prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Delprogrammet Rådels egen informationsverksamhet bedöms däremotkunna få en avsevärt långsammare utveckling bl.a. som ettresultat av successiva rationaliseringar. Inom energiområdet kommer experimentbyggnadsverksamheten att leda till en ökad satsning också pådenionstrationsverksamhet i anslutning till experimenten. Rådet räknar med att den aktivainformationsverksamhet som har inletts medstöd till "Byggrundan" ochgenomförandet av EPD-verksamheten (panntrimning)på lång sikt kommer att utsträckas tillhela BFR-området. Försök meddemonstrationsprojekt bör kunna inledas tämligen omgående. Den hileniatioiiellu kontaktverksamheten ingår irådets informationsprogram.Internationellt och nordiskt samarbete intar traditionellt en viktig plats i byggforskningen. Rådet satsar årligenbetydande belopp främst på de aktivaforskarnas internationella samarbete men också på egen kon- 1977/78:100 Bilaga 16 69 taktverksamhet.Officiella kanaler för samarbete är ECE, den internationellabyggforskningsorganisationen och de nordiska samarbetsorganen på byggforskningsområdet. Inom specialområdensom kommunalteknik finns andrasamarbetsorgan. Rådet är också svensk part i samarbetsavtalet med och deltar i samarbetet medSovjetunionen och . Under desenaste åren har rådet fått formella uppdrag att vara svensk part i samarbetsavtal inom det internationellaenergiorganets (lEA) arbete på energiforskningsområdet.Rådet anser all den aktuella utvecklingen mot fastare former för det internationella samarbetet på byggforskningsområdet är ändamålsenlig och förklarar att rådet,särskilt inom det nordiska samarbetet,är berett att successivt öka insalserna för att uppnå en samordnadbyggforskning på viktiga delområden. Statsmakterna har accepterat ett vidgat deltagandei u-landsforskningen från rådetssida men understrukit att ansvaret för finansiering av u-landsin-riktadforskning vilar på for Research Cooperation with Developing Countries (SAREC) och att gränsenmellan rådets och SA-REC:s ansvarbör klariäggas (prop. 1976/77:100 bil.16, CU 1976/77:34, rskr 1976/77:245). Arbetet med gränsdragning ochöverväganden om lämpliga former församarbete har inletts i en arbetsgrupp med företrädare för rådet, SARECoch SIDA. Rådet tar i anslagsframställningen för budgetåret1978/79 upp frågan om en omläggningav finansieringen av rådets verksamhet. Den nuvarande byggforskningsavgiften infördesursprungligen som ett medel att sammanföra FoU-resurser i en bransch med starktsplittrad organisation. Det statsanslag som utgick motsvarade i princip enavgift på statens byggande i egenregi. FoU-området har successivt vidgats och kommit atl omfatta allt fler problemområden för vilka enligt rådet enfinansiering genom en avgift påbyggnadsproduktionen ter sig mindre naturiig. Exempel på sådana inslag är FoU om samhällsplanering, förvaltningsfrågor och energihushållning. Statsanslagens storlek harunderde inte bestämtsmed utgångspunkt i volymen av statens eget byggande. Statsanslagen, som /75 svarade föromkring av rådets samlade inkomster har därefter vuxit så att /78 uppgår till omkring40 % (om medel för lån till experimentbyggande inte räknas med30 %). Ökningen av anslagen ligger helt på energiområdet. Rådet framhåller att ett skäl till avgiftens konstruktion var att anknytningen till yrkesskadeförsäkringen ursprungligen gav ett enkelt och billigt uppbördssystem som sköttes och fortfarande skötsav . Frågan omenhetliga och förenklade regler för debitering av arbetsgivareavgifterbehandlas av pensionskommittén. Härvid aktualiseras ett avskaffande avbyggnadsforskningsavgiften i dess nuvarande form. Rådetpåpekar att verksamhetsplan 77 (VP 77) förutsätter att fonden för 1977/78:100 Bilaga16 70 byggnadsforskningtillförs väsentliga förstärkningar, genom höjda avgifter eller ökadestatsanslag eller genom en kombination av dessa vägar. Rådet diskuterar motdenna bakgrund alternativa finansieringsprinciper för verksamheten. Ettalternativ är en finansiering helt genom