prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Mångaremissorgan anser det viktigt att estetiska och kulturhistoriska intressenbeaktas vid titläggsisolering av ytterväggar. Prop.1977/78:76 104 framhålleratt man därför bör iakttaga en stark återhållsamhet med denna typ av åtgärderframförallt i det allra äldsta byggnadsbeståndei. SÄR och Svenska föreningenför byggnadsvård framför liknande synpunkler. Någraremissinsianser framför detaljkrilik av planverkets förestagna tekniskalösningar samt ger förslag till kompletterande åtgärder. Tekniska fakuheten vidLunds universitet anser all ålgärden värmeisolering av bröst-ningar bakomvärmeelement bör hänföras lilt gruppen "mera omfattandeförbättringsåtgärder". varnar man för att fylla mellanrum iytterväggar med skumplast. Man anser metoden tveksam på grund av risk förfuktskador, InsUtutionenför byggnadsteknik vid KTH varnar för invändig tilläggsisolering av äldreputsade hus. Man anser alt resultatet från pågående forskning vid tekniskafakulteten vid bör avvaktas innan metoden ges allmän utbredning. Byggnadsstyrelsenanser att man kan uppnå god energibesparing enbart genom att rätta tillslarvigt utförd värmeisolering på vindsbjälktag, Dessulom menarbyggnadsstyrelsen att tittäggsisotering av källarytterväggar är en åtgärd sombör beaktas, Planverketföreslår byte titt 3-glasfönster eller ombyggnad av befintliga 2-glasfönstertitt 3-glasfönster i viss omfattning. Åtgärden rekommenderas även av fleraremissinstanser, bl. a. byggnadsslyrelsen, InsUtutionen för byggnadsteknik vidKTH samt Industrigruppen för län byggeri. BFRpåpekar att en övergång från t- titt 2-gtas sparar belydligt mer energi per män övergång från 2- titt 3-gtas. Enkelgtas finns i slor ulsträckning i butiks-och affärslokaler samt i källarfönster och fönster titt gemensamma utrymmen. Planverketsbedömning av kostnaderna för respektive åtgärder delas av institutionen förbyggnadsteknik vid KTH och Industrigruppen för lätt byggeri. Byggnadsstyrelsenredovisar dock högre kostnader. anser ocksåatt planverket underskattat kostnaderna för fönsterbyte och ombyggnad avfönster. Någraremissinstanser påpekar att kostnaderna för fönsterbyte är höga i förhållandetill energibesparingen. Bl, a, BFR, kommunstyrelsen i och framförsådana synpunkter. anser att ett byte titt 3-gtasfönster ärbefogat endast då fönstret ändå behöver bytas, varför bara merkostnaden för3-glasfönster jämfört med 2-glasfönsler bör användas vid lönsamhetsbedömningar. Foriifikationsförvaliningenpåpekar olämplighetenav 3-glaskonstruklioner i fönster där risken förgtasskador bedöms som stor. Industrigruppenför lätt byggeri påpekar de stigande underhållskostnaderna för specielltutvändigt målningsunderhåtl av fönster och framhåller lämplig- Prop.1977/78:76 105 hetenav att man vid energibesparande åtgärder på fönster även beaktar möjligheternaatt ersätta litl, eller komplettera med mindre underhållskrä-vande malerial. Industrigruppenpåpekar även att det ibland förekommer skador på ganska nya fönster, och attorsakerna till dessa skador måste utredas, så alt de inte upprepas. Fältförsökmed olika 3-glasfönsler och metoder att komplettera 2-glasfönster till3-glasfönster för att få praktisk erfarenhet av t. ex, montage,isoleringsförmåga och beständighet föreslås även av Industrigruppen. Fleraremissinstanser tar upp åigärder av typ gardiner, persienner och ytbeläggningarpå glas, Byggnadsslyrelsen efterlyser enkla billiga åtgärder som var och en iprincip kan utföra själv, t. ex, sätta upp någon genomskinlig ellerhalvgenomskinlig "skärm" eller liknande för fönstret . ÄxdJohnson InstUutet för industriforskning föreslår dubbelpersiennersom i ett 2-glasfönsler ger bättre värmegenomgångskoefficient (k-värde) än vadett 3-glasfönster har. Institutionen byggnadsteknik vid KTH nämnermöjligheten att ge fönster bättre k-värde genom att belägga en av glasytornamed en oxidfilm etter att fylla isoleringsglas med speciellt värmeisolerandegaser. BFRoch Industrigruppen för lätt byggeri