prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Inom ramen för utbildningsplanerna för de allmännautbUdningslinjerna har högskolemyndigheterna betydande frihet att göraförändringar, t. ex. i riktning mot att ge dem en klarare yrkesinriktning.Vissa förändringar har enligt UHÄ vidtagits, men mer genomgripande förändringartorde kunna komma tUl stånd först när de nya linjenämnderna varit i funktionnågon tid. Ökade inslag av yrkesförberedelse och av problemorientering efterarbetslivets krav kräver ökade undervisningsinsatser och därmed störreresurser. Det skulle enligt UHÄ:s mening vara mycket olyckligt om en låsningtill den tidigare kostnadsnivån inom de förutvarande filosofiska fakulteternaskulle hindra den önskade reformeringen av UtbUdningslinjer inom detta område.UHÄ avser att starta ett projekt i syfte att analyserakostnader, pedagogisk uppläggning och undervisningstäthet inom ohka högskoleutbUdningaroch därigenom få fram riktigare grunder för beräkning av kostnaderna för olikatyper av grundläggande högskoleutbUdning. UHÄ anför attenligt riksdagsbeslut fördelnmgen av resurser och utbildningskapacitetskall syfta tiU att så långt som möjligt tUl- 1977/78:100 Bilaga 12 345 godose både individernas ocharbetslivets behov. Detta, hksom stabUitet i planeringen, skall säkras medhjälp av ett system med planeringsramar för antalet utbildningsplatser, såvältotalt som för sektorer och linjer eller grupper av linjer liksom också förolika högskoleenheter och regioner. Genomriksdagens beslut om elt område med fritt tUl-träde, anför UHÄ, harförutsättningama för planeringssystemet förändrats. För vissa utbildningar, detraditionellt spärrade, anger antagningstal. För etl antal linjeroch kurser fastställer högskolestyrelsen antagningstalen och har möjlighet altbesluta om antagningsbegränsning om de tillgängliga resurserna inte räcker.För de utbUdningar som tillhör det fria området blir slutligen främstefterfrågan avgörande för dimensioneringen. Enligt beslut kanhögskolestyrelsen i vissa fall besluta om avvikelser från fastställdaantagningstal. UHÄ anför att man under den nya organisationens första tid avseratt studera tiUämp-ningen av de nya reglerna med sikte på att om möjligt fåfram vissa allmänna riktlinjer för vilka avvikelser som bör medges. UHÄ anför vidarealt ämbetet först i samband med en redovisning av den faktiska tillströmningentill högskoleutbildning kommer att lägga fram etl samlat förslag omplaneringsramar m. m. Enligt ämbetet torde dock ytterligare erfarenheter av dennya högskolan krävas innan mer genomarbetade och konsistenta förslag tillplaneringsramar och beräkningar av årsstudieplatser kan presenteras. Under de olikaanslagen för UHÄ fram förslag om inte obetydliga kapacitetsökningar förallmänna utbUdningslinjer och påbyggnadslinjer inom i första hand två områden,nämligen dels kortare och medellånga vårdutbildningar, dels lärarutbildning,främst med inriktning mot barnomsorg. UHÄ berör ocksåvissa frågor om tUlströmningstendenser och underlag för den kvantitativaplaneringen. Ämbetet hänvisar därvid bl. a. till det arbete som görs avutredningen rörande studiedokumentation och statistik för högskolan (U 1975:14). I skrivelse den24 har UHÄ kompletterat sitt förslag till anslagsframställning medett förslag att ytterUgare . skall anvisas för /79.Av delta belopp svarar . mot den justering av anslagens basbeloppsom UHÄ i samma skrivelse föreslagit för innevarande budgetår. 