prop · G103166 · 1977-12-31 00:00:00 — Jag finner del angelägel atl något redovisa huröverlåielseärendena har handlagts enligt den nya lagstiftningen och därmed geen bild av hur denna har utfallit i praktiken. Såsom nämnts skall frågor om tillstånd lillöveriåtelse av fartyg prövas av kommerskollegium i samråd med ochefter hörande av i viktigare principiella ärenden. Tillkollegiet knöts omgående i samband med den nya lagstiftningen en samrådsgruppmed företrädare för rederiernas och de ombordanställdas organisationer.Avsikten var att man i gruppen skulle ges tillfälle atl redovisa sininställning till ärenden av mera principiell karaktär. Jag vill till en början ge några siffrorbeträffande utvecklingen av försäljningen av svenskt tonnage lill ullandel.Kommerskollegium har utfärdat tillstånd till överiåtelser för 69fartyg, nybyggen, fiskefartyg och friiidsfartyg undantagna, om sammanlagt ca I3(X)000 bruttoregisterton. Motsvarande siffror för var 74 fartyg omsammanlagt I 283 OOObruttoiBgisterlon. Försäljningar lill utlandet har såledeslegal på ungefäriigen samma nivå som . Det bör dock påpekas atlde mycket låga priserna på väridsmarknaden - som blivit en följd av utvecklingeninom sjöfartsnäringen - i några fall har gjort att rederiema av såväl likviditets-som soliditelsskäl inte kunnat sälja fartyg, trots atl ett bibehållande i sighar tärt på rederiets ekonomi. Avde ärenden som kommerskollegium har haft att la ställning lill har huvudpartenavsett s. k. ren försäljning till annat utländskt rättssubjekt än dotterbolagoch utan på annat sätt bevarat svenskt driftsinflylande. Ett ärende om renförsäljning av tre fartyg underställdes regeringens prövning. Mot bakgrund avuttalandena i prop. 1976/77:146 lämnade regeringen tillstånd till överiåtelsema. 1977/78:166 12 Endasl tre ansökningar har rört överlåtelser lillullandel med bevarat svenskt driftsinflylande. En av dessa ansökningar avsågöveriåtelse lill dotterbolag i , som ett motsvarande fartygsattes under svensk flagg. Ett annat fallgällde en överiåtelse till , förenad med en klausul om ålerbefrakiningunder . Ärendet underställdes regeringens prövning. Även om dennaöveriåtelse med hänsyn lill det långa återbefraklningsavialet kunde ansesinnebära överiåtelse med bevarat svenskt driftsinflylande ansågs det med hänsynlill intresset av atl bevara rederiets internalionella ställning motiverat attmedge överiåtelsen. Regeringen biföll därför ansökningen. Den tredjeansökningen avseende överiåtelse till utlandet med bevarat svenskt driftsinflylanderörde försäljning av två fartyg till dotterbolag i . Ärendet harunderställts regeringens prövning. Ärendet är t. v, vilande i kommunika-tionsdepariemenielefter särskild framställning från rederiet. Som framgått av del anförda föregickslagstiftningen om överlåtelse av fartyg lill utlandet av omfattandeöverläggningar mellan företrädare för , redarna ochde ombordanställdas organisationer. Under dessa överiäggningar kunde, medutgångspunkt i de förhållanden som rådde på sjöfartens område,utarbetas riktiinjer för bedömningen av fartygsöverlåtelser under den närmasteframliden. Dessa handlingslinjer logs alltså fram under enighet och godkändessedermera av . Betydelsefulla moment i denna lagstiftning är somnämnts bl. a. alt tillstånd till s. k. rena försäljningar regelmässigt skallges, att överlåtelser med bevarat svenskt driftsinflylande skall godtas, om detförsålda fartyget ersätts av ell likvärdigt fartyg under svensk flagg, och attöverlåtelser med sådanl bevarat inflytande normall inte skall få ske till landsom tillhandahåller s, k. bekvämlighelsflagg. Genom medverkan i den nämnda samrådsgruppen,som är knuten lill kommerskollegium, har såväl rederier sompersonalorganisationer fått möjlighet all ge sin inställning lill känna i deaktuella ärendena. Del är inle möjligt att nu göra en mera omfattandeutvärdering av lagstiftningen. Det synes emellertid klart att syftet med denhar uppnåtts. De etablerade samverkansformerna har fungerat tillfredsställande.Denna min uppfattning delas av företrädare för redarna och de ombordanställda,med vilka jag har samrått. Det är givelvis önskvärt att den nuvarande - medsikte på de akuta problemen tillkomna - lagstiftningen så snart som möjligtavlöses av en permanent ordning. Flaggfrågan får emellertid inte ses isoleradulan måste sältas in i sitt sjöfartspoliliska sammanhang som sträcker sig övereit vill fält, där sjöfartsnäringens samhällsekonomiska betydelse, framtidaverksamhet och konkurrensförmåga behöver klarläggas. De överväganden som måstegöras skall bygga på del material och de analyser som sjöfartspoliliskautredningen gör. 1 avvaktan på dessa bedömningar är del enligl min meningnödvändigt att den nuvarande prövningen av fartygsöveriåtelser lill ullandel Prop.1977/78:166 13 består.Såsom framgått av vad jag har anfört är erfarenheterna av den gällandelagstiftningen lillfredsställande. Mot bakgrund av del anförda förordar jag attlagen om tillstånd till överlåtelse av fartyg föriängs ett är. Jag vill i sammanhanget beröra en fräga, som liggernära utflaggningsfrågan. Det är naturligt att man söker sig fram till olikaaltemativa vägar för atl behålla fartyg under svensk flagg sett i ett längretidsperspektiv. Ett alternativ är uthyrning av obemannat fartyg, s, k,bare-boat charter. Såsom flaggutredningen uttalade kan en sådan uthyming tillutländsk befraktare fören svensk redare, som till följd av det internationellakonkurrensläget finner det omöjligt att sysselsätta ett fartyg, framstå som ettalternativ till försäljning. Även från allmän synpunkt kan ett sådantarrangemang vara atl föredra, eftersom fartyget dä kan behållas under svenskflagg med möjlighet alt sedermera återta det i svensk drift. För atl möjliggörauthyrning av obemannat fartyg i de fall då detla kan vara motiverat, finns iden svenska lagstiftningen dispensmöjligheier i fråga om vissa förhållanden somrör fartyget. En sådan dispensmöjlighel finns bl, a, i 59 § sjömanslagen(1973:282, ändrad senast 1976:591), Även i vissa andra fall finnsdispensmöjligheter. När det gäller sjömansskatt finns uthyrningsfallet reglerati anvisningarna till 1 § lagen (1958:295) om sjömansskatt (1 § ochanvisningarna ändrade senast 1975:948), Enligt anvisningarna skallbestämmelserna i lagen vid uthyrning till utlandet av fartyg, som är obemannateller huvudsakligen obemannat, tillämpas endast om anställningen sker hosfartygets ägare eller nägon av denne anlitad arbetsgivare. Dessa bestämmelserulgör exempel på en reglering, där själva uthyrningen - dvs, avtalet därom -tillmäts den avgörande rättsverkan. Har uthyrning skett till ett utländskträttssubjekt, som bemannar fartyget, utgår - bortsett från entreprenadfall somär ointressanta i detta sammanhang - inle sjömansskatt för annan än ägarensegen personal. Med syfte att komplettera den nuvarandelagstiftningen övervägs inom kommunikalionsdepartemenlel en samordning av såvälreglerna som prövningsförfarandet. Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår dels att antaga inom kommunikatonsdepartementeiupprättat förslag lill lag om fortsatt giltighet av lagen (1977:494) omtillstånd till överlåtelse av fartyg, dels att bemyndiga fullmäktige i riksgäldskonlorelatt under liden den Ijuli 1978 - ikläda staten garantier tillsvenska rederier till högst det belopp som resterar av detgarantibelopp om 500 000 000 Prop.1977/78:166 14 kr,,som beslöts av med anledning av förslag i prop, 1976/ 77:146,Ärendet bör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar atl genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram.