prop · G1031 · 1977-12-31 00:00:00 — Sälunda kan exempelvis paientkrav inom en viss kategori, I.ex. krav som avser förfarande, varaidentiska i de två ansökningama medan ansökningarna innehåller krav avseendeanordningar för genomförande av förfarandet vilka inte är identiska. Del tordeenligl kommittén inte vara möjligt all i lagtext ange hur man skall förfara ialla de fall i vilka identiteisspörsmål kan uppslå. Frågan om när identitetskall anses föreligga mellan två av samma sökande gjordapalentansökningar bör därför överiämnas titt rättstillämpningen. Mot bakgrund av desvårigheter som del skutte innebära alt reglera frågan när identitet skallanses föreligga mellan flera ansökningar bör enligt kommittén kunna godtas enordning som innebär att europeiskt patenl och nationeUt patent vilka avser sammauppfinning och vilka gmndas på ansö-17 1977178. Rättelse: Texten påsidorna 257-258 byter plats. 1977/78:1 Dd A 258 kan med samma ingivnings- eller prioritetsdagskall kunna gälla i . Någon ultryckligföreskrift härom anser kommittén inte ertorder-lig. Vad angår frågan omogiltighet vid onklig översättning av internationell patenlansökan förklararSrea horrätl och palenlrerkel i remissyttranden betänkande all dedelar kommitténs uppfallning beiräffande nuijligheten alt enligt gällande rättogiltigförklara patenl. Dessa remissinsianser ansluter sig därt"ör till kommitténs förslag all artikel 46i samarbcls-k(Mivcniioncn inle f.n. skall föranleda någon lagstiftningsåtgärd,Samma inslällning intas av Srenska induslrienspaieniingenjörers förening. som visserligen redovisaren från kommittén i viss mån avvikande uppfattning rcirande tolkningen avartikel 46. delar också kommitiéns uppfaltning att artikeln intef, n. bör föranleda någon lagsliftnings-ätgiird, A7' ansluter sig däremot till den uppfattning som har redovisats idel särskilda yiirandcl av en av kommitténs experter och anseratt i svensk rättbör införas en bestämmelse som svarar mot artikel 46 för alt helt garderasvenska uppfinnare och svenskl näringsliv. Kommitténs förslag i 1976års belänkande rörande ogilligförklaring av patent har föranletl uttalanden avSvea hovrätt, , . Svenska industrienspatentingenjörers förening och Svenska pa-Icntombudsförcningen. Srea horrätl är tveksamom lämpligheten av att täta bristfällig beskrivning av uppfinningen ulgöragrund för ogiltighet. Beträffande denna ogiltighetsgrundframhäWer Slockholni.s lingsräit alt ell patent redan enligl gällande rätt kanogUtigförklaras om det är så otydligt alt det inle kan sägas ge uttryck åt enuppfinning. Tingsrätten antar alt ifrågavarande ogiltighetsgrund lorde omfattadetta fall, Efiersom denna ogiltighetsgrund är avsedd alt tillämpas medförsiktighet anser tingsrätten all det finns anledning förmoda all rättslägetinte kommer att förändras avsevärt genom införandel av denna grund förogilligförklaring. Svenska induslrienspatentingenjörers förening uppger alt en majoriiel av föreningens medlemmardelar palenlpolicykommitténs uppfattning alt samtliga de ogiltighelsgrunder somanges i artikel 138 i den europeiska palenlkonvenlionen bör kunna görasgällande mol alla patent för . hyser betänkligheter mol all patenl skall kunnaförklaras ogiltigt därtor attpatentskyddets omfattning har utvidgats efter det att patenlansökningen hargodkänts för utläggning. Samma inställninghar föreningen också titt förstagelall patent skall kunna förklaras ogiltigt om det omfallar någol som inleframgick av ansökningen när den gjordes. Enligt föreningen kan dessaogiltighetsgmnder i vissa fall medföra obilliga följder för patenthavare. Somexempel anges att en in- 1977/78:1 Dd A 259 skrankande bestämning av förbiseende harutelämnats i patentkraven när dessa har omarbetats efter invändning samt attdetta inte har observerats av patenlverket. Föreningen noterar visserligen altkommittén har understmkit att de nya ogiltighetsgmnderna i många fatt endastbehöver leda titt partiett ogittigförktaring. Föreningen finner att dettapåpekande i och för sig är