prop · G10368 · 1977-12-31 00:00:00 — Prop,1977/78: 68 Regeringens proposition 1977/78: 68 omändrade regler för beskattning av inkomst av en- och tvåfamiljs-fastigheter; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om en ändring av den schablonmässigaintäktsberäkningen för en- och tvåfamiljsfastigheter. Den lägsta procentsatsenvid intäktsberäkningen föreslås höjd från 2 till 3. Den nya bestämmelsen avsesträda i kraft och till-lämpas första gången vid 1979 årstaxering. 1 1977178.1 saml. Prop.1977/78: 68 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom föreskrives att 24§ 2 mom. kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse. 2 m o m.i Är annanfastighet inrättad till bostad åt en familj jämte personliga tjänare (enfa-miljsfastighet)eller två familjer jämte personliga tjänare (tvåfa-miljsfastighet) ochföreligger ej fall, som avses nedan i sista stycket, upptages såsom intäkt avfastigheten ett belopp motsvarande räknat av den delav fastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret som ickeöverstiger , av den del av taxeringsvärdet som'överstiger men icke , av den del avtaxeringsvärdet som överstiger men icke och tioprocent av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Finnes ejtaxeringsvärde åsätt för året näst före taxeringsåret, beräknas intäkten pågrundval av fastighetens värde, uppskattat enligt de grunder, som gällt för åsättandeav taxeringsvärde för året näst före taxeringsåret. 2 mom. Är aiman fastighetinrättad till bostad åt en familj jämte personliga tjänare (enfa-miljsfastighet)eller två familjer jämte personliga tjänare (tvåfa-miljsfastighet) oehföreligger ej faU, som avses nedan i sista stycket, upptages såsom intäkt avfastigheten ett belopp motsvarande räknat av den delav fastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret som ickeöverstiger , av den del av taxeringsvärdet somöverstiger men icke , av den del.avtaxeringsvärdet som överstiger men icke och tioprocent av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Finnes ejtaxeringsvärde åsalt för året näst före taxeringsåret, beräknas intäkten på grundvalav fastighetens värde, uppskattat enhgt de grunder, som gällt för åsättande avtaxeringsvärde för året näst före taxeringsåret. nästföregående stycke sagts skall gälla jämväl fastighet, som delvis använtsi ägarens egen rörelse, därest fastigheten i övrigt är inrättad för ändamål somi nämnda stycke avses. I sådant fall skall till grund för beräkningen avintäkten av fastigheten läggas i nästföregående stycke avsedda värde åfastigheten minskat med den del av samma värde, som kan anses belöpa på den irörelsen använda fastighetsdelen. Harfastighet, som i första eller andra stycket sägs och som är avsedd föranvändning , på grund av eldsvåda eller därmed jämförlighändelse eller till följd av ägarens avflyttning från orten eller annan sådansärskild omständighet icke kurmat utnyttjas eller har 1Senaste lydelse 1975: 312. 1911118: 68 3 1sådan fastighet för uthyrning avsedd lägenhet icke kunnat uthyras, må denenligt första eller andra stycket beräknade intäkten nedsättas med hänsyn tiUden omfattning, vari fastigheten icke kunnat användas eller uthyras. Har såvarit fallet under endast av beskattningsåret, skall någonnedsättning dock icke ske. Vad i detta moment stadgasskall icke äga Ullämpning beträffande fastighet eller, i faU som i andrastycket avses, fastighetsdel, vilken i icke allenast ringa omfattning brukar iförvärvssyfte utnyttjas på annat sätt än för uthyrning till stadigvarandebostad eller såsom bostad för ägaren. Ej heller skola bestämmelserna i dettamoment tillämpas beträffande publikt boställe. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1979 årstaxering. It 1977178.1 saml. Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , Propositionom ändrade regler för beskattning av inkomst av en- och tvåfamiljsfastigheter limehavetav en- och tvåfamiljsfastighet beskattas enligt den s. k. schablonmetoden. Dennainnebär att ägaren som intäkt tar upp viss procentuell andel av fastighetenstaxeringsvärde. Denna andel beräknas enligt en progressiv skala. Den lägstaprocentsatsen är 2, som gäller för taxeringsvärde . Avdragmedges i huvudsak endast för ränteutgifter. Ett syfte med schablonmetoden äratt på ett rättvist sätt beskatta det kapital som ägaren lagt ned ifastigheten. Mot bakgmnden av de kraftiga prisstegringarna på villafastighetervill jag nu efter samråd med statsrådet ta upp frågan om en justeringav in-läktsberäkningen för att bättre avpassa intäktsberäkningen till utveck-luigenav fastighetemas saluvärden. Innehavetav en fastighet, som är inrättad till bostad åt en eller två familjer beskattasenligt den s. k. villaschablonen. Reglerna härom finns i 24 § 2 mom. och 25 §kommunalskattelagen (1928: 370), KL. Enligtschablonmetoden skall den skattskyldige ta upp som intäkt av den del avtaxeringsvärdet eller motsvarande värde som inte överstiger , avden del som överstiger . men inte , av den del somöverstiger . och av den del som överstiger300 . Avdrag medges för ränta på kapital som nedlagts i fastigheten och tomträtts-avgäldeller liknande gäld. Är den skattskyldige mantalsskriven på fas- 1977/78: 68 5 tighetenmedges dessutom ett särskilt avdrag, det s. k. villaavdraget, med . Detta avdrag får inte överstiga schablonintäkten av fastigheten menmedges oberoende av om fastigheten lämnar överskott eller imderskott. Ävenoskift dödsbo får villaavdrag om någon delägare i boet är mantalsskriven påfastigheten. Om den skattskyldige äger endast en del av fastigheten nedsättsavdraget i motsvarande mån. Villaschablonentillämpas även om en villafastighet helt eller delvis hyrs ut tiUstadigvarande bostad. Vid annan uthyrning t. ex. mms-uthyming för tillfälligbostad skall i princip beskattning ske enligt den konventionella metoden, vUketinnebär att alla intäkter och omkostnader skall redovisas. Undantag haremellertid gjorts för bl. a. tillfällig uthyrning i ringa omfattning. Ringaomfattning anses föreligga, om hyresintäkterna inte överstiger ,eller, om detta skulle ge högre belopp, av taxeringsvärdet (punkt 6 avanvisningarna till 24 § KL). Villaschablonen infördesgenom lagstiftning (prop. 1953: 187, BeU 1953: 50, rskr 1953: 286, SFS1953: 404). beskattades innehavare av en- och tvåfamiljsfastigheterenligt den konventionella metoden som innebär att alla intäkter, inklusivevärdet av ägarens bostad, skulle redovisas medan å andra sidan avdrag medgavsfullt ut för kostnader för drift och underhåll. Schablonmetoden infördes föratt förenkla beskattningen i dessa fall. Intäktsprocenten fastställdes frånbörjan till 3 som i stort sett motsvarade då gällande inlåningsränta. Avsiktenvar att på ett rättvisande sätt söka beskatta det egna kapital som var nedlagti fastigheten. I propositionen uttalades också att på bordeutfallet av den nya metoden bli detsamma som vid den tidigare konventionellametoden. Denföljande mer genomgripande ändringen skedde genom lagstiftning (prop.1966: 151, BeU 1966: 62, rskr 1966: 390, SFS 1966: 696) då en progressivintäktsberäkning infördes. Såsom intäkt skulle upptas av den del avtaxeringsvärdet som inte översteg , av den del avtaxeringsvärdet som översteg . och av dendel som översteg . Som skäl för reformen åberopades i första hand,att det vid fastighetstaxering till-lämpade systemet med vidasäkerhetsmarginaler ledde till att vid inkomstbeskattningen ett allt störrekapital blev obeskattat ju mera påkostad en villa var. Förutom de skattemässigasynpunktema åberopades även bostadssociala skäl. Isamband med bostadspolitiska lagstiftning (prop. 1974: 150, SkU 1974:56, rskr 