prop · G103165 · 1977-12-31 00:00:00 — Fall kan också länkas där det först i högre instanskonstateras alt fömtsättningama för sparskatteredukiion inte är uppfyllda.Rättelse får då ske på sedvanligt sätt. Detta innebär att den skattskyldigepåförs tillkommande skatt samt respitränta och detta följer av gällande regleri uppbördslagen. Till skillnad från vad som gäller vid förtida uttag kommeråterföringen bara att avse sparskatlereduktionen men utan tUlägg med 5 96.Detta är enligt min mening också rikligt med tanke på skillnaden mellan de falldär någon frivilligt tar ut medel i förväg och del fall där del först efter enskalteprocess visar sig alt skattelättnader inte bort medges. För alt så långtmöjligt förenkla återföringssitualionerna och alltså undvika inveckladeberäkningar av åier-föringsbeloppen bör sparskatteredukiion avräknas före andraformer av skattereduktion. Jag föreslår att en bestämmelse härom las in i densärskilda lagen om skattelättnader för vissa sparformer. En del remissinstanser har ifrågasatt om inteytterligare preciseringar bör göras i fråga om skattelättnadernas närmareutformning. Enligt min mening är det angeläget att reglerna görs så enkla ochlätthanterliga som möjligt. Mot denna bakgmnd är jag inte beredd att föreslåalllför detaljerade föreskrifter. Så bör t. ex. uiredningens förslag omA-inkomslens betydelse för räiten atl delta i den nya sparformen kunna godtasmed de tillägg jag ovan anfört. Dessutom bör, som några remissinstanser harförordat, sparskatteredukiion inte beräknas på högre belopp än som motsvaras avunder spararet uppburen A-inkomsl. Alt ställa upp längre gående krav änutredningen gjort i denna del skulle enbart krångla till systemet utan atl förden skull H några praktiska effekter. Utredningen har föreslagit all underiaget förskattereduktion skall avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Överskjutandebelopp skulle antingen överföras till nästa års sparande eller få lyftas avlönspararen. Jag föreslår atl denna avrundningsregel slopas. Därmed blirsärskilda regler för den skattemässiga behandlingen av överskoitsbeloppenonödiga. Däremot skall sparskatlereduktionen bestämmas i hela krontal. Prop.1977/78:165 41 Från bankhåll har kritik riklats mot atl kravet påsex månadsinbetalningar skulle kunna uppfyllas genom exempelvis fyrainsättningar på lönsparkonio och två på akliesparkonio. Man har bl. a. menatall detta försvårar överskådlighelen. Jag delar som tidigare framgått dennauppfattning. Skattelättnader bör alltså medges bara om sex insättningar avdetla slag sketl på respektive konto. En annan fråga som berörts under remissbehandlingenavser arbetsgivarens ansvar för sparmedel, liksom förhållandet mellansparbelopp och avdrag för t. ex. preliminär skatt. Jag vill här nämna alt om enlönsparare ger sin arbetsgivare i uppdrag att sätta in en del av lönen påsparkonto är detla ett privat avtal mellan den anställde och arbetsgivaren.Arbetsgivaren ansvarar enligl allmänna civilrätlsliga regler för attinsättningar också görs. Ett avtal av detta slag inverkar givetvis inle påarbetsgivarens skyldighet enligl uppbördslagen atl i första hand göra därföreskrivna skatteavdrag. Någon sammanblandning av sparmedel och skattemedelHr alltså inte ske. De olika betalningarna skall redovisas var för sig. Beträffandedet föreslagna sparandel i särskilda aktiefonder har några remissinstanserframhållit all delta gjorts skattemässigt mindre gynnat än motsvarande sparandei bank. De båda sparformerna bör enligt min mening så långt möjligt varalikvärdiga och jag vill därför föreslå vissa ändringar av utredningsförslaget.För all H en motsvarighet lill den föreslagna skattefriheten för ränta påmedel som satts in på lönsparkonio bör inle heller avkastning och utdelning somtillkommer akliesparfond träffas av inkomstskatt. Önskemål har också framförtsom skaltefrihet för värdestegring på andelarna innehavstid. Ettskäl för detta har angetts vara all man önskar uppnå större likhet med