell inläktsöverskolt påöver I milj. kr. Liksom i uppskattningenav de ekonomiska följderna av ett svenskl tillträde till endastsamarbetskonventionen har kommittén i de nu redovisade beräkningarna utgåitfrån att kostnaderna för det svenska pateniverkets verksamhel som mottagandemyndighet för internationella palentansökningar. inlemaliondlnyhetsgranskningsmyndighet och myndighei för internationell förberedandepalenterbarhetsprövning hett skall täckas av de särskilda avgifter som tas utför de tiänster som paientverkel tillhandahåller i dessa avseenden. ansett böra gälla såviii avser kostnaderna för nyhetsgranskningutan samband med patenlansökan. Kommittén har därför vid sin bedömning av deekonomiska följderna av ett lilliräde till både samarbetskonventionen och deneuropeiska patenlkonventionen bortsett från kostnadema för dessaarbetsuppgifter. Kommittén räknar med attäven ett tillträde till den europeiska patentkonventionen kommer att medföravissa utbildningskostnader. Enligt kommittén får det anses vara ett svensktiniresse att svensk syn på patenträttstiga frågor beaktas vid utbildandet avpraxis i det europeiska patenlverket. Kommittén anser därför att åtgärder börvidtas för att underiätta för personat vid del svenska patentverket att gå övertitt tjänstgöring vid det europeiska patenlverket. Detta kan enligt kommitténske bl. a. genom alt språkutbildning och utbildning beträffande den europeiskapatentkonventionens innehåll och tillämpning ordnas för personal vid detsvenska patenlverket. betänkande uttalar kommittén alt det är förtidigt att bestämt ange de kostnader som denna utbildning skulle medföra. Enligt kommittén är detangeläget att handläggningen av nationella palentansökningar vid det svenskapatenlverket blir av samma kvalitet som handläggningen av europeiskapalentansökningar vid del europeiska patenlverket. Kommittén framhåller därföratt ett svenskt tillträde titt den europeiska paientkonventionen kan föranledaen omprövning av handläggningsordningen vid det svenska patentverket även iandra avseenden än i fråga om nyhetsgranskningen. Enligt kommittén kan en häravföranledd omläggning av handläggningsordningen medföra ökadehandläggnings-kostnader. Storleken av en sådan ökning kan enligl kommittén f.n.inte uppskattas. 6.3 Direkta kostnader för statsverket 6.3.1 Tillträde till samarbetskonventionen Kostnaderna för denverksamhet som bedrivs av unionen för intemationellt patentsamarbete skallinte belalas av de fördragsslutande staterna, utan unionens verksamhet skallvara självfinansierad. De avgifter som erläggs till intemationella byrån avdem som ger in internationella patentansökningar samt internationella byrånsinkomster från försäljning av pubti- 1977/78:1 Del A 94 kationer m. m. skall läcka alla utgifter sominternationella byrån åsamkas för den det av byråns verksamhet som är atthänföra till samarbetskonventionen. Skulle emellertid under någol år uppslåunderskoll i verksamheten, är de fördragsslutande staterna skyldiga alt betalabidrag för all täcka delta underskott. Det bidrag som en viss stal i så faltskall erlägga besiäms med hänsyn till del antal internationella ansökningar somhärrör från den staten under ifrågavarande år. Unionen skall ha enkapitalfond, som bildas genom engångsinbetalning-ar från de fördragsslutandestaterna. Om fonden blir otillräcklig, skall generalförsamlingen besluta omökning av denna. Det belopp som en stal skall betala till fonden bestäms enligtsamma grunder som bidrag för all läcka underskott. Skulle fonden bli slörre änsom bedöms erforderligt, skall den minskas genom återbetalningar litl defördragsslutande staterna. Konventionen innehållerinte några beslämmelser rörande fondens storlek. Det är därför enligtkommittén inte möjligt att beräkna storleken av den inbetalning som skullevara skyldigt att göra vid ett tillträde till konventionen. Enligt kommittén ärdet inte heller möjligt all göra någon uppskattning av i vilken omfallningSverige kan bli skyldigt att göra ytteriigare inbetalningar till fonden etterbetala bidrag för all läcka uppkomna underskott. 6.3.2 Tillträde till den europeiskapatentkonventionen Den europeiskapatentorganisalionen skatt vara ekonomiskt självständig. Organisationensutgifter skatt sålunda i princip täckas genom de avgifter som las ut vid del europeiskapatenlverket och genom andel i de årsavgifter som de fördragsslutande staternauppbär för europeiska patent. Andelen, vars storlek bestäms av organisationensförvaltningsråd, får i princip utgöra högst av årsavgiften. Ett visstminimibelopp per patenl skall dock fastställas. Enligt beräkningar gjordaav en arbetsgrupp som har tillsatts av interimskommittén för den europeiskapatentorganisationen kommer organisationens kostnader under en uppbyggnadstidinte alt kunna täckas av de avgifter som flyter in . Det är därför avsett att de fördragsslutandestaterna skall ställa medel till organisationensförfogande genom lån. Med utgångspunkt i antalet patentansökningar som gjordesi de tilltänkta fördragsslutande statema (jfr avsnitt (6.1.3) hararbetsgruppen beräknai all del europeiska patenlverket efler fem årsverksamhel kommer all la emot omkring 40000 europeiska patentansökningar omårel. Vid en sådan utveckling av arbetsvolymen har gmppen funnit, attorganisationen kommer att behöva tillskott av medel under de första lio årenefter konventionens ikraftträdande. Arbetsgruppen har vidare beräknat