prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — PUN:s produktion och distribution av personalutbildning,liksom driften av statens kursgård Sjudarhöjden i , skall i principfinansieras genom avgifter från myndigheterna. Strävandena att ökajämställdheten mellan kvinnor och män inom statsförvaltningen intensifieras.Ett handhngsprogram för jämställdhetsarbetet för åren fram har tagitsfram i samarbete med de anställdas huvudorganisationer. I anslutning härtillföreslås att ett nytt anslag om 1 milj. kr. förs upp i statsbudgeten för vissajämställdhetsåtgärder inom statsförvaltningen. Regler för hur tidför föräldraledighet skall räknas tiU godo vid tjänstetillsättning kommer attinföras. Ersättare förordinarie ledamot i statlig styrelse eller nämnd skall få den information somhan behöver för att kunna följa arbetet i styrelsen eller nämnden samt i övrigtges möjlighet till bättre insyn i dess verksamhet. T. ex. kan ersättare kallastill sammanträde med styrelsen eller nämnden även när ordinarie ledamot kommeratt närvara. Personalföreträdarei statiig myndighets styrelse har genom ändring i kungörelsen (1974: 224) ompersonalföreträdare i statliga myndigheters styrelse m. m. getts möjlighet attdelta i handläggningen av ärenden i vilka han tidigare i egenskap avföreträdare för arbetstagarorganisation har deltagit i förhandling enligtmedbestämmandelagen. Utbyggnaden avföretagshälsovården för de statsanställda fortsätter. Under /78inrättas tio nya hälsocentraler. Vidare har den försöksverksamhet som harbedrivits av statens personalnämnd vid centraler i , ochtekniska högskolan i övergått i reguljär verksamhet under ledning avlokala hälsoråd. För /79 beräknas ytterligare tioföretagshälsocentraler kunna inrättas. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 9 Förhandlingarpågår om ett huvudavtal för arbetstagare som omfattas av lagen (1976: 600) omoffenthg anstäUning och som innehar eller uppehåller statiigt reglerad tjänst.I förhandlingarna har och de statsanställdashuvudorganisationer genom överenskommelser uppnått principiell enighet ominnehållet i ett nytt huvudavtal. I avvaktan på att huvudavtal träffas harparterna förlängt t. v. de övergångsavtal som träffats ianledning av arbetsrättsreformen. I dessa övergångsavtal överenskom parternaatt resp. verk och berörda lokala arbetstagarorganisationer skulle få träffakollektivavtal om bl. a. dels den närmare ordningen för s. k.samverkansförhandlingar vid myndigheten, dels huruvida DEFF-verksamheten ochföretagsnämndsverksamheten skulle upphöraeUer finnas kvar vid verket. TiU följd av övergångsavtalen har såvälDEFF-verksamheten som företagsnämndsverksamheten upphört på de flesta hållinom statsförvaltningen. Förhandlingar pågårom medbestämmandeavtal för arbetstagare som omfattas av lagen om offentliganställning och som innehar eller uppehåller statligt reglerad tjänst. Myndigheterna harunder , inom givna ramar, fått träffa avtal medlokala arbetstagarorganisationer om fördelningen av viss del av utrymmet förlöneförhöjningar. Genom avtal mellanstatens avtalsverk och de anställdas huvudorganisationer har ett nyttchefslöneavtal börjat tillämpas . , som handhas aven partssammansatt nämnd (chefs-lönenämnden),medger större flexibiUtet vid lönesättningen. Även de utlandsanställdas(exkl. SIDA-anställdas) löner och andra anstäUnings-villkor regleras fr. o. m.år 1977 av ett särskilt avtal. Löner m. m. fastställs av den partssammansattautlandslönenämnden. En särskildutredare, utredningen om vissa organisatoriska frågor med anledning av olikareformer inom arbetsrättens område (B 1977: 04), har avlämnatbetänkandet (Ds B 1977: 9) Staten som arbetsgivare principförslag tillorganisation och arbetsformer. Detta betänkande remissbehandlas f. n. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning För nästa budgetårberäknas utgifterna för byggnadsarbeten för statlig förvaltning uppgå till ca500 milj. kr. Härav beräknas ca 160 milj. kr. för fortsatt byggnadsverksamhet isamband med omlokaliseringen av statlig verksamhet, vilket innebär en minskningmed ca 30 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. De totala kostnaderna förbyggnadsinvesteringar i samband med omlokaliseringen beräknas till drygt 1 200milj. För nästa budgetår beräknas en kraftigökning av investeringarna i nya lokaler för departementen i iStockholm samt för länsförvaltningarna. Prop, 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet lo teringarna förlänsadministrationen föranleds i första hand av om- och nybyggnadsbehov till följdav de vid /76 beslutade regionala datoranläggningarnainom det nya ADB-system för folkbokföring och beskattning som skall tas i bruksuccessivt fr. o. m. . Förändringarnainom budgetdepartementets verksamhetsområde i förhållande till motsvarandeutgiftsändamål på statsbudgeten för /78 framgår av följandesammanställning. Beloppen anges i milj. kr. A. Budgetdepartementet m. m. Allmänna centrala ämbetsverk m. m. Bidrag och ersättningar till kommunerna -t-759,8 -t-817,8 V. Fonden för låneunderstöd VI Fonden för statens aktier -107,4 -1-710,4 De totalautgifterna beräknas öka med ca 710 milj. kr. Anslagen på driftbudgeten ökardärvid med ca 818 milj. kr. under det att anslagen på kapitalbudgeten minskarmed ca 107 milj. kr. På driftbudgeten ökar bidrag och ersättningar tillkommunerna med ca 760 milj. kr. Det under budgetdepartementets huvudtitelredovisade anslaget till täckande av merkostnader för löner och pensioner är i avvaktan på avtal om löner för de anställda m. fl. för tiden efter den 1januari 1978 schablonmässigt beräknattill 1 000 milj. kr., vUket innebär en minskning i förhåUande tillmotsvarande anslag under /78 med 200 milj. kr. För anslagen påkapitalbudgeten sammanhänger det minskade medelsbehovet tiU stor del med attvissa byggnadsobjekt och anskaffningar av datamaskiner har senarelagts. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet Anmälan till statsbudgeten för /79 såvitt avser budgetdepartementetsverksamhetsområde A. BUDGETDEPARTEMENTET M. 1976/77 Utgift 25 595 884 1977/78Anslag 21 746 000 1978/79 Förslag 24 914 000 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) -[-3 177 000 -f 20 000 -f 186 000 - 215 000 Pris- ochlöneomräkning uppgår till . Under föregående budgetår harbudgetdepartementet förstärkts med en sakkunnig för övergripande frågor rörandeskattelagstiftningen samt en sakkunnig och ett biträde för dispenser m. fl.ärenden inom skatteområdet. Medel for dessa ändamål bör beräknas för nästabudgetår. Med hänvisning i övrigt till sammanställningenhemstäUer jag att regeringen föreslår att tillBudgetdepartementet för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 12 Gemensamma ändamål för departementen 1976/77 Utgift 47 844 171 1977/78Anslag 51 /79 Förslag 58 926 000 Frän anslagetbestrids kostnader för departementens organisationsavdelning och andra fördepartementen gemensamma anordningar. Från anslaget bestrids vidaredepartementens och kommittéernas sjukvårds-och lokalkostnader, utgifter förexpenser avseende inredning och utrustning av lokaler, telefon m. m. samtkostnader för tjänstebilar, allt i den mån medel inte anvisas i annan ordning.Sjukvårds- och lokalkostnaderna för samt hyreskostnadernaför försvarsdepartementet bestrids dock från vederbörande departementsanslag. -f2 384 000 -1- 25 000 Reseersättningar (även utrikes resor) -f 8 000 -1-4 579 000 (589 000) (+ 334 000) För pris- ochlöneomräkning beräknar jag . ökadekostnader för befintliga lokaler. Under föregåendebudgetår har organisationsavdelningen på grund av arbetsbelastningen förstärktsmed en telefonisttjänst och tre andra biträdestjänster. Medel för dessatjänster bör beräknas för nästa budgetår. Till nästa budgetår beräknar jagäven medel för ytterligare en biträdestjänst. Med hänvisning tillvad jag har anfört och till sammanstäUningen hemställer jag att regeringenföreslår att tillGemensamma ändamål för departementen for /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 13 Kommittéer m. m. 1976/77Utgift 18 639 468 Reservation 3 828 199 1977/78Anslag 