vad somgäller i fråga om avkastningen på lönsparkonto. Sistnämnda avkastning är högreän den som normalt kommer andelsägarna lill del och den inkomslbeskallas inteheller när den lyfts efler . Även detta önskemål om skattefrihet förvärdestegringen bör tillgodoses för alt nå fram lill neutralitet. Denna effektuppnås om aktiespararen efler Hr räll lill nya ingångsvärden på sinaandelar. När sparmedel har stått inne bör alltså spararen Hvälja nytt ingångsvärde enligt två alternativ. Ingångsvärdet kan H bestämmaslill andelsvärdet vid utgången av de fem åren och därvid skall andelen ocksåanses anskaffad vid sistnämnda lidpunkt. Alternativt - om t. ex. andelarnasjunkit i värde - bör ingångsvärdet H bestämmas till värdet det första åretökal med avkastningen . I sistnämnda fall skall andelen ansesanskaffad del första året. Utredningen har föreslagit atl det nya lönsparandelskall vara öppet även för dem som betalar skatt enligt lagen (1958:295) omsjömansskatt, SjL. Jag delar denna uppfattning men vill föreslå någrakompletteringar. Lika med utredningen anserjag atl bara sparande i svenskkreditinrättning bör beaktas. Däremot bör inget krav på bosättning i i dessa fall. Delta synes inte heller ha varit utredningens mening.Den föreslagna bestäm- 1977/78:165 42 melseni 12 § 4 mom. SjL bör därför förtydligas. Jag vill också föreslå en särskildbestämmelse för att hindra att en skulle kunna utnyttjasparskatlereduktionen både i fråga om sjömansskatt och vanlig inkomstskatt.Riskerna för dubbelavdrag kan undvikas genom atl sjömansskaltenämndens beslutom sparskatteredukiion tillställs lokal skattemyndighet för anteckning iinkomstlängd. En föreskrift om detla bör las in i 68 § taxeringslagen(1956:623). Lokal skattemyndighet skall självfallet underrätta sjömansskat-lekontoretom dubbelbeslul föreligger. En med både sjö- och landinkomst bör självfå avgöra mot vilken inkomst han vill utnyttja sparskatlereduktionen. Statsmakterna kommer givetvis att med uppmärksamhetfölja hur de föreslagna nya sparformerna verkar och hur del finansiellasparandet i landet utvecklar sig. Det blir därvid tillfälle all bedöma om delfinns skäl att vidta åtgärder för att få sparmedlen för de olika spararen i detnya systemet bundna även efter resp. femårsperiods slut. En möjlighet ärdärvidlag all medge viss skattebefrielse pä upplupen ränta även efterfemårsperiodens utgång om spararen låter samtliga sparmedel kvarstå på kontot.Likaså får man senare la ställning till frågan hur länge själva systemet skallfortsätta alt löpa, dvs. hur många sparar som systemet över huvud skallomfatta. Administrationen av det nya sparsystemet börankomma pä riksgäldskonlorel. För atl de nya sparformerna snabbt skall vinnaanslutning bland allmänheten bör särskild information lämnas om det nyasystemet. Jag föreslåratt 2 milj. kr. anvisas för sådan information. Efiersomdet är viktigt atl informationen lämnas möjligt bör medlen begäras påtilläggsbudget lill statsbudgeten för innevarande budgetår. Enligl utredningens förslag bör del föreslagnalönsparandet börja tillämpas och skatteavdrag kunna göras fr.o. 1 likhet med flera remissinstanser bedömer jagemellertid att liden fram till den är alltför knapp för utformande avnärmare regler för sparandel, uppläggning av datasystem, information lillallmänheten m. m. Däremot bör erforderiiga förberedelser hinna göras, omikraftträdandet tekniskt sett sker . Föratt möjliggöra etttidigare sparande bör emellertid den av utredningen föreslagna specialregeln i2 § andra stycket om rätt all påbörja ett sparande under senare delen av ett årges retroaktiv verkan. Jag föreslår alt insättningar som sker fr. o. m. den Ioktober 1978 beaktas på motsvarande sätt. Milt förslag innebäratt sparandeunder sista kvartalet Hr beaktas om sparandel sedan fullföljsunder . Sparskatteredukiion kan då medges vid taxering beräknadpå insättningar om sammanlagt högst . Prop.1977/78:165 43 I enlighet med det sagda har inomekonomidepartementet upprättats förslag till 1. lag om skattelättnader för vissa sparformer, 2. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 3. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall, 6. lag om aktiesparfonder, 7. lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931). Beträffandelagförslagen under 1-5 har samråd skett med chefen för budgetdepartementet. 7.1Förslaget till lag om skattelättnader för vissa sparformer De skattestimulanser som skall medges har lagils ini en särskild författning, lag om skattelättnader för vissa sparformer. I / i)anges kretsen av sparare som har Htt skattelättnader vara fysisk person över 16år, som varit bosatt eller stadigvarande vistats här i riket under någon del avinkomståret och som haft sådan inkomst som enligl 9 § 3 mom. andrastycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är all anse som A-inkomst,eller inkomst enligt lagen (1958:295) om sjömansskall. Här har kravet på attlönspararen fyllt tagits in. Vidare har begreppet A-inkomst preciseratsgenom en kompletterande hänvisning i bestämmelserna i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. 1 2 # - som reglerar sparskatlereduktionen - harändringar i utredningsförslaget gjorts beträffande avmndningsregeln och kravetpå insättningar. Dessutom har reglerna om hur insättningarna skall göras Htt enmer detaljerad form. I lagrummet anges också alt sparskatteredukiion beräknaspå insatta medel och alltså inte på räntan. Likaså anges som fömtsättning försparskatteredukiion atl lönspararen har haft A-inkomst som uppgår till minstsparbeloppel. I lagrummets tredje stycke anges ordningen för lillgodoförande avsparskatteredukiion och den gällande skattereduktionen i 2 § uppbördslagen(1953:272). De nya bestämmelserna om akliespar-fonds skattefrihet förutdelningsinkomsler har tagits in i 3§ som också reglerar skattefriheten förränta på sparmedel. Skattefriheten avser alltså ränta under spararet och dedärpå följande fem åren. Med ränla avses givetvis även den ränla på ränta somkan bli aktuell. 1 4§ återfinns de av mig föreslagna nya reglerna för beräkningav ingångsvärden andelsinnehav. De nya reglerna om återföring avsparskatlereduktionen har tagits in i J s'' som saknar motsvarighet iutredningsförslaget. Prop.1977/78:165 44 a. att avdraget beräknas på hela sparbeloppel inkl. ränta. I sistnämndalagrum återfinns även regler om hur vissa förfoganden över lönsparkonton skallbehandlas. Dessa regler motsvarar delvis reglerna i 5 och 7 §§ i den föreslagnalagen om aktiesparfonder. De ytterligare ändringar som gjorts i övriglagstiftning harjag - i den mån del inte gällt redaktionella ändringar - redanredovisat i det föregående. 7.2Förslaget till lag om aktiesparfonder Vad jag har förordat i den allmänna motiveringen ifråga om aktiesparfondernas verksamhet och förvaltningen av dem avviker ivissa avseenden från de regler som f n. gäller enligt akliefondslagen(1974:931). De särskilda regler som bör införas för aktiesparfonder bör somjag har förordat las in i en ny lag om aktiesparfonder. 1 / lagförslaget anges all med akliesparfond avsesaktiefond för sådant lönsparande som sker enligt den föreslagna lagen omskattelättnader för vissai sparformer. För sådan fond skall aktiefondslagengälla med de avvikelser som anges i lagförslaget. Detta innebär attbestämmelserna i förslaget ersätter endast sådana bestämmelser iaktiefondslagen som direkt avviker från förslaget och att en fråga kan varareglerad helt eller endast delvis i lagförslaget. 1 fråga om styrelsen för fondbolag gäller enligt 2§ i lagförslaget vissa särregler som jag har behandlat i den allmännamotiveringen. Utöver bestämmelserna om att regeringen utser två ledamöter ochatt minst hälfien av återstående ledamöter utses av fondandelsägarna ellerintressesammanslutning för dem gäller vissa regler i 7 § akliefondslagen. Deinnebär all om fondandelsägarna eller inlressesammanslutning inte utserledamöter, dessa skall utses av i det län där fondbolagelsstyrelse har sitt säte. Den andra hälften av återstående ledamöter utses påvanligt sätt enligl aktiebolagslagen (1975:1385), dvs. av bolagsstämman ellerpå annal sätt som anges i bolagsordningen. I fråga om rösträtt för aktier iakliesparfond gäller 17 S aktiefondslagen. 