prop · G103170 · 1977-12-31 00:00:00 — Utöver de tvåalternativa lösningar inom denna ram som kommittén för fram bör-även andramöjligheter 11 prövas. I det fortsatta utredningsarbetet bör särskilt beaktasvikten av att organisationen utformas så all länsstyrelserna kan rekryterakvalificerade jurister. Vid den granskning från praktisk ellerorganisatorisk synpunkt som jag nu har redovisat har del framkommit attförslaget om fristående länsdomslolar innebär fördelar i flera hänseenden. Jagkan inle finna att del på någon punkt finns anledning alt befara att en sådanreform skulle medföra påtagliga olägenheter för länsdomstolama ellerlänsstyrelserna. 2.4En ny länsdomstolsorganisation m. m. Som jag har angett i det föregående har jag i dettaärende samrått med chefen för . Samrådet har särskiltgällt riktlinjerna fören ny länsdomstolsorganisation. 1977/78:170 19 2.4.1Fristående länsdomslolar m. m. Som framgår av vad jag har anfört i det föregåendetalar både principiella och praktiska eller organisatoriska skäl för attlänsdomslolarna i enlighet med kommitténs förslag bryts ut från länsstyrelsernaoch bildar frislående länsdomslolar. Länsskalteräliema, fastighetstaxeringsrällema ochlänsrätterna har enligt kommittén alltmer kommit att framstå som en domstol.Nämndemännen och i ökande omfattning även ordförandena tjänstgör i bådelänsskatterätl och länsrätt. Kommittén har inte funnit några skäl alt behållauppdelningen på tre domstolar. En sammanslagning av domstolarna hindrar inleatt särskilda regler behålls om sammansättningen, när fastighetstaxeringsmålbehandlas. Kommittén föreslåratl länsskatlerätlen,fastighelslaxeringsrällen ochlänsrätten slås samman lill en domstol med ett kompetensområde som motsvararvad de tre länsdomstolarna tillsammans har . Den nya domstolen bör kallaslänsrätt. Remissinstanserna har tillstyrkt kommitténs förslag. Även jag anseralt förslaget bör genomföras. Kommittén har övervägt om det finns skäl att ändralänsdomstolarnas nuvarande domkretsar med anledning av atl anknytningen tilllänsstyrelsen upphör. Som argument fören vidgning av länsrätternas domkretsarkan bl. a. effektivitetsskäl anföras. Kommittén föreslår emellertid atl dennuvarande indelningen behålls. Kommittén hänvisar lill regionalpolitiska ochkommu-nikationsmässiga faktorer och framhåller all den regionalaförvallningsrätlskipningen har anknytning lill länet. Med hänsynsärskilt lill skattemålen ärdet också angeläget all länsrättensverksamhetsområde utgörs av ett län. Kommittén ifrågasätter om gertillräckligt underiag fören rationell arbetsenhet. Enligl kommitténs meningtalar, förutom de skäl som har angetts, önskemålet om en för hela landetlikformig organisation med avgörande styrka för atl bör utgöra enegen domkrets, I de tre största länsrätterna medför antalet domare och övrigatjänstemän att länsrätterna bör arbeta på tvä eller flera dömande avdelningar. Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sigi fråga om domkretsindelningen lämnar kommitléns förslag utan erinran ellertillstyrker förslaget. Några remissinstanser anser att det bör övervägas omdomstolarna i vissa län bör slås samman eller om domkretsarna där bör delas inpå annat sätt. Jag är medveten om atl målunderiaget med nuvarande målområde kanbli svagt i vissa län, särskill i . Enligt min mening talaremellertid de skäl som kommittén har anfört klart för all den nuvarandedomkretsindelningen behålls. Enligt kommitténs uppfattning bör utgångspunktenvara alt länsrätten skall ha kansli i residensstaden. Några remissinstanseranför att regionalpolitiska skäl i vissa fall talar för atl kansliet föriäggslill annan ort än residenssläden. Med slöd av vad jag nu har anfört förordar jag attlänsskatierälterna, fasiighetslaxeringsrätlerna och länsrätterna bryts ul urlänsstyrelserna och 1977/78:170 20 omvandlastill en frislående allmän förvaltningsdomstol i varje län. Jag delar kommitténsuppfattning atl utgångspunkten bör vara att domstolen - som bör