värdefullt men anser del inte vara givet att deobilliga konsekvenser som föreningen har befarat enkelt kan undgås genom attdomstolen förklarar patentet endast partiellt ogiltigt och omformulerarpatentkraven. Sålunda anser föreningen inte som kommittén att det i allmänhetskulle vara ett enkelt fatt av omformulering att återinsätta en bortfalleninskränkande bestämning. Om en inskränkande bestämning har bortfallit i etthuvudkrav är det sålunda enligt föreningen föga troligt att denna bestämningåterfinns i något underkrav. Vad angår kommitténsuttalande att bestämning som saknar motsvarighet i ansökningens ursprungligainnehåll helt enkelt skulle kunna strykas av domstolen anser föreningen att,frånsett det fall att det rör sig om en bestämning som är ett alternativ,strykning av en obligatorisk bestämning i huvudkrav eller annat självständigtkrav alltid innebär en utvidgning av patentets skyddsomfång. Föreningen hävdardärför att partiell ogiltigförklaring i detta falt inte kan ske så enkelt somkommittén synes anta. Om det gäller en alternativ bestämning synes enligtföreningen det antydda tillvägagångssättet kunna komma i fråga, eftersom enstrykning då innebär en begränsning. Detta tillvägagångssätt skulle enligtföreningen också kunna komma i fråga när det gäller en fakultativ bestämning iett huvudkrav eller en bestämning i ett underkrav, men föreningen anser att enstrykning i dessa fall torde sakna praktisk betydelse. 1 samband med vad densålunda har anfört om partiell ogiltigförklaring uttalar föreningen att detvore lämpligt om det av lagtexten framgick att patent kan förklaras delvisogiltigt. Med anledning avkommitténs förslag att patenl skall kunna förklaras ogiltigt om patentskyddetsomfattning har utvidgats efler det att palentansökningen har godkänts förutläggning hävdar föreningen att det europeiska patentverkets patentmeddelandesnarare motsvaras av det svenska palenlverkels utläggning av patentansökan änav patentverkets godkännande av en ansökan för utläggning. Föreningen anserdärför alt denna ogillig-helsgmnd bör avse inle utvidgning av patentskyddetefter godkännande för utläggning utan utvidgning som sker efter utläggningen, tsamband härmed uttalar föreningen att varken hänsyn till tredje man ellerhänsyn titt patentmyndigheten motiverar del nuvarande förbudet mot att utöka patentskyddetefter det att ansökningen har godkänts för utläggning men innan den harutlagts. Enligt föreningen bereder det sökanden svårigheter alt han inte vetnär beslutet om godkännande kommer att meddelas. Om det nuvarande hindret motatt utvidga skyddet efter godkännande för utläggning skall bestå anserföreningen att sökanden i vart fall borde underrättas om när beslut omgodkännande är att vänta. Prop.1977/78:1 Dd A 260 Patentombudsföreningenanför vidare alt det i praktiken förekommer alt en patentansökan godkänns förutläggning mer än en gång. Enligt föreningen beror della i allmänhet på attpalenlverkels granskare vid godkännandet utan att höra sökanden har gjortinskränkande ändringar i patentkraven. Föreningen anser att sökanden enligt 19S patentlagen i dess nu gällande lydelse i sådana fatt formellt skulle varaförhindrad att kräva att ändringarna upphävs, eftersom detta skulle innebäraalt patentkraven utvidgas efter det att ansökan har godkänts för utläggning.Patentverket har emellertid enligt föreningen i sådana fall medgivit altansökan las upp till ny behandling och alt ansökan på nytt godkänns förutläggning, då med ändiade krav. Om uividgning efler godkännande för utläggningblir ogiltighetsgmnd uppslår emellertid enligt föreningen problem i fatt somnu nämnls. Föreningen anser att dessa problem undviks om i stället utläggningenblir den avgörande tidpunkten. Enligt föreningen är dock denna praxis med fleragodkännanden under alla omständigheter olämplig. Den medför bl.a. praktiskaolägenheter, exempelvis tveksamhet hur den i 20 S patentlagen föreskrivna frislenför alt betala tryckningsavgift skatt beräknas. Om inte tidsgränsen för altutvidga patentskyddet flyttas fram titt lidpunkten för ansökans utläggningönskar föreningen patenlverket åläggs alt underrätta sökanden om attverket avser att godkänna ansökningen för utläggning och i vilken lydelsedetta avses skola ske, dets att godkännande inle utan sökandens samtycke fårske förrän har förflutit från det att sådan underrättelseutfärdades. Om inte något av dessa två förslag genomförs anhåller föreningenatt palenlverkels granskare i vart fall strängt instmeras att inte göra sakligaändringar i patentkraven utan sökandens samtycke. Tdeverkei framhåller isitt yttrande att de av patentpolicykommittén föreslagna nyaogiltighetsgrundema nödvändiggör en betydligt noggrannare handläggning iformellt hänseende än f. n. från patentverkets sida. tingsrättbehandlar i sitt remissyttrande också möjligheten att domstol i mål omogiltighel av misstag omformulerar patentkrav så alt skyddet utvidgas.Tingsrätten menar att det i och för sig är något olyckligt att användauttrycket att domstolen "omformulerar" paientkrav, efiersom det irealiteten är fråga om ett beslut om ogittigförktaring lill viss del av ettpatent, vilket beslut ges formen av en omformulering i inskränkande riktning.Tingsrätten anför vidare: Den av kommitténförtitsalla situationen torde i praktiken kunna inträffa endast i del fall attvid en ogUtighetstalan endera parten påkallar eller båda partema är ense om enomformulering i begränsande syfte och såväl partema som domstolen förbiser attomformuleringen i själva verket innebär en uividgning av palentskyddet. Fråganär då vilken verkan en sådan dom erhåller. Med fasthållande av uppfattningenatt domstol inte kan konstituera någon patenträtt som går uiöver patentskyddeti dess omfattning vid palenlverkels beslut att godkänna patenlansökningen förutläggning, synes det ligga närmast lill hands att beteckna domstolensavgörande, åtminsto- Prop.1977/78:1 Dd A 261 ne till den del det innefattar en utvidgning, som ennullitet. 1 och för sig kan det vältänkas fall då en dylik utvidgning ter sig likgiltig för den part som fört OgUtighetstalan och han torde då saknaanledning att företa någon ytteriigareåtgärd. Finner man emellertid att han skulle lida förfång om patentet skulleha det utvidgade innehåll som anges genom omformuleringen i domen, bör han, omordinära rättsmedel ej längre står honom till buds, kunna angripa domen genom domvillobesvär. Tredjeman synes inte ha behov av särskiltskydd mot eventuella följder av en på angivet sätt oriktig dom. Den praktiskasituationen för tredje man torde vara den att han angri-pes med påstående att han gjort intrång i patenteti dess lydelse efter omformuleringen. Han bör i så fall invändningsvis kunnapåstå att den utvidgade lydelseninte omfattas av patentels skyddsomfång. 1 den europeiskapatentkonventionen anges vilka ogiltighetsgmnder som i de fördragsslutande statema får medgesi fråga om europeiskt patent. Som kommitténhar påpekat förekommer i svensk rätt inte någon gmnd för ogiltighet som inte är tilläten enligtkonventionen. Vid ett svenskt tillträde till konventionen uppkommer därför endast frågan humvida i svensk rätt bör införas någon av de ogiUighetsgrunder som ärtillåtna enligt konventionen men som f. n. inte har motsvarighet i svenskrätt. Det är att märka att i svenskrätt inte får tillåtas att fler eller andra ogiltighelsgrunder åberopas mot europeiskt patent än mot patent som meddelasav det svenska patentverket. I konventionens artikel 138 anges fem fall då etteuropeiskt patent får förklaras ogiltigt. Som kommittén har anfört har två avdessa ogiltighetsgmnder motsvarighet i gällande svensk rätt. Enligt nämnda artikel fårsålundaeuropeiskt patent förklaras ogiltigt om det avser något som inte ärpatenterbart enligt konventionen. Denna ogiltighetsgmnd har sin motsvarighet genomföreskriften i 52 § första stycket patentlagen om ogiltigförklaring av patent somhar meddelats i strid mot I eller 2 § patentlagen. Som framgårav vad jagtidigare haranfört (avsnitt 11.2.5) föreslår jag all svensk rätt skall heltanpassas till konventionen när det gäller villkoren för patenterbarhet. Omdetta förslag genomförs, kommer därför att i fråga om denna ogiltighetsgmndföreligga överensstämmelse mellan konventionen och svensk rätt. När det gälleren annan av de ogiltighetsgmnder som anges i artikel 138, nämUgen att patent harmeddelats någon som inte är berättigad tiU patentet, ftnns även där motsvarande ogiltighetsgmndi svensk rätt. De övriga treogiltighetsgmnder som anges i artikel 138 saknar däremot f. n. motsvarighet isvensk rätt. Kommittén har föreslagit att dessa ogiltighetsgmnder skallinföras i svensk rätt. Ogiltigförklaring skall sålunda enligt kommitténsförslag, utöver vad som gäUer, kunna ske om patent har meddelats oaktat uppfinningen inte är såtydligt angiven att en fackman med ledning därav kan utöva den, om patentetomfattar något som inte 1977/78:1 Dd A 262 framgick av ansökningen när den gjordes eller ompatent har meddelats oaktat patentskyddels omfattning har utvidgats efler detatt ansökningen har godkänts för utläggning. Förslaget har lämnats utan erinranav flertalet remissinstanser. och Svenska patentombudsföreningenhar emellertid framfört vissa betänkligheter inför de nya ogiltighetsgmndema. Jag anser i likhet medkommittén alt vid övervägande av vilka ogiltighetsgmnder som skall tillåtas isvensk rätt slor hänsyn bör tas titt vad som i detta avseende allmänt kommeratt gälla i övriga industristater. Enligt min mening är nämligenen harmonisering önskvärd också beträffande ogittighetsgmndema. Sedanmarknadspatentkonventionen mellan EG-staterna har trätt i kraft fårbeträffande sådani europeiskt patent som är marknadspatent åberopas samtliga deogiltighelsgrunder som medges i den europeiska paientkonventionen. En följdhärav blir att samtliga dessa ogiltighetsgmnder måste få åberopas också molnationella patenl i EG-statema. Den europeiska patentkonventionen medförnämligen som tidigare nämnls att fördragsslutande stat inle får medge andraogiltighetsgmnder i fråga om europeiskt patenl än de som tillåts i fråga om nationellt patent. Äv vad jag nu har anförtframgår att i de flesta västeuropeiska stater patentlagstiftningen kommer attinnehålla samttiga ogiltighetsgmnder som medges i den europeiskapatentkonventionen. bör enligt min uppfattning bidra titt ettförenhetligande av europeisk palenlrält även på denna viktiga punkt, om intetunga skäl kan anföras mot de ändringar av svensk rätt som i så fall måstegenomföras. En av de nyaogiltighetsgmnder som kommer i fråga är att patent skall förklaras ogiltigt omdet har meddelats oaktat uppfinningen inle är så tydligt angiven att enfackman med ledning därav kan utöva uppfinningen. Det är en gmndsats inompatenträtten all ensamrätten till en uppfinning erhålls i utbyte mot attuppfinningen görs känd. 1 patentlagen kommer detta till uttryck i nu gällande9 § i vilken det anges att beskrivningen skall vara så tydlig att en fackmanmed ledning av den kan utöva uppfinningen. Jag anser att någon principiellinvändning inte kan riktas mot att ett patent, som har meddelats trots attdenna grundsats har blivit satt åt sidan, kan förklaras ogiltigt. Förekomstenav en sådan ogiltighetsgmnd kan visserligen leda titt viss osäkerhet förpatenthavama. Jag anser mig emellertid kunna utgå från att den granskning sompatenlverket utför i och för sig ger tillräcklig garanti för att patent intemeddelas, om ansökningen inle uppfyller lagens krav på tydlighet i fråga ombeskrivningen. Det är dock tänkbart alt det i vissa fall i efterhand visar sigatt patentverket har förbisett att uppfinningen inte är tillräckligt tydligtbeskriven. Om det gmndläggande kravet i fråga om beskrivningens tydlighet haråsidosatts, bör utrymme finnas för att förklara patentet ogiltigt. Jag villemellertid understryka att det måste vara fråga om en avsevärd brist för attdet skall kunna göras gällande att en fackman inte med ledning av beskrivningenkan utöva uppfinningen. Prop.1977/78:1 Dd A 263 utgår vidare från att svenska domstolar