prop · G103170 · 1977-12-31 00:00:00 — Entyp av regionalt organ åt centralt verk är de s, k, länsnämnderna, t, ex,länsbostadsnämnden åt bosladsstyrelsen och länsarbetsnämnden ål arbetsmarknadsstyrelsen.Viktigare beslut i dessa nämnder fattas i en förlroende-mannanämnd.Länsnämndernas anknytning till tar sig bl, a, uttryck i alt de ivissa fall kan vara beredande organ åt inom respektive sektor. 1planeringsfrågor av regionalpolitisk betydelse som anhängiggjorts i länsnämndfattar som regel beslul. En annan typ av regional organisation ärde s, k, länsexperterna, t, ex, länsläkaren och socialvårdskonsulenten. har inte något lekmannainflytande, länsexperterna är i en del avsin verksamhet ansvariga inför och i en annan del inför dencentrala myndigheten. Tyngdpunkteni länsslyrelsemas verksamhet har under senare är förskjutits tillsamhällsplaneringsfrågorna. var framför allt ettkontrollerande och dömande organ och en verksinstans på det förvaltningstekniskaplanet. Det har numera utvecklats till ett organ med politiskt inslag genomlekmannastyrelse och uppgift atl bl, a, samordna de statliga intressena isamhällsplaneringen. Den strukturförändring som skett av länsstyrelsernasverksamhet kom till uttryck i den partiella länsförvaltningsreformen somgenomfördes (prop, 1970:103, Sk 132, Ku 34, rskr 248 och 308), () är centralt organ förbeskattning, uppbörd och folkbokföring. Inom länsstyrelserna fördes motsvarandefrågor vid omorganisationen 1971 till skatteavdelningarna. Verksamheten pådessa bedrivs i slor utsträckning under ledning och tillsyn,RSV och svarar tillsammans för skatteavdelningens organisationoch resurstilldelning. Länsstyrelsensegentliga förvaltningsverksamhet är mera än den planerande verksamheten bundenav normer givna i förfallningsform och inriktad på enskilda fall. Närprövningen i ett förvaltningsärende i hög grad innefattar en rättslig bedömningoch berör enskilds rätt kan ärendet sägas höra till förvallningsrätlskipningen.Inom flera områden, l, ex, social- och hälsovården samt byggnadsväsendet,innefattar uppgifter såväl rättskipning som inspektions- ochtillsynsfunktioner i förhållande till underordnade myndigheter. 1977/78:170 42 2Länsstyrelsens organisation och arbetssätt Vid den partiella omorganisationen av länsstyrelsensom genomfördes fick förtroendemannastyrelse medlandshövdingen som ordförande och med tio andra ledamöter. Genom riksdagensbeslut utökades antalet övriga ledamöter till fjorton. Alla ledamöter utomlandshövdingen utses av . Landshövdingen är också chef för . För alla län utom innebar den nyaorganisationen att den tidigare uppdelningen på ett landskansli och ettlandskontor ersattes av en uppdelning på tre avdelningar, enplaneringsavdelning, en skatteavdelning och en förvaltningsavdelning. Därutöverfinns en administrativ enhet och en länspolischefsexpedition. iStockholms län är uppdelad i en planeringsavdelning, en taxeringsavdelning, enlänsskatterättsavdelning, en kameral- och uppbördsavdelning och enförvaltningsavdelning, I organisationen ingår en länspolischefsexpedition meninte någon administrativ enhet. Vid i finns intenågon länspolischef Länsstyrelserna är(med undantag för AB och I län)f. n, organiserade enligt figur 1, Inom länsstyrelsema fördelas ärendena enligl endiarieplan som regeringen fastställer. Regeringen fastställer ocksä ennormalarbetsordning. fastställer sedan sin arbetsordning.Till normalarbelsordningen fogas en bilaga i vilken del för varje ärende angesom del normalt skall avgöras av styrelse eller av landshövding,avdelningschef eller annan tjänsteman. Där anges också vilka enheter som påolika sätt deltar i handläggningen. skall enligl 26 §länsslyrelseinslmklionen i den mån annal inle följer av 25 § andra slyckeltredje punkten eller tredje stycket eller 29 § avgöra a) viktigare frågor om samhällsplanering eller andraför länet betydelsefulla åtgärder, b) viktigare förfatlningsfrågor, c) viktigare frågor om organisation, arbetsordningeller tjänsteföreskrifter, d) frågor om tillsättning av tjänst