prop · G103116 · 1977-12-31 00:00:00 — I det ena alternativet (A) antasbruttonationalprodukten öka med 3,och industriproduktionen med 3,perår . I det andra alternativet (B) antas ökningslaktenbli resp. 3,och 4,. '1 MW (megawatt) = . 1977/78:116 12 Resultatet av CDL:s beräkningar sammanfattas i följandetabell. Som jämförelse redovisas även industriverkets referensprognos. 1975 Ökning 1985 Ökning 1990 TWh , % TWh , % TWh Alt. A 81,5 4,8 130 3,3 153 Alt. B 81,5 6,2 149 4,1 182 SIND 81,5 5,3 137 3,1 160 CDL har inte kunnat ange vilket utvecklingsalternativ somär mest sannolikt. Det beror i hög grad på betingelserna för ekonomisktillväxt i landet och på energipolitikens framtidainriktning. De studier rörande den framtida kraftförsörjningen inomvattenfallsverkets distributionsområde som verket gjorde införanslagsframställningen för innevarande budgetår gav antydningar om lägrebelastningsvärden än enligt prognos. Utvecklingen ansågs emellertidmycket svår atl bedöma. a. av denna anledning beslöt verket att behålla dengamla prognosen . Valienfallsverkel har deltagit aktivt i CDL:s tidigarenämnda prognosar-beie. Därvid har inte framkommit något som motiverar atlverket gör justeringar i den prognos som verket för egen del tagit fram undervintern 1977. har därför ansett att denna prognos bör läggastill grund för anslagsframställningen. Prognosen avser som vanligt försäljningen av elektriskenergi under me-delsårsförhållanden med avseende på temperatur och tillgång påvattenkraft. Liksom prognos har verket gjort ett tillägg föröverföringsförluster. Konsumtionen av elektrisk energi inomvattenfallsverkets distributionsområde beräknas enligl den nya prognosen bli63 TWh. Delta motsvarar en åriig ökning med 5,2%.Jämfört med prognos innebär den nya prognosen en sänkning avelkonsumtionen med ca . Något mer än hälften av sänkningenfaller på industriabonnenlerna, främst järn- och stålverk, andra metallverk ochkemisk industri. Enligt vattenfallsverket finns viss risk för alt elbehovetkan ha underskattats. Den djupa och långvariga konjunkturen kan ha påverkatbranschorganisationernas och de enskilda abonnenternas framtidsbedömning negativt.Vidare finns som verket har anfört risk för att utvecklingen påoljemarknaden tvingar fram en ökad efterfrågan på elektrisk energi. Detta harinte beaktats i prognosen. Å andra sidan har i prognosen förutsatts att ingarestriktioner tillkommer mot användningen av elenergi för iokaluppvärmning.Sådana restriktioner och andra begränsningar kan dock inte uteslutas. /77 logs i drift i Lule älv. beslutade och föreslagna kraftproduktionsanläggningar framgår avföljande sammanställning. Kärnkraft, block 3 Harsprångel, aggregat 4 Kärnkraft, block 1 Kärnkraft, block 4 Harsprångel, aggregat 5 Kärnkraft, block 2 Ligga, aggregat 3 1976/77: 100 Kärnkraft, block 3 1975/76: 100 Messaure, aggregat 3 redovisade sänkningen av elprognosen motsvarar produktionen i ett slortkärnkraflblock och produktionen i ca två kämkraftblock. En viss senareläggningav objekt i det beslutade utbyggnadsprogrammet har å andra sidan inträffat. Valienfallsverkelräknar således med en senareläggning av kärnkraflblocket med niomånader och av kärnkraftblocket . Block3 i Forsmarks kärnkraftstation räknar valienfallsverkel med att kunna ta idrift under /85, vilket innebär en senareläggning med ca två år.Verket utreder på uppdrag av regeringen konsekvenserna med hänsyn lill ekonomioch sysselsättning av en