prop · G10379 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 79 omändrade beskattningsregler för koncernbidrag m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås en ändring i bestämmelserna om beskattning avkoncernbidrag. F. n. gäller att koncernbidrag, som utges för alt täcka förlusthos det mottagande företaget, i vissa fall inte får avräknas mot föriusten vidden kommunala taxeringen. 1 stället beskattas det mottagande företagetkommunalt för hela bidraget. föreslås att regeringen skall få möjlighet attmedge att sådana koncernbidrag får kvittas mot förluster i särskilt angelägnafall, t. ex. när föriustföretagets verksamhet har väsentlig betydelse försysselsättningen på en eller flera orter. Sådant medgivande avses kunna lämnasi fråga om koncernbidrag som har utgivits eller senare år. Vidareföreslås att regeringen på ansökan skall kunna föreskriva att statligt stöd,som utgår till företag i vissa krisdrabbade branscher eller som utges avregionalpolitiska skäl i form av lån med s. k. villkoriig återbetalningsskyldighet,vid inkomsttaxeringen skall jämställas med statsbidrag. Detla innebär inte attden avtalade skyldigheten för mottagaren att återbetala erhållna medel rubbas.Den nya bestämmelsen avses kunna tillämpas på stöd som har beviljats under år1977 eller . Slutligenföreslås att tiden för skattemässig förlustutjämning skall föriängas föraktiebolag och ekonomiska föreningar från sex till . Föriängningen skallomfatta föriuster för vilka avdrag annars skulle ha kunnat medges senast vid1977 års taxering. 1 1977/78. 1977/78:79 2 Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrives att 57 § 3 mom. och anvisningarna lill 19 S kommunalskatielagen(1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. 57§ 3 mom.' Hava i annat fall än i 43 § 1 mom. sägs näringsidkare, mellan vilka intressegemenskapråder (moder- och dotterföretag eller företag under i huvudsak gemensamledning), vid affärer sinsemellan genom åsättande av högre eller lägre pris ände i allmänhet gällande eller andra liknande åtgärder åstadkommit, att inkomstav deras verksamhet / icke oväsentlig mån redovisats inom annan kommun än den,där inkomsten skulle redovisats, om intressegemenskap icke förefunnits, skallsåsom beskattningsort för den näringsidkare, hos vilken för hög inkomst sålundaredovisats, beträffande skälig del av hans inkomst gälla den kommun, där denandre näringsidkaren skulle utgjort skatt för inkomsten, om dylika åtgärdericke vidtagits. Harkoncernbidrag som avses i Har koncernbidrag som avses i 43 § 3 mom. föranlett att inkomst 43 S 3 mom. föranlett att inkomst redovisats inom annan kommun än redovisats inom annan kommun än den, där inkomsten skulle redovisats den, där inkomsten skulle redovisats om bidraget icke lämnats, äga om bidraget icke lämnats, äga bestämmelserna i första stycket mot- bestämmelserna i första stycket mot svarande tillämpning på den, som svarande tillämpning på den, som mottagit bidraget. bidrag för att täcka underskott förvärvskälla avseende verksamhet som bedrivesav det mottagande företaget, kan regeringen, om synnerliga skäl därtillföreligga, medgiva alt bidraget får avräknas mot underskottet även i de falldå förutsättningar för sådan avräkning eljest icke föreligga. till19 5(2 Socialhjälp, begravningshjälp samt underhåll, som lämnats fånge eller patientå hospital, m. m. dyl. är icke att hänföra till skattepliktig inkomst. Detsammagäller i fråga om till föreningar influtna medlemsavgifter. 1Senaste lydelse 1965:573. Senaste lydelse 1977:279. Prop.1977/78:79 3 Medskadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den försäkrade ägerutfå ersättning för skadestånd vartill han är berättigad på grund av personskada(överfallsskydd o. Ersättningtill följd av personskada som utgår i annan form än periodisk utbetalning(engångsbelopp)ochavser förlorad inkomst av skattepliktig natur utgör skattepliktig intäkt såvidaicke annat följer av övriga bestämmelser i denna lag. Om engångsbelopp, somutgår till följd av personskada, utgör ersättning för framtida föriust avskattepliktig inkomst, skall dock av beloppet avräknas såsom ickeskattepliktig del. Uppbär skattskyldig två eller flera sådana engångsbelopp tillföljd av samma personskada, skall vad som har sagts gälla varje sådantbelopp. Vad som avräknas från ett eller flera engångsbelopp underbeskattningsåret får emellertid - i förekommande fall tillsammans med vad somavräknats - för samma personskada sammanlagt icke överstiga femtonbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Härvid skall avräknaddel av ett engångsbelopp uttryckas i det basbelopp, som har fastställts förjanuari månad det beskattningsår under vilket engångsbeloppet blivittillgängligt för lyftning. Utbytessådan livränta eller del därav, som utgår till följd av personskada och utgörskattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, gälla bestämmelsernai föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp. Utbytes annan livräntaeller del därav, som utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., motengångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upptagas såsom skattepliktig intäkt.Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nu sagts motengångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt. Lön,som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då denne på grund av 3 kap. 16 §andra eller tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring äger uppbäraarbetstagaren tillkommande ersättning från allmän försäkringskassa, ärskattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom i nämnda fall uppburnaersättningen från ävensom annan därifrån uppburen ersättningi anledning av kostnad för den anställdes räkning att betrakta somskattepliktig inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktig förarbetsgivaren, därest den till den anställde utbetalda lönen eller den för honomhavda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift iförvärvskälla. Ersättning, som annoriedes än i form av pension eller annan livräntautbetalas av arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall, dåarbetsgivaren stårs. k. självrisk enligt lagen (1954:243)om yrkesskadeförsäkringeller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig inkomstenligt de grunder som skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag. Skattepliktföreligger icke för bidrag från stat eller kommun, vilka enligt av \*1977/78. Prop.1977/78:79 4 regeringeneller uv statlig myndighet meddelade bestämmelser utgå, i samband medutbildning eller omskolning, till arbetslösa och partiellt arbetsföra samt meddem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån bidragen avse traktamente ochsärskilt bidrag. Skatteplikt föreligger ej heller för bidrag som utgår enligtförordningen om bidrag till vanföra ägare av motorfordon. Statsbidrag, som utgår tillnäringsidkare för hans näringsverksamhet, är icke skattepliktig inkomst, ombidraget använts för att bestrida kostnad för vilken rätt till avdrag ickeföreligger vare sig direkt såsom omkostnad eller i form av årligavärdeminskningsavdrag. Har bidraget använts för att bestrida sådan kostnad iverksamheten som är på en gång avdragsgill vid taxeringen, utgör bidragetskattepliktig intäkt. Är den kostnad för vilken bidraget utgår avdragsgill vidtaxeringen för tidigare beskattningsår än det då bidraget skall upptagas somintäkt, får den skattskyldige i stället åtnjuta avdrag för kostnaden vidtaxeringen fördel år då bidraget upptages som intäkt. Yrkande härom skall görasi deklarationen avseende det beskattningsår dä yrkande om avdraget eljestenligt denna lag först skolat framställas. Återbetalas bidrag, som upptagitssom intäkt, får den skattskyldige göra avdrag för det återbetalade beloppet.Har bidraget använts för att anskaffa tillgång, för vilkenanskaffningskostnaden får avdragas genom åriiga värdeminskningsavdrag, skall vidberäkning av värdeminskningsavdrag såsom anskaffningskostnad anses endast såstor del av kostnaden som icke täckts av bidraget. Är bidraget större än det taxeringsmässigarestvärdet for tillgången, skall ett belopp motsvarande skillnaden utgöraskattepliktig intäkt för mottagaren. Återbetalas statsbidrag, som påverkat beräkningenav anskaffningskostnaden i nu avsett hänseende, får tillgångens avskrivningsunderiagökas med vad som återbetalats, dock med högst det belopp varmed beräkningen påverkats.1 den mån statsbidrag enligt vad föreskrivits utgjort skattepliktigintäkt, färden skattskyldige vid återbetalningen lillgodoföra sig avdrag förden del som sålunda utgiort skattepliktig intäkt. Har bidraget använts för attanskaffa tillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning (lager), utgörbidraget skattepliktig intäkt, men skall å andra sidan vid tillämpning av 41 i;och anvisningarna till nämnda paragraf den del av lagret för vilkenanskaffningskostnaden täckts av bidraget icke medräknas vid värdesättningen avtillgångarna. Återbetalas statsbidrag, som använts för anskaffande avlagertillgångar, får den skattskyldige göra avdrag för det återbetaladebeloppet. Tillgångarnas anskaffningsvärde skall därvid anses ökat med detåterbetalade beloppet. Vad som ovan sagts i detta stycke äger motsvarandetillämpning för statsbidrag i form av amorteringsfritt lån (avskrivningslån).Omställningsbidrag enligt arbelsmarknadskungörelsen (1966:368) och kontantarbetsmarknadsstöd utgör skattepliktig intäkt. 1977/78:79 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lämnar staten stöd lill företag i form av lån, för vilket ålcrbeialnings-skyldighetenär beroende av företagets framlida resultaiutveckling eller annan liknandeomständighet, kan regeringen, om synnerliga skäl därtill föreligga, påansökan av företaget besluta alt bestämmelserna i föregående stycke omstatsbidrag, som användes för att bestrida på en gång avdragsgilla kostnader,skola äga motsvarande tillämpning ifråga om lånet. I beslutet skall anges omlånet I sin helhet skall utgöra skattepliktig intäkt under det beskattningsårdå lånet ställes tillföre-tagets förfogande eller om utbetalat lånebelopp skallutgöra skattepliktig intäkt under beskattningsår lill vilket utbetalningen är hänförlig.Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår i samband med arbetsplaceringsom utgör led i omhändertagande av flyktingar. Skattepliktföreligger ej heller för bidrag, som stiftelsen fullföljande av sitt ändamål utgiver för mottagarens utbildning. Enligt 46 §2 mom. första stycket 4) föreligger viss rätt till avdrag för bidrag till barnsunderhåll. Sådant underhållsbidrag skall icke hänföras till skattepliktig inkomst. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagenenligt uppgift på den har utkommit från trycket i . Denya bestämmelserna i 57 § 3 mom. tillämpas i fråga om bidrag som har lämnats under beskattningsår för vilket taxering sker eller senare år. De nya bestämmelserna i anvisningarna till 19 §tillämpas i fråga om lån som har beviljats eller senare år. Prop.1977/78:79 6 Lag om ändring i förordningen (1960:63) om rätt tillförlustutjämning vid taxering för inkomst Härigenom föreskrives i fråga om förordningen (1960:63) omrätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst dels alt i 1 och11 SS ordet "förordning" skall utbytas mot "lag", dels atti 11 S ordet "Konungen" skall utbytas mot "regeringen",dels att rubriken till förordningen samt 3 och 10 S§ skall ha nedan angivna Lag om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Föriustavdrag må utnyttjas senast det beskattningsår, för vilket taxering sker sjätte kalenderåret efter det, då taxering för förluståret ägt rum. Förlustavdraget må, om den skattskyldige så önskar, fördelas på två eller inom den angivna tidsperioden. Hinder möter ej att med olika belopp erhålla förlustavdrag vid taxering till statlig och till inkomstskatt. Förlustavdrag må utnyttjas senast del beskattningsår, förvilket taxering sker sjätte eller - såvitt gäller förlustavdrag som yrkas avaktiebolag eller ekonomisk förening - tionde kalenderåret efter det, dåtaxering för förluståret ägt rum. Förlustavdraget må, om den skattskyldige såönskar, fördelas på två eller inom den angivna tidsperioden. Hinder möter ej att med olika belopp erhålla föriustavdrag vid taxering tillstatlig och till inkomstskatt. Rätten till förlustavdrag bortfaller,om den skattskyldige för föriuståret åsatts taxering, vid vilken beskattningsbarinkomst fastställts. Vad nu sagts har dock ej avseende å fall, därfastställandet av den beskattningsbara inkomsten berott på attinvesteringsfond, särskild nyanskaffningsfond eller fond för återanskaffning avfastighet återförts till beskattning eller, såvitt fråga är om taxering tillkommunal inkomstskatt, garantibelopp för fastighet upptagits såsomskattepliktig inkomst och har konkursen icke blivit nedlagd på grund av att borgenärerna erhållit full betalning, må den skalt-skyldige vid taxering för det beskattningsår, varunder beslut om konkursen meddelats, och icke åtnjuta avdrag enligt denna förord- Har skattskyldig försatts i konkurs Har skattskyldig försatts i konkurs och har konkursen icke blivit nedlagd på grund av attborgenärerna erhållit full betalning, må den skattskyldige vid taxering fördelbeskattningsår, varunder beslut om konkursen meddelats, och för senare åricke åtnjuta avdrag enligt denna lag för ' Senaste lydelse 1967:753. ning för föriust, som uppkommit under konkursen eller tidigare. Harskattskyldig eller vanligt handelsbolag eller kommanditbolag, vari han ärdelägare, erhållit ackord utan konkurs, må i förlustavdrag, som enligt dennaförordning medgivas vid taxering för det beskattningsår, varunder ackordetbeviljats, eller , icke inräknas under förstnämnda beskattningsår ellertidigare uppkommet underskott i sådan förvärvskälla, till vilken efterskänktskuld varit att hänföra. föriust,som uppkommit under konkursen eller tidigare. Harskattskyldig eller vanligt handelsbolag eller kommanditbolag, vari han ärdelägare, erhållit ackord utan konkurs, må i förlustavdrag, som enligt dennalag medgives vid taxering för det beskattningsår, varunder ackordet beviljats,eller , icke inräknas under förstnämnda beskattningsår ellertidigare uppkommet underskott i sådan förvärvskälla, till vilken efterskänkt skuldvarit att hänföra. Skergenom utslag av Kungl. Maj:t eller kammarräiien eller genom beslut avprövningsnämnd ändring i taxering till statlig eller inkomstskatt avbeskaffenhet att inverka på rätten till föriustavdrag eller på beräkningen avstorleken av sådant avdrag, må - utan avseende å all lagakraft åkommittaxering, vid vilken föriustavdraget utnyttjats eller ägt utnyttjas - besvär,under yrkande om den ändring i sistnämnda taxering som föranledes av förenämndautslag eller beslut, anföras av skattskyldig, taxeringsintendent och, såvittangår taxering till inkomstskatt, vederbörande kommun. Besvärenskola anföras av skattskyldig elier kommun och avtaxeringsintendent från det besvärsgrundande inslageteller beslutet meddelades. Enligtdenna paragraf anförda besvär må ej företagas till avgörande. Skergenom dom av regeringsrätten eller kammarrätt eller genom beslut av skaiierätiändring i taxering till statlig eller inkomstskatt av beskaffenhet attinverka på rätten till föriustavdrag eller på beräkningen av storleken avsådant avdrag, må - utan avseende å alt laga kraft åkommit taxering, vid vilkenförlustavdraget utnyttjats eller ägt utnyttjas - besvär, under yrkande om denändring i sistnämnda taxering som föranledes av förenämnda dom eller beslut,anföras av skattskyldig, taxeringsintendenl och, såvitt angår taxering tillkommunal inkomstskatt, vederbörande kommun. Besvärenskola anföras av skattskyldig eller kommun och avtaxeringsintendent från den dag besvärsgrundande dom ellerbeslut meddelades. Enligtdenna paragraf anförda besvär må ej företas till avgörande. )*1977118. förränden taxering, som med förenämnda utslag eller beslut avses, slutligt avgjorts. 1fråga om besvär, som här avses, skall vad i 103 och 104 §§ taxeringslagenstadgas äga motsvarande till-lämpning. Jämväl i övrigt skola, där ej annatframgår av vad i denna förordning sägs, taxeringslagens föreskrifter ägamotsvarande tillämpning. förränden taxering, som med förenämnda dom eller beslut avses, slutligt avgjorts. 1fråga om besvär, som här avses, skall vad i 103 och 104 §§ taxeringslagenstadgas äga motsvarande till-lämpning. Jämväl i övrigt skola, där ej annatframgår av vad i denna lag sägs, taxeringslagens föreskrifter äga motsvarandetillämpning. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . De nya bestämmelserna i 3 §första stycket tillämpas i fråga om föriust under beskattningsår för vilkettaxering har skett eller sker senare år. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Äntonsson, Mogård, , , ,,Mundebo,Krönmark,, , , Propositionom ändrade beskattningsregler för koncernbidrag m. m. befinner sig f n. i ett besväriigt läge. Problemen sammanhängertill stor del med den utdragna internationella lågkonjunkturen. harförändringar i konkurrensförutsättningarna lett till att företag inom flerabranscher förlorat andelar på både export- och hemmamarknaden. Det behövs imånga fall omfattande rationaliseringar och strukturförändringarom företagenskall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Om dessa åtgärderuteblir, finns stor risk för driftsinskränkningar och företagsnedläggelservilket i sin tur får allvariiga konsekvenser för sysselsättningen. 1 denna situation ställsstora krav på företagen. De måste göra kostnads-och tidskrävande omställningarav teknik och produktionsinriktning. Företagen gör också Stora ansträngningarför alt klara upp situationen. Detta kommer lill uttryck bl. a. i att vissaförelag lämnar omfattande stöd till krisdrabbade företag inom samma koncern.Sådant stöd lämnas ofta i form av s. k. öppna koncernbidrag. Nuvarandebeskattningsregler kan emellertid i vissa fall försvåra utgivandet avkoncernbidrag. Om givande och mottagande företag är verksamma inom olikakommuner, kan nämligen de bestämmelser som tillämpas vid den kommunalabeskattningen medföra att bidrag som utgår för att täcka föriuster hos detmottagande företaget måste utges med betydligt större belopp än som motsvararsjälva föriusten. I det följande kommer jag att föreslå sådana ändringar ibeskattningsreglerna att nämnda effekter kan elimineras. Desenaste årens ogynnsamma utveckling har gjort att företagen ibland 1977/78:79 10 saknarfinansiella möjligheter att genomföra de strukturella förändringar som kan blinödvändiga för att klara sysselsättningen. I det läget har statsmakterna beslutatom betydande arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska insatser och ettomfattande stöd till krisdrabbade branscher och enskilda företag. Avsikten äratt detta stöd i vissa fall skall ges i form av lån med s. k. villkoriigåterbetalningsskyldighet. Vid de förhandlingar som har förts om lånen harkonstaterats att lånen med nuvarande beskattningsregler inte i alla avseendenfår avsedda effekter. Jag kommer att föreslå de ändringar ibeskattningsreglerna som behövs för att lånen skall kunna fl de önskade effekterna. 1nuvarande läge aktualiseras även en annan beskattningsfråga som berör förelagmed dålig lönsamhet. Om ett företag under ett beskattningsår redovisarunderskott av viss verksamhet och inte har möjlighet att kvittaunderskottet mot inkomst av annan verksamhet, har företaget enligt bestämmelsernaom förlustutjämning rätt att utnyttja avdraget under något av de sex följandeåren. Det kan förutses att ett inte ringa antal företag på grund av denutdragna lågkonjunkturen inte kommer att inom sexårspe-rioden kunna utnyttjaavdrag för föriuster som har uppkommit nu eller under de närmast föregåendeåren. För att öka företagens möjligheter att utnyttja förlustavdrag avser jagatt föreslå viss föriängning av föriustutjämningspe-rioden. 2Nuvarande regler m. m. Bestämmelserom den skallemässiga behandlingen av s. k. öppna koncernbidrag finns i 43 S 3mom. kommunalskattelagen (1928:370), KL. Bestämmelserna, som infördes (prop.1965:126, BevU 1965:43, rskr 1965:379, SFS 1965:573), grundar sig på förslag avskatteutredningen ang. ackumulerad inkomst m. m. (SOU 1964:29). Enligtbestämmelserna i 43 § 3 mom. KL skall, om vissa formella förutsättningar äruppfyllda, öppet koncernbidrag som ett företag i en koncern lämnar till ettannat företag inom samma koncern anses som avdragsgill omkostnad för detföretag som har lämnat bidraget och skattepliktig intäkt för det mottagandeföretaget, även om bidraget inte för det givande företaget utgör omkostnad förintäkternas förvärvande eller bibehållande. Bidraget skall anses utgöraavdragsgill omkostnad för det givande företaget och inläkt för det motiagandeföretaget i den förvärvskälla som utgör det givande eller mottagande företagetshuvudsakliga verksamhet,om det inte med hänsyn till bidragets syfte äruppenbart att bidraget bör hänföras till annan förvärvskälla. Genom dessaregler ges i princip samma möjligheter till resultatutjämning mellanverksamheter som bedrivs av olika företag inom en koncern som om verksamheternahade bedrivits av ett enda företag. 1977/78:79 11 Omgivande och mottagande förelag bedriver verksamhet i olika kommuner,återverkar koncernbidraget på beskattningsunderlaget för givarens kommun. Medhänsyn till detta kan s. k. återiäggning av koncernbidraget göras vidkommunalbeskattningen. Denna återiäggning innebär att motta-garföretagetbeskattas i givarens kommun för hela eller viss del av koncernbidraget.Principerna för en sådan återiäggning anges i 57 S 3 mom. KL. Om koncernbidraghar föranlett att inkomst redovisats inom annan kommun än den där inkomstenskulle ha redovisats om bidraget inte hade lämnats, skall som beskattningsortför mottagande företag, beträffande skälig del av detta företags inkomst, gälladen kommun där det givande företaget skulle ha betalat skatt för inkomsten omkoncernbidrag inte hade lämnats. Närdel gäller metoderna för återiäggning får man skilja mellan företag vars verksamheterär integrerade med varandra och företag som saknar integrationssamband. Medintegration menas i detta sammanhang att verksamheterna har så nära sambandmed varandra att de skulle anses utgöra en förvärvskälla om de hade bedrivitsav ett enda företag. 1 defall då integration föreligger kan det mottagande företagets underskott kvittasmot koncernbidraget utan att någon återiäggning sker. Endast om mottagaren -efter det att koncernbidraget har räknats in bland intäkterna -får ettöverskott, kan taxering av mottagaren i givarens kommun komma i fråga.Mottagaren skall då taxeras i denna kommun för skälig del av överskottet. 1 enspeciell situation kan dock överskott i en kommun inte kvittas mot underskott ien annan kommun, trots att givande och mottagande företag bedriver integreradeverksamheter. Detta gäller när underskottet avser tidigare års taxeringar,dvs. när avdrag för underskott yrkas i form av förlustavdrag. Omintegration inle föreligger, skall omfördelning av inkomst ske och kommunalskatttas ut, även om det mottagande företaget inte redovisar någon behållen inkomst.I prop. 1965:126 gjorde föredraganden i detta avseende följande uttalande. mening bör vinstöverföring, antingen den sker dolt eller öppet iform av koncernbidrag, få utnyttjas för förlustutjämning vid den kommunalataxeringen även när det gäller olika kommuner. En dylik rätt till förlustutjämningsynes skälig när sådant samband råder mellan de verksamheter det givande ochdet mottagande företaget bedriver att verksamheterna skulle ansetts som enförvärvskälla om de drivits av samma företag. Om så inte är fallet och en föriustutjämningvid den kommunala taxeringen inte kunnat ske om verksamheten bedrivits av ettförelag, bör givetvis en sådan föriustutjämning inte heller få ske när detgäller två olika företag. Då vinstöverföring skett via prissättningen på varoroch tjänster vid affärer mellan företagen, kan en föriustutjämning i flertaletfall godtas.