1 3 § föreskrivs vilka slag av värdepapper som Hrförvärvas till aktiesparfonder. De här föreslagna reglerna, som har behandlatsi del föregående, innebär att placeringsrätten begränsas i förhållande till vadsom gäller enligt aktiefondslagen. De slag av värdepapper som Hr förvärvas är-med undantag av aktier i bank- och försäkringsaktiebolag - samma som anges ifråga om fjärde fondstyrelsens placering av medel i AP-fonden enligtreglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning (12 §,ändrad senast 1976:146). Dämtöver gäller i fråga om aktiesparfonder attvärdepapperen enligt 19 § aktiefondslagen skall vara noterade vid Stockholmsfondbörs eller på den s. k. fondhandlariistan eller all de utbjuds tillförsäljning under sådana förhållanden att sannolika skäl finns att anta att deinom kommer alt inregistreras vid fondbörsen eller noteras på den nämndalistan. Prop.1977/78:165 45 som förvaltar akliesparfond gällersamma begränsningar och samma krav som förändra fondbolag i fråga omplaceringarna, bl. a. kravet på riskspridning (21 § aktiefondslagen) och denbegränsade aklieförvärvsrätlen i ett och samma aktiebolag, dvs. högst fem procentav röstvärdet för samtliga aklier i samma bolag (22 § aktiefondslagen). Bestämmelserna i 4-7 §§ föranleds av de regler somskall gälla för sparande enligt de nya sparformerna i fråga om skattelättnaderoch återföring av sparat belopp. Dessa regler har behandlats i tidigareavsnitt. 18§ behandlas de särskilda fondbeslämmelser som behövs för akliesparfond och sominnebär avvikelser från 12 § aktiefondslagen i några avseenden som jag tidigarehar berört. Lagenföresläs träda i kraft den , då sparandet i de nya sparformernakan påbörjas. Vissa förberedelser måste vidtas , t. ex.åigärder för atl bilda fondbolag och utse styrelse samt upprättande avfondbeslämmelser, som skall godkännas av bankinspektionen. Lagen bör därför kunnatillämpas redan före den i fråga om sådana åtgärder. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att dels antaga förslagen lill 1. lag om skattelättnader för vissa sparformer, 2. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 3. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall, 6. lag om aktiesparfonder, 7. lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931), dels lill Information om nytt lönsparsystem påtilläggsbudget III lill statsbudgeten för /78 anvisa ett,reservationsanslag av . Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition föreslå alt antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 'op.\9l7n. Prop.1977/78:165 48 och chefen för ekonomidepartementet Enligl regeringens bemyndigande den 26 maj 1977tillkallade chefen för ekonomidepartementet, stalsrådet , den Ijuli 1977 landshövdingen att utreda frågan om möjlighetertill ökat lönsparande. Au som sakkunnig ingå i utredningen förordnades den15 planeringschefen . Vidare förordnades den 15augusti 1977 kammarrättsassessorn Per Anclow, den 1 september 1977departementsrådet och den byrådirektören all som experter ingå i utredningen. till sekreterare åt utredningen. Utredningenhar antagit benämningen lönsparutredningen. Utredningenfår härmed överiämna betänkandet Ökat lönsparande. Utredningensarbete är därmed slutfört. 1977/78:165 49 Sparandet i ...................................... .... 61 2.1 Kapitalbildningen och den ekonomiskatillväxten 61 2.2 Sparbrist............................................. .... 61 2.3 Ökal sparande....................................... 63 Hushållenssparande - Utveckling och sammansättning 64 3.1 Inledning............................................. .... 64 3.2 Hushållens sparande - definition ochstatistik 64 3.3 Hushållssparandets utveckling.................. .... 65 3.4 Några faktorer som påverkar hushällenssparande 68 3.5 Studier av hushållens sparande................ .... 69 Statligasparstimulanser................................. .... 70 4.1 Inledning.............................................. .... 70 4.2 Ungdomens lönsparande.......................... 71 4.3 Allmänna lönsparandet............................ 72 4.4 Nya lönsparandel................................... 73 4.5 Utvecklingen av nya lönsparandet............. 74 4.6 Premiesparandel.................................... 76 4.7 Premiering av visst frivilligtsparande 1970.. 77 4.8 Sparobligationer.................................... 77 5.1 Inledning.............................................. 79 5.2 Hushållssparandel.................................. 80 5.3 Utgångspunkter för utredningsarbetet....... 82 5.4 Tänkbara nya sparformer........................ 83 5.5 Sammanfattande synpunkter................... 87 6.1 Gemensamma grundprinciper för de olikaförslagen .... 88 6.2 Lönsparande i bank eller hos staten.......... 91 6.2.1 Sparande i bank............................ 92 6.2.2 Sparande hos staten..................... 92 6.2.3 Utredningens förord....................... 93 6.3 Lönsparande i aktiefonder....................... .... 94 6.4 Lönsparande i det egna förelaget.............. 96 Kommentarer tilllagförslagen...................... 100 4 1977/78. 1977/78:165 50 1 direktiven till lönspamtredningen konstaleras altden svenska samhällsekonomin f n. brottas med betydande balansproblem.Underskottet i bytesbalansen har snabbt ökat ochframtvingat en omfattande utlandsupplåning. Bytesbalansunderskottet innebär attdet totala sparandel i ekonomin är för litet. Det är mot denna bakgrund somutredningen fått i uppdrag att skyndsamt utreda frågan om möjligheter till ökatlönsparande. Målsättningama för arbetet har av utredningensammanfattats i följande punkter: - skall bidra till en reell ökning avhushållssparandet - skall öppna en möjlighet för småspararen alt kunnaspara till en realränta som i varje fall inte är negativ - skall direkt kunna stimulera kapitalbildningen iföretagssektorn. När det gäller den sista målsättningen konstaterarutredningen att varje tillskott lill sparandet representerar ett ökatkreditutrymme som i varje fall till en del kommer företagssektorn till godo.Utredningen har emellertid tolkat direktiven så all del skall finnas direktakopplingar mellan sparandeökningen och kapitalbildningen i företagssektorn.Därför har utredningen också sett som sin uppgift all granska möjligheterna attöverföra sparandet som riskvilligt kapital till företagssektorn. Utredningen har funnit att det finns starka skälför alt låta en ny form av lönsparande förvaltas och administreras av bankemamed hänsyn till att bankerna har ett utbyggt och beprövat administrativt systemför sådant sparande. Detla medför alt det kommer att finnas två sparsystem ibankerna om utredningens förslag genomförs. Del nuvarande lönsparandet kangenom sin konstruktion med vinstutloltning anses vända sig till gmpper somfrämst är intresserade av de vinstchanser systemet medför. Den nya sparformenskulle i stället inriktas på de spargrupper som framför allt vill ha en form avinflationsskyddat sparande. Detta skydd skulle erbjudas via lättnader ibeskattningen. Utredningen konstaterar nämligen att det med den inflationstaktsom rått under 1970-lalet krävs mycket höga nominella räntesatserföre skatt för att uppnå en positiv realränta efter skatt för banksparande. Utredningens överväganden utmynnar i ett system därgmnden utgörs av ett sparande i bank. Förutsättningama för detta gmndsparandeär likartade med de som gäller för del nuvarande lönsparandet, nämligen attstimulera till ett långsiktigt och regelbundet sparande och att åstadkomma ettnysparande. Skillnaden består fränast i att i det nya systemet skallavkastningen för varje enskild sparare vara så hög all ett inflationsskyddförutsätts kunna ges. För att uppfylla målsättningen om en direktstimulans av kapitalbildningen