12 150 000 kr.avser kostnader för ökat antal andraårsstuderande tUl följd av den ökadetUlström-ningen till området med fritt tUlträde innevarande budgetår. För en ökningav nytillströmningen liU det fria området beräknar UHÄ också . I skrivelse den21 har UHÄ som en komplettering av sitt förslag tUlanslagsframstälhiing lämnat förslag till planeringsramar 1977/78:100 Bilaga 12 346 för grundläggandehögskoleutbildning /79 m. m. På grundval av ettomfattande material insamlat från bl. a. högskoleenheterna kan UHÄ för förstagången redovisa en fullständig bild av den grundläggande högskoleutbildningensomfattning. TUlstrÖmningen tilldet fria utbildningsområdet har enligt UHÄ inneburit en ökning med drygt 6 000årsstudieplatser eller med . Huvuddelen av den ökadetillströmningen avser enstaka kurser, medan en mindre del avser ekonomlinjen. som denospärrade utbUdningen således lockat ett stort antal studerande hartillströmningen till de spärrade utbUdningslinjerna i många fall inte varittillräcklig för att alla nybörjarplatser skulle kunna besättas vidhöstterminens början. Högskoleenheterna har totalt redovisat ca 2 000 obesattanybörjarplatser. De resurser som härigenom inte utnyttjats har tiU en delkunnat utnyttjas inom det fria området; till en del planerar högskoleenheternaatt försöka utnyttja resurserna genom en ökad antagning av studerande införvårterminen. Uppgifterna omhöstens tillströmning antyder de svårigheter som högskoleenheterna har haft vidplaneringen av utbildningens omfattning /78. Det ligger nära tiUhands atl tolka uppgifterna så, att de studerande inte alltid varittillräckligt informerade om de nya utbildningslinjerna. Men det är ocksåtänkbart att många studerande, som avser at bedriva studier motsvarandekrav för tidigare examina, nu valt att läsa kortare eller längre enstakakurser inom det fria området. Den statligahögskoleutbildningen på linjer inom UHÄ:s ansvarsområde omfattar läsåret1977/78 totalt 28 000 nybörjarplatser. Därtill kommer ca 35 000 nybörjarplatserinom enstaka kurser och ca 8 000 nybörjarplatser på andra utbUdningar avpåbyggnads-, fortbildnings-eller vidareutbildningskaraktär. Inom den kommunalahögskoleutbildningen uppgår antalet nybörjarplatser på allmänna hnjer tUl ca 8000 och på påbyggnadslinjer till ca 3 700. Totalt omfattar dengrundläggande högskoleutbildningen / 78 ca 104 000 årsstudieplatservid läroanstalter inom UHÄ:s ansvarsområde och ca 16 000 årsstudieplatser inomden kommunala högskoleutbildningen. DärtiU kommer ca 3 000 årsstudieplatservid och vissa andra högskoleutbildningar. IanslagsframstäUningen för /79 har UHÄ föreslagit att antaletnybörjarplatser på allmänna utbildningslinjer vilkas dimensionering beslutasav ökar med ca 850 och att resurser beräknas motsvarande en ökningav kapaciteten på enstaka kurser med . Inför /79räknar UHÄ vidare med en fortsatt hög tillströmning till det fria området.Medel har därför i skrivelsen begärts för ytterhgare ca 2 700årsstudieplatser, något som inte utesluter att ytterligare medel kan behövabegäras när tillström- 1977/78:100 Bilaga 12 347 ningen kan överbUckas. Den korta tid somförflutit sedan den nya högskoleorganisationen genomfördes medför att det ännuendast finns mycket jjegränsade erfarenheter att lägga till grund för störreförändringar av dimensioneringen av olika utbildningar. Det är vidaresannolikt att många studerande eller potentieha studerande ,p. g. a. den korta tid som stod till buds för information, inte hann få entillfredsställande överblick över utbudet av högskoleutbUdning. UHÄ är därför intepå grundval av nu tillgänglig information berett att föreslå några förändringarav den grundläggande högskoleutbildningens dimensionering /79utöver vad som föreslagits ianslagsframställningen och i skrivelsen . I stället bör högskoleenheternainför /79 ges möjligheter att, i enlighet med högskolereformensintentioner och inom ramen för den lokala beslutanderätten, själva söka bättreanpassa utbUdningsutbudet till den föreliggande och förutsebara efterfrågan.Det bör därvid också vara möjligt att i högre grad än inför innevarande läsårgenomföra planeringen så, alt ett alternativt utnyttjande av tillgängligaresurser inom det fria området möjliggörs. Skulle inte anvisade medel kunna tasi anspråk ens på detta sätt, finns möjlighet alt ta hänsyn härtill i medelsberäkningenför nästföljande budgetår. För den kommunalahögskoleutbildningen bör planeringsramarna, med hänsyn tiU skolöverstyrelsensansvar för denna utbildnings fördelning på olika orter, endast ses som enriktpunkt för det totala antalet platser inom respektive sektor. Beträffande