10 500 000 1978/79 Förslag 10 500 000 1 Avsersjunde huvudtitelns reservationsanslag Kommittéer. Belastningen på anslaget under innevarande budgetårberäknar jag till ca 11,5 milj. kr. Jag har därvid beaktat att kostnaderna fördelegationen för företagens uppgiftslämnande enligt beslut vid föregåenderiksmöte (prop. 1976/77: 115, FiU 1976/77: 25, rskr 1976/77: 268) belastardetta anslag. Med hänsyn tiU detta och den förväntade omfattningen av kommittéverksamhetenunder /79 samt med beaktande av den anslagsbehållning som kanväntas uppkomma förordar jag att anslaget förs upp med oförändrat belopp istatsbudgeten för nästa budgetär. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. för /79 anvisaett reservationsanslag av . 1976/77Utgift 1623 925 Reservation 189 618 1977/78Anslag 625 000 1978/79Förslag 625 000 1 Avsersjunde huvudtitelns reservationsanslag Extra utgifter. Med hänsyn till den hittillsvarande belastningen ochmed beaktande av den anslagsbehållning som kan väntas uppkomma förordar jag attanslaget förs upp med oförändrat belopp i statsbudgeten för nästa budgetår.Jag har därvid räknat med att fortsatt bidrag tiU utgivningen av statskalendernskall bestridas från detta anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU Extra utgifter för /79 anvisaett reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet ALLMÄNNA CENTRALA ÄMBETSVERKM. 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Förslag 12 635 390 11728 000 Kammarkollegietär central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörandestatiig och kyrklig egendom, rikets indelning och den prästerligaorganisationen, handha medels- och fondförvaltning samt i vissa ärenden bevakastatens rätt och allmänna intressen. Chef förkollegiet är en generaldirektör. KoUegiet är organiserat på sju enheter,nämligen en allmän avdelning, ett advokatfiskalskontor, en fondbyrå, enredovisningscentral, ett revisionskontor, ett arkivkontor och en administrativsektion. Beräknad ändring till 1978/79 -f2 259 000 -fl 704 000 -1- 23 000 -f 15 000 (5 000) -h 59 000 -f 49 000 -h2 614 000 -fl 944 000 -f 499 000 -1-2 164 000 Pris- och löneomräkning . Fondbyrån bör erhålla förstärkta resurser att ta hand om denökade tillströmningen av förvaltningsuppdrag från de statliga myndigheterna m.fl. Kollegiet begär för ändamålet en handläggar- och en biträdestjänst (-f . Granskningen av redovisningarna som inkommer till arvsfondssektionenfrån de för allmänna arvsfonden förordnade gode männen bör påskyndas ochbalanserna nedbringas. Härför erfordras en ny assistenttjänst (+79 163 kr. 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 15 Verksamheten vid revisionskontoret bör i större utsträckning baseraspå fast personal i stället för på insatser av konsulter. I utbyte motkonsultmedel bör en amanuenstjänst inrättas ( + . Uppbyggnaden av kollegietsintema personalutbildning bör fortsätta (+14 000 kr.). Endeltidsanställd utbUdningsansvarig bör engageras för verksamheten ( + 30 000kr. Under expensposten begärsmedel för anskaffning av förvaringsskåp för den ekonomiska kartan (+20000 ler. ), räknemaskiner ( + .) och för vård av arkivalier ochantikviteter (-f . Inom ramen för O-alternativet kan kollegiets processverksamhet ibl. a. vattenmål, ersättningsmål enligt naturvårdslagen och fiskeersätt-ningsmål inte inskränkas genom någon åtgärd frånkoUegiets sida. Personalinskränkningar måste därför belasta den övrigaverksamheten. Följden skulle bli förlängd handläggningstid och aUmäntförsämrad service samt reducerad granskningsverksamhet beträffande arvs- ochgåvobeskattningen. Även revisionskontorets verksamhet skulle drabbas och fåeffekter på revisionen hos de myndigheter kontoret har att revidera. Omfattningenav redovisningscentralens verksamhet styrs i allt väsentligt av de i redovisningsgruppen ingående myndigheterna.Med hänsyn till angelägenheten av en snabb genomloppstid skulle enpersonalinskränkning få till följd att utbetalningar skulle fördröjas, vilketkan föra med sig bl. a. att de ohka myndigheterna drabbas av räntekostnader. Med hänvisningtUl sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till 13 173 000kr. Jag har därvid beaktat det minskade medelsbehov som följer av att enpersonlig tjänst för förste advokat-fiskal upphör genom innehavarenspensionering. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillKammarkollegiet för /79 anvisa ett förslagsanslag av 13 173 000kr. 1976/77 Utgift 41 626 770 1977/78Anslag 44 645 000 1978/79 Förslag 50 940 000 Statskontoret ärcentral förvaltningsmyndighet för rationaliseringsverksamheten inomstatsförvaltningen i den mån denna uppgift inte ankommer på annan myndighet. Iuppgifterna ingår bl. a. att samordna rationaliseringen, ta initiativ till,utföra och medverka vid rationaliseringsundersökningar, utbUda personal förrationalisering och genom rådgivning verka för förenklingar ochkostnadsbesparingar inom statsförvaltningen. Verket samordnar anskaffning ochutnyttjande av datamaskiner inom statsförvaltningen samt förvaltar statensdatamaskinfond. 1977/78:100 Bilaga11 Budgetdepartementet Statskontoret leds av en styrelse. Chef förstatskontoret är en generaldirektör, som även är styrelsens ordförande. Dennehar närmast under sig en överdirektör. Verket är organiserat på tresektorinriktade utredningsavdelningar, en teknisk avdelning, en planerings-och utbildningsavdelning samt en administrativ byrå. Statskontorets personaluppgick till ca 300, uttryckt i årsarbetskrafter. Statskontoret tiUämpar programbudgetering och tiUdelasanslag i programtermer. Följande programindelning gäller för statskontoret. Statskontorets verksamhet under program 1 och 2finansieras från ett förslagsanslag benämnt Statskontoret. Av de avgifter sominflyter till statens datamaskinfond skall anslaget tillgodoföras ett beloppsom svarar mot kostnaderna för program 2. Beloppet skaU redovisas som uppbördsmedelunder anslaget. (1000-tal kr.) Förvaltning av statens data- Särskilda kostnader för in- Bidrag från andra myndigheter Statskontorethar för budgetåren 1976/77 och 1977/78 beviljats särskilda medel från anslagetViss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet för införande av en generellstatlig löneuträkningsrutin (SLÖR). De allmänna förutsättningarna för statskontoretsverksamhet förändras förhållandevis långsamt. Statskontorets utredningsprojektinnebär långsiktiga bindningar som beskär utrymmet för nya, snabba initiativ. Ett antal offentUga utredningar har under senare årbehandlat statskontorets verksamhet, eller delar av denna. De har emellertidinte inneburit stora och plötsliga förändringar för verket. De redogörelserför den allmänna utvecklingen inom statskontorets verksamhetsområde som verketlämnar i sina anslagsframstäUningar förblir således i allmänhel giltiga undermånga år. Denarbetsrättsliga utvecklingen torde dock få betydelse för inrikt- 1977/78:100 Bilagall Budgetdepartementet 17 ningenav statskontorets verksamhet . Utvecklingen mot ökat personalinflytandei rationaliseringsarbetet är i och för sig inte någon ny företeelse förstatskontoret men med hänsyn till den arbetsrättsliga lagstiftningen bör verketäga betydande kompetens och kunskaper om avtalsfrågor och fackliga frågor såatt verket kan möta kommande krav och samverka med de fackliga organisationernaefter avtal och föreskrifter. Det är rimligt att räkna med att det ökadepersonaUnflytandet i rationaliseringsarbetet till följd av såväl denarbetsrättsliga utvecklingen som den ökade insikten om nödvändigheten av attengagera berörd personal i förändringsarbetet i sig kommer att leda tillökade anspråk på statskontorets resurser. Statskontorets erfarenheter frånsenare år tyder också på att utredningstiderna genomsnittiigt har blivit längretill följd av en ökad samverkan med berörd personal och personalorganisationer.Detta möjliggör ofta bättre förutsättningar för utredningsresultatensgenomförande. Programmet Rationalisering utgör den dominerande delenav statskontorets verksamhet. Programmet syftar tiU att öka effektiviteten istatsförvaltningen. De olika mål som