somlänsråd, länspolischef, biträdande länspolischef, enhetschef, chef för planeringskansli, länsveterinär eller länsantikvarie, tjänst som polismästare eller polisöverintendent, tjänst som polisintendent som är avdelningschef, byråchef eller kanslichef inom den lokala polisorganisationen, samt tjänst som chef för lokal skattemyn dighet eller kronofogdemyndighet. Juridisk enhet Förste länsassessor - jakt och fiske - livsmedel och livsmedelstill syn - sekretariat åt styrelsen Hemkonsulent I - konsLunentupp-1 lysning 'laneringsd i rektor I konmunala län, fonderm.m. I- plan- och be-byggelsefrågor - fysisk riksplanering Uppbördsenhet Uppbördsd i rektor : Men-'ärdeskatte- I I "ht I _j - revision ; - fastställelse ' av skatt ' - mervärdeskiitte-renijtcr Allmän enhet Förste länsassessor - kansli åt länsrätten - handels- och föreningsregister - utskänkning Bil- o. körkorts register F'nrste länsassessoTi - kansli åt skatte-- rättema - vapen, handelmed samt in- I c. utförsel I - tävling på väg, - inspektions- iti. til Isyns- ' vcrksiimhet o. kontakt- ' vcrks;uTihet - disciplinärs- ärenden ' SiimhaJ Isväni i ärenden enl. > Z\ kap FB I nyktcrhctsvård körkort, åter- ' kallelse ocii - besvär över 1 taxering - besvär enl . up] bördslagen 1977/78:170 44 e)frågor om förslag lill anslagsframställning hos och andra frågor avstörre ekonomisk betydelse, O frågor om disciplinansvar, avskedande,åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning, g) frågor om annat skiljandefrån tjänst eller uppdrag än avskedande, h) andra frågor som landshövdingenhänskjuter till styrelsen, 1normalarbetsordningen sägs härutöver bl, a, följande. Inom de ärendegrupper, som anges somstyrelseärenden, kan förekomma ärenden av mindre vikt eller utan principiellbetydelse. Sådana ärenden bör efter landshövdingens bestämmande avgöras avlandshövdingen eller annan tjänsteman. Inom de ärendegmpper, som skall avgöras avtjänsteman, kan förekomma ärenden av större vikt eller av principiellbetydelse. Dessa ärenden bör hänskjutas till styrelsen, Planeringsavdelningen organiserades från början påsex enheter - en juridisk enhet, en regionalekonomisk enhet, ennaturvårdsenhet, en planenhet, en lantmäterienhet och en försvarsenhet. Den Ijanuari 1972 knöls länsveterinärerna till och den 1 juli 1976blev länsstyrelserna regionala myndigheter för den statliga kulturminnesvården.På planeringsavdelningen hos i finns inte någonjuridisk enhet. De arbetsuppgifter som ankommer på sådan enhet sköts där avförvallningsavdelningen, Varie planeringsavdelning, utom den vidlänsstyrelsen i , har ell planeringskansli. Hemkonsulent ochpriskontor är i regel organisatoriskt knutna till planeringskansliet. Hoslänsstyrelsen i finns inle någol priskontor. Den juridiska enheten handlägger självsländiglvissa ärenden, särskill besvärsärenden och fungerar i övrigl somrätlssekretarial åt planeringsavdelningen (bilaga 2),* Försvarsenheten skall få en ändrad organisation fr,o, m. den enligt beslul 1977 med anledning av prop,1976:74 om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets foitsatlautveckling, Total-försvarsuppgifierna vid skall enligt beslutetliksom ligga på försvarsenhelen under ledning av försvarsdireklören. I alla län utom i och länär skatteavdelningen uppdelad på fem enheter, taxeringsenheten,revisionsenhelen, mervärde- *Bilagan har uteslutits här Prop.1977/78:170 45 skalteenheien,uppbördsenheien och dalaenheten. Skatteavdelningen i har bara tvåenheter, en revisionsenhet och en enhet för övriga ärenden. i har tvåavdelningar för skatteförvaltningen, en taxeringsavdelning och en kameral- ochuppbördsavdelning, i vilken ingår en uppbördsenhet och en dataenhet. Länsstyrelsernas skatteavdelningar ochlaxeringsavdelningen i kommer atl organiseras om som en följdav den s. k, RS-reformen, har vid (prop, 1975:87)beslutat om riktlinjer för ändrad skatteadministration och taxering i förstainstans m, m. Enligt prop, 1976/77:138 om genomförandet av den nyalaxeringsorganisationen m, m, avses den nya organisationen