prop · G103170 · 1977-12-31 00:00:00 — Departementschefen ansåg emellertidalt en sådan bestämmelse kunde ge upphov till vissa svårigheter vidtillämpningen. Intresset av att ordföranden inte fär tjänstgöra om detföreligger omständigheter som kan rubba förtroendet lill hans opartiskhet i dendömande verksamheten tillgodosågs enligt departementschefen genom atlrättegångsbalkens jävsbestämmelser blev tillämpliga på ordförande i skatterättoch länsrätt. Partsbegreppet är inle enhetligt utbildat inomförvaltningsförfarandet. Till skillnad från förhållandena vid de allmännadomstolarna gäller i förvaltningsärenden atl det ofla bara finns en part somkan ha ställning som t. ex. sökande eller förklarande. Det allmänna företräds isådana fall av den beslutande myndigheten, som dels skall ta till vara detallmännas intresse gentemot den enskilde och dels tillämpa gällanderättsregler. Delta förhållande gäller bl. Prop.1977/78:170 52 körkortsmåloch mål enligt bamavårdslagen och har kritiserats som ägnat att mbba denenskildes förtroende för domstolen. I vissa fall förekommer ett ivåpartsförhållande.Del allmännas talan förs då av en särskild tjänsteman som fält sig ålagd dennauppgift. Tvåpartsförhål-lande förekommer t. ex. i inkomst-, förmögenhets- ochfastighetslaxerings-mål. Vidare förekommer det bl. a. i mål om mervärdeskatt,vägtrafikskatt och uppbörd. Del allmännas talan förs då av ett s. k. allmäntombud. I tidigare avsnitt har redogjorts för deärendegmpper som handläggs i länsdomstolama. Den ojämföriigt störstatillströmningen av mål sker till länsskatterätterna, som under budgetåret1976/77 fick in över 170 000 mål. Till länsrätterna kom del under indrygt 32 000 mål. Antalet inkommande mål till länsrätterna har ändasedan budgetåret 1971 / 72 åriigen legat ganska omkring 30 000-33 000mål. Mållillströmningen till länsskalteräliema visar emellertid en klartendens all öka. Mellan budgetåren 1974/75 och 1975/76 ökade antalet inkomnaskattemål (utom fastighetstaxeringsmål) med ca 6 000 mål. Mellan 1975/76 och1976/77 var ökningen ca 11 000 mål. Balanssituationen i länsskatterätterna harförsämrats successivt. Balanserna låg under domstolamas tre första arbetsårganska kring 90 000 mål. harbalanserna ökal med drygl 30 000 mål . Vid budgetårels utgång /77fanns närmare 175 000 mål oavgjorda hos länsskatterätterna. Fastighelstaxeringsrätlerna inrättades den Ijuli1975. Besvär av faslighets-ägare allmänna fastighetstaxeringskulle ha anförts medan taxeringsintendenl skulle hakommit in med besvär senast vid utgången av oktober 1975.Fastighetstaxeringsrättema övertog omkring 3 000 mål avseende besvär över 1970års allmänna fastighetstaxering och den särskilda fastighetstaxering som ägtrum . Under /75 kom ca 50 000 mål in tilldomstolarna. Under de därpå följande åren har knappt 10 000 respektive drygl 13000 mål kommit in. Av de sistnämnda hänför sig knappt hälfien tillfaslighetslaxeringsrällen i . Vid länsrätterna har avgjorts omkring 30 000 mål . Balanserna låg under budgetåret1972/73 och 1973/74 mnt ca 10 000 mål och har därefter visat en svag ökning. Sammanlagt har det under /77 kommitin drygt 217 000 mål till de tre länsdomslolarna, varav skattemål utgör . Det har under samma lid totalt inom domstolarna avgjorts knappt 190000 mål. Antalet oavgjorda mål närmade sig 195 000 mål vid budgetårets utgång1976/77. Prop.1977/78:170 53 Tabell 1 Inkomna, avgjorda och balanserade mål Ilänsdomstolarna 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 103 000 105 000 107 000 169 000 166000 194 000 Statisiikuppgiflerna anges i jämna tusental beroende påviss oenhellighet och andra smärre brister i länsstyrelsernas statistik. Vissajusteringar måste också göras om siffrorna skall stämma överens inbördes. Genomatt detla eftersträvats i tabellen har, som uttryck för de olika felkällorna,tabellen kommit atl ange en balans fördel sista årel som ligger ca 4 000 målhögre än vad en summering av länsstyrelsernas uppgifter leder till. Av dessamål är ca I 000 skattemål och ca 3 000 länsrällsmål. Vid länsstyrelsema finns personalmed mycket varierande utbildning, inriktning och erfarenhet. Formellakompetenskrav finns efler länsstyrelsernas omorganisation 1971 endasl för ettfätal tjänster bl, a, för dem som tjänstgör som ordförande i länsdomstolarna. Pågrund av arbetsuppgifternas olika krav på speciella fackkunskaper harlänsstyrelsen inom sin personalplan också bl. a. lantmätare, ekonomer,veterinärer, arkitekter och ingenjörer. Prop.1977/78:170 54 Vid länsstyrelserna finns i huvudsak tretjänstetyper med olika beford-ringsgångar, vilka skiljer sig från varandra närdet gäller lönenivåer och kunskapskrav vid anställningslillfället. Det ärkontorsbiträdes/assislenikar-riären, landskanslist/byråsekreterarekarriären ochjurislkarriären. Dämtöver har efler omorganisationen 1971 nya karriärvägarskapats för personal med annan fackutbildning. Efter specialkurser eller annanlämplig vidareutbildning kan man växla över från en karriär till en annan. 5.2.1 Kontorsbilrädes/assistentkarriären Konlorsbiträdel börjar i någon av lönegradernaT2-T5 beroende på levnadsåldern. Slutiönen i den reglerade befordringsgångenligger f. n. i lönegrad Fl, vilken uppnås . kan dockbefordran till högre tjänst som kansliskrivare, konlorsskrivare eller assistentha skett. och statstjänstemännens huvudorganisationer slutit avtal om lönesystem och lönegradsändringar m. m.(ALLÄ-77). Avtalet innebär bl. a. ändring av vissa regler omlöneklassplacering, ändring av vissa befordringsgångar, nytt lönesystem och ettökat utrymme för lokalt inflytande på lönesättningen. För kontorskarriäreninnebär avtalet att kansliskrivare i F2 och assistenter i lönegraderna F3-F5får ändrad lönegrad lill högst F5 och att inplacering i lönegrad i det s. k.högstlönesys-temel blir en lokal förhandlingsfråga. 5.2.2 Landskanslist/byråsekrelerarekaniären Den reglerade befordringsgången för landskanslislerbonar i lönegrad F2. Slutlönegraden F5 uppnås . Landskanslislernahade tidigare huvudsakligen gymnasieutbildning. har ett ökatanlal sökande till landskanslisttjänster haft jur. kand. examen eller annanakademisk examen. Tjänstgöringen har delvis formen avspecialutbildning för fortsatt karriär inom förvaltnings-, planerings- ellerskatteområdet. Landskanslislema har möjlighet all fä tjänst som t. ex.enhetschef. Bland befordringstjänsler mellan F5 och enhelschefsljänster kannämnas byråassistent , förste byråsekreterare , taxeringsintendentF13-F20 och avdelningsdirektör . Inom länsslyrelseorganisalionen finns formellt kravpå juristulbildning, förutom i fråga om tjänst som länspolischef, endast förtjänst förenad med uppgifi att vara ordförande i länsskatterätt,fastighelstaxeringsrätt eller länsrätt. I fråga om tjänsten som chef förplaneringsavdelningens juridiska Prop.1977/78:170 55 enhetfömtsatts i praktiken krav på jur. kand, examen. Även om alltså endast ettlälal tjänster formellt reserverats för jurister besätts i själva verket detraditionella juristtjänsterna, länsnolarie/länsassessor, oftast av jurister.Dessutom finns jurister på många andra tjänster inom , t, ex, påadministrativa enheten, skatteavdelningen och planeringskansliet. Den jurist som söker sig till antassom länsnoiarie. Den tidigare tillämpade reglerade befordringsgången harersatts av ell högsllöne-syslem (högst FIO), Nolariemerilerad jurist fär ilönehänseende tillgodoräkna notarieijänstgöringen. Den fortsattalänsstyrelsekarriären kan leda fram lill tjänst som länsassessor ilöneskiktet F13-F19 samt i några fall F21, Tjänst som förste länsassessor ärplacerad i F23, Vid en undersökning som omfattade allalänsstyrelsejurister som då uppnått lönegrad F23 eller högre framkom att det igenomsnitt tagit från examensårel att uppnå lönegradsplaceringen. Omexamen kan beräknas ha infallit har alltsåsluttjänst erhållits när vederbörande varit , I länsskatterätl (faslighetsiaxeringsrätl) ochlänsrätt finns en eller flera lagfarna ordförande, som innehar tjänst vidlänsstyrelsen. Sådan tjänst tillsätts av regeringen efter förslag avlänsstyrelsens styrelse. Tjänst som ordförande är domarljänst. Enligtlänsstyrelseinstmktionen är chefen för förvaltningsavdelningen (länsråd) samtcheferna för rältsenhelen och allmänna enheten ordförande i länsskatlerätlenoch länsrätten. I vissa län finns dämtöver särskilda tjänster som ordförande.Som domare tjänstgör vidare ett anlal särskill förordnade länsassessorer,varvid kan utfärda förordnande som avser enmansmål och regeringenförordnanden som även täcker nämndmålen. För sådana förordnanden krävs allvederbörande är jurist. De jurister som inle har förordnande som domarefungerar som beredare, föredragande och protokollförare. I länsdomstolarna finns alltsåjuristljänstersomdomare i lönegrad F23(här bortses från länsrådsljänsten). Vidare finnsjuristtjänster i lönegraderna F9-F21 (länsnotarier och länsassessorer). Viddomstolarna tjänstgör även jurister som fullgör sin noiariemerilering. Länsstyrelserna rekryterar, som nämnts, ävenpersonal med speciella fackkunskaper, som t. ex. samhälls- och naturvetare,ingenjörer, arkitekter, lantmätare och ekonomer. De kan antingen antas somamanuenser (högst FIO) eller fä fast tjänst direkt. Via tjänster som exempelvisbyråingenjör, förste byråsekreterare, byrådirektör, bitr. länsarkitekt elleravdelningsdirektör kan den anställde nå chefstjänster som planeringsdirektör,revisionsdirektör, naturvårdsdireklör eller länsarkitekt. Vid länsstyrelserna finns dels s. k, fastatjänster, dvs, tjänster inom personalplanen, dels extra tjänster. Antalet fastatjänster var vid budgetårets ingång , dvs, då den nyalänsstyrelseorganisationen började sin verksamhet ca 8 500, Den 1 juli 1977fanns ca 9 800 fasta tjänster. Personalen utanför personalplanen uppgick den 1juli 1977 till ca 1 000 årsarbetskrafter, förutom s, k, projektanställda ellerpersonal som var tillfälligt anställd . Tabell 2 Personalen vid länsstyrelserna 1971/72-1977/78 1 Innehåller 597tjänster för länsarkitekts- och lanlmäleriorganisalionerna 2 Innehåller 25tjänster tor länsveierinärorganisationen 3 Ny organisationför bil- och körkorisregislrei 4 Innehåller 19tjänster för handläggare och ulskänkningsärenden 5 Innehållertolalt 429 (76-H36-I-2I7) tjänster för 5.3.1Fördelningen av personalen på ohka avdelningar Vid planeringsavdelningama fanns den ca2 500 fasta tjänster. De juridiska enheterna sysselsatte regelmässigt 2-4jurister. Inom skatteavdelningama fanns vid nämnda tidpunktca 44(X) fasta tjänster inklusive de s. k. RS-tjänstema. Förvaltningsavdelningarna hade den ca 1900 fasta tjänster. Av dessa var 117 juristtjänster, 102 andrahandläggartjänster och 243 tjänster inom kontorskarriären vidrältsenheterna(bilaga 6). * Rältsenhelerna har inte Bilagan har ulesluiils här. Prop.1977/78:170 57 någonsärskild personal avdelad för faslighetslaxeringsrällen. För arbele på grund av1975 års allmänna fastighetstaxering tilldelades rältsenheterna 4 milj, kr, /76, Beloppet användes för kostnader avseende tilirälligpersonal och övertidsersättning för ordinarie personal. Allmänna enheten utombil- och körkortsregistren hade 747 fasta tjänster varav 144 juristtjänster och201 byråsekreterartjänster. Bil- och körkortsregislrens(inkl, trafikenheten iAB län) personal uppgick till 584 personer (bilaga 7),* 5.3.2Fördelning av arbetsuppgifter inom förvallningsavdelningen mellan läns-slyrelseoch länsdomstolar Länsdomslolarnas anknytning lill länsstyrelsernamedför alt personalen på allmänna enheten dels handlägger ärenden i vilkalänsstyrelsen fattar beslul dels föredrager och beslutar i länsrätten, 1 AB länhar man skilt mellan de båda funktionerna genom en uppdelning på enheter. För atl lä ett underiag för bedömning av hurpersonalens arbete fördelar sig mellan uppgifterna i länsstyrelse resp. ilänsrätt har kommittén inhämtat uppgifter från länsslyrelsemasförvallningsavdelningar (utom i AB län). För varje anställdredovisades en uppskattad procentuell uppdelning av arbetstiden. Med ledning av dessa uppgifter har kommittén gjorten sammanställning av antalet fasta årsarbetskrafter för förvaltningsuppgifterresp. I tabell 3 redovisas endasl den personal som sysslarmed domstolsuppgifter. Notarier och landskanslisler i befordringsgång har intetagits med. Tabell 3 Personalfördelning i länsdomstolarna Sammanställningen är grundad på uppgifter frånförvallningsavdelningarna (utom AB län) . Endasl fasta tjänster harbeaktats. Till angivna antal årsarbetskrafter kommer således personal underutbildning (notarier och landskanslisler i befordringsgång Bg 12 A resp. Bg 8A) och extra personal. (Ber/fd =berednings- och/eller föredragningsuppgifler.) 1,77'< Prop.1977/78:170 59 i består av femavdelningar varav länsskalterättsavdelningen motsvarar rättsenheten vidförvaltningsavdelningen i övriga län och alltså utgör kansli förlänsskatterätlen och fastighetstaxerings-rätten. Avdelningschef är ell länsrådsom förutom uppgifter att planera, leda och fördela arbetet inom avdelningenhar domamppgifter i länsskatterätl och fastighetstaxeringsrält. Fömtomlänsrädel finns vid avdelningen åtta ordinarie domare - förste länsassessorer- och domstolen dömer på tillsammans nio "rotlar". Antalet avgjordamål i de båda domstolarna var 44 667 under /77. Länsstyrelsenhar uppgelt all icke ordinarie domare med göromålsförordnande i stort selldömer avgjorda mål. Del kan därför beräknas att varje domaredömer i genomsnitt 2 400-2 500 mål . Förvallningsavdelningen består av allmänna enheten,irafikenheten, socialenheien, överexekulorsenhelen och länsrättens kansli.Avdelningsledningen utgörs av ell länsråd och tre förste länsassessorer avvilka två vid den partiella omorganisationen betecknades som särskildadomare vid länsrätten. föreslås av en förste länsassessor.För enhetschefen och förde fyra tjänstemännen i förvallningsavdelningensledning har föreskrivits att de skall ha domarkompetens och tjänstgöra somordförande i länsskatterätl, fastighelstaxeringsrätt och länsrätt.Domarfunklionen torde dock uteslutande utövas i länsrätten. Även vid länsrättenförekommer förordnanden för jurislhandläggare alt bestrida domargöromål, främsti körkortsmål. Vid länsrätten avgjordes 5 596 mål under /77.1arbetsuppgifterna för avdelningschefen och för dennes ställföreträdare - en avförste länsassessorerna i avdelningsledningen -ingår all vara beslutande i bl,a, kommunala besvärsmål. Vissa besvär över taxeringsnämnds och lokalskattemyndighets beslut prövas av den mellankommunala skatterätten i ställetför av länsskatterätterna. Enligt 73 § taxeringslagen (1956:623) prövarmellankommunala skatterätten bl, a, sådana mål där den skaltskyldige harförvärvskälla som i fråga om beskattningsort är att hänföra till mer än ett läneller där det råder tvekan om i vilket län taxering skall ske. Besvär överkoncernbolags laxeringar prövas av mellankommunala skatterätten om bolagenavlämnar självdeklaration i skilda län. Det innebär att de allra flestabörsnoterade bolagen och många andra större företag faller inomkompetensområdet. Vidare prövas skattefrågor i samband med in- och utflyttningur riket och i vissa fall taxering av äkta makar som är bosatta inom skildalän, Faslighetstaxeringsmål och mål om mervärdeskatt förekommer inte. Prop.1977/78:170 60 Den mellankommunala skatterätten föregicks av enmellankommunal prövningsnämnd, som inrättades 1928, Motivet var bl, a, attförsöka uppnå enhetlighet i sådana taxeringar där inkomsterna skall fördelasmellan kommuner i skilda län. Den mellankommunala prövningsnämndens kansli stodunder ledning av allmänna ombudet hos nämnden. Någon fast organisation fannsinle ulan allmänna ombudet och den handläggande personalen var tjänslemän hosandra myndigheter och förordnade atl tjänstgöra hos nämnden , I betänkandet SOU 1954:24 med förslag tilleffektivare taxering föreslogs atl mellankommunala prövningsnämnden skulleupphöra. Åtskilliga remissinstanser avstyrkte förslaget och framhöll bl, a,det värde som visat sig ligga i att de mellankommunala företagen varitsammanförda hos en prövningsnämnd med speciell kunskap om deras förhållanden.Förslaget ledde inle lill någon lagstiftningsåtgärd. Frågan behandladesdärefter i betänkandet SOU 1955:51 med förslag till ändradtaxeringsorganisalion. Det föreslogs där atl nämnden skulle behållas, I samband med inrättandet av länsrätter ochlänsskatteräiter 1971 ombildades även mellankommunala prövningsnämnden tillskatterätt. Bestämmelserom rätten finns i lagen (1971:52) om skatterätt,fastighelstaxeringsrätt och länsrätt. Enligt 2 § har den mellankommunalaskatterätten sitt kansli i . Även allmänna ombudets verksamhet har överförtstill . 1 sin årsbok 1976 anger all allmännaombudet arbetar hell självständigt och endasl är administrativt knutet tillriksskatteverket. Verksamheten sysselsätter f. n. nitlon personer av vilka sexhar i uppdrag att fullgöra uppgifter som ankommer på laxeringsindendent. Ettpar personer har kansligöromäl. är knutet till rältsavdelningen inom . Vidkansliet tjänstgör en avdelningsdirektör, två byrådirektörer, en förstebyråsekreterare, en assistent och tre kontorister. Vissa kansligöromäl ärgemensamma med de som rör allmänna ombudet. 1 den mellankommunala skatterättenfinns en eller flera ordförande vilka förordnas av regeringen för viss tid.Uppdraget som ordförande fullgörs vid sidan om annan tjänst. Vidare finnsnämndemän som förordnas av regeringen. Som föredragande fungerar tjänstemän vidkansliet. Vid behov förekommer även att föredraganden lånas in frånkammarrätterna. Processen är huvudsakligen skriftlig men detförekommer även muntliga förhandlingar. Mellankommunala skatterättens beslutöverklagas hos kammarrätten och besvären upptas av den kammarrätt, inom varsdomkrets den skatteskyldige skall taxeras lill statlig inkomstskatt. Målutvecklingen vid mellankommunala skatterättenframgår av följande tabell: Prop.1977/78:170 61 Nolarietjänstgöring är en utbildningstjänstgöringefter jur. kand. examen. Bestämmelser finns i notariekungörelsen (1972:519,omtryckt 1975:512). Nolarietjänstgöring pågår och och kanfullgöras vid tingsrätt och länsstyrelse. Tjänstgöringen lär skegenom s, k, utbytestjänstgöring hos åklagarmyndighet - högst -eller hospolischef, kronofogdemyndighet eller advokat-högst (2 i;). Eftersärskild prövning kan tjänstgöring med juridiska arbetsuppgifter hos annan myndighet än de nämnda eller hos annan enskildarbetsgivare än advokat (3 S) få räknas som utbytestjänstgöring. Handläggningenav frågor om nolarietjänstgöring ankommer på notarienämnden (NON), varskansligöromäl fullgörs av . Nolarietjänstgöring leder fram tillnotariemeritering, 1 54 S länsslyrelseinsiruktionen(1971:460)finnsbestämmelser om notarie-tjänstgöring vid länsstyrelse. Av paragrafen framgåralt den som fullgör nolarietjänstgöring skall biträda med beredning av mål ochärenden, tjänstgöra som protokollförare och föredragande i ,länsskalierälten, faslighetslaxeringsrätlen och länsrätten saml upprättaförslag lill beslut. Har notarieijänstgöringen under merän varitföriagd till länsstyrelse, krävs enligl 18 § notariekungörelsen förnotariemeritering all notarien varit föredragande i ,länsskatlerätlen, fastighelslaxeringsrällen eller länsrätten. Under /78 finns det 655nolarieplalser vid tingsrätterna. Vid länsstyrelserna har 53 tjänster i befordringsgång12 A ställts till notarienämndens förfogande. har notarienämndenutfärdat 51 förordnanden vid länsstyrelserna. För utbytestjänstgöring vidolika myndigheter finns 114 tjänster och del totala utbudet av nolarietjänsterär därför f n. 1977/78:170 62 Notarien tjänstgör under sin utbildning på olikaavdelningar inom efler en plan som görs upp av NON, Förlandskanslislerna gör varje länsstyrelse upp en plan förcirkulationstjänstgöring. Tjänstgörings-liden på de olika enheterna varierarmed hänsyn till landskanslislens ursprungliga anställningsområde. Den som antasför huvudsaklig sysselsättning inom skalleområdet lär t, ex, sincirkulationstjänstgöring anpassad för detta. Motsvarande gäller naturligtvisför den som anställs för planeringsavdelningens olika verksamheter. Planlagd cirkulationstjänstgöring för övrigpersonal inom länsstyrelserna förekommer bara i liten utsträckning. 8.3Utbildning som är direkt anpassad för länsstyrelsepersonal (),() och vissa centrala verk bedriver kursverksamhet somriktar sig direkt till personalen vid länsstyrelserna. Fr. o. m. /77 anordnar trettonkurser inom vad man kallar "del flexibla kursutbudet" som innehållerföljande kurser - Gmndläggande kurs i handläggning - Personal, ekonomi och organisation - Fordon och förare - Allmänna enhetens ärenden Kurserna är öppna för alla personalkategorier inomlänsstyrelserna. fanns ell längre sammanhängande utbildningsprogramsom vände sig lill personal inom den s. k. landskanslistkarriären. Del nyasystemet innebär alt varje tjänsteman kan välja enstaka kurser med direktanknytning lill de arbetsuppgifter han har för tillfället. Under /78 genomförs kurser vid 18tillfällen för tillhopa 432 deltagare. Sammanlagt 3 489 personer har anmältsitt intresse att dellaga i kurserna. Fömtom dessa kurser arrangerarlänsstyrelserna själva i samarbete 1977/78:170 63 medLON ett stort anlal kurser med motsvarande innehåll. LON:s kursprogram innehåller inle någon kurs som ärdirekt anpassad för länsdomslolarnas personal. Del ärenligt uppgift från LONmyckel sällan som handläggande och dömande personal inom länsdomstolama deltari LON:s kurser. införde RSV ett nyttutbildningssystem bl. a. för den handläggande personalen inom länsstyrelsemasskatteavdelningar och rätts-enheter, 1 utbildningen ingår - Gmndkurs i lönlagarbeskattning - Kurs i affärsredovisning med balanslära ochräkenskapsanalys - Grundkurs i företagsbeskattning Dessutom ger RSV vissa specialkurser t, ex. kursför laxeringsintendenter och revisorer i processföringsteknik vidskatteprocessen. För biträdespersonalen finns en gmndutbildning i beskattning.Dessutom finns olika specialkurser t. ex. momskurs och faslighetskurs. 8.3.3 Centra/averk En del centrala verk anordnar kurser ochkonferenser som vänder sig till vissa personalkategorier på länsstyrelser t.ex. - kurser för personal vid bil-och körkortsregistren - kurser för handläggare vidnaturvårdsenhelerna - Planverkels kurser för personal vid planenhetema - kurser för lantmätare, ingenjörerm. - Lanlbmksslyrelsens kurser för länsveterinärer - kurser för hemkonsulenter - Industridepartementets utbildning för personalenvid regionalekonomiska enheterna. 8.4Tjänster för utbildningsverksamheten inom länsstyrelserna Fr. o. m. /76 har fasta tjänster förutbildningsverksamhet inrättats vid de fem största länsstyrelserna (AB, O, M. Poch E län). För /78 har medel anslagils för "utbildartjänster"vid ytteriigare sex länsstyrelser. Flertalet av de länsstyrelser som inte hardessa inom plan inrättade tjänster har med hjälp av "egna medel"ordnat tjänster för särskilda utbildare. Vidare har det inrättats tjänster förregional utbildning i regi vid fem länsstyrelser (AB, M, O,T och Y län). 1977/78:170 64 8.5Promemoria rörande länsstyrelsejuristernas karriär och utbildning gav i uppdrag åt en arbetsgruppmed deltagare från länsstyrelse, kammarrätt, kommundepartement. och att göra en kartläggning och översyn avlänsstyrelsejuristernas karriär- och utbildningsmöjligheter. Gruppenredovisade sina synpunkter i en promemoria som överiämnades lill i december1976, Promemorian innehöll en kartläggning av de nuvarande förhållandena samtförslag lill förbättrad utbildning. Arbetsgruppen påtalade bl, a, att det inte finnsnågon utbildning särskill för juristerna. Inte heller någon av de kurser somanordnades av andra myndigheter var inriktade enbart på jurister. De kurser sombedrivits i LON:s regi i berednings- och föredragningsleknik och som var mycketlämpliga för juristerna var öppna för alla personalkategorier. Kurserna varmyckel eftersökta och en stor del av jurislpersonalen ställdes utanför. Gruppen tog också upp frågan om"inskolning" av de nyanställda och efteriysle fastainskolningsprogram i stället för den introduktion och handledning som varje länsstyrelsef. n. bedriver.