verksamheten primärt inriktas på ärkostnadssänkningar, intäktsökningar och prestationsförbättringar. Programmetindelas i fyra delprogram: Samordning, Utbildning, information och rådgivning.Rationaliseringsutredningar samt Administration. Delprogrammet Samordning avser planering och samordningsom skall leda till övergripande och långsiktiga planer och riktlinjer, iförsta hand för statskontorets verksamhet men på även för rationaliseringeninom hela den civila statsförvaltningen. Delprogrammet omfattar ävenADB-samordning. Det grundläggande synsättet är att datatekniken är etthjälpmedel i myndigheternas verksamhet och då främst för rationalisering. Somcentralt rationaliseringsorgan har statskontoret därför vidtagit åtgärder föratt tiUgodose ADB-samordnings-kravet i den övriga rationaliseringen. Exempel påsådana åtgärder är statskontorets kontaktmannaorganisation och detutvecklingsarbete som bedrivs inom funktionerna. I delprogrammet ingår ävensamordning av den statliga maskindriftens funktioner, organisation, kapacitetm. Verksamheten inom delprogrammet under /79 planeras få ihuvudsak samma inriktning och omfattning som under de närmast föregående åren. Delprogrammet Utbildning, information och rådgivningomfattar sådan kunskapsöverföring som framför aUt syftar mot målet att höjamyndigheternas intresse för och förmåga till administrativ och organisatoriskutveckling. I delprogrammet ingår bl. a. centrala kurser i rationalisering förstatsförvaltningens personal, sammanställning och spridning av information omnya metoder, utvecklingsresultat m. m. remiss- 2 1977/78.1 saml. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet behandlingsamt kontakter med rådgivning och annan service till myndigheterna. Deförslag personalutbildningsutredningen har lämnat kan medföra att de centralakurserna gradvis överföres till annan central kursarrangör. Den externautbUdningen avses därför i stället inriktas på utbildning av utvalda myndigheter samt på utbildningsutveckling. Verksamheternaunder delprogrammet i övrigt kommer under /79 att i huvudsakbedrivas med den inriktning och efter de riktlinjer som f. n. gäller. DelprogrammetRationaliseringsutredningar har främst som mål förbättrad organisation ochförbättrade administrativa system och rutiner. TiU delprogrammet förs sådanautredningar som skall ge bestämda slutprodukter ochsom på grund av sin omfattning och med hänsyn till kostnaderna bör ges formenav särskilda projekt. Dit förs också sådant utvecklingsarbete som avserbestämda metod-eller ämnesområden och som organiseras i s. k. funktioner. /77 bedrevs 86 utredningar varav 81 i projektform och 5 som s.k. funktioner. Av projekten tillkom 23, varav 11 efter beslut av regeringen.Under budgetåret avslutades 36 projekt. De störstaprojekten avsåg skatteväsendet, informationssystem för de vetenskapligabiblioteken (LIBRIS), miljövårdens informationssystem, ett generelltlöneuträkningssystem och ADB-säkerhet. Kostnaderna förde större projekten under delprogrammet Rationaliseringsutredningar framgår avföljande sammanställning: Projekt under delprogrammetRationaliseringsutredningar (1 000-tal kr.) Skatteväsende m. m. Socialförsäkring m. m. Jord- och skogsbruk, fiske Samordning av statliga informa- teknik m. m. 'Budgeterad verksamhet (). 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 19 Allmänt gällerfortfarande att utredningsverksamheten skall bedrivas som projekt av"vertikal" typ berörande enskilda myndigheter eller som projekt av"horisontell" typ berörande verksamheter för vilka flera myndighetersvarar eller funktioner som förekommer inom flera myndigheter. Statskontoretförutser att projekten kommer att fortsätta att i något högre grad än tidigareavse enskilda myndigheter, bl. a. som ett resultat av den vidgadekontaktverksamheten och som en följd av förordningen omrationaliseringsverksamhet. Anspråken från kommittéväsendet förutses fortsättaatt öka. I delprogrammet Administration ingår internastyr- och stödfunktioner avseende planering, styrnmg och kontroll