uppmärksammar den från energihushållningssynpunktdåliga kvaliteten hos dörrar, entrépartier och portar i det befintligabyggnadsbeståndet. Avde tälningsåtgärder som planverket föreslår råder slor enighet bland remissvarenom lönsamhet av tätning mellan fönsterbåge och karm samt dörrblad och karm. Byggnadsstyrelsenanser att man bör ge hög prioritet för de relativt billiga och enklasparåtgärder av drifts- och underhållskaraktär dit tätning av fönster ochdörrar hör. Dockkpekar institutionen för byggnadsteknik vid KTH, Industrigruppen för lättbyggeri och värdet av alt tälningslister med hög kvalitet används.Provningsanstalten och Industrigruppen för lätt byggeri föreslår en egenskapsredovisningav tätningslisternas kvalitet eller ett typgodkännande. ,m. fl. bedömer att en effektiv tätningmellan karm och båge sänker antalet ofrivilliga luftomsättningar med 0,1-0,25oms./tim., något beroende på byggnadens utformning, vilket stämmer väl medplanverkets beräkningar. Övrigatälningsåtgärder som planverket föreslår kommenteras mer sparsamt iremissvaren, BFR anför dock väsentligheten av att tätningar av olika slagulföres på beständigt sätt. Systematiska studier av åldring förtätnings-material har enligt rådel ej utförts. Rörelser m. m. hos olikabyggnadsdelar under inverkan av årstidsväxlingar bidrar även till atttätningsegenskapen kan avta. bedömer tätning mellan karm ochvägg som 1977/78:76 106 lönsammedan effekten av den övriga tärningen, t. ex. tätning av fogar och ytskikt somkan utföras till en kostnad av /kWh, bedöms som marginell. 'Institutionenförbyggnadsteknik vid KTH anser del lämpligt att i anslulning tittlittäggsisoleringsarbeten saml renoveringar liksom vid omtapetseringar passa påatt förbättra tätheten hos klimatskärmen. Oberoende av dessa åtgärder börtätheten förbättras om det föreligger hygieniska olägenheter genom t, ex. drag, Institutionen påpekaräven riskerna med för täta byggnader och varnar för hygieniska olägenheter iform av för hög fukthalt, lukt och radonhalt. Som riktvärde på nödvändigventilation i bostadshus nämner man 0,5 omsättningar/tim. anser att för att erhålla effektivaste utbyte av isolerings- ochtälhetsåtgärderna ärdel ofta nödvändigt att kombinera dessa åtgärder medinjusteringar av värme- och ventilationssystemen, /Va/wrvaVt/sver/ce?anför alt om den ofrivilliga ventilationen minskar, genom tälningsåtgärder, kandet föreligga risk för all luftföroreningshatten ökar i vissa lokaler. Verketmenar vidare att även vissa andra frågor om säkerhet och trivsel bör beaktas,bl. a. kontroll av byggnadsmaterial och inredningsdetaljer. I samband medreducerad luftväxling kan föroreningshalten från byggnadsmaterial bli för hög ibostäder och andra lokaler. Vidare bör säkerhetsriskerna vid uppvärmnings- ochventilationssystem beaktas. Det gäller till exempel värmeväxlare, som enliglverket kan leda till ökad upplagring av föroreningar i inornhusluften. Verketframhåller också att luftväxlingsförlopp kan ge undertryck i byggnaden, varvidluft i vissa fatt kan strömma in genom bl, a. isoleringsmalerial ochavgivningen av oönskade ämnen kan bli alltför stor. Brandnämndenanför att ökad användning av återiuft i ventilationssystem kan medföra ökadrisk för brand- och rökspridning. Konsumentverketkonstaterar att ventilationsnivån i relativt nybyggda småhus ärotillfredsställande och all delta sannolikl har bidragit lill uppkomsten av s,k, nedsvärtning. Verket anför också att man, med hänsyn till de bristfälligakunskaperna om nya byggmaterials inverkan på individen från medicinsk-hygienisksynpunkt, bör vara försiktig med att reducera ventilalionsnivån i bostäderna ialltför hög grad. Verket delar emellertid planverkets uppfattning att deenergiföriuster som uppstår till följd av felaktigt dimensionerade ellerbristfälligt utförda ventilationssystem ofta är onödigt stora. anseralt betydande energibesparingar kan göras genom alt drifttidsstyraventilationsanläggningarna inom skolbyggnader och genom förbättringar avanläggningarnas skötsel och drift. 