prop · G10376 · 1977-12-31 00:00:00 — Den utvändiga isoleringen ger möjlighet atteffektivt bryta köldbryggor vid bjälklags- och vägganslutningar. Därvid kanman, enligt beräkningar som är gjorda vid tekniska .fakulteten vid Lundsuniversitet, i vissa fall nå upp lilt 40 96 bättre spareffekt än vid eninvändig isotering med samma tiocklek. En åtgärd på utsidan ger dessutom enförhållandevis liten störande effekt på verksamheten i lokalen. Närdet gäller att avgöra vilken typ av tilläggsisoleringsåtgärder som börgenomföras är det enligt planverket inte nödvändigl att samma tekniska lösninganvänds på hela bjälklaget eller på byggnadens samtliga ytterväggar. Sålundakan det till exempel av kulturhistoriska skäl vara lämpligt att tilläggsisoleragatufasaden på insidan medan gårdsfasaden åtgärdas på utsidan. Ett gavelpartimed få eller inga fönster bör ofta ges en större isotertjocklek än enfönsterrik fasad, 1 vissa fall kan även titläggsisolering inuti vägg-eller golvkonslmklionvara motiverad. Remissinstanserna stöder i allmänhet planverkets uppfattning. Planverketanger i sin slutrapport att 25 96 av ytterväggarna i småhus och 15 96 avytterväggarna i fierbostadshus och lokaler kan åtgärdas genom injektering medkarbamidcettptast etter andra för ändamålet lämpliga material. Denna metodbehandlas ej i planverkets preliminära rapport och har endast kortfattatberörts av remissinstanserna. Närdet så gäller vinds bjälklag och tak anser planverket att åtgärder i första handbör komma till stånd på tätt lillgängliga ytor medan mera noggranna bedömningarbör göras innan åtgärder vidtas på svåråtkomliga ställen, t.ex. utrymmen avförråds- och förvaringskaraktär. 1977/78:76 232 framförsäven av många remissinstanser. Även när del gällerbjälklag och tak bör man beakla möjligheten till olika tekniska lösningar inomen och samma byggnad. Ett typiskt exempel på detta är en industrilokal medbullrande verksamhet. Med tilläggsisolering på lakets undersida kan man minskabullerstörningen. På en annan del av taket, över t.ex, en lagerhall, utför mankanske värmeisoleringen på ovansidan eftersom behovet att minska bullernivån ejföreligger. Dessutom blir den utvändiga isoleringen ofta billigare än deninvändiga, särskilt om den kan kombineras med en renovering av lakets yiskikt, Planverketframhåller med stöd av remissinstansema, alt man vid b y t e av fönsteralttid bör överväga att ersätta del traditionella tvåglasfönstret med ett somfyller kraven för nybyggnad. Allmänt sett betyder detta att det traditionella2-gtasfönslrel byts mol ett 3-glasfönster. Även andra lekniska lösningar somförbättrar fönstrets k-värde kan tillämpas. Behov av fönsterbyte finnsframförallt i byggnader uppförda . Det finns emellertid också sammabehov i en mindre det av de byggnader som uppförts under 1960-och 1970-talen,där delar av fönsterbeståndet skadats av rötangrepp. Det är väsentligt attskadeorsaken bland det nyare fönslerbeståndet utreds så alt liknande problemkan undvikas . och remissinstanserna anger ytteriigareett skäl titt att byta fönster. Detta är att man önskar förbättra fönstretsIjudreduktionstal. Specielll kan detta vara nödvändigt i fasligheter som liggerlängs trafikstråk. En förbättring av reduktionstalet från ca (,\) titt uppmot (A) kan vanligen uppnås. Denna förändring upplevs av det mänskligaörat som ungefär en halvering av ljudnivån i rummet. Ett fönster som inte skallbytas ut kan ändå förbättras med avseende på sina energiegenskaper. a.finns redan nu lekniska möjligheler alt k o m p I e t -lera befintligt2-glasfönsler med ytteriigare ett glas eller ersätta en av rutorna med en2-glas isotermta. Det är ibland också möjligt alt byla ut inner- etter ytterbågenmot en ny båge med 2-glas isotermta. Mångaav dessa metoder att förbättra fönster, kommer emellertid att fordra andra skälän energibesparing för att bli lönsamma. Sådana omständigheter kan,förutom behovet av förbättrad ljudisolering som berörts, vara behovei avalt minska kostnaderna för underhåll genom att vid byte