kallas länsrätt- skall förläggas till residensstaden. Det ankommer på regeringen att beslutaom förläggningsorter och om avdelningsindelning, Mellankommunala skatterätten prövar enligt 73 §taxeringslagen bl, a, besvär i laxeringsmål när den skattskyldige harförvärvskälla som i fräga om beskattningsort är att hänföra till skilda län.Rätten prövar också besvär som rör fråga i vilket län taxering skall skeMellankommunala skatterätten har sitt kansli i (2 § lagen omskatterätt, faslighetsiaxeringsrätl och länsrätt), I mellankommunalaskatterätten finns en eller flera ordförande som förordnas av regeringen förviss lid (7 §), Vidare finns nämndemän som också förordnas av regeringen (8 §),Som föredragande fungerar tjänstemän vid kansliet. Enligt kommitténs mening kan samma principiellaskäl som talar för att länsdomstolarna bryts ut från länsstyrelserna åberopasför en utbrytning av mellankommunala skatterätten. Koinmiitén föreslår atlmellankommunala skatlerälten bryts ut från och inordnas ilänsrätten i . Kommitténs förslag alt mellankommunala skallerättenbryts ut från tillstyrks av och övrigaremissinstanser som yttrar sig i frågan. Jag biträder förslaget och förordaratt det genomförs. Några remissinstanser ifrågasätter ommellankommunala skatterätten bör inordnas i länsrätten i län.Riksskatteverket framhåller bl, a, atl i mål hos mellankommunala skatterättenförekommer iniressekonfiikter mellan kommuner. Vidare tillämpas en delsärskilda arbetsrutiner vid domstolen. För det fall atl mellankommunalaskallerätten knyts lill läns-rätlen i , anser riksskatteverketatt dess kansli bör bilda en avdelning som är helt fristående i förhållandetill länsrätten i övrigl. För egen del ansluter jag mig lill kommitténsuppfattning all organisatoriska synpunkter talar för en administrativsamordning mellan länsrätten i och mellankommunala skatterätten.Med hänsyn till bl, a, vad har anfört bö frågan om pä vilketsätl detta bör ske övervägas ytterligare. Kommittén föreslåratl de utbrutna länsrätterna iadministrativt hänseende samordnas med regeringsrätten och kammarrätterna gemensam förvaltningsdomslolsorganisation under som centralförvaltningsmyndighet. Länsrätterna bör enligt kommittén, så långt det ärmöjligt och lämpligt, få en ställning i förhållande till ochkammarrätterna som motsvarar den som lingsrälterna har till verket ochhovrätterna. Del bör åligga verket alt - med iakttagande av länsrätternassjälvständighet enligt regeringsformen vid fullgörandet av deras dömande ochrällslillämpande uppgifter - leda och samordna verksamheten. De remissinstanser som redovisar en positivinställning till kommitténs förslag i frågan om utbrytning av länsdomslolarnafrån länsstyrelserna Prop.1977/78:170 21 lämnarkommitténs förslag i fråga om länsrätternas anknytning lill domstolsväsendet iövrigt utan erinran. Även jag anser atl den nyaförvaltningsdom-siolsorganisationen bör byggas upp på det sätt som kommitténhar föreslagit- Jag delar kommitténs uppfattning all enomorganisation av länsdomslolarna inte bör försvåras eller tyngas genom attfrågor om ändring i bestämmelserna om målens handläggning tas upp i vidare månän som föranleds av sammanslagningen till en domstol, 2.4.2Domarkarriären m. m. Enligt kommitténs mening bör domarkarriären i en nyorganisation för de allmänna förvaltningsdomstolarna byggas upp efter mönsterav det system som tillämpas vid de allmänna domstolarna. Detta kännetecknas avatl ijänslgöringen växlar mellan de olika inslanserna. Den grundläggandedomarulbildningen äger mm i hovrätterna. Före utnämning till ordinarie domareföljer därefter tjänstgöring som icke ordinarie domare i både tingsrätt ochhovrätt, I karriären ingår i allmänhet också tjänstgöring som föredragande ihögsta domstolen. Kommittén anser att de möjligheter till utbildning ochväxeltjänslgöring som domarkarriären vid de allmänna domstolarna erbjuder påett motsvarande sätl bör las till vara också inom förvaltningsdomstolsorganisationen. Kommitténsförslag