i företagssektorn föreslås att lönsparandet i bankkombineras med en 1977/78:165 51 möjlighettill lönsparande i aktiefond som är anknutet till bankemas nuvarande fondbolag.Utredningens förslag bygger på vissa grundförutsättningar: - Lönsparandet är öppet för löntagare ochegenföretagare. Fastighets- och kapitalinkomster är undantagna. - Högsta åriiga sparbelopp ulgör totalt ,eller . Minsta månadsinsällning är . - Sparandel skall vara regelbundet i den meningen attminst 6 månads-insättningar måste göras. - Avdrag på skatten sker av sparat beloppper år inkl. ränta. - Upplupen ränla på sparbeloppel är skattefri. Detta sparande föreslås gå till på det sättet attlönspararen ger arbetsgivaren eller den löneutbetalande banken fullmakt atlmånatligen frän lönen föra över ett belopp lill ettför ändamålet särskilt upprättat bankkonto. Vid spararets utgång utfärdar banken ett sparbevismotsvarande sparbeloppel inkl. upplupna räntor, avmndat neråt tilljämnt 100-lal kronor. Överskjutande belopp förs över till följande årssparande. Sparbevisel berättigar till ett skatteavdrag av det sparadebeloppet inkl. ränta. Upplupen ränta är skattefri. Hela sparbeloppel inkl. upplupen ränla betalastillbaka efler . Sparbevisel kan dock lösas när som helst före5-årsperiodens utgång. Inlösenvillkoren konstrueras dock så alt ettlångsiktigt sparande premieras. Detta åsladkommes genom all 20 96 avsparbevisels värde, dvs. del sparade beloppet inkl. upplupen ränta, återförstill staten, om sparbevisel inlöses . Återföringen till staten föreslås arrangeras så av de förtidsinlösta sparbevisen inbetalar detbelopp, som skall återföras, till riksgäldskonlorel. För att uppfylla målsättningen om en direktstimulans av kapitalbildningen i företagssektorn föreslås en påbyggnad avsystemet med lönsparandet i bank. Enligt uiredningens uppfattning synes därvidbankernas aktiefonder erbjuda en lämplig form. Så gott som samtliga banker ilandet har numera inrättat aktiefonder, vilka slår under Bankinspektionenstillsyn. Utredningen föreslår därför atl speciellaaktiesparfonder inrältas av bankerna. Fonderna skall vara speciella på delsättet att fonderna företrädesvis skall placera sina tillgångar i nyemissionerav svenska aktier och konvertibla skuldebrev. Därigenom skulle den önskvärdaförstärkningen av Prop.1977/78:165 52 riskvilligtkapital till näringslivet åstadkommas utan all någon direkt kursdrivande effektpå börsen skulle uppslå. Aktiefondssparande går till på det sättet attspararen sätter in - på samma sätt som vid lönsparande i bank - ett visstbelopp på ett aktiesparkonto. Detta belopp omvandlas sedan omedelbarteller efler någon tid till andelar i den speciella aktiesparfonden. Vid spararets utgång har således spararen försparbeloppel förvärvat ett anlal andelar i denna fond. Det sparade beloppetberättigar sedan till ett skatteavdrag med 20 96. Kravet på ett långsiktigt sparande tillgodoses iprincip på samma sätt som i systemet med sparbevis. Vid inlösen av andelarnaföre 5-årsperiodens utgång återförs skatteavdraget. Aktiesparfondema skall vara s. k.reinvesleringsfonder, dvs. avkastningen skall återinvesteras och ge rätt lillnya andelar. Utredningenhar ocksä övervägt frågan om ett lönsparande i det egna företaget. Ett sådantsparande skulle gå ut på att de anställda - i stället för atl sälta in pengarnapä bank eller i aktiesparfonder - skulle låna sitt egel förelag de sparademedlen. Delta lån skulle kunna ske i form av konvertibla eller vanligaskuldebrev. Samma skatteförmåner skulle knytas till denna sparform som i debåda andra. Utredningen haremellertid inte ansett sig kunnaförorda ett sådant system. Utredningen framhåller bl. a. att det risktagandesom en placering av sparmedel i det egna företaget medför inte kan eliminerasmed mindre än att garantier mot föriuster lämnas i någon form av staten. Förslaget om lönsparande i bank och i aktiefonderbör kunna träda i kraft den . Prop.1977/78:165 53 Lagom skattelättnader för vissa sparformer