1974: 374, SFS 1974: 944) infördes en ytteriigare skiktgräns vid . och här sattes intäktsprocenten till 10. Genom lagstiftningsökte man även åstadkomma en ökad neutralitet mellan kostnadema för olikaboendeformer. Ändringar gjordes härvid inte bara i skattereglerna utan i änhögre grad i fråga om bostadsfinan- 1977/78: 68 6 äieringen.De generella räntesubventionerna till statsbelånade hus avpassades med hänsyntill effekterna av de skilda skattereglerna för flerfamiljshus och egnahem.Räntegarantin bestämdes för nybyggda flerfamiljshus till och för egnahemtill . Villaschablonenändrades senast genom lagstiftning 1975 (prop. 1975: 92, SkU 1975: 25, rskr1975: 126, SFS 1975: 312). Skiktgränserna anpassades därvid med hänsyn till detaxeringsvärdehöjningar som väntades genom allmännafastighetstaxering. höjdes villaavdraget till . Vidtaxering till inkomstskatt skall såsom intäkt alltid tas upp ettbelopp motsvarande av taxeringsvärdet. Det är det s. k. garantibeloppet.Vid intäktsberäkningen av ett egnahem medges vid taxeringen till kommunalinkomstskatt ett s. k. procentavdrag med belopp motsvarande garantibeloppet.Avdrag får dock inte ske för underskott i de fall procentavdraget överstigernettointäkten i förvärvskällan. Taxeringsvärdenahar som framgått av det tidigare stor betydelse för fastighetsbeskattningen.Sådana taxeringsvärden fastställs i princip vid allmänfastighetstaxering. Taxeringsvärdet skall motsvara av fastighetensallmänna saluvärde vid ingången av året före taxeringsåret. Den senasteallmänna fastighetstaxeringen ägde rum . Villaschabloneninfördes genom lagstiftning . beskattades även innehavare avegnahem enligt den konventionella metoden. Enligt denna skulle alla intäkterredovisas, liksom det värde som bostaden i det egna hemmet hade för ägaren. Åandra sidan medgavs avdrag för kostnader för drift och underhåll. Genomvillaschablonen åsyftades i första hand en förenklad beskattning av egnahem. Detidigare reglema \'ar svåra att tillämpa och gav upphov till ett betydandeantal taxeringstvister. Schablonenutformades för att få en rättvis beskattning av det egna kapital som varnedlagt i fastigheten. eftersträvades en jämnhet i beskattningen avolika boendeformer. Intäktsprocenten sattes därvid till 3. I då rådanderänteläge innebar schablonen en rimlig avvägning i skattehänseende oeh även iförhållande till kostnaderna för andra boendeformer. Meningen med schablonenvar inte att skattemässigt premiera en viss boendeform. Villaschablonenhar sedan ändrats . Ändringarna har haft olika bakgmnd. del har de motiverats av önskemål att mildra verkningama av höjdataxeringsvärden. har ändringarna varit mer genomgripandeoch haft längre gående syften. När den progressiva villabeskattningen infördesår var skälet att taxeringsvärdena inte gav en fullt rättvisande bild avdet kapital som i 1977/78: 68 7 verklighetenvar nedlagt i fastigheten. anfördes även bostadssociala skäl. bostadspolitiska reform betonades önskemålen om neutralitet i frågaom ekonomiska villkor för olika boendeformer. Villabeskattningen skärptes någotsamtidigt som reglerna om bostadsfinansiering gjordes förmånligare förflerfamiljshusen än för egnahem. Den ekonomiska utvecklingenefter det att schablonen infördes har naturligtvis återverkat påbostadskostnader och bostadsbeskattning. Till en början var penningvärdet tämUgenfast, värdestegringen på fastigheter gick långsamt och ränteläget rubbadesinte heller alltför markant. Villaschablonen gav under sådana förhållandenockså rimliga resultat. I och med att penningvärdet började förändras snabbareoch inflationstakten nådde de nivåer som varit aktuella harbilden blivit en annan. Taxeringsvärdena kom allt tidigare mellande allmänna fastighetstaxeringarna att ligga långt under den nivå som krävs föratt man skall nå den avsedda