kommeratt iaktta stor försiktighet vid tillämpning av denna ogiltighetsgrund. Motbakgmnd av vad jag nu har anfört torde ogiltighetsgmnden i praktiken sältan blitillämplig. Den andra av de nyaogiltighelsgrunder som skulle införas vid en anpassning av svensk rätt tillmarknadspatentkonventionen innebär att patent kan förklaras ogiltigt om detomfattar något som inte framgick av ansökningen när den gjordes. Enligtgällande rätt kan i dylika fall ogiltigförklaring äga rum endast i den månpatenterbarhetshinder har uppkommit mellan ansökningsdagen och dagen för denändring genom vilken ansökningen utvidgades. har anfört ärdenna nya ogiltighetsgmnd väl förenlig med den princip som kommer till utirycki 13 S patentlagen, nämligen att patentansökan inte får ändras så att patenlsöks på någol som inte framgick av ansökningshandlingama när ansökningengjordes eller med hänsyn till bestämmelsen i 14 § om s. k. löpdagsförskjutningskall anses gjord. Jag ser därför inte anledning till betänkligheter infördenna ogiltighetsgrund. Den tredje av de nyaogiltighelsgrunder som kommer i fråga är att patent kan förklaras ogiltigt omdel har meddelats oaktat patentskyddets omfattning har utvidgats efter det attfrislen för att göra ändring som medför sådan utvidgning har löpt ul. Enligtden europeiska patentkonventionen upphör möjligheten att utvidga skyddsomfångeti och med alt europeiski patent meddelas. 1 19 S patentlagen föreskrivs altpatentkraven inte får utvidgas sedan ansökan har godkänts för utläggning.Kommittén har ansett att det svenska palenlverkels beslut att godkännapatenlansökan för utläggning i förevarande sammanhang börjämställas med deleuropeiska palenlverkels meddelande av patent. har ianledning härav anfört att det synes rikligare att belrakla utläggningen ochinle godkännandet för utläggning som jämställbart med att europeiskt patentmeddelas. Föreningen har följaktligen föreslagit att 19 S patentlagen skattändras så att möjlighet att utvidga palenlskyddet finns fram litl dess ansökanhar utlagts. En sådan ändring skulle enligt föreningen inle medföra någrabeaktansvärda olägenheier. Jag delar inlepatenlombudsföreningens uppfattning i della avseende. En ordning enligl vilkensökanden kan utvidga skyddsomfånget även efter det att patenlansökningen hargodkänts för utläggning skulle enligt min uppfattning innebära belydande riskerför att patentverkets handläggning komplicerades och fördröjdes. Dessaölägenheter skulle uppstå utan att den föreslagna ordningen skulle medföranågon väsentlig föidel i annat avseende. Jag anser sålunda att den nuvarandeordningen, enligt vilken utvidgning av skyddsomfånget inle får ske sedanansökan har godkänts för utläggning, bör bibehållas. En ogiltighetsgrund av detslag som diskuteras måste vid sådant förhållande givetvis anknyta lillförbudet att utvidga skyddsomfånget sedan ansökan har godkänts för utläggning. Fall då patentkraven ändras så attskyddsomfånget utvidgas efter det att Prop.1977/78:1 Dd A 264 patenlansökningen har godkänts för utläggning kanuppkomma endasl genom ett direkt misstag i handläggningen vid patenlverketeller möjligen genom misstag av domstol som vid handläggning av mål om ogiltighet omformulerar patentkrav. Enligt minuppfattning lorde risken för uppkomsten avsådana fall vara myckel liten. I den mån dylika fall uppkommer i praktiken kanjag emellertid inte finna någonprincipiell invändning mol att ogiltighetdrabbar en sådan otillåten uividgning av skyddsomfånget. Av vad jag nu har anfört framgår attjag för egen delinte kan finna alt del föreliggerskäl mot någon av de ifrågasatta nya ogiltighetsgrundema som väger tyngre än önskemålet om en anpassningav svensk rätt på denna viktiga punkttill vad som i allmänhet kommer attgälla i industristater.Jag biträder därför kommitténs förslag om att dessa tre nya ogiltighetsgmnderskall tas upp i svensk rätt. Vid de nordiska departements-överläggningama harockså rått enighet om att samtiiga de ogiltighetsgmnder som medges i deneuropeiska patentkonventionen bör finnas i nordisk patenträtt. 