i kraft vid1979 års taxering (rskr 346). Uppbyggnaden av den nya granskningsorganisationengenomförs i etapper, RS-reformen innebär bl, a, att alla deklarationerskall granskas och föredras inför taxeringsnämnderna av tjänstemän vidlänsstyrelse eller lokal skattemyndighet. Vidare skall laxeringsnämndernasbeslulsunderlag rörande de svårkontrollerade deklarationerna förbättras genomökad revisionsverksamhet, Lekmannainfiylandet vid laxeringen förstärks genomatt antalet förtroendevalda ledamöter ökas, mandatperioden föriängs ochnämndens beslutsområde utvidgas lill att omfatta bl, a, ärenden omskattetillägg. Myndigheternas information och service till allmänheten iskattefrågor skall ökas och taxeringsperioden skall föriängas. Det samlade ansvaret för den årliga taxeringen inomlänet läggs på en särskild taxeringsenhet inom skatteavdelningen. De djupareoch mer omfattande revisionerna förs lill de nuvarande revisionsenheterna. Dennuvarande taxeringsenhetens besvärsärenden och allmänna ombudsfunkiioner föruppbörd och mervärdeskatt förs samman lill en besvärsenhei och ett särskiltskattechefens kansli inrältas. Genomförandetav RS-reformen har i enlighet med principbeslutet förberetts genomanställning av personal. Den första etappen genomfördes /76 och omfattade163 tjänster. Härav tillfördes länsstyrelserna 76 och de lokalaskattemyndigheterna 87 tjänster. Under /77 fick organisationen ien andra etapp ytteriigare 275 tjänster, varav 136 tillföll länsstyrelserna och139 de lokala skallemyndigheterna. har beslutat om en tredje utbyggnadselappsom avser /78 och omfattar 438 tjänster. Av dessa tillförslänsstyrelserna 217 och de lokala skallemyndigheterna 221 tjänster. Underbudgetåren 1978/79 och 1979/80 beräknas länsstyrelserna fä ca 1(X) tjänster ochde lokala skallemyndigheterna ca 580 tjänster. 1977/78:170 46 De för RS-reformen ansvariga ämbetsverken - RSV ochsiatskoniorei - har ansett att man inte borde ta ställning lill totalramen förden framlida bemanningen av den nya granskningsorganisationen förrän i sambandmed behandlingen av myndigheternas framtida anslagsframställningar Sammantaget kommer den nyagranskningsorganisationen alt lill taxering ha tillförts 876 nyatjänster, varav 429 vid länsstyrelserna. Del totala behovetav nya tjänster harberäknats till I 276 handläggarljänsler(inkl, redan erhållna RS-tjänsier), 223assistenltjänster och 54 biträdesljänster, Länsstyrelsernas förvallningsavdelningar har delsuppgifter som är av inspektions- eller lillsynskaraklär, dels uppgifter sominnefattar rättslig prövning. Båda slagen av ärenden har knutits till sammaorganisatoriska enhet. Den partiella omorganisationen av länsstyrelserna 1971syftade bl, a, lill att förstärka förvallningsrätlskipningen på länsplanel. Ettuttryck härför var alt man ökade lekmannainfiylandet, förbättradehandläggningsformerna och skapade en i organisatoriskt avseende mer markeradåtskillnad mellan förvaltningsrällskipning och annan verksamhet,Förvallningsavdelningarna är organiserade med två underenheter, en för deallmänna förvaltningsärendena och länsrättens ärenden - allmänna enheten - ochen för länsskatterättens och fastighelstaxeringsrättens ärenden -rältsenhelen. Allmänna enheten är kansli och beredningsorgan förlänsrätten. Vid enheten handläggs också vissa förvaltningsärenden t. ex. ärendenom pass, val,lolterier, fordonsregistrering, utfärdande av körkort,socialvård,exekutiv försäljning av fast egendom och vissa andra utsökningsärenden, utskänkning,medborgarskap och kommunalbesvärsmål (bilaga 3). Rältsenhelen är enbart kansli och beredningsorganför länsskatlerätlen och fastighetstaxeringsrätten, Den administrativa enheten tillkom vidomorganisationen 1971 som ett för hela gemensamt stabsorgan föradministration av ekonomi, personal, service m. m. Vid enheten handläggs ocksåvissa ärenden av juridisk karaktär, t. ex. lönegarantiärenden. Vidlänsstyrelsen i fullgörs de administrativa uppgifterna avkameralenhelen och personal-enheleh vid kameral- och uppbördsavdelningen. Länspolischefens