relationen till marknadsvärdena. Även denprocentuella intäktsberäkningen har kommit att ligga allt längre från deräntesatser som gäller för villalånen och som återspeglas på avdragssidan.Detta har medfört en förhållandevis förmånlig ställning för innehavare avegnahem jämfört med andra boendekatego-rier. Åtgärder för att återställa deursprungliga relationerna har också vidtagits. Jag avser här bl. 1974 årsbostadspolitiska reformer. Dennu beskrivna utvecklingen har blivit än mer accentuerad under de allra senasteåren. Detta beror i första hand på de starka prisökningarna påegnahemsfastigheter och de f. n. begränsade möjligheterna att få dessa ökningaratt slå igenom fullt ut vid fastighetstaxeringarna. Taxeringsvärdenaför egnahem skall, som jag redan nämnt, motsvara av fastighetensmarknadsvärde vid ingången av året före taxeringsåret. De nu gällandetaxeringsvärdena avser alltså i princip värdet den 1 januari 1974.Marknadsvärdena erhålls genom jämförelse med en omfattande köpeskillingsstatistiksom framställs av staUstiska centralbyrån. Förfarandetmed en statistik över fakUska köpeskilhngar som grund för fastighetstaxeringenmedger en betydande noggrannhet vid värderingen av de olika fastigheterna. Aandra sidan blir det av praktiska skäl oundvikligt med en viss eftersläpning ifråga om prisnivåerna. Detta leder givetvis i lider av snabbt stigandefastighetspriser att taxeringsvärdena blir lägre än de åsyftade avdet faktiska marknadsvärdet. Vid allmänna fastighetstaxering fick mansålunda i realiteten utgå från prisnivån i mitten av . Genomstatistiska centralbyråns årliga redovisning av köpeskillings-statistiken kanman i efterhand bedöma utfallet av fastighetstaxeringarna. Den redovisning somhittills färdigställts omfattar perioden fram till och med . 1 detföljande anges nivån för taxeringsvärden och åren 19711975beträffande villor och fritidsfastigheter. Prop.1977/78: 68 Taxeringsvärdenas relation till fastighetspriserna (procent) Riksgenomsnitt 69 Högsta länsgenomsnitt 73 Lägsta länsgenomsnitt 67 Riksgenomsnitt 69 Högsta länsgenomsnitt 75 Lägsta länsgenomsnitt 64 Detkan alltså konstateras att taxeringsvärdena genomsnittligt liggeravsevärt av saluvärdena . Till en del är detta ett uttryckför den säkerhetsmarginal som av naturliga skäl är inbyggd då taxeringsvärdetbestäms, men det återspeglar också en stark prisutvecklmg. Vid jämförelse med1970, året för den närmast föregående allmänna fastighetstaxeringen, framgårdet att anslutningen till 75-procentsrelationen då blev betydligt närmare änför 1975. Taxeringsvärdenaligger normalt fast medan marknadspriserna för fastigheter stiger.Taxeringsvärdenas relation till priserna kommer därför att successivt sjunkafram till nästa allmänna fastighetstaxering. Vid slutet av föregåendefemårsperiod hade taxeringsvärdena således kommit att motsvara avfastighetspriserna. Detta återspeglar en genomsnittlig värdestegring från 1970till 1974 för fastighetema med , eller utöver denallmänna konsumentprisstegringen som uppgick till ca 34 %.Bakom detta genomsnitt fanns emellertid betydande variationer i storlekshänseende.Medan försäljningspriserna för villafastigheter med taxeringsvärden år 1970understigande . ökade med i genomsnitt , var ökningen för demmed de högsta taxeringsvärdena, , i genomsnitt mindre änhälften så stor. Siffromavisar också att den relation mellan taxeringsvärden och fastighetspriser somefter föregående fastighetstaxering uppnåddes först nu kommit att råda , dvs. första året av denlöpande perioden. Allt tyder också på att priserna på villor ochfritidsfastigheter fortsatt att stiga i snabb takt efter 1975. Skillnadenmellan taxeringsvärdenas faktiska och avsedda relation till marknadsvärdena hardärmed blivit så betydande att särskilda åtgärder är påkallade. Föratt förbättra