har godtagits av en stor majoritet bland remissinstanserna. Enligt minuppfattning talar både principiella och praktiska skäl för all domarkarriären iförvaltningsdomstolarna utformas efler de riktlinjer som kommittén harföreslagit. Några remissinstanser har befarat alt en obligatoriskfiskalstjänstgöring i länsrätt skulle kunna leda till att förvaltningsdomstolarnalar rekryteringssvårigheter, Kommitléns förslag leder, som jag förut haranfört, lill en bällre förvaliningsdomaruibildning än den som vi har . Jaganser därför atl man inte behöver befara några rekryteringssvårigheter, I variefall bör fiskalsljänslgöring i länsrätt anses ha ett så stort utbildningsvärdeatt sådan ijänslgöring bör ingå som ell obligatoriskt led iförvaltnings-domarutbildningen, I nom de allmänna domstolarna förekommer enmotsvarande tjänstgöring . och flera remissinstanser anserjag atl del, i överensstämmelse medvad som gäller inom de allmänna domstolarna, inte bör föreligga något hindermot att en välmerilerad sökande som inte har genomgått domamtbildning erhållerordinarie domartjänst vid kammarrätt eller länsrätt. Jag delar kommitténs uppfattning att de ordinariedomartjänster i länsrätt som tillsätts efter ledigförklarande bör tillsältasefter förslag av och att nämndenssammansättning därvid kan behöva ändras i förhållande till vad som gäller . Prop.1977/78:170 22 Det ankommer på regeringen all besluta i de frågorsom jag har nämnt , I likhet med kommittén och flera remissinstanseranserjag det önskvärt att del utbyte av domarpersonal som harförekommit mellan hovrätts-och kammarrätlsorganisationerna fortsätter även iframtiden. Från denna utgångspunkt finner jag det värdefullt attdomarutbildningen inom dessa båda domstolsorganisationer blir likvärdig. Jagfinner det också önskvärt att - som har framhållils både av kommittén och underremissbehandlingen - ett personalulbyie kommer lill stånd mellanförvaltningsdomstolarna och länsstyrelserna, Kommitténanser all domargöromålen i länsrätt i princip bör fullgöras av domare som harordinarie tjänster i länsrätten och som är skyddade av de regler i fråga omskiljande från tjänst, förfiyitningsskyldighei, skyldighet atl utöva annantjänst m. m, som gäller för ordinarie domare, Icke-ordinarie domartjänsler börfinnas för vikariats-, förstärknings- och utbildningsändamål, Enligl kommitténbör vissa enklare och rulinbelonade domargöromål i utbildningssyfte kunnafullgöras av notarier, I likhet med remissinstanserna ansluter jag mig tillkommitléns förslag. Enligt kommitténs uppfattning bör berednings- ochföredragningsuppgifterna i länsrätt - i den mån de inte nu ankommer pådomarpersonal och detla är lämpligt även - fördelas mellan notarieroch andra tjänstemän som inte behöver vara rättsbildade. Kommittén framhålleratt sådana tjänslemän fullgör viktiga uppgifter som handläggare vidlänsdomstolarna. Motsvarande uppgifter bör kunna anförtros sådan personalockså i de nya länsrätterna. Under remissbehandlingen har kommitténs förslaggodtagits. Även jag anser att berednings- och föredragningsuppgifterna ilänsrätterna - i den mån de inte bör ankomma på domarpersonal - bör fördelasmellan notarier och personal som inte behöver ha juridisk utbildning. Det ärenligt min uppfattning angeläget atl man i samband med reformen lar till varade kunskaper och erfarenheter som finns hos den personal vid de nuvarandelänsdomstolarna som saknar juridisk utbildning eller inle har fullständig sådanutbildning. Vid bedömningen av frågan vilka arbetsuppgifter som kan anförtrosåt sådan personal måste dock rättssäkerhetssynpunkter tillmätas avgörandebetydelse, 2,4,4.