anslag över statsbudgeten. Ett annatalternativ är ett nytt avgiftssystem som enligt rådet kunde knytas lill ägandeoch brukande av byggnudei och anläggningar. Därigenom skulle avgiften bättre änden nuvarande täcka rådets vidgade ansvarsområde. En avgift på ägande ochbrukande skulle medverka till att jämna ut kostnadsskillnaden mellan gamla ochnya hus i stället för att öka den som den produktionsanknutna avgiften ansesgöra. Rådet föreslår att en utredningsman tillkallasför att närmare utreda frågan om avgiftssystemet. I avvaktan på utredningsresultat och beslut omfinansieringssystem föreslår rådet att det nuvarande avgiftsuttaget börbibehållas oförändrat och att den föreslagna expansionen av verksamhetenfinansieras genom höjda statsanslag. Genom byggnadsforskningsavgifter beräknas fonden förbyggnadsforskning under /77 ha tillförts 78,4 milj, kr. Tilldetta kommer statsanslaget till byggnadsforskning som för samma budgetår var 11milj, kr. Övriga intäkter, bl.a. ränteintäkter, utgjorde 11 milj, kr, (på grundav övergång till statsförvaltningens nya redovisnings- och revisionssystem,system S, har rådet detta år bokföringsmässigt tillförts räntor). Budgetåret1976/77 tillfördes fonden för byggnadsforskning på detta sätt 100,4 milj, kr.Härtill kommer särskilda anslag för energiinriktade verksamheter som rådetadministrerar. Totalt har rådet för verksamheten under budgetåret disponerat112,4 milj, kr. Härav har 25,4 milj, kr, använts för energiinriktadverksamhet. För innevarande budgetår räknar rådet med att fonden,exkl, särskilda anslag för energiinriktade verksamheter och vissa engångsanslag,tillförs 94 milj, kr, varav 11 milj. kr. Rådet begär /79 ett statsanslag av 19,8 milj. kr. varav 1,1 milj. kr, enligtrådet är att anse som prisomräkning och 7,7 milj. kr. utgör enresursförstärkning för alt möjliggöra en utveckling av verksamheten enligtverksamhetsplanen. I årets anslagsframställning redovisar statens råd förbyggnadsforskning en flerårsplan för den samlade verksamheten under budgetåren1978/79- 1980/81 och med utblick över ytteriigare två budgetår. Rådets plan för den energiinriktade verksamheten ingåräven som en del i det treårsprogram (SOU 1977:56-62) Energi - program förforskning, utveckling, demonstration, som har sammanställts av delegationen förenergiforskning. Enligt vad jag har erfarit avser statsrådet attföreslå regeringen att lägga fram en särskild proposition om dessa frågorsenare . I det sammanhanget bör också beaktas de behov av 1977/78:100 Bilaga 16 71 forsknings- ochutvecklingsinsatser som följer av statsmakternas beslut om en energisparplanför befintlig bebyggelse. Medel för rådets energiinriktade prototyp ochdemonstrationsverksamhet upptasunder anslaget B 11. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm.m. Under detta anslag upptas även den framställning som gjort om anslag för vissaundersökningar. Frågor om lånestöd till forskningsinriklat experimentbyggande inom energiområdet redovisas underanslaget V: 13. Lån till experimentbyggandem. Rådets icke energiinriktade verksamhetfinansieras till största delen genom en avgift på lönesumman inombyggnadsindustrin. Avgiften ulgår L n. med0,av avgiftsunderlaget. föreslår i betänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m., ettändrat system för uppbörd av arbetsgivaravgifter.Kommittén föreslår i detta sammanhang också att byggnadsforskningsavgiften i dess nuvarande form upphävs. mot denna bakgrund alternativaformer för finansiering av sin verksamhet. Ett alternativ är enligt rådet attden allmänna byggnadsforskningsverksamheten finansieras enbart genomanslag över statsbudgeten. Ett annat alternativ är att ett nytt avgiftssysteminförs som enligt rådet kunde knytas till ägande och bmkande av byggnader och anläggningar.Enligt min bedömning föreligger intenu tillräckligt underlag för beslut om framtidafinansieringsform för verksamheten vid statens råd för byggnadsforskning. Den genom rådet finansierade verksamheten utgörendast en del av forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom byggnadssektorn i . Stöd till industriellt utvecklingsarbete lämnas genom styrelsen för tekniskutveckling. Den största delen avforsknings- och utvecklingsverksamheteninom byggnadssektorn finansieras av organisationer och företag på byggmarknaden, främst inom byggnads- ochmaterialindustrin. Inom hela densvenska industrin utgjorde forsknings- och utvecklingsverksamheten i genomsnitt omkring 1,av omsättningen.Forskningsinsatserna mätta iantalet årsarbetare har för industrin i dess helhet ökat enligt uppgift iforskningsavgiftskommitténs betänkande(SOU 1976:65) Finansiering av forskningsstöd. Enligt rådets uppgifter är dockforsknings- och utvecklingsinsatserna inom byggnadssektorn avsevärt lägre ängenomsnittsvärdet för den svenska industrin. De utgjorde endast 0,7%av produktionsvärdet (inklusive vissa verksamheter som ej medtages i genomsnittsvärdet för industrin) och utförda undersökningar tyder enligt rådet på att dentotala forsknings- och utvecklingsverksamheteninom byggnadssektorn har minskat trots att den samhällsfinansierade delen av verksamhetenökat. anför i betänkandet(SOU 1977:43) Koncentrationstendenserinom byggnadsmaterialindustrin, att den påtagligt låga forsknings- och utvecklingsintensiteten inombyggnadsmaterialin- 1977/78:100 Bilaga 16 72 dustrinpå kort sikt kan återverka oförmånligt på branschens utveckling. Denna fråga är enligt utredningens mening av såvital betydelse för branschen attåtgärder för att på lämpligt sätt stödja denna verksamhel bör övervägas. utredning, (SIND 1977:5) Byggnadsindustri och byggnadsmaterialindustri, redovisas enbedömning av produktivitetsutvecklingoch teknisk förnyelse inom byggnadsindustrin och byggnadsmaterialindustrin. Av utredningen framgår attbyggnadsindustrin under 1970-lalethar redovisal en liigrc produktivitetsutveckling än tillverkningsindustrin, medan byggnadsmaterialindustrin i stortsett följer genomsnittet för tillverkningsindustrin. Den tekniskaförnyelsetakten är f n. låg och ingaväsenlliga genombrott för ny teknik väntas under de närmaste fem tilllio åren. Enligi min uppfattning kan de beskrivnaförhållandena vara en bidragandeorsak till den kostnadsutveckling somvi har haft i byggandet under se nareår. 1 samband med övervägandena om elt eventuellt nylt system för finansiering av den statliga byggnadsforskningenbör frågor om den forsknings- ochutvecklingsverksamhet som finansieras av organisationer och företag på byggnadsmarknaden och om dess sambandmed den statligt finansierade byggnadsforskningen övervägas. Jag avser att iannat sammanhang återkomma i denna fråga. Den del av rådets verksamhet som inte avserenergihushållning har i verksamhetsplanen fördelats på tvåverksamhetsområden, nämligen - forskning och utvecklingsarbete omsamhällsplanering, med särskild inriktning på planering (SFoU)samt - forskning och utvecklingsarbete om byggande,bmkande och förvaltande av byggd miljö (BFoU). Rådet framhåller att den kommunalasamhällsplaneringen under senare århar utvecklats mot en allt närmaresamverkan mellan olika kommunala planeringsformer.Kommunerna har fått mycket större och mer heterogena geografiska områden att planera för och ett[stort antal nya planeringsuppgifter. I utredningar och försöksverksamhet harkrav ställts på kommunerna attbedriva en samhällsplanering som förenar ekonomisk, social och fysiskplanering. Rådet anför att rådet inom samhällsplaneringsområdet stödjer delsden sektorövergripande fysiska samhällsplaneringen, dels vissa mersektororienterade planeringsområden som bostadspolitik, markpolitik, delar av trafikpolitiken och byggnadsväsendetssamhällsplaneringsdel. Rådet betonarbehovet av att i samråd med andra berörda forskningsorgan bedriva en forskningi gränsområdena mellan fysisk planering och social och ekonomiskplanering. Rådet redovisar tre av rådet prioriteradeproblemområden inom verksamhetsområdet samhällsplanering nämligen denkommunala planerings-ochplanläggningsprocessen, trafik och bebyggelse samt byggnadsmarknad. Forskning om byggande, bmkandeoch förvaltning av byggd miljö bör 1977/78:100 Bilaga16 73 enligtrådet inriktas på sju problemområden, nämligen tätortsteknik, stads-ochbostadsförnyelse, förvaltning, arbetsmiljö, nya byggsystem, byggnadsekonomiskforsknings- och utvecklingsverksamhet samt bmkarkrav på byggd miljö.Användningen av resurserna inom dessa områden påverkas också av planerna förenergiområdet. Så motiveras t, ex, vissa insatser bl, a, inom problemområdetnya byggsystem av statsmakternas energipolitiska ställningstagande. Den ickeenergiinriktade forskningen ger vidare en stor del av den allmännakunskapsbakgrunden för verksamheten inom energiområdet. Jag kan för egen del i huvudsak ställa mig bakom den avrådet föreslagna inriklningen av verksamheten. Särskilt vill jag betona denvikt som insatser beträffande förvaltning, inklusive drifts- ochunderhållsfrågor, har fått både då det gäller atl försökaminska hyreshöjningarna i bostadsbeståndet och då det gäller att åstadkomma enhushållning med energi i hela byggnadsbeståndet. Jag vill också betona vikten av en byggnadsekonomisk forskning sombelyser byggnads- och fastighelsekonomis-ka frågor utifrån ettsamhällsperspektiv. Jag instämmer vidare i vad rådet har föreslagit ominriktningen av samhällsplaneringsforskningen. Den föreslagna verksamheten idenna del innebär att forskningen i vissa fall kan komma att beröra områden däransvaret i första hand åvilar andra statliga forskningsorgan, bl, a,transportforskningsdelegationen och humanistisksamhällsvetenskapligaforskningsrådet. Jag vill stryka under vikten av att rådets verksamhet inomsådana områden utformas i samråd med övriga berörda forskningsorgan ochmyndigheter. Rådet framhåller att dess verksamhetsplan förutsätteratt fonden för byggnadsforskning tillförs väsentliga förstärkningar. Innanbeslut fattas om ett nytt finansieringssystem föreslår rådet att det nuvarandeavgiftsuttaget behålls oförändrat och att den föreslagna expansionen avverksamheten finansieras genom höjda statsanslag, I det nuvarandestatsfinansiella läget kan anslag till rådets verksamhet av sådan storlek attdet möjliggör den av rådet önskade expansionen av verksamheten ej förordas. /79 bör för den icke energiinriktade verksamheten kunna beredasett utrymme av 95 milj. kr. För att göra detta möjligt beräknar jag att ettanslag om 12 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Byggnadsforskning för /79anvisa ett anslag av . Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler 1976/77Utgift 13432 100 Reservation 14804200 1977/78Anslag '6000000 1978/79Förslag 20000000 ' Härutöver har på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /78 anvisats ett reservationsanslag av 8 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga16 74 Från anslaget betalas ut dels anordnings- ochinventariebidrag till allmänna samlingslokaler enligt bestämmelserna ikungörelsen (1973: 400) om statligt stöd till allm.änna samlingslokaler(omtryckl 1976:794. ändrad 1977: 337), dels bidrag till riksorganisationernaför samlingslokaler. Bidraget till dessa uppgår under /78 till1 milj, kr. För anordnande av allmänna samlingslokaler utbetalas även lån frånanslaget IV: 15. Lånefonden för allmänna samlingslokaler. Bestämmelserna om anordningsbidrag och lån föranordnande av allmänna samlingslokaler innebär i korthet att bidrag och lånbeviljas kommun, aktiebolag, förening eller stiftelse för nybyggnad, ombyggnadeller köp av byggnad i syfte att tillgodose behovet av allmännasamlingslokaler. Anordningsbidrag utgår med högst eller, när särskildaskäl föreligger, med högst av låneunderiaget. Lån utgår med högst detbelopp som tillsammans med anordningsbidraget motsvarar avlåneunderlaget. Bestämmelserna om inventariebidrag innebär att sådantbidrag beviljas för anskaffande av inventarier till allmänna samlingslokaler.Inventariebidrag utgår med högst av låneunderiaget till den del detta inteöverstiger , och av överskjutande belopp. Bidrag får dock inteöverstiga . För beslut om bidrag och lån fastställs av riksdagenför varje budgetår en gemensam ram, av vilken en viss angiven del får tas ianspråk för bidrag. För /78 har ramen för lån- ochbidragsgivningen fastställts till 30 milj. kr., varav högst 20 milj, kr, förbidrag (prop, 1976/77:100 bil, 16, CU 1976/77:31, rskr 1976/77:230), Ärenden om bidrag och lån handläggs inombostadsstyrelsen av en samlingslokaldelegation. Samlingslokaldelegationen har avgivit yttrande tillbostadsstyrelsen över frågor om anslag och ramar avseende stödet till allmännasamlingslokaler, 1 fråga om den gemensamma ramen för beslut om bidragoch lån anför styrelsen följande . För /77 har gällt en ram för lån- ochbidragsgivningen på 30 milj, kr,, varav högst 18 milj, kr, för bidrag. Motramen har avräknats lån och bidrag med totalt ca 27,3 milj, kr,, varav ca 18 milj, kr, i bidrag. Avdetta avser 3,3 milj, kr,, varav 2,3 milj, kr, i bidrag, utökning av tidigarebeviljade lån och bidrag i samband med slutligt beslut. Vad beträffar ramen för innevarande budgetår framhållerstyrelsen att samlingslokaldelegationen genom beslut redan har tagit i anspråktotalt 10,1 milj, kr,, varav 6,4 milj. kr. Delegationen har dessutomförhandsgranskat och lämnat positivt besked belräffande projeki för vilka lånoch bidrag har sökts med 10,0 resp. 17,7 milj. kr. Mot denna bakgrund bedömerdelegationen att ramen - 30 milj. kr. - kommer att till fullo tas i an- Prop.1977/78:100 Bilaga 16 75 språkoch att en betydande kö av låne- och bidragssökande kan uppkomma vid utgångenav /78. Med utgångspunkt häri och det höga planeringsläge somföreligger inom såväl de samlingslokalägande riksorganisationerna somkommunerna samt med beaktande av kostnadsstegringen föreslår bostadsstyrelsenatt ramen för /79 fastställs till 40 milj. kr., varav för bidraghögst 27 milj. kr. Beträffande anslagsbehovet anför styrelsen atl detunder /76 beviljades bidrag med sammanlagt 17,9 milj. kr. Bidragbeviljade under ett budgetår kan till en tredjedel beräknas bli utbetaladeunder följande budgetår och återstoden budgetåret därefter. I enlighet härmedskulle under /78 utbetalas bidrag med ca (2/3x 17,9+ 1/3x18 =)18 milj. kr., vartill kommer bidraget tillriksorganisationerna med I milj. kr., eller sammanlagt ca 19 milj. kr. Medhänsyn till osäkerheten i beräkningen samt de stora utbetalningarna i börjanav innevarande budgetår bör ett något högre belopp eller ca 21 milj. kr.beräknas, dvs. det belopp som motsvarar behållningen på anslaget vid utgångenav /77 och anslaget för /78. För /79 kan utbetalningarna av bidragberäknas till ca (2/3x18+1/3x20=) 19milj. I fråga om bidrag till riksorganisationerna strykerbostadsstyrelsen under betydelsen av att de samlingslokaläganderiksorganisationerna tillförs erforderiiga medel för att bedriva denrådgivnings- och konsultverksamhet som knyter an till lån- ochbidragsgivningen. Utan detta stöd till enskilda föreningar skulle delsanspråken på personalresurser inom styrelsen öka kraftigt, dels angelägnasamlingslokalprojekt sannolikt inte komma till stånd, till men för föreningslivoch andra. Riksorganisationernas stöd kommer inte enbart medlemmar till godoutan riktas även mot utomstående. Styrelsen föreslår i enlighet med förslagfrån samlingslokaldelegationen att bidraget till organisationerna räknas upptill 1,1 milj, kr. Utbetalningarna skulle därvid kunna beräknas till ca 20milj, kr. för /79. Då någon behållning på anslaget inte beräknas finnas vid utgången av /78 skulledärmed behovel av medel för /79 uppgå till 20 milj. kr. Innan jag går in på ram- och anslagsfrågorna vill jagta upp frågan om samlingslokalstöd till folkparkernas lokaler och anläggningarmed anledning av en skrivelse från Folkparkernas och någrafrågor som civilutskottet aktualiserade (CU 1976/77:31). nämligensamlingslokalstöd till vissa expeditionslokaler, förskottsutbetalning avanordnings- och upprustningsbidrag samt bidrag till förprojektering av allmännasamlingslokaler. Samlingslokalstöd utgår enligt gällande bestämmelserför sådana lokaler som behövs för det