1 den europeiska patentkonventionen finns bestämmelserom det företräde på grund av äldre rätt som i varje fördragsslutande statskall gälla mellan europeiska patent och palentansökningar å ena sidan ochnationella patent och patentansökningar å andra sidan. Mellan dessa båda gmpper av patent och patentansökningarskall sålunda i varje stat företrädet avgöras efter samma grunder som i den statengäller mellan nationella patent och nationella patentansökningar inbördes. Bestämmelsemainnebär alt europeiskt patent kan förklaras ogiltigt på gmnd av ett nyhetshinderi form av en tidigare gjord nationell patenlansökan. Omvänt gäller givetvis atttidigare europeiskapatentansökningar på motsvarande sätt utgör ogiltighetsgmnd beträffande senare nationella patentansökningar och nationetta patentsom gmndas på sådana senare gjorda ansökningar. Jag kommer senare(avsnitt 11.17) att behandla frågan om verkan av europeisk patentansökan somnyhetshinder och kommer då att föreslå att europeisk patentansökan i detta avseendei princip jämställs med svensk nationell patentansökan. På gmnd härav är detinte nödvändigt att i svensk lagstiftning ta in några uttryckliga bestämmelser om attpatent får förklaras ogiltigti de fall somjag nämnde. Beträffande frågan om ogiltigförklaring i de fall sombehandlas i artikel 46 i samarbetskonventionen vill jag anföra följande. Ommitt förslag att införa denya ogUtighetsgmndema genomförs, föreligger ogiltighetsgmnd om ett patent omfattar något som inte framgick avpatentansökningen när den gjordes,dvs. såvitt avser intemationell patentansökan närden gavs in tiU den mottagande myndigheten. Ett patent somgrundas på internationell patentansökan kan sålunda aUtid förklaras ogiltigt, iden mån det meddelade patentet tiU följd av oriktig översättning har kommitatt avse något som går utöver vad denintemationella ansökningen omfattar i dess urspmngliga lydelse på originalspråket. Enligt gällanderätt torde ogiltigförklaring i 1977/78:1 Dd A 265 dylika fall kunna ske endast i den månpatenterbarhetshinder har uppkommit mellan ansökningsdagen och dagen förutvidgningen. Vad angår det fall att oriktig översättning av internationellpatenlansökan har lett till all det meddelade patentet medför mera omfattandeskydd än som framgår av den internationella ansökningen i dess sluttigaavfattning på originalspråket har det somjag tidigare nämnt ifrågasatts omogittigförktaring är medgiven enligl konventionen, så länge översättningen avpatentkraven håller sig inom ramen för vad som framgår av den internationellaansökningen i dess ursprungliga lydetse på originalspråket. Jag delarkommitiéns uppfaltning att det inte f. n. finns någon anledning att i svenskrätt ge möjlighet titt ogiltigförklaring i dylika fatt, även om detta skuttevara lillålel enligt konventionen. Vad angår övergången tittde nya ogiltighetsgrundema delar jag kommitténs uppfallning att det skullevara obilligt mot patenthavaren all tillåta ogiltigförklaringmed åberopande av dessa grunder mot patent som har meddelats enligt nu gällandebestämmelser. Beträffande sådana patent bör därför som kommittén har föreslagitfråga om ogiltighel bedömas uteslutande enligt gällande bestämmelser. Patentombudsföreningenhar i samband med spörsmålet om tidsgränsen för att utvidga skyddsomfångetupplyst att det i den praktiska handläggningen vid patentverket förekommer attgodkännande för utläggning får göras om därför att patentverket utan att hörasökanden har gjort saktiga ändringar i patentkraven. Enligt föreningen lederdetta titt osäkerhet om hur fristen för att betala avgiftema för utläggningenskall beräknas. Vidare anser föreningen att en sådan ordning kan medförakomplikationer, om utvidgning efter godkännande för utläggning blir grund förogiltigförklaring. Med anledning av vad patentombudsföreningensålunda har anfört vill jag med skärpa framhålla, att patentansökan inte fårgodkännas för utläggning i någon avfattning som sökanden inte är införståddmed.