eller ombyggnad väljamindre underhållskrävande material. En annan omständighet kan vara att åtgärdenutföres i samband med all annan åtgärd måste vidtas, t, ex. byte av rötskadadytterbåge, byte av sönderslagen fönsterruta eller renovering av yttervägg. Dehittills behandlade åtgärderna innebär att själva fönstrets konstruktionändras. Del finns emellertid även en annan typ av åtgärder, nämligen sådana somställer krav på att bmkaren vidtar lämpliga åtgärder under olika delar av Prop.1977/78:76 233 dygnetoch året, 1 första hand avses här persienner, fönsterluckor, markiser ochgardiner. Rätt använd kan sådan ulruslning ge ell inte oväsentligt bidrag liltvårt energisparande. Åtgärderna är beroende av användaren ochanvändningssättet. Även olika typer av reflekterande sotskyddsfolier kanmedföra energibesparingar, Medbegreppet tätning avses i det följande tätning mot luftläckage genom den s. k.ktimatskärmen, dvs. genom fönster, dörrar, tak, väggar och golv eller mot I uftrörelser inuti byggnadskonslruktioner. Del senare fallet avser då luftrörelser(konvektion) som minskar den värmeisolerande funktionen hos konstruktionen. Förulomatt det är av stor vikt från energihushållningssynpunkt att byggnader är tätakan också flera hygieniska olägenheter undvikas. 1 första hand gäller dettadrag, som ofta medför att lufttemperaturen måsle höjas för alt man skall uppnåacceptabel komfort i lokalerna. Även ojämn nedsmutsning kan bero påluftrörelser. Tärningen får dock inte drivas så långt alt de hygieniskagränsvärdena för luftkvalitet inomhus äventyras. Risken fördetta är störst vidsjälvdrags- eller fråntuftsventilerade byggnader. Vid byggnader med både från-och tilluftsvenlilation finns ej risk för alltför låg luftomsättning. Detstörsta luftläckagel förekommer enligt planverket och flera remissinstanservid fönster mellan k a rm och båge , mellan k arm och vägg och ibland ävenmellan båge och glas. Även vid ytterdörrar är otäiheier vantiga, främst mellankarm och dörrblad men även mellan karm och vägg. Framförallt i hus med trästomme i väggar och bjälklag förekommer enligl planverketläckage vid anslutningar mellan olika byggnadsdelar, vid genom-föringar förinstallationer i ytterväggar, och vid anslutning till bjälklag och slödbensväggi I l/2-planshus. Dessa luftläckage kan nedsätta de intilliggandekonstruktionernas värmeisoleringsförmåga. Ojämn nedsmutsning kan dessulom blien följd av sådana luftrörelser. Planverketoch flera remissinsianser har uppfattningen att tälningsåtgärder har väsentligbetydelse från energihushållningssynpunkt och att de ger en ökadkomfort inomhus. Flerautredningar från KTH, CTH och LTH visar vilka brister som finns i vårt byggnadsbeståndbåde när det gäller materialval till och uiförande av fönslertätningar,Tälningslister av textilmaterial och skumgummi ska enligt högskolorna i regelundvikas och i stället rekommenderas profilerade lister av t, ex, syntetisktgummi. Detta har bällre funktion och kan bedömas fungera . Enriktig montering av listen är viklig och ofta kan mindre justeringsarbeten påfönstret vara nödvändiga. kan det t. ex, vara nödvändigt alt förse slora fönster med extra siängningsbeslag för att 1977/78:76 234 förhindraför stor utböjning av bågen, och därmed olätheter, vid t. ex. vindbelastningar.Även när det gäller tätning mellan karm och vägg finns det risk för felaktigtutförande som kan förorsaka rötskador i fönsterkarmarna och väggkonstruktionen.Tätning utvändigt med fogmassor synes exempelvis ha samband med mångarötskador. Övrigaotätheter i klimatskärmen kan enligt planverket i vissa fall åtgärdas fråninsidan genom att lister tas bort och spalter, sprickor osv. tätas medmineralullsremsor, fogskum, tejp eller fogmassor. Använi material måste vara avbeständig kvalitet. Skumplastinjektering eller liknande åtgärder kan användasför att hindra inläckande katluft från att sprida sig i väggar, tak ochbjälklag. Risken för fuktskador måste noga beaktas. Förbyggnader där ovanstående åtgärder inte är möjliga eller endast ger begränsadeffekt måste ktimatskärmen i vissa fall förses med ett helt nytt vindtätandeskikt. ,panninspekiionsuiredningen och respektive remissinstanser framhåller attåtgärden dri fikon t ro 11 oc h i nj us teri n g a v oljeeldadepannanläggningar är en mycket lönsam metod för energibesparingar. 1remissvaren framhålls att även den enskilda villavärmepannan är lönsam attåtgärda under fömtsättning all kontroll av fackman kan begränsas till cirka engång och att översyn av pannan i övrigt kan utföras av fastighetsägarensjälv. Föratt kontrollera attsolavtagringar inte försämrar pannans verkningsgrad kan man utnyttia entermometer för kontroll av rökgastem-pe ra t uren. Temperaturen höjs nämligennär sotavlagringarna i pannan ökar. Metodenkaneniigt planverkei ochpanninspekiionsuiredningen tiUämpas på alla typer av pannanläggningar. För altlemperaturmätningen skall vara meningsfull skall pannan naturligtvis solassenast nären viss rökgastemperatur uppnås. En s, k. ekonomisotning kanlämpligen bli aktuell då temperaturen stigit ca och kan utföras avfastighetsägaren själv eller av driftspersonal i anläggningar lorflerbostadshus och andra typerav lokaler. En föruisättning förenergibesparingar är således att pannan sotas när rökgastemperaturen uppnåttvisst värde. Byteav oljebrän na rekan medföraatl koldioxidhalten i rökgaserna höjs. Detta kan iviss utsträckning även uppnås genom trimning till minskad lufttillförsel.Eliminerandet av överflödig lufttiltförsel innebär att pannans verkningsgradförbättras. Åtgärden byte av oljebrännare i delar av pannbe-ståndetrekommenderas såväl i panninspektionsutredningen om i planverkets rapport.Remissinstanserna delar i stort denna uppfattning. Prop.1977/78:76 235 liksomplanverket emellertid behovet av en kvalificerad bedömning av om det i detenskilda fallet är lönsamt att göra utbytet. Genomalt installera automatiska rökgasspjäll på oljeeldade pannor kan, enligtplanverket, viss energibesparing uppnås, men metoden är endasl av intresse förmedelstora och slörre anläggningar. Åtgärden anslutning tillfj ärrvärmenät anser planverkei bör föregås av en grundlig utredning påkommunal nivå. Flera remissinstanser påpekar att inverkan av kutvertförlusteroch erforderiig pumpenergi i kombination med utglesning avdistributionssystemet genom att de anslutna byggnaderna blir föremål förenergibesparande åtgärder, kommer att medföra försämrad ekonomi och lägre totatenergibesparing. Sektionen for maskinteknik vid KTH påpekar också attskillnader i verkningsgrad mellan fjärrvärmecentraler och mindrepannanläggningar kan bedömas minska, vilkel ytterligare försämrar fjärrvärmenslönsamhet. Av stort intresse äremellertid enligl VVS-lekniska föreningenutbyggnad av Qärrvärmesystem som utnyttjar kraftvärme eller spillvärme frånindustriella processer. Energibesparingar genom anslutning till fjärrvärme samtutnyttiande av kraftvärme och spillvärme behandlas dock inte inom ramen föråtgärdsprogrammet för energibesparing inom byggnader. För denna omfattandefråga hänvisas i övrigt till de utredningar som pågår genomindustridepartementet, och till arbeten. Utnyttiande avspillvärme påverkar naturligtvis energisparprogrammet. Det är av mindreintresse att vidta energibesparande åtgärder i byggnadsbestånd som kanförsörjas med billig uppvärmningsenergi från kraftvärme och spillvärme. 1vissa fall kan det t. o. m, vara önskvärt att kunna styra tillgängligainvesteringsresurser över till spitlvär-meutbyggnaden genom att för viss tiduppskjuta investeringar i energisparande i enskilda byggnader. En motsvarandesituation kan uppstå vid ett genombrott för en ny teknik genomsolvärmecentrater för grupper av byggnader enligt avsnitt 4.8.1. Enålgärd som kan ge påtagliga besparingar är anslutning av små värmesystem tittbefintliga större värmecentraler. Metoden innebär alt man ulnyttjarmöjligheterna till hög verkningsgrad i en stor rationellt driven anläggning därviss överkapacitet finns. Innan denna åtgärd vidtages så måste dock en noggrannplan för värmeförsörjning upprättas. Självfallel fordras också en genomarbetadekonomisk kalkyl över åtgärden. Till denna typ av åtgärd hör även anslutning avmindre värmesystem till relurtedningar i ett Oärrvärmesystem anslutet tillkraftvärmeverk. Pågående forskning och utveckling inom områdei lågtempereradeuppvärmningssystem kan väntas leda lill ett vissl utnyttiande av denna åtgärd.Energibesparingen blir i dessa fall i det närmasle . Till dennalyp av ålgärd hör även anslutning av mindre värmesystem till returledningar iett fjärrvärmesyslem anslutet till kraftvärmeverk. 1977/78:76 236 Pågåendeforskning och utveckling inom området lågtempererade uppvärmningssystem kanvänlas leda till alt visst utnytiande av denna åtgärd. Energibesparingen blir idessa fall i del närmaste . Genomi ns ta t lat ion av värmepu m p i därför lämpade småhus kan enligt planverketbetydande energibesparingar uppnås för det enskilda huset. Verket påpekaremellertid att åtgärden förutsätter bl, a, att konventionellt värmesystemeller tillsalsvärme finns lillgänglig för alt klara uppvärmningsbehovetvid kylig väderlek då värmepumpens värmefaktor är låg och risk för påfrysning iförångaren föreligger. påpekar attför många installationer sker tillsatsvärmningen med el som i så fall vidomfattande tillämpning kommeratt höja toppbelastningen på elnätet. Dettaförhållande utgör således en viss begränsande faktor för användningen avvärmepumpar. Andra energiformer än el skulle exempelvis kunna utnyttjas. Ettannal tillämpningsområde av slort iniresse där dylika hinder ej föreligger, ärvärmepump för värmning av tappvarmvatten med energi urventilationsanläggningens frånluft, Markytvärme utgör ett intressantytterligare alternativ som värmekälla för värmepumpsinstallationer.Byggnadsstyrelsen, ochVVS-lekniskaJÖreningen delar planverkels uppfattning. Inga andraremissinstanser har tagit upp ämnet. Äveni den här frågan delar remissinstanserna i stort planverkets uppfattning.Mycket stora vinster kan, enligl planverket, göras genom en injustering avluftflöden till de värden som anges i byggnormen. Injustering ochflödesminskning ned lill dessa värden fordrar emellertid för bostädernamöjligheter till forcering av luftflödet i kök och vissa andra utrymmen. Imånga äldre anläggningar försvåras eller omöjliggörs dock injusteringen avläckage i kanalsystemel. Verket anser alt många av våraventilationsanläggningar utnyttias myckel oekonomiskt , bl. a. beroende påatt underhållsarbetet (igensättningar osv.) Injusteringsålgärderbör därför sättas in i alla typer av byggnader med fläktstyrd ventilation.Samtidigt bör en rutin för drift, underhåll och kontroll införas somsäkerställer alt anläggningen kan drivas effektivt. tbyggnader med fläktstyrd ventilation kan, enligt planverket, komplettering meddrifttidsstyrning vara lämplig. Verket bedömer all denna åtgärd är mestiniressani i lokaler där ventilation endast behövs under vissa delar av dygneteller veckan, exempelvis i skolor, varuhus, konior eller industrilokaler.Speciella hänsyn måsle naturiigtvis tas i byggnader som använder luft somvärmebärare för uppvärmning eller kylning. Prop.1977/78:76 237 Dethar varit vanligt med ett gemensamt ventilationssystem för storabyggnader med varierande verksamhel i lokalerna. Genom uppdelning avventilationssystemet i mindre enheter som anpassas till behovet avbrukstider och luftflöden anser planverket att avsevärda energibesparingar kanuppnås i vissa fall. Installationav utrustning för återiuftsföring vara lämplig i byggnader som värms eller kylsmed ventilalionstuft, alltså främsl i olika typer av lokaler. Dessa systemarbetar ofta med avsevärt högre uteluftflöden än vad som är motiverat avhygieniska skäl enligt planverket. Placeringen av till- och frånluftsaggregalenoch därmed behovet av ytterligare kanalisering är av avgörande betydelse förinvesteringsutgiflens storlek. I vissa.typer av industrier och inom vårdsektornär återiuftsföring ej tillåten av hygieniska skäl. Värmeåtervinningur frånt u ft kan i första hand bli aktuell i byggnader med fläktstyrd titt-och frånluftsvenlitation. På marknaden finns ett stort antal varianter avvärmeväxlare för ventilalionstuft. Inomventilationslekniken är utvecklingen av värmeväxlare och kompletta aggregat medvärmeväxlare särskilt intressant med hänsyn till användning i befintligabyggnader. Nya typer av värmeväxlare med hög verkningsgrad införs sedan någraår på marknaden. kan kostnadema för dessa aggregat komma attytterligare minska, men ulgör de en relativt konkurrenskraftig metodför energibesparing. Ökade kunskaper om försmutsning och kostnader för skötset,bl. a. krav på filter för skilda miljöer, kommer att medföra säkrare kalkyler.Bättre meloder för reglering av graden av värmeåtervinning kan väntas bliutvecklade. Under förhållandevis stor del av året ger dessa effektivavärmeväxlare en alltför hög temperatur för tilluften, varför någon form avförbigång bmkar anordnas så att man under varma perioder sommarlid kan tillförahuset så sval luft som möjligt. Enannan metod för värmeåtervinning ur ventilalionstuft är i n s t a 11 a -tion avvärmepump för ta pp va rm va tte n vä rm ni ng i flerbostadshus. Dennatillämpning är ny men mångårig erfarenhet finns från användning av värmepumpari de aktuella storieksklasserna. Ibyggnader med kylanläggningar finns, enligt /overAp? och remissinstansernaofla möjlighet att återvinna kondensvärme. Kylinstallationer finns i mångatyper av industrilokaler och lager liksom i livsmedelsbutiker och sjukhus. Enbegränsande faktor är att behovet av värme ofta är lågt under de perioder närkylanläggningen är i drift. a. livsmedelsbutiker anser dock verkei bör kunna utnyttja denna möjlighet till besparing. Medhänsyn titt energihushållningen är det angeläget att minska behovet avkomforikyla sommarlid även om detta energibehov är litet i förhållande lill dettotala behovet för uppvärmning. Besparingar kan enligt planverket bl.a. skegenom att byggnadsslommen och inredningen kyles med hjälp avventilationsanläggningen. Komfortkyla utnyttjas framför allt i kontor ochvaruhus och viss kyleffekl kan uppnås 1977/78:76 238 genomatt hålla ventilationsanläggningen i drift med slort uteluftsflöde.Kylanläggningen skall naturligtvis då vara frånslagen. Åtgärderi styr-och regtersystemel definieras här som sådana som ger energibesparingargenom temperatursänkningar i rum och byggnader. Inreglering av uppvärmn ingssystem kan genomföras i alla byggnader som har värmesystem med vatten- etterluftburen värme. Åtgärden innebär att den cirkulerande värmebärandevattenmängden fördelas mellan skilda lägenheter, rum och varmare på ett sätlsom överensstämmer med respektive utrymmes värmebehov. Del är i överensslämmelsemed planverkets uppfattning angeläget att skapa tillfredsställande resurser föratt klara även mer komplicerade inregleringar. Tillgången till utbildadpersonal som behärskar denna beräknings- och utförandeteknik är emellertid förnärvarande begränsad. Förenklade beräkningsmetoder avses bli utvecklade genombyggforskrungsrådet. Vidare innebär inreglering av uppvärmningssystem iblandatt ett flertal radiaiorventiter måste bytas. Enligt planverket förutsätter åtgärdeninreglering även ofla, alt värmesystemet är utrustat med s. k. stamventiler ihuvudrörledningar. Sådana är ovanliga i äldre hus och måste i vissa fallinstalleras. En komplikation är därvid, som flera remissinstanser påpekar, attde dimensioner som använts i många äldre installationer inte tillverkas längre.Därför måste man räkna med förhållandevis omfattande rörarbeten. Även utbyteav hela radiatorer kan behövas i vissa fall. Efter en genomförd inreglering avuppvärmningssystemel skall, enligt planverkets mening, radiatorventilerna kunnalåsas i inställt läge på ett säkert sätt och ett protokoll upprättas överförinställningsvärdena. Kontroll av effekten av inregleringen kan ulförasenbart under uppvärmningssäsongen och då endast under molniga dagar dåsolinslrålningen inle omöjliggör rättvisande temperaturmätningar. Planverketifrågasätter