1977/78:76 107 exempelsom anger att energibesparingen genom en driftekonomisk skötsel, inlrimning ochinreglering av anläggningarna kan bli . Vidareutbildning avfastighetsskötare synes därvid vara en betydelsefull åtgärd. Styrelsen menaratt det är lämpligt alt man kontinuerligl följer anläggningarnas driftekonomioch att man eventuellt genom särskild härför anlitad personal bevakar attenergisparmöjligheterna vid skötsel och drift utnyttjas. Styrelsen anser ävenatt del är angeläget att noga följa utvecklingen av den tekniska utmstningenför värme och ventilation m.m. och. undersöka möjligheterna för olika lekniskabesparingsåtgärder. Industrigruppenför län byggeri anför alt den befintliga statistiken beträffande luftläckageoch antalet luftomsättningar vid olika byggnader och vid olika förhållandenär otillräcklig. påpekar attäven om i huvudsak ventilationssystem med FT-venlilation åtgärdas så är detangeläget att också åigärder vidlas i F- och S-system. Detta för att på siktytterligare reducera energiförbrukningen men också för att vinna praktiskerfarenhet av besparingseffekt och kostnader för vissa åtgärder inom dessaventilationssystem. Brandnämndenanför angående s, k. ekonomisotning att bränsleekonomin bör bli bestämmande förhur ofta man bör sota. Brandförebyggande sotning fordras mer sältan och bedömserfarenhetsmässigt för det tolala pannbestån-det. Sådan sotning bordeegentligen bedömas från falt till falt. Nämnden förordar därför ökad användningav rökgastermometer som hjälpmedel för fastställande av sotningsbehovet, Provnlngsanstaltenanser att oljebrännare torde vara lönsamma att byta ut i fler än vart åttondesmåhus, vilket är fler än planverket anger i den preliminära rapporten, Mekanförbundetanför att utbyte till moderna oljebrännare ger såväl energibesparingar sommiljöförbättringar genom att sotbildningen minskas. Förbundet anför även attutbyte av värmepannan i många fall är av större belydelse för energibesparingenän byte av oljebrännare. Förbundet anser vidare att brännaren bör utrustas medautomatiskt spjäll som stänger när oljebrännaren stannar, respektive öppnar vidstart. Forlifikaiionsjörvallnlngenuppger som sin erfarenhet, att fjärrvärmeanstut-ning av större enheter såsomförsvarels förband i regel inte medför någon energibesparing, SIBanför alt fjärrvärmen bör analyseras betydligt noggrannare innan man står fasiatt den utgör ett bra sparalternativ. Redan nu har starkt grundade tvivel påriktigheten i jämförelsen mellan fjärrvärme och lokala små och medelstoravärmeceniraler framförts. Som exempel kan nämnas att energiförbrukningen förpumpar i distributionssystemet ofla "glöms bort" då verkningsgradenanges. sätts verkningsgraden lågt för mindre 1977/78:76 108 lokalaoljepannor ulan att hänsyn tas till att en del av rökgasvärmen tillförs husetvia skorstensstockens uppvärmning likaväl som isoleringsförluster från pannanofta tillförs huset. Om en rad åtgärder vidtas för alt minskaenergiförbrukningen i byggnaderna, både gamla och nyproducerade, kommer varjefjärrvärmecentral vid bibehållen lönsamhet att behöva betiäna ett allt störreantal byggnader, vilkel medför allt längre dislribulionsledningar och därmedökande överföringsförluster enligl SIB. HSB.sriksjörbund påpekar att väl fungerande s, k. blockvärmecentraler torde ha minstsamma års verkningsgrad som fjärrvärmeverk, speciellt om hänsyn tas tillkulverlförlustema vid fjärrvärme, HSB:s erfarenheter är också att kostnadernamånga gånger blir högre vid fjärrvärme än vid egen oljeeldning. VVS-tekniska föreningenanser all användning och utbyggnad av fjärrvärmenät för att utnyttjaspillvärme från kraftvärmeprocesser och industriella värmeprocesser börfrämjas. Fjärrvärmesystem inom gles och halvtät bebyggelse bör dock begränsas.Värmetätheten beräknas bli för tåg i dessa områden för alt man skatt kunnamotivera Qärrvärmesystem med de låsningseffekler dessa medför. Med denminskande värmetäthet som de nya energihushållningsnormerna medför anserföreningen att det i regel inle är