Övergångsfrågor En omorganisation av de nuvarande länsdomslolarna ienlighet med vad jag har förordat kan, som kommittén framhåller, inte genomförasulan alt det medför konsekvenser för personalen i länsstyrelsema och för deyngre Prop.1977/78:170 23 I likhet med kommittén anser jag alt den nuvarandepersonalen i länsdomstolarna bör fogas in i den nya organisationen alltefterpersonliga kvalifikationer, tjänsteålder och tidigare verksamhet, Ja delarockså kommitténs uppfattning att skyldighet inte bör åläggas aspirant ellerfiskal, som har anställts i kammarrätt före principbeslut av omutbrytning av länsdomstolarna, all underkasta sig tjänstgöring som fiskal ilänsrätt. Jag anser det önskvärt all övergången till den nyaorganisationen kan ske så snabbi som möjligt, Å andra sidan måste tillbörlighänsyn tas lill den personal som berörs av omorganisationen. Det ankommer påregeringen all besluta i de övergångsfrågor som jag har berört , 2,4,5Lokalfrågor Kommittén konstaterar alt länsstyrelsernasnuvarande lokaler i de flesta län är tillräckliga för den verksamhet sombedrivs i länsstyrelserna och de nuvarande länsdomstolarna. Enligt kommitlénsmening kan några allvarliga invändningar inle riktas mot att länsrätternaövergångsvis inryms i samma lokaler som länsstyrelserna. Det skulle medföramyckel stora kostnader alt anskaffa och utrusta nya lokaler.Länsrätterna bör därför så långt det är möjligt få överta lokaler och utmstningsom används av länsstyrelserna. Kommittén framhåller alt denlokalspliiiring som föreligger hos de flesta länsstyrelser torde ge godamöjligheter atl bereda länsrätterna egna lokaler. Vid remissbehandlingen har flera remissinstanserbetonat vikten av alt lokalfrågan löses på sådanl sätt att missuppfattningarnaangående länsdomstolarnas ställning inle förs över lill de nya länsrätterna.Jag delar självfallet denna uppfattning. Som kommittén framhåller torde dettill följd av den lokalspliiiring som råder vid mänga länsstyrelser finnas godamöjligheter atl bereda länsrätterna egna lokaler. Utöver de synpunkter som jag nuhar redovisat bör också beaktas att täta kontakler måste förekomma mellansärskill länsstyrelsernas skatteavdelningar och länsrätterna. Också frånallmänhetens synpunkt är del av vikt att länsrätten inte förläggs alllför långtfrån t. ex. skatteavdelningen. 2.5Kostnader för den nya länsrättsorganisationen Det är enligt kommitténs uppfattning angeläget i samband med omorganisationen ser till att resurserna blir lämpligtavpassade i förhållande till behoven. De kraftigt stigande balanserna i länsdomstolarnavisar att den nuvarande länsdomstolsorganisalionen inte svarar mot de behov somföranleds av den nuvarande mållillströmningen. Det har för kommittén framståttsom oeftergivligt all länsrätterna ges resurser som är tillräckliga för atlytterligare ökningar av balanserna skall kunna undvikas. Prop.1977/78:170 24 ocksåfunnit det angelägel att de nuvarande alltför höga balanserna arbetas bort. För att ytterligare balansökningar skall kunnaundvikas och de nuvarande balanserna skall kunna arbetas ner behöverlänsrätterna enligt kommitténs beräkningar, utöver den nuvarandeorganisationen, tillföras ytteriigare 15-20 domare, 25-30 föredragande ochomkring 30 tjänstemän i kontorskarriären. Kostnaderna för en sådan utökning harkommittén lönenivå beräknat lill ca 9 milj, kr, om årel. För administrationen av en friståendelänsrättsorgan isalion har kommittén räknat med ett resursbehov i länsrätternasom motsvarar ca 10-12 årsarbetskrafter i kontorskarriären. För domstolsverketoch kammarrätterna har kommittén räknat med ett merbehov av ungefär 12-15årsarbetskrafter, Kostnadema för administrationen uppgår enligt kommittén tillsammanlagt ca 2 milj, kr. Enligt vad kommittén har inhämtat finns det vidlänsstyrelserna inte några administrativa resurser som kan föras över till dennya förval tningsdomsiolsorganisationen. Ganskafå remissinstanser har yttrat sig över vad kommittén anför i fråga omkostnadema för reformen. Några anser alt kostnadsfrågorna inte är tillräckligtklarlagda. Andra framhåller att de delar kommitténs uppfattning all endast enmindre del av de kostnader som kommiUén har räknat fram är direkt hänförligatill reformen. Enligt dessa remissinstanser behövs en påtagligresursförstärkning, även om den