avverksamheten, personal- och ekonomiadministration, utbildning m. m. Konsulter avsesliksom tidigare anlitas i utredningsarbetet. Konsultarvoden inom helaprogrammet Rationalisering uppgick under /77 till ca 10,3 milj.kr. Verkets sammanlagda kostnader för konsultarvoden uppgick till ca10,7 milj. kr. Ca 6,6 milj. kr. har utbetalats tdl . Förslaget underprogrammet innefattar en odisponerad kapacitet på totalt , somföreslås stå tiU verksledningens förfogande. Många projektförslag är så långtframskridna att de i och för sig mycket väl skulle kunna budgeteras.Statskontoret försöker emellertid i det längsta behålla så stor handlingsfrihetsom möjligt och föredrar därför att beteckna prioriterade projektförslag somanspråk snarare än som bestämda budgeterade projekt. Verksamheten budgeterasförst när regeringens direktiv ellerformell hemstäUan från myndighet föreligger eller beslut fattas på annatsätt. Den odisponerade kapaciteten skall också till en del utgöra reserv föroförutsedda arbetsuppgifter. För /79 beräknas en reserv på av det totala förslaget för programmet Rationalisering jämfört ianslagsframställningen för föregående budgetår. Med hänsyn till kravet pååterhållsamhet anser sig verket trots detta inte böra begära ökade resurserför programmet. av statens datamaskinfond svarar för drygt en tiondel avstatskontorets anvisade medel. Verksamheten är uppdelad på följande tredelprogram: Anskaffning ochavyttring av ADB-utrustning Verksamheteninom programmet finansieras via årliga avgifter för den utrustning o. d. somanskaffas via fonden. Förfarandet vid anskaffning av ADB-utrustning ochberäkning av avgifter till fonden återkommer jag tiU senare i samband med attjag behandlar statens datamaskin- 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 20 fond och andra kapitalfonder underkapitalbudgeten. Jag berör i det sammanhanget också de störreutrustningsanskaffningar som kommer att ske under . Verksamheten inomprogrammet förväntas fortsätta att vara intensiv under /79 medomfattande anskaffningar och installationer. Vid sidan om detlöpande arbetet inom delprogrammet förutses förberedelser förövergången till ett nytt statligt budgetsystem, som enligt prop. 1976/77: 130föreslås införas inför /80. En intern översynav upphandlingsverksamheten har genomförts. På förslag av denna avser verketgenomföra vissa förändringar under /78 i den mån det kan görasinom den fastställda budgeten. För att förslagen skall kunna realiseras på ettmeningsfullt sätt krävs emeUertid att resurserna förstärks fr. o. m. budgetåret1978/79 med en handläggare och en assistent. Statskontoretsförslag till verksamhet för /79 innebär inte någon förändring iantalet anstäUda uttryckt i helårsarbetskrafter. Som nämnts kan dockverksamheten komma att öka av flera skäl. (Omräknati helårsarbetskrafter.) 1978/79 Beräknar Handläggande personal Övrig personal Jag godtar ihuvudsak statskontorets förslag beträffande verksamhetens inriktning. Minberäkning av det totala medelsbehovet för statskontoret framgår avprogramsammanställningen. Uppräkningen av anslaget avser dels medelmotsvarande pris- och löneomräkning, dels särskilda medel för utveckling ochgenomförande av statens löneuträkningsrutin (SLÖR). Jag finner det även riktigtatt statskontoret har avsatt medel i form av en odisponerad kapacitet underprogrammet Rationalisering. Motiven fÖr detta är att statskontorets verksamhettill inte obetydlig del regelmässigt utgörs av projekt och aktiviteter som inteär kända för anslagsframställningen. 1977/78:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 21 tas i anspråk för projekt ochandra aktiviteter successivt fram t. o. m. det nya budgetåret. Jag kommersenare under avsnittet om den statiiga personalutbildningens fortsattainriktning och organisation att redovisa förslag och stäUningstaganden rörandesamordning av den statliga personalutbildningen. I det sammanhanget har jagfunnit att viss del av statskontorets externa utbildning lämpligen bör flyttasöver till statens personalutbildningsnämnd (PUN).