situationen har man enligt min mening två alternativ. Antingenkan man genom ett särskilt förfarande generellt höja taxeringsvärdena till enmera realistisk nivå. Eller också kan man genom en justering avvillaschablonen göra intäktsberäkningen mera rimlig. Jag vill här erinra omatt fastighetstaxeringsreglerna f. n. ses över 1977/78: 68 9 av1976 års fastighetstaxeringskommitté (Fi 1976: 05). Kommittén har bl. a. attpröva möjlighetema att införa s. k. rullande fastighetstaxering med årliganpassning av taxeringsvärdena till prisutvecklingen. Alternativetmed uppräkning av taxeringsvärdena är förknippat med betydande svårigheter. har taxeringsvärdena betydelse även i andra sammanhang än det nu aktuella,varför effektema av en sådan åtgärd inte låter sig överblickas utan meringående utredning. Jag finner det också olämpligt att föregripafastighetstaxeringskommitténs prövning av just denna fråga. Enjustering av villaschablonen är enligt min mening att föredra. Härigenom blirdet möjligt att få en rimligare beskattning aV det egna kapitalet i en- ochtvåfamilj sfastigheterna och samUdigt få en bättre balans i fråga omekonomiska villkor för boende i olika former. Över95 % av alla en- och tvåfamiljsfastigheter åsattes vid allmännafastighetstaxering ett taxeringsvärde understigande . För attbeträffande dem nå fram till samma intäkt som av ett taxeringsvärde sommotsvarar av marknadsvärdet bör intäktsprocenten höjas till 3. Jag hardärvid räknat med att taxermgsvärdena på grund av den fortsatta prisstegringenredan 1978 allmänt kommer att utgöra högst av marknadsvärdena. Höjningenskulle föra till följande ökningar av schablonintäkten: Taxeringsvärde, Höjning av schablon- intäkten, kr. 200 000 och högre 2 000 Prisutvecklingenför det begränsade antalet fastigheter med taxeringsvärden över 200 000 kr.har generellt sett varit långsammare än genomsnittligt. Med hänsyn till dettaoch att justeringen i skiktet . för dem slår igenom medfullt krontalsbelopp är ingen ytterligare skärpning i villaschablonen nupåkallad. Denhöjning jag nu har föreslagit innebär en måttlig skärpning i beskattningen avegnahem och fritidsfastigheter. Ökningarna håller sig på en godtagbar nivå. Ivissa fall kommer ökningarna inte heller att verka fullt ut. a. kommerbarnfamiljer och folkpensionärer att kompenseras i betydande omfattning genomatt reglerna för bostadsbidrag beaktar ökningar av bostadskostnaderna. I frågaom fastigheter som har lågt taxeringsvärde och som är lågt belånade ellerobelånade slår inte inkomstökningen igenom fullt ut vid den kommunalainkomstbeskattningen. Detta beror på utformningen av den tidigare nämndagaranti-beskattningen i kombination med villaavdraget på . Denna situationär ofta aktuell för folkpensionärer. För denna grupp blir därförskatteskärpningen regelmässigt mycket begränsad. Jag vill i samman- 1911 f 18: 68 10 hangeterinra om att det ingår i uppdraget skatteutredning (Fi 1972: 02)att lägga fram förslag till beskattning av folkpension oeh sidoinkomst.Utredningen kommer att redovisa sitt huvudbetänkande. I samband medbedömningen av dess förslag blir det anledning för statsmakterna att pröva omnågra ytterligare förändringar utöver dem som följer av förslagen i prop.1977/78: 49 kan anses behövliga. Deförslag som kommer att framläggas av fastighetstaxeringskommitté kanaktualisera en omprövning av frågan om de lämpliga schablonprocenten och omskiktgränserna i skalan. Mittförslag föranleder nu en ändring i 24 § 2 mom. KL. De nya reglema bör träda ikraft och tillämpas första gången vid taxering. Förstat och kommun kan förslaget beräknas medföra ökade skatteintäkter om ca 850milj. varav ca 350 milj. kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga inom budgetdepartementet upprättat förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram.