prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — Denna möjlighet har tillkommit i syfte attunderlätta för de nationella patentmyndighetema att anpassa sig titt det ändrade läge som det europeiskapateniverkets tillkomst innebär när del gälter arbetsbelastningen vid dessamyndigheler. Kommittén anser att en sådan ordning inger vissa betänkligheter,efiersom del kan befaras alt en uppdelning av prövningsarbetet mellannationella patentmyndigheter kan leda litl en oenhetlig praxis. Mot bakgrund avsyftel med denna uppdelning och med hänsyn till alt den skall avvecklas efteren övergångslid anser kommittén dock att systemet med sådan uppdelning kangodtas. Kommittén underslrykerall del är av väsenilig belydelse att det svenska patenlverket även efler ellsvenskl tillträde lill den europeiska patentkonventionen har möjlighet atttiänstgöra som myndighei för internalionell nyhetsgranskning och internationellförberedande palenterbarhetsprövning enligl samarbetskonventionen. kommer pateniverkets verksamhel därigenom även alt bliav sådan omfattning att verket kan ge uppfinnare och näringsliv god service pådet patenträtlsliga området. Kommittén erinrar om att för det fatt del svenskapaientverkel blir iniernalionell nyhetsgranskningsmyndighet och Sverigetillträder den europeiska patenlkonventionen, samarbelsavtal skall ingås mellandet svenska patenlverket och del europeiska patentverket. Det samarbete som iså fall kommer till stånd mellan det svenska patentverket i dess egenskap avinternationeti nyhetsgranskningsmyndighet och det europeiska patentverketskulle enligt kommittén leda tittfördelar, bl.a. vissa besparingar, för svenska uppfinnare och förelag som sökerpatent inle bara i utan även i andra västeuropeiska stater. Samarbetetlorde enligt kommittén kunna ge som resultat att inlernationellapalentansökningar som har nyhelsgranskats av den svenska patentmyndigheten intepå nytt nyhetsgranskas vid det europeiska patenlverket om ansökningen fullföljsdär och alt nyhetsgranskningsavgiften vid det europeiska patentverketreduceras. Som tidigare nämnts(avsnitt 5.2) skatt enligt centraliseringsprotokollel de stater som tillträderden europeiska paientkonventionen för sina patent-myndigheters del avslå frånmöjligheten att tiänstgöra som intemationell nyhetsgranskningsmyndighet ochmyndighet för internationellt förbere- Prop.1977/78:1 Del A 108 dande palenterbarhetsprövning enligtsamarbetskonventionen. Kommittén erinrar om all det svenska patenlverketenligl cenlraliseringspioto-kollet dock har rätt att utföra nyhetsgranskningoch patenlerbarhetsprövning enligt samarbetskonventionen - förutom i fråga omansökningar från svenska sökande - i fråga om intemationella ansökningar frånsökande i angränsande stat som har tillträtt den europeiska patenlkonventionen.Vidare framhåller patentpolicykommittén att interimskommittén för deneuropeiska patentorganisalionen på svensk begäran enhälligt har uttalat altcentraliseringsprotokollel inle torde hindra del svenska patenlverket att taemot och handlägga intemationella palentansökningar från , ochNorge, även om inte alla dessa stater ännu har tillträtt den europeiska paientkonventionen. Patenipolicykommiiiénberör också del svenska pateniverkets möjligheter all efler ett svenskt tillträde lill den europeiskapatenlkonventionen ulföra nyhetsgranskning och palenterbarhetsprövning åtpatenlmyndigheter i utvecklingsländer inom ramen för samarbetskonventionen.Enligt kommittén gör centratiseringsprotokollels ordalydelse det tveksamt omdet svenska patenlverket efler ett svenskt tillträde till den europeiskapatent-konventionen skulle ha rätt all utföra dylika uppgifier. Kommitténnämner all frågan från svensk sida har tagits upp inom interimskommittén menall interimskommittén inte tagit ställning vid tiden för framläggandet av patentpolicykommilténsbetänkande. förutsätter emellertid all uirymme finns fören lolkning av centraliseringsprotokollet som ger tillfredsställandemöjligheter för det svenska patenlverket alt tiänstgöra som myndighei enligtsamarbetskonventionen till förmån för utvecklingsländerna. Kommittén påpekar att detsvenska patentverket f. n. uppfyller kraven för att bli inlemaliondl myndighetenligt samarbetskonventionen. Den nedgång i antalet granskare som blir en följdav ett tUlträde till den europeiska patenlkonventionen medför enligt kommitténi vart fall inte att antalet granskare blir lägre än 100, vilket ärdet antal som fordras för att verket skall kunna vara sådan myndighet. Detfinns därför, anser kommittén, anledning utgå från att det svenska patenlverketkommer all få ställning som internationell myndighet. Kommittén berör härefterfrågan i vad mån del svenska patentverket kan kvarstå sominternationell myndighet enligt samarbetskonventionen. Kommittén påpekar attantalet patentansökningar vid det svenska patentverket under de senaste årenhar varit betydligt lägre än . Det föreligger enligtkommittén viss risk för att om tillträder både samarbetskonventionenoch den europeiska paientkonventionen, det antal tekniker som mot stulet av1980-tatet kan sysselsättas kan komma att understiga 100. SkuUe utvecklingenbli sådan att antalet granskare vid del svenska patentverket mot slutet av1980-talet har minskat så att verket inte kan kvarstå som sådan myndighet, kanenligt kommittén Prop.1977/78:1 Dd A 109 verkels servicekapacitet komma att försämrasallvarligt. föreligger emellertid vissa omsländigheler som ärägnade att minska risken för en sådan utveckling. Kommittén anser att vissa avdessa omständigheter är oberoende av om del svenska patentverket har fåttställning som internationell myndighet. Sålunda finns enligt kommitténanledning räkna med all uppdragsverksamheten, främsl nyhelsgranskningen avuppfinningar ulan samband med patentansökan, kommer alt öka, vilket medförvidgade arbetsuppgifter för verkels tekniker. Har verket en gång fått ställningsom internationell myndighet, ger enligt kommittén redan delta en viss ökningav verkels arbetsvolym. Kommittén uttalar vidare att denna ställning bl. a.också kan förväntas medföra all del svenska patenlverket i växande grad kommerall anlitas när det gäller verksamhet som är inriktad på utvecklingsländerna. Beträffande de ekonomiskaföljdema för statsverkei av ell svenskt tillträde påpekar kommittén altSveriges ekonomiska förpliktelser gentemot den europeiska patentorganisalionenär begränsade till att under en uppbyggnadstid genom lån ställa medel till organisationens förfogande samt alt,om organisationens budget inte kan balanseras på annat sätl, genom lån bidralill att läcka underskottet. Som tidigare nämnts (avsnitt 6.2.2) uppkommerenligt kommittén härulöver under en övergångstid vissa utbildningskostnaderför patentverket. Kommittén anser emellertid alt dess redovisning visar altkostnaderna för statsverket av ett svenskt lilliräde litl den europeiskapatentkonventionen inte blir av större omfattning. Statsfinansiella skäl kandärför enligt kommittén inte anföras mot ett svenskt tillträde. Kommittén nämner attfarhågor har uttalats för att kostnaderna för driften av del europeiskapatentverket kommer att bli så stora att avgifterna blir alltför höga. torde den allmänna uppfattningen dock vara att avgiftsuttaget peransökan vid det europeiska patentverket inte blir så högt att verket härigenomförlorar sin attraktivitet. Kommittén delar denna uppfattning. att den europeiska patentorganisationen är resultatet av ettmångårigt arbete på att få till stånd ett europeiskt patentsamarbete. I dettaarbete har tagit en aktiv del. Det är därför enligt kommittén ennaturlig utveckling att som medlem av den europeiskapatentorganisationen fullföljer sina insatser för europeisk samverkan påpatentområdet. Kommittén framhåller att utvecklingen av patenträtten inom deneuropeiska patentorganisalionen torde komma att få avsevärd betydelse för deninternationella utvecklingen på patentområdet. Tillträde till den europeiskapatentkonventionen ger enligt kommittén möjlighet att, bl. a. genommedlemskapet i den europeiska patentorganisationens förvaltningsråd, påverkapatentpolitiken i , inte minst inom EG, och därmed även på ett vidareinternationelll plan. Mot bakgrund av de nu redovisade övervägandenaförordar patentpoli- Prop.1977/78:1 Dd A 110 cykommiltén all tillträder deneuropeiska patenlkonventionen. Som förutsättning för tillträde bör emellertid enligt kommittén gälla all konveniionen tillträds av samtliga EG-stater etter i vart fall av , Frankrike.Förbundsrepubliken , och . Vid sillställningstagande har kommittén vidare utgått från att samarbetskonventionenträder i krafl samt att frågan om det svenska pateniverkets ställning sominternationell nyhetsgranskningsmyndighet och myndighet för internationetiförberedande patenlerbarhetsprövning enligl samarbetskonventionen och därmedsammanhängande frågor har fått en lillfredsslällande lösning. Skulle dessavillkor inle uppfyllas, anser kommittén att frågan om tillträde lill den europeiska paientkonventionen upp lill förnyat övervägande mot bakgrund av de ändrade förutsättningarsom i sådani falt kan föreligga. Beträffande tidpunktenför tillträdet förordar kommittén all tillträde sker så tidigt att ärfördragsslutande stal när konveniionen iräder i kraft. Enligt kommittén måstedel medföra fördelar för och svenska inlressen om vårt land frånbörjan deltar i samarbetel enligt konventionen. Efiersom del europeiskapaientverkel skall byggas ut successivt, får det svenska patenlverket, svenskindusiri och svenska palentombud i så fallmöjlighet titt en smidig anpassning titt det nya läge som ett tillträde lillkonventionen innebär. Om redan från början deltar i samarbetet, anserkommittén all vårt land genom medlemsskap i den europeiska palentorganisationensförvaltningsråd får ett inflytande på utvecklingen inom den europeiskapatentorganisalionen under den vikliga uppbyggnadsperioden. Vidare kommersvenska granskare all della i handläggningen vid del europeiska patenlverketfrån början. Slutligen anser kommittén att om samarbetet mellan det svenskapatenlverket i dess egenskap av internalionell nyhetsgranskningsmyndighet ochdel europeiska patenlverket inleds redan när det europeiska patentverketöppnas, det finns goda förulsättningar för alt intemationellanyhetsgranskningsrapporter som upprättas av det svenska patentverket godtasutan kompletterande granskning vid det europeiska patenlverket. Patentpolicykommitténbehandlar också frågan om vid ett tillträde till den europeiskapatentkonventionen skall utnyttja de möjligheter som konveniionen gerfördragsslutande stat att genom reservation på vissa punkter i sin lagstiftningavvika från konventionens reglering. Sålunda kanfördragsslutande stat. vars nationella tag inte medger produklpalenl på livs-och läkemedel, genom reservation få rätt att upprätthålla förbudet mol sådanaproduklpalenl under en övergångstid på högsl lio år. Om särskilda skälföreligger, får den europeiska palentorganisationens förvaltningsråd gefördragsslutande stat rätt att behålla förbudet mol produktpatent på sådanaalster under ytterligare högst från konventionens ikraftträdande. Statsom för sina nationetta paleni har kortare pa-tenttid än kan genomreservation förbehålla sig rälten att under en 1977/78:1 Del A 111 övergångstid på högst lio år tåla europeiskapatenl för den staten få samma gUtighetstid som nationella patent i den slalen.Enligt del till konveniionen hörande protokollet angående behörig domstol ocherkännande av beslut rörande rätten att få europeiskt patent (erkännandeprolokollel)skall fördragsslutande stal erkänna sådant beslut rörande rätt att fåeuropeiskt patent som har meddelats av domstol som är behörig enliglprotokollet. Fördragsslutande stat kan emellertid genom reservation undgå attunder en övergångstid på lio år bli bunden av protokollet. Kommittén finnerinte anledning för att utnyttia någon av dessareservationsmöjligheter. 8.3 Förhållandet till vissa andra konventioner Kommittén tar också uppfrågan om förhållande till två inom utarbetadekonventioner som har berörts i det föregående (avsnitt 2.1), nämligen 1963 årskonvention om förenhetligande av vissa delar av patenträtten, den s. k.tagkonvenlionen. och konvention angående patentformatiteter, den s.k. formalitetskonventionen. Lagkonventionen, sominnehåller vissa regler om palenlerbarhei, nyhelshinder, uppfinningshöjd ochpaientkrav, är förenlig med samarbetskonventionen och den europeiskapatenlkonventionen. har godkänt lagkonventionen, men Sverigehar ännu inle ratificerat den. Detta beror på att ett lilliräde tittkonventionen skutte göra det nödvändigt att efter en övergångstid upphäva det inordisk rätt t. v. gällande förbudet mot produktpatent på livs- och läkemedel.Danmark och har därför inte ansett sig kunna ratificera konventionen. Föratt behålla den nordiska rättslikheten har avstått från att tillträda lagkonventionen. Kommitténhar föreslagit att förbudet mol produklpalenl på livs- och läkemedel upphävs.Enligt kommittén bortfaller därmed de skäl som har föranlett all interatificera lagkonventionen. Kommittén förordar därför att ratificerarlagkonvenlionen samiidigi med den europeiska patentkonventionen. I fråga omformalitetskonventionen påpekar kommittén att denna konvention på vissapunkter är oförenlig med samarbetskonventionen och den europeiskapatentkonventionen. På gmnd härav förordar patentpolicykommittén att Sverigesäger upp formalitetskonventionen. Kommittén berör också ikorthet frågan om Svenges förhållande till konvention ommarknadspatent. Denna konvention är i första hand en konvention mellan EG:smedlemsstater. Enligl konventionen har dock möjlighet attinbjuda bl. a. stat som inte tillhör EG men som har frihandelsavtal med EG tillförhandlingar om särskilt avtal som gör det möjligt att tillämpa konventionenför denna stat. Eftersom har frihandelsavtal med EG. öppnarkonventionen möjlighet till svenskt tillträde. Med hänsyn till bl.a. att enligt kommitténs uppfattningosäkerhet råder om när marknadspatentkonventionen kommer att träda i kraft, harkommittén avstått från att närmare behandla frågan om tillträde tillden konveniionen. Prop.1977/78:1 Del A 112 9 Remissyttranden rörande frågan om Sverigestillträde till samarbetskonventionen och den europeiska patentkonventionen 9.1 Tillträde till samarbetskonventionen Över del betänkande somkommittén avgav erhölls yttranden från 36 remissinsianser. Med fåundantag tillstyrkte dessa ett svenskl tillträde till samarbetskonventionen eller förklarade sig inle ha någol all erinramol alt tillträdde den, I allmänhet underströkssamiidigi vikten av att det svenska patenlverket fick tiänstgöra sominternationell nyhetsgranskningsmyndighet och myndighet för internalioneltförberedande patenlerbarhetsprövning. som förklarade sig i princip tillstyrka ett svenskl tillträde tillsamarbetskonventionen. framhöll samiidigi all del slutliga ställningstagandetborde anstå till dess frågan om svenskl tillträde till den europeiska patentkonventionen skutte bedömas. En mera reserveradhållning intogs av fyra remissinstanser, nämligen Styrelsen för tekniskutveckling (STU). Handelskammaren i , Svenska patentombudsföreningenoch . STU ansåg all borde tillträdasamarbetskonventionen endasl om det svenska patenlverket blev internationellmyndighet enligt konventionen. Handdskainniaren i menade att det frånde patentsökandes synpunkt inte skulle medföra några fördelar om Sverigetillträdde samarbetskonventionen utan snarare vara en nackdel till följd av dehögre kostnaderna. Enligl handelskammaren kunde emellertid andra skäl. fiämstpolitiska, lala för ett svenskt tillträde.Vidare anförde handelskammaren all del i längden kunde vara ofördelaktigt förSverige att slå uianför konventionen, om ett stort antal länder ansluter siglill den. Värdet av all del svenska patenlverket kan bli internationellnyhetsgranskningsmyndighet kunde vidare enligt handelskammaren utgöra ellstarkt skäl för att tillträdakonventionen. Sammanfattningsvis ansåg handelskammaren att ell svenskltillträde titt samarbetskonventionen knappast var befogat från de sökandessynpunkt men all de sökandes intresse, om del svenska patenlverket kan blinyhetsgranskningsmyndighet. borde vika för den långsikliga fördel som delinnebär att bevara en hög palenlnivå i och i hela . ansåg sig inte böra la slällning i lillirädesfrågan.Föreningen ville avvakta huruvida deneuropeiska patenlkonventionen skulle komma att förverktigas och se vilkenanslutning samarbetskonventionen skullefå från de större industriländerna. hävdade att Sverigeinte borde tillträda samarbetskonventionenförrän man hade fått gaianlier all konveniionen skulle tillträdas av så mångaav de slörre industriländerna alt den verkligen kom att tillämpas. Konventionenborde enligt föreningen inte heller tillträdasförrän svensk rätt hade ändrats så att en internalionell patentansökan 1977/78:1 Dd A 113 som omfatiar redan från början måsleinnehålla uppgift om uppfinnarens namn. Frågan om uppfinnarens ställning berördes också av Siaisrerkensiiigen-jörsförbiind. som uttalade all uppfinnarens namn måste ingå ipatenlansökningen för att denna skall anses fullsländig. Srenskapalenlonihudsföreningeii har sedermera i yttrande över kommitténs år 1976avgivna betänkande rörande den europeiska patenlkonventionen uttalat sig förett svenskl tillträde litlsamarbetskonventionen, ullalar sålunda i sislnämndayttrande all snara,st bör tillträdasamarbetskonventionen. Föreningen ulgår därvid från all del svenskapatenlverket kommer all få ställningsom iniernalionell myndighei enligl samarbetskonventionen. Haiulelskanunaren iGöiehorg synes också enligt sill yttrande belänkande numera anseall bör tillträdasamarbetskonventionen. Handelskammaren anför sålunda att bör tillträda den europeiska patenlkonventionenom del svenska patenlverket får tiänstgöra som internalionell myndighei enliglsamarbetskonventionen. Även TCO har i sill yttrande betänkandeuttalat sig till förmån för tillträde till samarbetskonventionen. Enreserverad hållning i frågan om ett svenskt tillträde till samarbetskonventionen intas numera endast av STU. STU anser all Sverigeinle bör tillträda samarbetskonventionenförrän svensk räll har ändrats så all palenlansökan blir giltig försl från den dag då den innehålleruppgifl om uppfinnarens namn. vidhåller sill tidigareframställda krav på en sådan lagändring somvillkor för ett svenskt tillträde lillsamarbetskonventionen. Även Siaisrerkens ingenjör.sförhiind synesuppställa detta villkor för ellsvenskl tillträde. Frågan om skallavge reservation mot samarbetskonventionens besiämmelserom internationellförberedande patenlerbarhetsprövning har tagits upp av åtskilliga remissinsianser i yitranden belänkande.Juridiska jåkulieien rid ochjörsvarels civilför-ralininganser alt denna reservationsmöjlighet inte bör utnyttjas. förarbetstagares uppfinningar framhåller, all del vore önskvärt all inleavgav reservation på denna punkt men alt frågan har sådani samband medEG-stalernas ställningstagande litl en dylik reservation all den bör lösas närfrågan om ell svenskt tillträde tillden europeiska patenlkonventionen avgörs. anser också,all slällning bör las till dessa två frågor. Även palenlrerkel anser,alt bör avvakta EG-statei-nas ställningstagande. Handdskainniaren iGöteborg uttalar, all frågan om ikraftträdande av konveniionen i denna del liggerså långt fram i liden all det inlefinns anledning alt f n. kommentera frågan. 1977/78:1 Dd A 114 9.2 Tillträde tiil den europeiskapatentkonventionen Över kommitténsbelänkande rörande den europeiska patenlkonventionen har yttranden erhållits från 40 remissinstanser. Förslaget all Sverigeskall tillträda den europeiska patenlkonventionen har vunnil bred anslutningbland remissinstanserna. Sålunda har 31 remissinstanser ställt sig posilivatitt ett svenskl tillträde. Av dessa har 25 närmare utvecklat sina synpunkterpå tiltlrädesfrågan medan de övriga har begränsat sig till alt uttala att de, från de synpunkler de haralt företräda, inle har någol all erinra mol ett svenskl tillträde. Fyra remissinstanser,överbefälhavaren, försvarets f(n\skningsanstalt. granskningsnänmden förjörsvarsuppfinningar och statens råd för yelcn-skaplig inforniation ochdokunieniation (SINFDOK) har avstått från all yttra sig i lillirädesfrågan. En ihuvudsak negaliv inslällning titt ettsvenskl tillträde till den europeiska patenlkonventionen intasav fyra remissinstanser, nämligen Slyrdsen jör teknisk ulveckling (STUi,Svenska palenlonibud.sförcningen. SACO-SRoch Srcriges ciyilingenjör.sjörbund . , har inte tagit klar ställning i tiltlrädesfrågan.Uppfinnareföreningens yttrande ger emellertid intryck av tveksamhet inför ettsvenskl tillträde lill konventionen. Somjag nämnt har 25av de remissinsianser som ställl sig posilivatill ett svenskl tillträde litl den europeiska paientkonventionennärmare ulvecklal sina synpunkter på tiltlrädesfrågan. Åtskilliga av dessa har som de lillslyrkl tillträde starkt betonat all del svenska patenlverketäven måste ha en hög kvalité på sitt arbeie. Andra har uttryckligengjort sitt tillstyrkande beroende av ett eller flera villkor, i försia handgarantier för alt del svenska patentverket kan fortsätta alt lämna kvalificeradservice. , Stockholmstingsrätt, försvarets civilförvaltning, riksrevi-ionsverkel, juridiskafakulteten vid , ,och Svenska industriens patentingenjörers föreningutvecklar i yttrandena närmare sina synpunkler på fördelarna med ett svenskttillträde lill konventionen. Till Industriförbundets yttrande ansluler sigSvenska arbetsgivareföreningen. horrätl anför altden patentgemenskap som skapas genom konventionen måste antas bli av storbetydelse för den tekniska utvecklingen och vara förknippad med prakliskafördelar. Hovrätten lillslyrker därföratt tillträder konveniionen i enlighel med vad kommittén har föreslagit.Stockholms tingsrätt ullalar all från de synpunkter lingsrätlen har alt beaktakommitténs förslag måste hälsas med tillfredsställelse. Enligt tings-ättenkommer ett svenskl tillträde tillkonveniionen att bidra titt ell förenhetligande av bedömningen hos patenlmyndigheteroch domstolar i olika länder. Försrarcts civilförraltning tillstyrker tillträde till den europeiska palent- 1977/78:1 Dd A 115 konveniionen under de villkor kommittén har angivit. anser all enavsevärd rationalisering lorde ernås och alt än mer enhetlig bedömning avuppfinningar skulle främjas om konveniionen tillträdsav flertalet berörda stater. Riksrerisionsrerkei anser all de posiliva konsekvensernaav en svensk anslutning lill deneuropeiska patenlkonventionen är så belydande. all bör tillträda konveniionen trots den därmedförenade risken all det svenska patenlverket inte pä sikt kan kvarstå sominternationell myndighei enligt samarbetskonventionen. bör enliglriksrevisionsverkel i sin långsikliga planering överväga vilka åtgärder sombör vidlas för all minska de negativa verkningarna av en nedgång i antaletgranskare som omöjliggör fortsatt ställning som internationell myndighet. Juridiska jäkulleten ridStockholms unirersiiei betonar i sill ytirande särskilt att del skulle varaegendomligt om efler ett mångårigt internationellt konvenlionsarbelevalde all slå uianför ettsamarbetssyslem som är ägnal alt vinna altmän anslulning. Fakulteten framhålleräven alt de väsenlligasle svenska önskemålen rörande konventionens innehållförefaller alt ha blivittillgodosedda. indusiriförbundanför med instämmande från alt svensk indusiritraditionellt har ställt sig mycket positiv lill de inlernationellasamarbelsslrävanden som den europeiska patenlkonventionen är ett utiryck för.Med hänsyn lill den svenska industrins struklur och inriktning på exportframsiår det enligt industriförbundet och arbetsgivareföreningen somväsentligt, att ell tillfredsställande patentskydd på exportmarknaden kanerhållas på ett enklare och billigare säll än . tillstyrker däiför ell svenskl tillträde lillkonveniionen.