om man inte skall ställa krav på viss sakkunskap hos sådanpersonal mot bakgmnd av alt dets möjligheterna till energibesparing vid korrektgenomförande av åtgärden är betydande, dels hänsyn till utsatta grupper,exempelvis äldre personer, måste iakttagas. Rumstemperaturen får inte i sådanafall bli varaktigt alllför låg och under den komfortgräns som gäller för dessagrupper. Praktiskt innebär detta att inregleringen måste utföras noggrant ochmed sakkunskap om energibesparingen skall uppnås utan komfortstörningar. Ettbetydande utbildningsbehov föreligger. anser vidareatt man med hjälp av en utetemperaiur-styrd automatisk shuntulrusiningförstyrning av framled-ningstemperaturen kan erhålla energibesparing i byggnaderdär vattenburen centralvärme finns installerad. En åtgärd som redantillämpals i relativt stor omfattning är, enligt planverket, inmontering av lermostatiska radiaiorventiter. Prop.1977/78:76 239 Remissinstansernadelar denna uppfattning. Erfarenhetema av denna åtgärd är enligt planverketmycket varierande. Del är därför motiverat med en viss försiktighet ibedömningen av den energibesparing som radiatortermosta-tventiter av nuvarandeutförande kan medföra. Forskning och utveckling över funktion och konstruktionför termostatventiler är angelägen och pågår i viss utsträckning. a. att utarbeta kravspecifikationer för olika tillämpningar och att angemetoder för beräkning av möjlig energibesparing. Teknisk utveckling kan ledalill att termostatventiler i ökande utsträckning kommeratt användas i sambandmed inreglering av uppvärmningssystem. Detta kan i sin tur leda lill enklareoch säkrare meloder för inreglering. Driftiidsstyrning av uppvä rm n i ngssystemel, för sänkning av rumstemperaturen i bostäder nattetideller under andra tider då lokaler ej utnyttjas, kan enligt planverket geenergibesparingar i storleksordning av nettoenergiförbrukningen i vissabyggnader. Energibesparingen blir större, upp lill 10 96 avneltoenergiförbrukningen, om temperatursänkningen kan ske , exempelvis veckoslut. I första hand anser planverket att metodenbör tillämpas i lokaler av typen industrier, kontor, skolor, etc, därsänkningen av temperaturen kan genomföras än förbostäder. uppfattning delas av flera remissinstanser. Kostnaden föråtgärden är låg men starkt beroende av vilken reglerutrustning som redan finnsinstallerad i huset. Viss regleruirusining medger också alt en stor del av dens.'k. gratisvärmen från solinslrålning, elljus, apparater, osv., kan användasför rena uppvärmningsändamåt. Forskning och utveckling inom områdei över s. k.intermittent uppvärmning. Denna innebär att värmeenergi tillförs byggnaden påett periodiskt sätt, bl. a, styrt efter tillgången på gratisvärme frånsolinstrålning, elljus, apparater, osv. Husets temperatur tillåts svänga inomvissa givna gränsvärden och byggnadens värmekapaciiet i stommen utnyttjas förkorttidslagring av värmeenergi. Deremissinstanser som behandlat frågan om individuell mätning delar planverkelsuppfaltning all denna åtgärd inte påverkar energiförbrukningen direkt. För atten besparingseffekt skall uppstå måsle de boende ha reella möjligheter attpåverka energiförbrukningen. Vidare måste de motiveras alt utnyttja dennamöjlighet. Individuell debitering måste givetvis också införas. Delär tänkbart med individuell mätning för aU energiförbrukning i bostäder,P/owvez-ef diskuterar i sin rapport endast mätning av elförbrukning ochvarmvattenförbrukning. Energiförbrukningenför uppvärmning i fjärrvärmeförsörjda småhus kan mätas med s, k,värmemängdsmätare. Detta sker i viss utsträckning. Mätaren bestårdets av en vattenmätare som mäter den 1977/78:76 240 vattenmängdsom genomströmmar huset eller husets värmeväxlare, dels av två termometrar,varav en mäter temperaturen på vattnet före och en efler huset. Närdel gäller mätning av energiförbrukningen för uppvärmning i sådanaflerbostadshus, där annan energiform än elektricitet används, ställer sigmätning av den tillförda energin såväl komplicerad som kostsam.