nuvarande organisationen behålls. En tredjegmpp remissinstanser anser all större resursförstärkningar än vad kommittén harräknat med behövs. Jagdelar kommitténs uppfattning att det är angeläget att de nya länsdomstolarnatillförs resurser som är tillräckliga för att ytteriigare ök ningar avbalanserna skall kunna undvikas. Länsdomstolarna bör härutöver ges möjligheterall nedbringa de nuvarande alltför höga balanserna. Jag har inhämtat alt chefenför , om bifallerde förslag som jag har lagtfram, ämnar föreslå regeringen au i budgetpropositionen för /80hemställa att anvisar erforderliga medel för de nya länsrätternaunder jusliliedeparlemenleis anslag D, 3 Allmänna förvaltningsdomstolarna. Jag anser det angeläget att ett principbeslut nufallas om en frislående länsrätlsorganisalion, skäl är att den berördapersonalen inle längre än nödvändigt bör behöva sväva i ovisshet om reformensinnebörd i slort. Även för det fortsatta arbetet med olika organisatoriskafrågor är ett snabbi ställningstagande lill principfrågan angeläget. Kommittén föreslåratl reformen skall träda i kraftden . Flertalet remissinstanser lämnar förslaget utan erinran. Prop.1977/78:170 25 omdet är realistiskt att räkna med alt det älerslående förberedelsearbetet skallkunna slutföras sä snabbt. Jaghar förut nämnt att jag ämnar föreslå regeringen attOPAL-ulredningens uppdrag vidgas till att omfatta ocksä frågan om de organisatoriskaändringar inom som föranleds av reformen. Resultatet avutredningens arbete i denna del bör kunna redovisas , Fördelförberedelsearbete som behövs i fråga om förvaltningsdomstolsorga-nisalionenbör enligt min mening en ledningsgrupp tillsättas inom regeringskansliet.Företrädare för personalorganisationerna bör beredas tillfälle atl delta igruppens arbete. Jag anser atl förberedelsearbetet bör bedrivas med deninriktningen att reformen skall genomföras . Förslag i delagstiftningsfrågor som föranleds av reformen bör läggas fram i annatsammanhang, Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag atl regeringen föreslår att 1, besluta att länsskatterätterna,fasiighetslaxeringsrätlerna och länsrätterna skall brytas ut frånlänsstyrelsema och omvandlas lill en fristående allmän förvaltningsdomstol ivarje län, 2, besluta att mellankommunala skatterätten skallbrytas ut från , 3, godkänna de riktlinjer för en nylänsrättsorganisation som jag har förordat. Regeringen ansluter sig lill föredragandensöverväganden och beslutar atl genom proposition föreslå alt antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1977/78:170 27 Delbetänkande av länsdomstolskommittén 1977 1977/78:170 28 TillStatsrådet och chefen för kommundepartementet Genombeslut bemyndigade regeringen chefen förkommundepartemenlet atl tillkalla en kommitté med högst tre ledamöter meduppdrag att utreda frågan om länsdomslolarnas organisatoriska ställning,målområde m m. Med stöd av detta bemyndigande tillkallades den 22februari 1977 som ordförande statssekreteraren samt den 23februari 1977 som ledamöter riksledamoten och länsrådetMaj-Britt , Som sakkunniga tillkallades sistnämnda dagdirektören , /SR, förbundsjuristen , TCO,kanslirådet , , kammarrättsrådet , kommundepartementet, och länsassessorn ,kommundepartemenlet, tillika sekreterare. Till biträdande sekreterareförordnades kammarrättsfiskalen , Kommitténhar antagit namnet länsdomstolskommittén, flr härmed överlämnadelbelänkandel Länsdomstolarna, 1977/78:170 29 Sammanfattning................................................ .... 32 Utredningsuppdraget.......................................... .... 38 1 uppgifter ochverksamhet.......... 40 2 organisation ocharbetssätt....... 42 2.1 Inledning.............................................. 42 2.2 Arbetsordning....................................... 42 2.3 organisation..................... 44 2.3.1 Planeringsavdelningen.................... .... 44 2.3.2 Skatteavdelningen........................ 44 2.3.3 Förvaltningsavdelningen................. .... 