ekonomiskt motiverat att bygga utfjärrvärmesyslem som inte utnyttiar spillvärme. anser attdet är anmärkningsvärt att planverket berört åtgärden anslulning tittfjärrvärme på ett så summariskt sätt med hänsyn titt att de potentiellabesparingsmöjligheterna med denna uppvärmningsform synes vara av väsentligstorleksordning i förhållande till övriga i rapporten föreslagna åtgärder.Förbundet anför å andra sidan att planverket redovisar en alltför hög specifikbesparing för åtgärden anslutning till Oärrvärme och påpekar att värmetälhetenvanligtvis är mycket låg för små anläggningar i exempelvis villaområden.Kulvertföriusterna blir därför stora och i förhållande till en modempannanläggning erhålls därför liten eller ingen energibesparing. Seklionenför maskinteknik vidKTH anför att den av planverket redovisade energibesparingen av cirka 15 %genom anslutning till fjärrvärme har hämtats från tidigare utredningar ochsynes dåligt belagd genom praktiska prov. Tvärtom kan fjärrvärme med hänsyntill de taxor som tillämpas ge anledning förmoda att energi slösas. Kostnadenför fjärrvärme liksom lönsamheten i en utbyggnad bör allvarligt prövas, I ettsamhälle med mindre energiförbrukning kan lätt de stora fasta kostnaderna blisådana att en lättsinnig hantering av energin accentueras. Vad gällerluftföroreningar från individuella eldningsanläggningar påminner sektionen omden planerade nedlrappningen av oljors svavelinnehåll. Sektionen noterar vidaretill skillnad från planverket alt stoftavskiljare ofta ej används vid fjärrvärmeanläggningar. InstUuiionenför byggnadsteknik vid KTH anför att värmepumpen är en 1977/78:76 109 energisnåluppvärmningsanordning som kan minska vårt beroende av konventionettaenergikällor för byggnadsbeståndels energiförsörjning även sedan omfattandeenergibesparande åigärder genomförts i delta bestånd. Större serier vidtillverkningen kommersannoliktävenatt leda titt lägre priser på värmepumpar.Institutionen anför också att i händelse av framtida energikriser torde de rentekonomiska faktorerna väga tätt i jämförelse med möjligheterna att uromgivningen kunna utvinna värmeenergi med värmepump. Energisparkommitténanför att de s. k. bränsleklausulerna för hyreshus och vissa skatteregler förlokaler bidrar till en mindre god energihushållning. harpåbörjat en undersökning av förutsättningarna för att införa maximeradinomhustemperatur i lokatbeståndel. Kommittén anser att vad gäller merkomplicerade åtgärder som t. ex. inreglering av större värmesystem krävs dockäven ekonomiska stimulanser. Dessa åtgärder kan nämligen i vissa fatt kräva såstora engångsinvesteringar alt genomförandet begränsas av brist på kapital ävenom åtgärderna i sig själva kan ha god lönsamhet. Riksantik\'arieämbeieianför angående enkla underhållsåtgärder alt injustering av installationer intepåverkar bebyggelsens miljömässiga eller kulturhistoriska värden negativt. Byggnadsstyrelsenanför att för injustering av värmeanläggningar finns endast ca 50 kompetentainjusterare tillgängliga i hela landet. Vid inreglering av 1,5 miljonerlägenheter enligt planverkets exempel erfordras ungefär 2 600 manår, vilket med50 injusterare alltså tar att genomföra. Skatt dessutom anläggningar inomlokalsektorn injusteras ökar arbetskraftbehovet ytterligare. Styrelsen menaratt det förefaller osäkert om ventilationsbranschen kan klara den förväntadeökningen i kapacitet enligt planverkets bedömningar. Hela omsättningen liggerf n. vid . Renadriftsåtgärder beräknas av ge en neltoenergibesparing av 596 motsvarande 4TWh medan enklare åtgärder beräknas ge en besparing av 10 96moisvarande lill en kosinad av ca . Byggnadsstyrelsenanför alt den möjliga genomsnitttiga temperatursänkningen troligen ligger vidmax. för småhus och max, för flerbostadshus och att detta ger enmöjlig energibesparing av 2 600 kWh/år och småhus resp. 2 200 kWh/år ochlägenhet, Indusiriverkelifrågasätter om inte några av de sparmöjligheter som redovisas i planverketsrapportbilaga är överskattade och anser att besparingen /år förinjustering av värmesystem, installation och utetemperaturstyrd automatiskshuntutrustning och radiatortermostaler i bostäder 1977/78:76 110 BFRanför att den funktionsmässiga livslängden och variationerna i funktion hosStyr- och reglerutmstningen ärett viktigt område för forskning och tekniskulveckling. Samverkan mellan slumpvisa värmetillskott och installationernasavsedda funktion beror enligt BFR på byggnadens termiska egenskaper. Användningav systemsimulering är nära nog oundgänglig för teknisk utveckling inomområdet. En sådan simulering ger dessutom en utomordentligt låg kosinad förundersökning av olika styr- och reglersystems funklion. HSB:sriksjörbund anför att betydande energivinster kan uppnås genom injustering avvärme- och ventitationssystem i kombination med temperatursänkning i detbefintliga fastighetsbeståndet och anger i ett exempel för en medellägenhetbesparingen 35 96 av ventilations- och transmissionsföriusterna. Sådaninjustering utförs inom HSB av speciellt utbildadpersonal, vanligen i samband med all fastigheterna färdigställs, NBDoch anför att inreglering av uppvärmningssyslem vanligen medförenergibesparingar på . Mekanförbundeianför att sänkning av temperaturen nattelid och evenluelii även under viss delav dagen är en enkel energibesparande åtgärd som också ökar komforten. Komfortenfrämjas, enligt förbundet, såväl genom temperatursänkning som genomden därav följande ökningen av relativ fuktighet i rumsluften. Sektionenför maskinteknik vid KTH påpekar att man bör uppmärksamma att användning avradiatortermoslatventiter kan leda till energibesparingar men också tillenergiföriuster. Värmeföriuster uppträder av flera skäl vid viss användning avmånga av de fabrikat som förekommer på marknaden. Sektionen menar därför altdet är betänkligt att planverket i den preliminära rapporten i samtligabesparingsexempet medräknat en värmevinst genom införande av lermostatiskaradiaiorventiter. Verket borde enligl sektionen även ha hänvisat tillundersökningar över orsaker till ökade värmeförluster samt gjort någon analysav bostädernas temperaturförhållanden. Enligt sektionen kan enrimlighetsuppskattning av möjlig energibesparing genom åtgärder i styr- ochregtersystemel dock göras. anger att inreglering av radiaiorsystemger en besparing i storlek 2 500 kWh/år och småhus, vilket motsvarar ca 10 96av den totala värmeförlusten. Överslagsmässigt kan man enligt sektionen räknamed att en temperatursänkning av för rumstuftstemperaturen ger enenergivinst av 5 96 av transmissions- och venlilationsförlusterna. Inregleringsynes därmed ha antagits ge en medel-temperatursänkning av ca hosmmsluften. Det förutsattes således grovt räknat att temperaturskillnader avslorieksordning varaktigt uppträder inom den exemplifierade byggnaden.Huruvida detta är ett realistiskt antagande för hela småhusbeståndet är enligtsektionen tveksamt. Genom användning av en utelemperaturstyrd molorshunt angerplanverket vidare en ytterligare vinst om 2 000 kWh motsvarande nära nog sammamedellem- Prop.1977/78:76 111 peratursänkning.Från den ursprungligen antagna medeltemperaturen av -(-har verket därmedtänkt sig en sänkt medeltemperatur till -i-19°C, Slutligen kantemperatursänkningen till följd av lermostatiska radiaiorven-liler enliglsektionen bedömas till storleksordning t,, eftersom dessa endast börplaceras i rum med kraftig lokal värmeulveckling, ungefär två femtedelar avhuset. Man bör enligt sektionen observera att delta är en varaktigtemperatursänkning. Sektionen bedömer att vinsterna från solinstrålning elleröverskottsvärme i kök kan vara lillfälliga-direkt solinstråtning vid lågasolhöjder är ej alltför frekvent i befintlig äldre bebyggelse. I sådana faltskatt betydligt större övertemperaturer undvikas för alt de angivna vinsternaskall stå sig. Sammanfattningsvis kan sägas alt det av planverket i denpreliminära rapporten angivna underiagel för energi vinstbedömningen synesotillräckligt och att en fördjupad analys vore önskvärd. Sektionenför