expedition berördes inleorganisatoriskt av länsstyrelsereformen. Vid i länupprätthålls länspolischefens *Bilagan har uteslutits här Prop.1977/78:170 47 funktionerav polischefen i polisdistrikt. Länspolischefen utövar ledningen avpolisväsendet i länet. Landshövdingen kan på föredragning av länspolischefenbesluta bl, a, i ärende som rör polisens verksamhetsformer eller när det är frågaom allvariig ordningsstörande händelse eller annan händelse som kräverextraordinär polisverksamhet, I vissa fall får frågor som rör polisensverksamhetsformer hänskjutas lill styrelsen, Gemensamma administrativa serviceuppgifter förlänsstyrelserna sköttes tidigare av tre olika nämnder, länsstyrelsernasantagningsnämnd, utbildningsnämnd och blankettnämnd. De tre organensammanfördes 1971 till en nämnd, länsstyrelsernas organisationsnämnd (), LONbeslår enligt instruktionen (1971:459 ändrad senast 1977:420)av ordförande ochtio andra ledamöter. Till nämnden är knutet ett kansli med en kanslichef ochett 20-tal övriga befattningshavare, är ett centralt rationaliserings-, samordnings-och ulbildningsorgan för länsstyrelserna. Enligt sin instruktion har lilluppgifi all - bistå länsstyrelserna i frågor som rörarbetsformer, personal- och ekonomiadministration och intern planering - fastställa formulär till blanketter förlänsstyrelserna, länsskatlerätlema, fastighetstaxeringsrällema och länsrätternasamt meddela anvisningar för användning av blanketterna - planlägga och anordna utbildning och konferenserför länsstyrelsernas personal - verka för samordning mellan länsstyrelserna samtmellan dessa och andra myndigheter, utarbetar t, ex, handläggningspromemorior iolika ärendegrupper. Promemoriorna innehållergrundläggande bestämmelser(förarbeten, rättsfall m, m,), ärendebeskrivning och arbetsrutiner. Inom redovisnings- och revisionsområdet ger länsstyrelsernabl, a, praktiska råd i olika redovisningsfrågor. Vidare skall biträdalänsstyrelserna i rekryteringsarbetet saml planlägga och anordna kurser ochkonferenser för dess personal, Vid länsförvallningsreformen 1971 ombildades detidigare prövningsnämnderna lill länsskalterätter. Vidare tillskapadeslänsrätter för annan förvaltningsrättskipning. Domstolarna knötsorganisatoriskt lill länsstyrelserna. tillkomfastighelstaxeringsrätlerna som också knöls lill länsstyrelserna. De tredomstolarna, länsskatlerätlen, fastighetstaxerings- 1977/78:170 48 rättenoch länsrätten, svarar för huvuddelen av förvaltningsrättskipningen pålänsplanel. För länsdomslolarna finns en särskild lag, lagen(1971:52) om skatterätt, fastighelstaxeringsrätt och länsrätt. Besvär överlänsdomslolarnas beslut prövas av de allmänna förvaltningsdomstolarna,kammarrätt och regeringsrätt. För prövning av vissa skattemål, bl, a, mål somavser förvärvskällor som sträcker sig över mer än ett län, bildades, samtidigtmed länsdomsiolsrefor-men, mellankommunala skatterätten av den tidigaremellankommunala prövningsnämnden, Länsdomstolarna beslår enligl huvudregeln i 5 Slagen om skatterätt, fastighetstaxeringsrält och länsrätt av ordförande ochnämndemän, I fastighetstaxeringsrält ingår även värderingstekniska ledamöter,6 ij är rätterna i vissa fall domföra med ordföranden ensam, I rätternafinns enligl 7 § en eller flera lagfarna ordförande. Domartjänsterna tillsättsav regeringen efter förslag från . Nämndemännen utses enligt 8 S med visst undantag avlandstinget. För nämndemän i länsskatterätl och länsrätt gäller enligt 10 § attde väljs för en period av . Efter lagändring (SFS 1975:1297) väljs halvaantalet . Nämndemännen i fastighetstaxeringsrällema väljs pågrund av intervallen mellan de allmänna fastighetstaxeringarna fören period , Vid länsskatlerätlen handläggs enligl 3 S förstaslyckel lagen (l97l:52)om skatterätt, fastighelstaxeringsrätt och länsrätt målenligl skalle-, laxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfaltningarna i denutsträckning som är föreskriven i dessa författningar, Enligl dessa omfattarskatterättens kompetensområde besvärsmål rörande inkomsttaxering