ändrad planering för detta block. Avsikten med denändrade planeringen är alt handlingsfrihet skall föreligga att fullfölja elleravbryta projektet efter ett nytt energipolitiskt beslut . Avolika skäl har också tidpunkten för idrifttagning av vissa beslutade vallehkraftobjeklblivit senarelagd. Ändringar i utförandet har således förskjutit tidpunktenför idrifttagning av det fjärde aggregatet i i . Tidpunkten för idrifttagning av det tredje aggregatet iLigga kraftstation i har likaledes senare- Prop.1977/78:116 14 Vidare har vattenfallsverket, i syfte att uppnå en jämnaresysselsättning i området, flyttat fram tidpunkten för idrifttagning avStenkullafors kraftstation i med . Ianslagsframställningen för innevarande budgetår anmälde valienfallsverkeltveksamhet i fråga om de beslutade utbyggnaderna i kraftstationerna , Harsprångel,och Ligga i . Produktionstillskotten från dessa anläggningar skullekomma tidigare än som var motiverat från kraft-balanssynpunkl. De kraftigtökade kostnaderna bidrog också till verkets tveksamhet. Konsekvensema försysselsättningen av en senareläggning ansågs emellertid så besvärande attutbyggnaderna bedömdes böra fullföljas. Av hänsyn lill sysselsättningen anservattenfallsverket alltjämt att arbetena vid de berörda kraftstationerna börfortsätta trots all prognosen för elkonsumtionen nu har sänkts. Verket anseremellertid att verket bör kompenseras för de merkostnader som uppkommer genomalt utbyggnaderna fullföljs. Vadgäller installation av ytterligare effekt i fortsätter vattenfallsverketprojekteringen för kraftstationerna Messaure, Porsi och Lax-ede. Efiersom någottillskott av effekt inte behövs kan - medundantag för ett tredje aggregat i Messaure - någon tidpunkt för igångsättningav utbyggnaderna f n. inte anges. Messaurekraftstation är belägen mellan kraftstationerna Ligga och Porsi. 1 stationenfinns f. n. två lika stora aggregat med en sammanlagd utbyggnadsvattenföring av385 m'/s. Maximieffekten är 300 MW och energiproduktionen I 835 GWh . Stationenhar förberetts för ytterligare ell aggregat. Utbyggnaden kan därför ske till enförhållandevis låg kostnad och medför att regleringsmagasin och tillkommandeaggregat i kan utnyttjas bättre. Av detta skäl föreslårvattenfallsverket att kraftstationen förses med ett tredje aggregat.Utbyggnadsförslaget omfattar komplettering av drivvattenintag, ulsprängning avtilloppstub och maskinstation under befintlig golvnivå samt sugrör. Därtillkommer en ökning med en meter av regleringsamplitu-den i del nedanför liggandemagasinet vid Porsi kraftstation. Genomden föreslagna tillbyggnaden ökar stationens utbyggnadsvattenföring med 190 mVsoch maximieffekten med 140 MW. Energiproduktionen blir i slort sett oförändrad.Anläggningskostnaden beräknas bli 84 milj. kr. Vissa förberedande arbeten börenligt vattenfallsverket bedrivas under /79 och anpassas tillavslutningen av pågående arbeten vid och Harsprångel. Det nya aggregatetplaneras bli taget i drift . Näskraftstation i byggs f. n. om och skall förses med ett rörturbinaggregalsom ersättning för fem äldre aggregat. De åtta återstående aggregaten i dengamla stationen har låg verkningsgrad och höga driftkostnader. Underförutsättning att vattenfallsverket får avskrivning påindustribeställningen anser verket del fördelaktigt att ersätta även dessaaggregat med ett rörturbinaggregal i omedelbar anslutning till den pågåendeombyggnaden. Genom utbytet ökar stationens