maskinteknik vid KTH anför vidare att styr- och regtersystemel måste kompletterasmed utrustning för drifttidsstyrning om en periodisk sänkning avrumstemperaturen skall erhållas. Vidinreglering av uppvärmningssystem kan kostnaden enligt sektionen i vissa fallbli upp till så hög som den planverket redovisar, nämligen vidinreglering i vissa äldre hus där radiatorventiterna inte är konstruerade föratt medge förinsiätlning eller där valtenläckage kan riskeras vid ändradinställning, I det senare faltet måste samtliga ventiler bytas för attinreglering skatt kunna ske. Dylika ventilbyten kan vara kostnadskrävande, bl,a, med hänsyn till förekommande rördimensioner, anger att en norsk studie av energibesparing genom periodisk drift,s, k. intermittent uppvärmning, visar att mycket stora besparingar kan görasmed en sådan regterteknisk åtgärd. Ettflertal remissinstanser behandlar frågan huruvida mätning är enenergibesparande åtgärd. anser att det är sannolikl att vissenergibesparing uppnås med installation av separata mätare. Vidare framhållerman att installation av mätare i andra lyper av lokaler och industrier kan geinformation om energisparandets resultat och på så sätt påverka intresset försparandet. mening är det önskvärt att debitering av värme-ochvarmvattenkostnaderna grundas på den individuella förbrukningen. Nackacenternsenergigrupp delar denna uppfattning och framhåller att god energihushållningkan erhållas med individuell mätning av elförbrukning i lägenheter och att anvisningarbör utformas så att detta kan ske med hjälp av s. k. undermätare. Ingenjörsveienskapsakademienmenar att inom området mäl- och reglerutrustningar för individuellkonsumtionsmätning bör forsknings- och utveck-lingsinsaiser göras. Vidare,anser man att större vikl bör fästas vid den i Prop.1977/78:76 112 relationtill erforderiiga investeringar stora energivinsl, som uppnås genomtemperatursänkning. Kommunslyrelseni och avråder från generella åigärder med inriktningpå individuell varmvaitenmälning i befintliga fastigheter. Åven har dennauppfallning som man framhåller att man delar planverkets uppfallningatt kostnaderna för individuell varmvattenmätning i befintliga byggnader blirhöga. Dessutom tillkommer ett administrativt arbete av stor omfattning, menarSABO. Deförslag om förändringar i belysning och belysningsarmaturer, som planverketföreslår, stöds av och . Byggnadsstyrelsenframhåller att då det gäller belysningen i lokaler bör KBS-anvisning nr 27 ochKBS-meddelande nr 29/1976 vara vägledande. När det gäller övriga åtgärder påelsidan menar man att rapporien har slora brister. Främst saknas åigärder förtransportanläggningar, motorvärmare m.m., vars energiförbrukning genomtidsstyrningsutmstningar bör kunna begränsas. Elverksjöreningenanser att förslagen om övergång till belysningsarmaturer med större ljusutbyteoch övergång från allmänbelysning till punktbelysning är två motstridigaförslag. framhåller när del gälter belysningen i fasligheter, att det redan nualllför är ell otillfredsställande arbetsljus för medlemmarna. EnligtjVSDoc/iAED bör tillvaratagandeav spillvärme, tillsyn av belysning och ventilation etc. ha slörre betydelse änbyggnadsåtgärder. Vidare anser man att möjlighet till viss energibesparingföreligger genom sänkning av tappvarmvatlentemperaturen. Man framhåller ocksåvikten av att en hög beredskap upprätthålls när det gäller förändringar av lån-och bidragsreglerna för nya energibesparande installationstekniska lösningar.Instruktioner till driftspersonalen är en billig åtgärd som ofta ger godutdelning. Denna senare synpunktdelas av riksrevisionsverkel och . Kommunstyrelseni Käs/era,? framhålleratt eventuella medicinska problem beträffande krav påbelysning, inomhustemperatur och ventilation behöver ytteriigare utredas medanFastighetsägareförbundei framhåller att möjligheten att sänka temperatureninomhus inte berörs i rapporten. Beträffandeövriga åigärder anser att markvärme bör slopas med undantagför de platser där säkerhetsskäl inle medger detta.