ochförmögenhetstaxering samt mervärdeskatt, skattetillägg och förseningsavgift,framställningar av olika slag, l. ex, om beräkning av statlig inkomstskatt föraccumulerad inkomst, om skattebefrielse för dödsbo, om eftertaxering och omuppskov med beskattning av realisationsvinst. Skatterätt handlägger också målom befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgift, mål enliglbevissäkringslagen för skatte- och avgiftsprocessen (1975:1027), mål omhandlings undantagande från laxerings- och skatterevision och mål om utdömandeav vite enligt skatte-, taxerings-, uppbörds- ochfolkbokföringsförfaltningarna. Vidare går lill länsskatterätl besvärs- ochunderställningsmål enligl folkbokföringsförordningen, t.ex.mantalsskrivningsmål, samt mål rörande s.k. *Bilaganhar uteslutits här 1977/78:170 49 arbetsgivaransvarför anställdas skatter enligt uppbördsförordningen (bilaga 4). Vid fastighetstaxeringsrält handläggs enligt 3 i;andra slycket lagen om skatterätt, fastighelstaxeringsrätt och länsrätt mål omfastighetstaxering enligt vad därom är särskilt föreskrivet samt mål omuppdelning av taxeringsvärde enligt 8 S 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370). Vid länsrätt handläggs enligt 4 S lagen omskatterätt, fastighetstaxeringsrält och länsrätt mål enligt barnavårdslagen(1960:97), lagen (1954:579) om nykterhetsvård, utiänningslagen(1954:193),smittskyddslagen(l968:231)och lagen (1970:375) om utlämning tillDanmark, , och för verkställighet eller behandling i denutsträckning som är föreskriven i dessa lagar saml mål enligl 21 kap.föräldrabalken. Vidare handläggs såvitt gäller svenskt körkort, irafikkorteller irakiorkori mål om vaming eller återkallelse och,såviiigällerutländsktkörkort, mål om varning eller vägran atl godkänna körkortet, allt i denutsträckning som är föreskriven i vederbörande författning (bilaga 5). Det processuella förfarandet i domstolarna reglerasav förvallningsprocess-lagen(197l:291), vilken enligl sin I § gäller förrättskipning i regeringsrätten, kammarrätt, skatterätt, fastighetstaxeringsrältoch länsrätt. Enligt9 § förvaltningsprocesslagen är förfarandet vid domstolarna skriftligt.Muntlig förhandling beträffande viss fråga Hr dock ingå i handläggningen omdel kan antagas vara till fördel för utredningen. Den muntliga förhandlingen ärsåledes i länsdomslolarna bara ett komplement till den skriftligahandläggningen. Enligt 16 *j förordningen (1971:455) om skatterätt,fastighelstaxeringsrätt och länsrätt skall mål eller i mål uppkommen frågaavgöras efter föredragning. Föredragning är dock inte nödvändig om målet ellerfrågan i sin helhet gåtts igenom vid muntlig förhandling och beslul meddelassenast efter den dag förhandlingen avslutades. Föredragning är inleheller nödvändig om prövning sker ulan medverkan av nämndemän. Föredragninggörs av särskild föredragande eller, om del är lämpligt, av ordföranden. Enligl 17 S nämnda förordning skall mål beredastill avgörande av föredragande under ordförandens ledning. Någon definition avbegreppen föredragning och föredragande lämnas inle i de lagar och andraförfattningar som reglerar förfarandet vid länsdomslolarna. Föredraganden skall hålla ordföranden underrättadom målet och, så snart del förekommer anledning därtill, inhämta besked avdenne om de åigärder 'Bilaganhar uteslutits här 4 1977/78. 1977/78:170 50 Vid föredragning skall ett skriftligt förslag till beslut hautarbetats av föredraganden. Del skall hållas lillgängligl vid föredragningenoch, i den mån del är lämpligt, tillsammans med uträkningar, siffersammanställningaroch avskrift av handlingar i akten i god lid före rättens sammanträdetillställas de nämndemän som skall närvara vid målets föredragning (19 i? Närmare föreskrifter för länsdomstolarnasverksamhet, såsom föreskrifter om arbetsfördelning, beredning och föredragning,meddelas enligt 25 ! ; länsstyrelseinstmktionen av chefen förförvaltningsavdelningen (i AB län länsskalterättsavdelningen ochförvallningsavdelningen) efter samråd med övriga tjänslemän som är