utbyggnadsvat- Prop.1977/78:116 15 tenföring med och maximieffekten med 1 MW.Produktionstillskottet blir 15 GWh . Anläggningskostnaden har beräknatstill 34 milj. kr. Byggnadsarbetena kan sättas igång , varvidaggregatet beräknas bli taget i drift under /81. Bland vattenfallsverkets förslag till nya kraftproduktionsansläggningaringår också en gasturbin av ny typ med beteckningen GT 200. Anläggningenbehövs inle i verkets kraftsystem - då denberäknas vara färdig för idrifttagning. Verket är emellertid berett attförvärva gasturbinen som ett led i ett inhemskt utvecklingsarbete. En förutsättningär att verket erhåller avskrivningsanslag för den del av kostnaderna somöverstiger anläggningens värde i produktionssystemet. Gasturbinen haren maximieffekt av ca 80 MW. Anläggningskostnadenhar beräknats till ca 80 milj, kr. Arbetet på atl finna en lämplig förläggningsplatsför gasturbinen pågår. För atl anläggningen skall kunna färdigställas tillavsedd tidpunkt behövs byggnadsanslag redan under /78. Med de nya utbyggnader som har föreslagitutöver tidigare beslutade anläggningar erhålls energi- och effektbalanser idet statliga kraftsystemet enligt här redovisade sammanställningar. Energibalanser budgetåren 1978/79-1984/85 (i TWh) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 (0,) vid exceptionella torrårsförhållanden Försäljning till andra kraftföretag Krafttillgäng från egna befintliga och beslutade vattenkraft anläggningar, medelår 29,6 29,7 30,0 30,1 30,1 30,3 30,3 Krafttillgång från föreslagna nya vattenkraftanläggningar, medelår - - 0,01 0,02 0,02 0,02 0,02 Krafttillgång från egna befintliga och beslutadevärmekraftanläggningar vid medeltillgänglighet fossileldad kraft 12.4 12,6 12,6 12,6 12,6 12,6 12,6 kärnkraft 16,1 18,7 25,9 27,7 27,7 29,3 32,0 Krafttillgång från föreslagna nya värmekraflanläggningarvid medeltillgänglighel fossileldad kraft - 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 Köp från andra kraftföretag inkl. import 5,9 5,2 4,3 4,3 4,3 4,3 4,3 Summa krafttillgång enligt energikriteriet' 54,5 56,7 62,6 64,3 64,3 65,9 68,4 Brist enligt energikriteriet ~ ~ ~ ~ _ _ _ ' Energikriterium: Total produktionsförmåga = 0,8 x vattenkraftproduktion-l-0,9x värmekraftproduktion Prop.1977/78:116 16 Etfektbalanser budgetåren 1978/79-1984/85 (i MW) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 maximalvärde 8650 9150 9700 10200 10700 11100 11500 Försäljning till andra kraftföretag inkl. export 263 210 60 340 320 150 Summa belastning 8913 9360 9760 10540 11020 11250 11500 Installerad effekt i egna befintliga och beslutade vattenkraft- anläggningar 6844 6864 7 550 7569 7738 7794 7794 Installerad effekt i föreslagna nyavattenkraftanläggningar Installerad effekt i egna befintliga och beslutade värmekraft anläggningar fossileldad kraft 2468 2468 2468 2468 2468 2468 kärnkraft 3 168 3 168 4752 4752 4752 4752 5497 Installerad effekt i föreslagna nya värmekraftanläggningar fossileldad kraft - 80 80 80 80 80 80 Köp från andra kraftföretag D:o i % av prima förbrrukningens maximalvärde Energibalanserna visar att den prognostiseradeförbrukningen av elektrisk energi kan tillgodoses med önskad leveranssäkerhet /85 med beslutade och föreslagna produklionsanlägg-ningar.Även från effektsynpunkl beräknas leveranssäkerhelen bli tillfredsställandeunder samtliga redovisade budgetår. De överskott på produktionsresurser som balanserna visarutgör i den osäkra prognossituation som råder en säkerhet mot oförutsedda elbehovoch gör det möjligt att begränsa användningen av olja till ett minimum, Vattenfallssverkelunderstryker emellertid att vad verket har anfört beträffandeleveranssäkerheten bygger på förutsättningen all kärnkraftverken får utnyttjas.Ett väsentligt bortfall av kärnkraft kan inte . anför vidare atl ytteriigareproduktionsenheter kan komma lill t.o.m. /85. Detgäller i första hand kraftvärmeverk. Tidpunkten för idrifttagning av sådanaanläggningar bestäms bl. a. av de berörda kommunernas värmebehov. förhandlar således med ochHuddinge kommuners fjärrvärmeföretag om ett samarbete för utbyggnad av ettkraftvärmeverk om 200 ä 250 MW med möjlig idrifttagning . Med Energiverkeni förhandlar verket om utbyggnad av ett kraflvärmeverk om ca 50 MWmed möjlig idrifttagning . Vidare projekterar verket ett 1977/78:116 17 kraftvärmeverk tillsammans med i Göteborg.Målet är att detla arbete skall vara klart för att ell förstablock skall vara i drift under /84. Verket undersöker ytterligare möjligheter att installerakraftvärmeverk inom det statliga eldistributionsområdet. Nya vattenkraftstationer kan också komma att färdigställasunder perioden fram t.o.m. /85. De mest aktuella projekten ärGranboforsen i , Klippen i och Sädva med utökad regleringav Sädvajaure i . Ansökan om tillstånd enligt vattenlagen (1918:523)har inlämnats för samtliga tre projekt. saknar en för rationell elförsörjningändamålsenlig projektreserv. Projekt som ingår i projektreserven skall kunnatas in i utbyggnadsprogrammet med kort varsel när det är påkallat från kraftförsörj-ningssynpunkteller av konjunklurmässiga skäl. I reserven ingår f.n. två gasturbiner omtillsammans ca 150 MW och oljelagringsanläggningar om sammanlagt 750000 m'. Somreserv betraktar verket också två på fossila bränslen baserade kondenskraftblockom tillsammans 640 MW som verket undersöker lokaliseringsförulsättningarna för. Ett utnyttjande av den befintliga projektreserven skulleinnebära atl den del av elproduklionsapparalen som är baserad på fossilabränslen utökas. Del är enligt vattenfaUsverkets mening i och för sig inleönskvärt men kan bli nödvändigt av tidsskäl. Valienfallsverkel föreslår atl projektreserven skallutökas redan innevarande budgetår med den tidigare nämnda tillbyggnaden i med ett andra rörturbinaggregal. Det öppnar en möjlighet att tidigareläggabeställningen av aggregatet om det skulle behövas för att öka sysselsättningeninom industrin. Med sikte på atl utbyggnaden vid behov skall kunna påbörjasunder /79 bör också valtenkraftprojektet föras till projeklreserven. har förhandlat om ett övertagande den 1januari 1978 av samtliga aktier i och av Kraft AB:sel-produklionsanläggningar på m.m. Den totala köpesumman uppgår till165 milj. kr. och fördelar sig med 116 milj. kr. på /78 och 49milj. på /79. har vidare förhandlat med Gotlandskommun om alt bilda ett gemensamt eldistributionsbolag som skall äga och drivasamtliga distributionsanläggningar inkl. det regionala nätet på . tionsanläggningarna skall ägas av vattenfallsverket menenligt särskilt avtal skötas av del nya bolaget. För att elförsörjningen på skall kunna ärdet nödvändigt att förstärka det gotländska kraftsystemet med nyproduktionskapacitet. Kostnaderna härför har preliminärt uppskattats till 80milj. Därutöver behöver en befintlig likströmsförbindelse med fastlandetförstärkas till en beräknad kostnad av 5 milj. kr. Samtliga elproduktionsanläggningar på använderolja