detfria området föreslår UHÄ att antalet årsstudieplatser för /79beräknas tUl 32 100. Ianslagsframställningen för /79 har UHÄ föreslagit att befintligutbUdning av lärare inom områdena jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötselinrättas som en allmän utbildningslinje. Denna utbildning förutsätteremellertid normalt att sökande har genomgått allmän utbildningslinje ellermotsvarande. Mot denna bakgrund anser UHÄ det lämpligl att utbUdningen istället ges stäUning av påbygg-nadslinje. UHÄ redovisar bl.a. följande översikt över planeringsramar och årsstudieplatser (s. 348349). UHÄ berörslutligen frågan om stöd tiU handikappade studerande. ,anför ämbetet, har -antalet handikappade studerande inom högskolan ökat. Tillföljd av bl. a. de nya tillträdesreg-lema kan ytterligare ökningar förväntas.Det är därför angeläget att högskolan har tillräckliga resurser för att gedenna studerandegrapp 1977/78:100 Bilaga 12 345 så långt möjligt sammastudieförutsättningar som övriga studerande. UHÄ föreslår därför ökningar avsådana resurser under de olika sektorsanslagen. Forskning och forskarutbildninginom högskolan Planeringens allmänna förutsättningar m. m, UHÄ hänvisar tillatt en betydande del av de saitUade statliga resurserna för FoU kanaliserasvia olika sektorsorgan till forskningsinstitutioner m. m., och att huvudpartenav dessa återfinns inom högskoleorganisationen. Högskolan får därigenomuppgiften att svara, förutom för grundforskning och forskarutbildning, ocksåför en betydande del av sektorsforskningen. Detta innebär också, anför UHÄ, atlämbetet måste ta på sig en viktig roll i sin egenskap av planerande och samordnandemyndighet för högskolan. För att dennauppgift skall kunna fullgöras krävs en utbyggnad av det redan befintligasamrådet och samarbetet mellan UHÄ och sådana organ som forskningsrådsnämnden(FRN), forskningsråden, styrelsen för teknisk utveckling (STU) samt olikaforskningsfinansierande och forskningsplanerande myndigheter och sektorsorgan.Enligt UHÄ:s mening är det av intresse och i flera fall nödvändigt att planeringssamverkanav delta slag utsträcks tiU att omfatta samtliga intressenter när det gällersamlade störte resurser inom högprioriterade områden. Som exempel anger UHÄhälso- och sjukvårdsområdet, där ca en tredjedel av den samladeforskningsinsatsen är kommunalt eller privat finansierad och endast en mindredel kanaliseras direkt via den statUga högskolebudgeten. UHÄ hänvisar tillpågående utredningar som förväntas lägga fram sina betänkanden under hösten1977, främst forskningsrådsutredningen (FRU), forskarutbildningsutredningen(FUN) och . Förslagen från dessa utredningar torde på avgörandesätt komma att påverka planeringsförutsättningarna för forskning ochforskarutbildning inom högskolan. UHÄ anför i detta sammanhang att också klaraställningstaganden beträffande kostnadsfördelning och villkor i övrigt föruppdragsforskning i vid mening är nödvändiga om den eftersträvade balansenmellan sektorsforskningen och högskolans basorganisation skall kunna uppnäs.Mot denna bakgrund är det enligt UHÄ:s mening utomordentligt angeläget att delförslag i dessa frågor som universitetskanslersämbetet avlämnade ledertUl konkreta åtgärder. På uppdrag avregeringen har i utrett förutsättningama för entemaorienterad forskningsorganisation inom den filosofiska fakulteten. I enrapport (TEMA. Ny väg för forskning vid i . 1976)föreslås fyra huvudteman för tvärvetenskaplig forskning: 1977/78:100 Bilaga 12 349 hälso- och sjukvården i samhället teknik och social förändring vatten i natur och samhälle föreslår att planeringsarbetetfortsätter med sikte på start den 1 juh 1979. Samtliga fyra områden är enligtuniversitetets bedömning utomordentligt centrala varför det är angeläget att dekan starta möjhgt. Om en uppdelning med start måstegöras, bör temana teknik och social förändring samt vatten i natur ochsamhälle starta /80 och övriga två följande budgetår, detta medhänsyn till bl. a. planeringslägel. UHÄ föreslår, motbakgrund av förslag, i skrivelse att statsmakternavåren 1978 fattar principbeslut om en temaorienterad forskningsorganisation iLinköping . Principbeslutet bör enligt UHÄ:s förslag innebäraatl två teman startar /80 och övriga två /81. Vidvalet av teman bör förslag följas. Beslutet skulle vidareinnebära att två professurer /80 knyts till vart och ett av detvå teman som startar då. UHÄ betonar viktenav att ge allt större utrymme inom planeringen för övergripande prioriteringarav områden som spänner över större områden och flera faktulteter. Som exempelnämner UHÄ arbetsmUjö och arbetsvetenskap, ekotoxikologi ochenergiresursfrågor. Detta förutsätter dock, som UHÄ redan har anfört, en aktivsamverkan mellan högskolan och främst forskningsråd och sektorsorgan. UHÄ tar också uppandra möjligheter att åstadkomma en bredare bas för sektorsövergripandeforskning och forskarutbildning. Väsentliga förutsättningar för detta ärenligt UHÄ:s mening en fortsatt satsning på centra och tvärvetenskapligaforskargrupper inom högskoleorganisationen. UHÄ erinrar om den lokala frihetenatt besluta om indelning i arbetsenheter för forskningen och utbUdningen samtfördelningen av resurser mellan arbetsenheterna men anför att det ärangeläget att spontant eller på annat sätt etablerade forskargrapper medtvärvetenskaplig inriktning, t. ex. den miljötoxikologiska forskningen iStockholm, konsolideras med fasta tjänster och i övrigt ges goda basresurserför verksamheten. UHÄ nämnerockså som en generell prioriteringsfråga inom ramen för budgetförslaget attdetta, trots starkt markerade önskemål från högskoleenheterna, inte för framförslag om ytterligare forskarassistenttjänster med aUmänna motiveringar. UHÄanför som skäl härför att det visserligen är viktigt att bygga utforskningsorganisationen med Prop.1977/78:100 Bilaga 12 350 Översiktöver grundläggande högskoleutbildning läsåren 1977/78 och 1978/79 Ökningen av antalet årsstudieplatser beror till en del på att 1978/79 förvissa utbildningar även andraårskurser räknas till högskolan. Allmänna, lokala och individueUa utbildningslinjer samt enstaka kurser Utbildning för tekniska yrken Statlig under UHÄ högskoleutbildning Övriga 5 000 330 390 420 5 300 330 430 420 Statiig under UHÄ högskoleutbildning Övriga 8 500 740 300 9 000 700 300 Statlig under UHÄ högskoleutbildning Statlig under UHÄ högskoleutbildning Utbildning för kultur- och informationsyrken Lokala linjer Enstaka kurser Statliga under UHÄ» högskoleutbildning Övriga Totalt exkl. enstaka kurser inkl.lokala linjer och enstaka kurser inom högskoleutbildning. 1977/78:100 Bilaga 12 351 Påbyggnadslinjersamt fort- och Årsstudieplatser 78/79 77/78 78/79 77/78 78/79 77/78 78/79 19 700 1000 1000 100 100 19 400 2 000 28 500 200 200 100 100 28000 28 500 30 300 200 200 100 100 29 700 30 300 8 500 100 200 100 200 8 700 8 600 12 000 3 700 4 100 3 100 3 500 14100 15 500 200 _ _ _ _ 200 200 21000 3 800 4 300 3 200 3 700 23 000 24 300 19000 3 800 3 800 3 500 3 500 19 500 22 500 900 400 900 19 900 3 800 3 800 3500 3 500 20 000 23 400 1 600 26 500 1977/78:100 Bilaga 12 352 rekryteringstjänster i forskarkarriärenmen atl dels kommande förslag frän FUN bör avvaktas, dels restriktivitet måsteprägla reformförslagen. Med anledning bl.a. av en skrivelse års pressutredning ochradioutrednuigen (U 1974: 08) tiUkaUades en utredningi för attutreda frågor om massmedieforskningens organisation(massmedieforskningsutredningen, , U 1975: 22), Den sakkunnige har delspresenterat en rapport (DsU 1976: 15) Massmedieforskning i , delsredovisat sina överväganden och förslag i belänkandet (SOU 1977: 11) Forskningom massmedier. MMFU harsammanfattat utredningsuppdraget i följande fyra punkter: att göra en samladbedömning av forskningens nuvarande omfattning och vUlkor, att undersöka behovetav framtida forskningsinsatser på massmedieområdet, att studera möjligheternaatt åstadkomma ett forskningssamarbete över de traditionella ämnesgränsema, attägna speciell uppmärksamhet åt frågan om för publik-och programforskning (PUB). I sitt arbete har MMFU i viss mån samordnat sittarbete med den nordiska utredning som utrett organisation och finansiering avdet nordiska samarbetet inom massmedieforskningen (jfr dennas betänkandeNordiskt samarbete inom massmedieforskningen. Nordisk utredningsserie 1976:33). I ett resonemangom hur massmedieforskningsbegreppet skall definieras och avgränsas konstaterarutredningen att gränsema av naturliga skäl är flytande. Å ena sidan får mankonstalera att inte enbart press, radio och tv hör hemma imassmedieforskningssammanhang. Hit kan även föras t. ex. böcker, teater, film,utställningsverksamhet och ohka former av tryckt material. Forskning om dessamedier är emellertid inte alltid massmedieforsknmg. A andra sidankonstaterar utredningen att mycket av det som skrivs om massmedier ochmassmedieproblem inte är och inte ger sig ut för att vara forskning, och attgränserna även här är flytande. Som elt riktmärke anger utredningen att den medmassmedieforskning menar etl sökande efter kunskap och idéer på vetenskaplignivå med massmedier som studieobjekt. 1Sakkunnig: docenten . 1977/78:100 Bilaga 12 353 MMFU konstaterarvidare att de stora förändringar som ägt ram på massmediefältet underefterkrigstiden har inneburit att massmedierna på ett helt annat sätt äntidigare fått en central plats. Inom olika slags massmedier press, radio,television etc. har stora strukturförändringar ägt rum. Nya medieformer harbörjat utnyttjas, såsom kabeltelevision, videogram, lokalradio och satelliter.Utbudet och konsumtionen har ökat. Allt detta medför problem, som i sin turställer ökade krav på forskning. a. krävs ett bättre beslutsunderlag förföreträdare för statsmakterna, organisationer och medieföretag som måste taställning i hithörande frågor. Som underlag härför krävs också en ständigutveckling av teorier och metoder. Denundersökning som MMFU låtit göra visar bl. a. att f. n. ca 200massmedieforskare är verksamma på detta område, ofta dock inte somheltidsuppgift. De flesta forskarna inom området har verkat inom ämnenalitteraturvetenskap, statskunskap, historia, sociologi, företagsekonomi ochnordiska språk. Forskningen har omfattat någol över200 projekt som varit dels medieövergripande eller berört allmännakommunikationsfrågor, dels varit inriktade på press- eller etermedier. Enligt MMFU visarundersökningen att forsknmgen varil relativt omfattande och spridd, men ocksåatt den har arbetat med knappa resurser och hotar att stagnera. Detråder brist på organisation och ekonomisk bas. Ett undantag är PUB som ärbetydligt bättre rustat än andra institutioner med verksamhet på området. MMFUbedömer att om inte de organisatoriska och ekonomiska resurserna stärks för denforskning som finns inom högskolan kommer metod- och teoriutvecklingen attavstanna. MMFU bedömer attmassmedieforskningen inom högskolan lih alldeles övervägande del bekostats avoffentliga medel, dvs. anslag från forskningsråd, forskningsfonder, myndigheteroch utredningar. Övriga finansiärers bidrag rör sig om en liten del. Desammanlagda anslagen, säger utredningen, torde ha ökat . Utredningenpekar som en jämförelse på att man i , ochNorge vidtagit speciella åtgärder för att stimulera massmedieforskningen. Deorganisatoriska lösningar man kommit till i dessa länder är av olika slag, ochi vart fall i och har man ännu inle nått fram till någon färdigmodell. Vid hearings ochsammanträffanden med representanter för myndigheter, folkrörelser ochorganisationer m. m. har önskemål om ökad 23 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 12 354 massmedieforskning på en lång radfält redovisats. Stark tyngd har lagts på ökad kunskap om massmediernas sättatt fungera, t. ex. hur massmedierna påverkar attityder och värderingar, frågori samband med debatter om könsroller och kunskap om barnens förhållande tillspeciellt etermedierna. Andra områdendär behov finns av forskning är massmediernas ekonomiska struktur ocharbetsförhållairden inom massmedia. Behovel av ytterligare teori- ochmetodutveckling i fråga om massmediemas innehåll och användning har särskUttagits fram i diskussionerna om massmediernas opartiskhet och saklighet.Forskningen har också betydelse för utbildning bl. a. av dem som skall arbetainom massmedierna. Vidare finnsönskemål om stärkt organisation av massmedieforskning. Det finns krav påeffektivare spridning av forskningsresultat och på samarbete mellan forskareoch avnämare. Slutligen har önskemål förts fram om ett massmediearkiv för attdels garantera att material bevaras, dels försäkra forskningen tillgång tUlmaterialet. MMFU anser attden nuvarande kapaciteten inom massmedieforskningen inte motsvarar de mångakrav som finns i samhället. Enligt utredningen krävs en stabilare organisationoch ytterligare resurser. För en ny organisation har utredningen stäUt upp femmål: 1 Garantier förmångfald måste finnas, 2 Forskningensintegritet måste säkerställas, 3 Forskningenmåste motsvara höga krav på kvalitet, 4 Organisationen skallfrämja kommunikationen mellan forskare och mellan forskarna och avnämarna, 5 Befintligaresurser skall utnyttjas effektivt. Inom utredningen harett förslag om ett särskilt diskuterats menförkastats. Skälen har härvid främst varit att det knappast är möjligt atlsatsa på både ett institut och breddade resurser i övrigt. Ett institut skullevidare knappast tillgodose kraven på mångsidighet och kvahtet. Även förslag om ettsärskUt universitetsämne avvisas. Med ett särskilt ämne skulle man kunna fåsämre kontakt med andra ämnen och utsätta sig för risken av ensidighet ochmonopolisering. För att lillgodosekraven lägger utredningen i stället fram förslag som kan delas in i treavsnitt, nämligen forskningsorganisation, forskningsfinansiering samt servicelill forskare och intressenter. MMFU:s förslaggäUer framför allt forskningen inom högskolan. Utredningen föreslår atttvärvetenskapliga seminarier inrättas och att massmedieforskningsnämnderinrättas vid samma högskolor som semi- 1977/78:100 Bilaga 12 355 Seminarierna skall utgöraden vetenskapliga träffpunkten för högskolansmassmedieforskning, där olika forskningsarbeten skall kunna behandlas.Till seminarierna kan knytas forskningsprojekt från långsiktiga projekt avgmndforskningskaraktär till mer åtgärdsinriktade undersökningar. Varje seminariumskall ledas av en professor. Fyra seminarier och professurer är enligt MMFU ettminimum för att tihräcklig bredd inom landets massmedieforsknmg skall kunnanås. Professurerna skall utlysas i masskommunikation men med olika program.MMFU presenterar förslag till sådana program, med specialisering tillkulturkommunikation, politisk kommunikation, informationsspridningen och desseffekter samt massmediemas ekonomiska förutsättningar. TUl varje seminarium skall också knytas enforskarassistenttjänst som skall främja såväl rekryteringen som breddeni seminariets verksamhet. De massmedieforskningsnämndersom utredningen föreslår skall tjänstgöra som centra för forskningen på områdetvid resp. högskola. Nämnderna bör utses av den eller de berördafakultetsnämnderna och bestå av 68 vetenskapligt högt meriterade personer. MMFU tar inteställning till i vUka högskoleregioner de fyra seminarierna bör placeras. Ettav seminarierna bör dock placeras i med tanke på samarbetet med PUB. I övrigtkonstaterar atl PUB:s verksamhet är av stor betydelse inte bara förSveriges Radio (SR) utan även för bl. a. högskoleforskningen. finns det inte anledning för staten att kräva några omfattandeförändringar i SR:s forskningspolicy. Det övergripande målet för PUB måstevara att ge beslutsunderlag åt SR. Sara-tidigt måste ett intimt samarbeteutvecklas med den forskningsorganisation som MMFU förestår. MMFU pekar också påmöjlighetema till samverkan mellan högskoleforskningenoch marknadsundersökningsinstitut m. fl. som bedriver verksamhet påområdet. MMFU anser detvara nödvändigt atl ett särskill organ inrättas för att stödjamassmedieforskningen. Organet bör ha formen av en delegation medrepresentanter för berörda myndigheter och organisationer. Delegalionen börenligt utredningen knytas tih något annat organ.