ordförande idomstolarna. Av5 S lagen om skatterätt, faslighetsiaxeringsrätl och länsrätt följer altnämndemännen har individuell rösträtt. Enligt 13 fj samma lag gäller i fråga omomröstning i länsdomstolama bestämmelserna i 16 kap. och 29 kap.rättegångsbalken om omröstning i domstol med endasl lagfarna ledamöter. Ilagtexten anges inte i vilken utsträckning omröstningsreglerna för tvistemålrespektive brottmål skall tillämpas. Som exempel på mål i vilka reglema ombrottmål bör tillämpas vid omröstning i huvudsaken nämndes i lagrådsremissen,somföregick lagen om skatterätt, fastighelstaxeringsrätt och länsrätt, endast målom utdömande av vite. Det uteslöts emellertid inle att reglerna för brottmålkan böra tillämpas också i vissa andra mållyper. Innebörden av lagstadgandet ärsåledes att ordföranden i de flesta fall har ulslagsrösl vid omröstning ilänsdomslolarna. Enligt 6 vj första stycket lagen om skatterätt,fastighetstaxeringsrält och länsrätt är dessa domstolar i vissa fall domförautan nämndemän. Ordföranden beslutar ensam när del gäller åigärder som endaslavser beredning av målet. Vidare är rätten domför med ordföranden ensam vidsådant förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan skatterätt ellerlänsrätt, vid beslul som avser endast rättelse av felräkning, felskrivningeller annat uppenbart förbiseende, vid vissa interimistiska beslut ikörkortsmål samt vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande avmål. Slutligen är rätten enligt 6 § andra stycket domför utan nämndemän vidbeslut som inte innefattar prövning av målet i sak, om det inte är påkallat avsärskild anledning att målet prövas av fullsutlen rätt. 1 6 § tredje stycket anges typer av mål som färavgöras utan nämndemän om det inte är påkallat av särskild anledning all måletprövas av fullsullen rätt. Dessa mål är mål om utdömande av vite, mål enliglbevissäkringslagen (1975:1027) för skalle- och avgifisprocessen, handlingsundanlagande från taxeringsrevision, skatterevision eller annan granskning ochbefrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringslagen(1956:623), mål om omhändertagande för utredning enligt 30 S bamavårdslagen(1960:97) samt 1977/78:170 51 målenligt uppbörds- och folkbokföringsförfattningarna med undanlag av mål omarbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skall samt mål om uppdelning avtaxeringsvärde enligl 8 i; 3 mom. sista slycket kommunalskatielagen(1928:370). Efter en lagändring 1974 som trädde i kraft den Ijuli 1975 hänförstill enmansmål också mål som avser ändring av taxerad inkomst med högst 500kr., mål enligt skatte- och taxeringsförfattningarna då beslutet överensstämmermed parternas samstämmiga mening saml mål i vilket saken är uppenbar.Lagändringen hade föregåtts av utredningsarbete av en arbetsgrupp som tillsaltsav RSV och . Mot bakgmnd av att stora målbalanser uppkommit vidlänsskatierälterna hade arbetsgruppen gjort en översyn av bl. a. arbetsruiinernavid länsstyrelsernas rätlsenheter. Frågan om jäv i länsdomslol regleras i 41 §förvaltningsprocesslagen (1971:291). Där föreskrivs atl bestämmelserna i 4 kap.rättegångsbalken om jäv mot domare gäller i fråga om jäv mot den som handläggermål enligl förvaltningsprocesslagen. Bestämmelsen i 41 §förvaltningsprocesslagen gäller den som handlägger mäl och är såledestillämplig både på rättens ledamöter och på dem som tjänstgör som föredragande. Fråganom domstolarnas ordförande och deras ställning som domare behandlades ingåendeunder förarbetena till lagen (1971:52) om skatterätt, faslighetsiaxeringsrättoch länsrätt. Lagrådet yttrade bl. a. atl en fråga av slor principen betydelsevar i vilken utsträckning ordföranden skulle, med hänsyn lill kravet atl hansom domare skall inta en självständig ställning, kunna åläggas administrativauppgifter inom och vilket slag av sådana uppgifter han skullekunna tilldelas. Lagrådet föreslog all en bestämmelse skulle införas om alldomaren inle får tilldelas uppgifter som kan rubba förtroendet till hansopartiskhet i den dömande verksamheten.