som bränsle. Produktionskostnaderna är därför väsentligt högre änvattenfalls-verkets normala högspänningslariffer. Syftet med verketsövertagande av produktionsanläggningarna är att råkraft skall kunna säljas tilldel nya distributionsbolaget på på samma prisvillkor som gäller förverkets normala råkraftförsäljning på fastlandet. En förutsättning härför är bl.a.atl de medel som behövs för de redovisade investeringarna på Golland ställstill verkets förfogande utan krav på förräntning. Vallenfallsverkels investeringsram för /78är fastställd till 2 137,1 milj. kr. Medelsbehovet beräknas nu lill 2725 milj.kr., vilket överstiger investeringsramen med 587,9 milj. kr. Det ökade medelsbehovetberor bl.a. på verkets investeringar i Golland, anskaffningen av en nygasturbin samt pris- och lönestegringar. För /79 har vattenfallsverket beräknat ettmedelsbehov av 2385 milj. kr. Beloppet har beräknats med marginal för erfaren-hetsmässigakostnadsförändringar fram till budgetårets börian. Fördelningenpå olika typer av investeringsobjekt framgår av följande sammanställning somockså visar den verkliga medelsförbmkningen och det beräknade medelsbehovet förresp. budgetåren 1976/77 och 1977/ 78 (i milj. Förvattenkraftanläggningar föreslår vattenfallsverket följande investeringsprogram(i milj. kr,). 1.0. m, beräknadför 1976/77 1977/78 1978/79 Företag påbörjade Ritsemskraftstation med Sitasjaure reglering Juktans pumpkraftstation Harsprångetskraftstation, aggregat 4 och 5 kraftstation aggregat 12 Äsele kraftstation Stenkullafors kraftstationLigga kraftstation, Kapitallillskott för ersättningskraft m.m.Anläggningsmedel till regleringsföretag och skaderegleringar för -1,8 -0,8 Företag som påbörjas 1977178 Företag avsedda att påbörjas 1978179 ,aggregat 15 Messaure kraftstation, aggregat 3 Kostnadsökning juli -77-juni -78 Förkärnkraft anläggningar föreslår verket följande investeringsprogram(i milj, kr. Totalt anslagsbehov beräknat år 1, 0, m. \91(,m block 3 och 4 Kapilaltillskoti till Forsmarks Block 1 och 2 Block 3 Efterarbeten för idrifttagna Kostnadsökning juli -77-juni-78 Behovetav kapitaltillskott till avseende block 3 har tagitsupp till samma belopp som i anslagsframställningen för /78 iavvaktan på ställningstaganden med anledning av vallenfallsverkels utredningom konsekvenser av en ändrad planering för delta block. Avdet totala medelsbehovel för kärnbränsle - 223,5 milj. kr. - utgör 30,8 milj.kr. betalning för tillverkningen av första laddningen bränsle lill block 4 iRinghals kämkraftstation. Återstående 192,7 milj. kr. avser inköp aversättningsbränsle till blocken 3 och 4 i . Anskaffning av ersättningsbränslefinansieras normalt med medel motsvarande bränslekostnader som frigörs vid kärnkraflproduklion.Idriftlagningen av blocken 3 och 4 i är emellertid försenad, vilketinnebär att utbränningen av bränsle blir mindre än beräknat. Konlraklsenhgaleveranser av ersättningsbränsle måste därför finansieras på annal sätt. Valienfallsverkelanser alt behövliga medel bör anvisas från investeringsanslaget Kraftstationerm. m., eftersom behovet bedöms motsvara en stadigvarande lagerhållning. Iannat fall behöver den rörliga kredit som står lill verkets förfogande höjasmed ett belopp som motsvarar kostnaden för ersättningsbränslet. Prop.1977/78:116 21 Medelsbehovelför övriga värmekraftanläggningar har verket beräknat enligt följande (i milj. Totalt anslagsbehov beräknat år t,o, m. Kapitaltillskott till