46 2.3.4 Administrativa enheten.................. .... 46 2.3.5 Länspolischefens expedition............ .... 46 3 ()....... .... 47 4 Länsdomslolarna........................................... 47 4.1 Inledning.............................................. 47 4.2 Länsdomslolarnas organisation.................. 48 4.3 Länsdomstolarnas målområde................... 48 4.4 Förfarandet vid länsdomslolarna................ 49 4.4.1 Handläggning av mål................... 49 4.5 Enmansmål........................................... 50 4.6 Jävsregler vid länsdomstolarna................. 51 4.7 Partsbegreppei...................................... ... 51 4.8 Målulvecklingen vid länsdomslolarna........... ... 52 5 Länsstyrelsernaspersonal.............................. ... 53 5.1 Inledning.............................................. 53 5.2 Tjänstetyper vid ................. 54 5.2.1 Konlorsbiträdes/assistenlkarriären..... 54 5.2.2 Landskanslist/byråsekrelerarekarriären 54 5.2.3 Juristkarriären............................... 54 5.2.4 Övriga tjänstetyper....................... 55 5.3 Tjänstervid ........................ ... 56 1977/78:170 30 5.3.1 Fördelningen av personalen på olikaavdelningar 56 5.3.2 Fördelning av arbetsuppgifter inomförvallningsavdelningen mellan länsstyrelse och länsdomstol ................................................. 57 6 i ........................ 59 7 Mellankommunala skatterätten........................ .... 59 8 Utbildningsfrågor........................................... 61 8.1 Noiariemerilering.................................... 61 8.2 Cirkulationstjänstgöring inomlänsstyrelsen. 8.3 Utbildning som är direkt anpassad förlänsslyrelseper-sonal 62 8.3.2 RSV............................................ 63 8.3.3 Centrala verk................................ 63 8.4 Tjänster för utbildningsverksamheteninom länsstyrelserna 63 8.5 Promemoria rörandelänsstyrelsejuristernas karriär och utbildning 64 9 Förvaltningsrätlsreformen1971........................ 64 9.1 Inledning.............................................. 64 9.2 Kammarrätterna..................................... 65 9.2.1 Juristkarriären vid kammarrätterna.... 66 9.2.2 Målutvecklingen vid kammarrätterna.. 67 9.3 Regeringsrätten..................................... 67 10 Deallmänna domstolarna................................ .... 68 10.1 Tingsrätterna........................................ .... 68 10.2 Hovrätterna.......................................... .... 69 10.4 Juristkarriären vid de allmänna domstolarna. Il.l Inledning............................................ 70 11.2 organisation .,..,............. 11.3 Domstolsverkels utbildningsverksamhet...... ... 71 12 Tidigarebehandling av frågan om länsdomstolarnas ställning mm............................................................ ... 72 Prop.1977/78:170 31 13 Överväganden och förslag........................... .... 79 13.1 Inledning.............................................. .... 79 13.2 Principiella motiv för fristående länsdomstolar 80 13.3 Synpunkter på den nuvarande organisationen 85 13.4 Riktlinjer för en ny länsdomstolsorganisation .... 87 13.5 Organisatoriska ändringar inom länsstyrelserna 89 13.6 Organisation och arbetsformer m m för utbrutna länsdomstolar 92 13.6.1 Länsrätternas domkretsar mm.......... .... 92 13.6.2 Länsrättens anknytning lill domstolsväsendet ., 93 13.6.3 Domarbana och tjänsteorganisation vid deallmänna förvaltningsdomstolarna 94 13.6.4 Arbetsfördelning i länsrätterna mm.... 96 13.6.5 Övergångsfrågor............................ 97 13.6.6 Lokalfrågor................................... .... 99 13.7 Målområdet........................................... .... 99 13.8 Mellankommunala skatlerälten................... 100 13.9 Kostnader............................................. 100 13.10 Genomförandet...................................... 102 13.11 Författningsförslag................................. 102 1977/78:170 32