attlånen skatt kunna återbetalas från och med del tolfteåret och sålunda vara återbetalda 26 årefter konventionens ikraftträdande. Pålånen skatt ulgå ränta. Prop.1977/78:1 Del A slås beräknad efter ett vägt medeltal av defördragsslutande staternas lägsta utiåningsräntor eller diskonton . De lånebelopp som underuppbyggnadsliden skall ställas tillden europeiska palentorganisationens förfogande skall fördelas mellan defördragsslutande staterna i förhållande till antalet palentansökningar i resp.stat näst sisla året före konventionens ikraftträdande och till del på grundhärav förväntade antalet europeiska palentansökningar från denna stat. Medberäkningar grundade pris- och löneläge har arbetsgruppen funniiatt det sammanlagda lånebehovet kommer att bli ca 280 milj. kr. På Sverigeskulle ankomma all bidra av della belopp, eller omkring 16 milj. kr. hari tabellform redovisat arbeisgruppens beräkningar av lånebehovet och avåterbetalningen av lånen sålunda: (tusen ) (underskott -överskott -I-) lån (låneutbetalning + återbetalning -) (tusen ) Som nämnts harinterimskommitténs arbetsgrupp vid sina beräkningar av den europeiskapalentorganisationens ekonomi utgått från att det europeiska patentverket iutbyggt skick får la emot 40000 patentansökningar. Med hänsyn titt att antaletpatentansökningar i flertalet industrisla-ter har sjunkit . harinterimskommittén uppdragit åt arbetsgruppen att göra en uppskattning av detantal europeiska palentansökningar som kan förväntas med utgångspunkt i 1975års ansökningssiffror vid de Prop.1977/78:1 Del A 96 torde denna uppskattning leda till ett årligt antaleuropeiska palentansökningar på lägst 30000. En sådan minskning avansökningsantalet medför enligl kommittén all den europeiskapalentorganisationens behov av lån blir mindre i absoluta lal, huvudsakligenpå grund av minskade lönekostnader. 6.4 Vissa följder för svenska patentombud av etttillträde till den europeiska patentkonventionen tarupp spörsmålel huruvida den europeiska paienlkonvenlionens reglering avombudsfrågan ger anledning all i samband med ett svenskl tillträde lillkonventionen införa ett syslem för auktorisation av palentombud. Som lidigare nämnts(avsnitt 5.2) får som ombud inför det europeiska patenlverket uppträda endast densom av verket har tagits upp i dess förteckning över auktoriserade ombud. Densom är behörig som advokai i fördragsslutande stat och där driveradvokatverksamhel jämställs dock med auktoriserat ombud i den utsträckning somhan enligl tagen i denna stal får vara ombud i patentärenden. Vidare gäller altfysisk eller juridisk person som har hemvist eller säte i fördragsslutande stalfår företrädas av anställd även om denne inte är auktoriserat ombud. Enligtkonventionen kan i tillämpningsföreskrifterna ges beslämmelser om och undervilka förutsättningar den som är anställd hos juridisk person får företrädaäven annan juridisk person som har säte i fördragsslutande stat och harekonomisk anknytning till arbetsgivaren. Några sädana beslämmelser har dock ännuinte meddelats. 1 förteckningen överauktoriserade ombud får enligl konventionen tas upp endasl den som ärmedborgare i fördragsslutande stat och driver röret-se etter har anställning isådan stat samt har blivit godkänd vid särskild prövning som anordnas av deteuropeiska patentverket. kan utfärda bestämmelser om dekunskaper och den utbildning som krävs för all få genomgå prövning för alt bliauktoriserat ombud. Auktoriserat ombud har rält att ha kontor i varjefördragsslutande stal där handläggning enligt konventionen äger rum. Särskilda bestämmelsergäller om aukiorisering av ombud under en övergångstid. Övergångstidens längdbestäms av förvaltningsrådet. får sålunda iförteckningen över auktoriserade ombud las upp den som är medborgare ifördragsslutande stat och driver rörelse i eller har anställning i sådan statsamt är behörig att uppträda som patentombud inför patentmyndigheten i denstaten. Om fördragsslutande stat inte ställer upp krav på särskild yrkeskompetensför sådan behörighet som nämnts, krävs för att bli upptagen iförteckningen att vederbörande regelbundet har uppträtt som ombud ipatentärenden inför den statens patentmyndighel under . Krav påyrkesutövning får dock inte fö- Prop.1977/78:1 Del A 97 reskrivas i fråga om den vars behörighel alluppiräda som ombud vid viss fördragsslutande stats patentmyndighel har erkäntsenligl den statens lagstiftning. Den som önskar bliupplagen i förteckningen över auktoriserade ombud måste förete intyg avpatentmyndighelen i vederbörande stal om all han uppfyller föreskrivna krav.Del europeiska pateniverkets president kan ge dispens från kravet all hauppträtt som ombud under och även från kravet på medborgarskap ifördragsslutande stal. Den som har tagits upp iförteckningen får efler övergångstidens slut kvarstå i förteckningen underförutsättning all han då driver rörelse i eller är anställd i fördragsslutandestal. 1 finns inlenågra författningsbestämmelser om rätten att företräda annan i ärenden hospatentmyndighelen. Formellt selt kan således envar uppträda som ombud ipatentärenden. Till följd avkonventionens reglering av ombudsfrågan skutte enligt kommittén ett system förauktorisation av palentombud vara utan betydelse efler övergångstidens slut,eftersom i förteckningen över auktoriserade ombud då kan tas upp endast densom har blivit godkänd i den särskildaprövning som anordnas av del europeiska patenlverket.