Svenska för idrifttagna värmekraftanläggningar 70,0 -0,1 12,5 10,0 -0,1 Kostnadsökning juli -77-juni -78 Vattenfallsverkethar lämnai en särskild redogörelse för investeringar avseende distributionsanläggningaroch därmed sammanhängande arbeten. Medelsbehovet beräknas lill 603 milj. kr.,varav 63,8 milj. kr. för driftövervakningsanläggningar, 258,7 milj. kr. förstamnätsanläggningar, 192,5 milj. kr. för regionala nät och 88 milj. kr. Av det totala medelsbehovet hänför sig 431,7 milj. kr. till påböriadeoch tidigare redovisade arbeten. Medelsbehovel för tidigare ej redovisade mennu föreslagna arbeten framgår av följande sammanställning (i milj. Vattenfallsverketsutiägg under /79 för investeringar på belöper sig lillsammanlagt 84 milj. kr. De fördelar sig med 54 milj, kr. på förvärv av VoxnansKraft AB:s elproduktionsanläggningar på ön och aktierna i med 30 milj, kr. på utbyggnaden av ny produktionskapacitet. Verket begäravskrivningsanslag för got-landsinvesleringarna. Medelsbehovetför övriga ändamål har beräknat till sammanlagt 72,1 milj. kr.31,2 milj. kr. avser diverse kompletteringar av produktionsanläggningar - bl.a.kvalitetsförbättrande åtgärder i , förbättringar ivattenkraftstationer och åtgärder vid verkets huvudkontor i samtkostnader för upprustning av en oljedepå i Flaxenvik. Vidare ingår 7.9 milj.kr. för inköp av fastigheter och fallrätter samt 33 milj. kr. för förvärv ochfinansiering av företag, vilkas verksamhet avser distribution av elektriskenergi. Utökad transformering från i Gävleområdet Utökad transformalorkapacitel /i Södermanlandoch Transformatorbyte 220/i Finnslätten och Förstärkning av ledning Kilforsen-Ramsele-Storfinnforsen-Midskog Förstärkning av ledningar i norra Ospecificerade utbyggnader i stam- och primärnät Anslutning av ny station i Ny 130/station i Ny 130/station i . till Ändring av överföringssystemet i älvFörstärkning av transformatoreffekten i Färlev Ny 13(tl kV matning till Berol-Sanden,Ny ledning Ny 130/station i Förstärkningsåtgärder i Overby transformationstationOmbyggnad till och areaförstärkning av ledningen samt ombyggnad av Grönsta D:o för ledningen Ombyggnadav lill 130/Utbyte av transformator lill 200 MWA i samt två nya fack 70/station i Ny70/station i Nytt ställverk i samt anslutning av ställverk Ny 70/transformering i PartebodaUtbyggnad av ställverket i Stornorrfors Diverse utbyggnader i regionalanät Ospecificerade upprustningar, utbyggnader för nyaanslutningar och förstärkningar Ny regioncenlral för Trollhälte kraftverk 102,0 Kostnadsökning juli -77-juni -78 har bemyndigat regeringen att medgevattenfallsverket att teckna borgen för lån till bolag, i vilka verketförvaltar statens aktier, intill 3 403 milj. kr. Av denna ram hänför sig 2 930milj. till borgensteckning för lån som tar upp påden allmänna kapital- 1977/78:116 23 marknaden för att finansiera utbyggnaden av tre kärnkraftblockoch IIO milj. kr, till borgensteckning för län till eldistributionsbolag. borgensteckning för Fprsmarksbolagetsupplåning uppgick lill ca 1728,6 milj. kr. För lån i utländskvaluta och - - för svenska obligationslån har verket tecknatborgen för hela lånen mot underborgen och efterborgen av direkta och indirektadelägare i bolaget. Borgensutrymmet för Forsmarksbolagets fortsatta upplåningär I 200 milj. kr. Bolagets behov under budgetåren 1977/78 och 1978/79 avborgen för lån för utbyggnaden av block 1 och 2 i Forsmark bedöms bli I 900milj. Det förutsätts atl valienfallsverkel skall teckna borgen för hela lånen.Verket föreslår atl borgensramen avseende lån lill Forsmarks Kraft-grupp AButökas med I 000 milj. kr. till 3930 milj. kr. Härtill 'kommer behov av borgen för lån för utbyggnader avblock 3 i Forsmark enligt vad vattenfallsverket har redovisat i särskild framställiängmed anledning av ändrad planering för blockets uppförande. Av nuvarande borgensram för eldistributionsbolagensupplåning hade 89,8 milj, kr. Under budgetåren1977/78 och 1978/79 beräknas utnyttjandet öka med ca 20 milj. kr. Utrymmet förborgensteckning därutöver, som kan föranledas av nu inte kända lånemöjligheterför befintliga eldistributionsbolag och av lånebehov för eventuellttillkommande bolag blirdärmed mycket begränsat. Valienfallsverkel föreslår attborgensramen för eldistributionsbolagens upplåning höjs från 110 milj. kr. till130 milj. kr. Utredning om ändrad planering för kärnkraftblocketForsmark 3 1 syfte att bibehålla största möjliga handlingsfrihet vadbeträffar utformningen av den framtida energipolitiken, och särskiltanvändandet av kärnkraft, inför ett nytt energipolitiskt beslut hösten 1978gav regeringen ijuli 1977 statens verk i uppdrag att förhandla omoch kartlägga konsekvensema av en ändrad planering av block 3 i Forsmark.Därvid angavs bl a atl skulle ta upp förhandlingar med medintressenteni - om en sådan ändring iplaneringen för kärnkraftblocket alt handlingsfrihet föreligger attavbryta eller fullfölja projektet efter ett energipolitiskt beslut hösten 1978.Som en förutsättning för förhandlingarna angavs alt den verksamhet påbyggarbetsplatsen i som avser block 3 skulle upphöra samt atl nyakontrakt med underleverantörer inte skulle tecknas. Vidare uppdrog regeringen åt vattenfallsverket att eftersamråd med berörda huvudleverantörer kartlägga konsekvenserna av den ändradeplaneringen för kärnkraftblocket . Syftet med kartläggningen angavsvara att belysa vilken verksamhet hos samt andra berördaintressenter och företag som oundgängligen krävs föratt handlingsfrihe- 1977/78:116 24 tenskall bibehållas till lägsta möjliga kostnad. Särskilt skulle verkningarna frånsysselsättningssynpunkt och ekonomisk synpunkt belysas. 1 uppdraget ingickäven att kartlägga behovet av ersättningsobjekt för berörda leverantörsföretag.Möjlighetema att erbjuda personal som fn är sysselsatt med arbeten för block 3sysselsättning vid övriga block i Forsmark skulle också undersökas. Vattenfallsverkethar redovisat resultatet av karlläggningen och fördaförhandlingar. Av verkets rapport framgår att man, med utgångspunkt från fömtsättningenatl minimera kostnaderna för block 3 , baserat förhandlingamamed på fömtsättningen alt anläggningen skall tas idrift . Vidare uppges alt ytterligare förskjutning avleveranstidpunkten skulle medföra risk för att gällande kontrakt med huvudlevarantörernamåste annulleras. har arbetet inriktats enligt denna nya tidplansom, jämfört med den ursprungliga, innebär en senareläggning med . Ipraktiken föreligger redan en förskjutning med drygl . Närdet gäller arbetets bedrivande krävs enligl verket attför projektet avsedda resurser bevaras hos , huvudleverantörerna(AB ASEA ATOM för reakloranläggningen, och för turbinanläggningen)och underleverantörerna. Centraltinom vattenfallsverket bör den personal som f. n. är engagerad i arbetet medblock 3 i Forsmark behållas för atl upprätthålla kontinuitet i planering,samordning och uppföljning av projektet.