offentliga livet och de kulturellasträvandena inom or- 1977/78:100 Bilaga16 76 ten, iförsta hand sådana lokaler som tillgodoser föreningslivets behov av utrymmenför möten, studieverksamhet, kulturell verksamhel, förströelse,fritidssysselsättning eller liknande verksamhel. Folkparkernas anför att gällandebestämmelser för samlingslokalstöd inte medger stöd till folkparkerna i den utsträckning som borde vara fallet medhänsyn till folkparkernas betydelse,publika räckvidd och vidgade roll som fritids- och kulturcentra. bör förutsättningarna för samlingslokalstödet ändras så attstöd kan utgå till såväl folkparkernas lokaler som yttre miljöer. Frågan om samlingslokalstöd till folkparkernas lokaleroch anläggningar behandlades vid 1975/(prop. 1975/76:100 bil.14, CU 1975/76:22, rskr 1975/76:276). Departementschefen anförde därvid bl.a.atl huvudsyftet med samlingslokalstödet är att främja tillkomsten av fullständigtutrustade lokaler för föreningslivet och alt sådant stöd beviljades förfolkparksanläggningar i samma utsträckning som för andra anläggningar som lågi linje med nämnda syfte. De frågor som folkparksorganisationen hadeaktualiserat och som låg vid sidan av tillämpningsområdet församlingslokalstödet fick enligt departementschefens mening studeras i annatsammanhang. För egen del kan jag ansluta mig till vad dåvarande departementschefenanförde. Jag är därför inte beredd att förorda sådana ändringar i grunderna församlingslokalstödet som Folkparkernas åsyftar med sinskrivelse. Vad beträffar den av civilutskottet aktualiserade fråganom samlingslokalstöd för expeditionslokaler för föreningslivets organisationerdelar jag uppfattningen att det är angeläget att föreningslivets behov avexpeditionslokaler tillgodoses. Efter vad jag har erfarit beviljassamlingslokalstöd för sådana lokaler i vissa fall. Det är då fråga omexpeditionslokaler som är nödvändiga för att samlingslokalanläggningen i frågaskall kunna fungera på ett tillfredsställande sätt, t. ex. vissaexpeditionslokaler i anslutning till studieförbundens utrymmen i allmännasamlingslokaler. Syftet med samlingslokalstödet är att främjatillkomsten av fullständigt utrustade lokaler för föreningslivet och i förstahand lokaler för gemensamma aktiviteter. Med hänsyn härtill och lill de storastödanspråk som finns för lokaler som uppfyller förutsättningarna enligtgällande bestämmelser är jag inte beredd att förorda en utvidgning avtillämpningsområdet för samlingslokalstödet beträffande expeditionslokaler. Frågan om förskottsutbetalning av anordnings- ochupprustningsbidrag har samband med frågan om vilka allmänna förutsättningar somskall gälla för finansieringen av allmänna samlingslokaler under byggnadstiden.Civil-ulskoltet konstaterade (CU 1975: 7) atl del inte förelåg någrasvårigheter alt få krediter för att finansiera allmännasamlingslokaler. Detta förhållande torde även ha gällt för åren 1975 och 1976.Under år 1977 skedde emellertid en allmän försämring i fråga om 1977/78:100 Bilaga16 77 möjligheternaatt få byggnadskrediter. Detta fick återverkningar också påbyggnadskreditgivningen lill allmänna samlingslokaler. Sålunda har det frånnågra håll rapporterats att det varit svårt att få erforderiigabyggnadskrediter. Svårigheterna ledde till att igångsättningen i en del fallblev försenad eller fick ställas . Mot denna bakgrund och med hänsyn till att det måsteanses som ytterst angeläget alt säkerställa finansieringen av allmännasamlingslokaler finns det enligt min mening anledning att undersökamöjlighetema att förbättra finansieringen . När det gäller lokaler som finansieras med stöd avbostadslån enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) säkerställsfinansieringen genom de åriiga överenskommelser som träffasmellan delegationen för bostadsfinansiering och bankerna angående detstatsbelånade bostadsbyggandet. Enligt min mening bordet i första hand undersökas ivilken utsträckning byggnadskreditgivningen till allmänna samlingslokaler kanförbättras inom ramen för dessa överenskommelser.