prop · G10391 · 1977-12-31 00:00:00 — 1 anslutning till regeringens ochriksdagens ställningstaganden har vidare avtalträlTats mellan staten och angåendeprogramverksamheten. ' I gällande lagar och i förslagen till lagändringarförstås med radioprogram såväl ljudradio- som televisionsprogram (TV-program).I den följande framställningen används dock begreppen//udrarfio och radiosynonymt. Med riksradio, lokalradio och särskild ljudradio, som också benämnsnärradio, avses således olika former av ljudradioverksamhet. På samma sättavser riks-TV, regional-TV och när-TV olika former av televisionsverksamhet.Begreppet radio- och TV-verksamhet, slutligen, används synonymt medrundradioverksamhel. Prop.1977/78: 91 14 Radiolagen föreskriver bl. a. att det aktiebolag somregeringen bestämmer äger med ensamrätt avgöra vilka radioprogram som skallförekomma i rundradiosändning från sändare här i riket. Genom ändring i lagenår 1975 kan detta aktiebolag i sin tur överlåta på ett dotterbolag att medensamrätt avgöra vilka ljudradioprogram som skall förekomma i lokalrundradiosändning. Ensamrätten skall utövas opartiskt och sakligt.Förhandsgranskning av rundradioprogram får inte förekomma. Efterhandsgranskningsker genom radionämndens försorg. Någon styrning av programmen från regeringenseller sida får sålunda inte förekomma. Regeringen beslutar efter hörande om avgifterför innehav av mottagare. Yttrandefrihelsfrågorna i rundradion regleras iradioansvarighetslagen. Ytlrandefrihetsbrott i radioprogram skall enligt dennabedömas på samma sätt som tryckfrihetsbrott. För varje program skall finnas enprogramutgivare, som är i princip ansvarig för yttrandefrihetsbrott iprogrammet och också - jämte programföretaget - har eventuellskadeståndsskyldighel. Mål om ytlrandefrihetsbrott i radioprogram upptas vidallmän domstol och behandlas på samma satt som tryckfrihetsmål. 2.4 Avtalet mellan staten och Enligt radiolagen skall det aktiebolag som erhållit ensamrättenatt sända radioprogram träffa ett avtal med staten som närmare reglerar hursändningsrätten skall utövas. Det nuvarande avtalet mellan staten och Radioträdde i kraft och gäller, sedan det förlängts med , t.o. m. den 30ju-ni 1978. Enligt radioavtalet åtar sig att bedrivaprogramverksamhet för rundradion medan staten åtar sig att genom televerketsvara för distributionen (dvs. utsändningen till allmänheten) av programmensamt för uppbörden av mottagaravgifterna. Staten åtar sig vidare att ställa erforderligamedel till förfogande för verksamhet. harhuvudansvaret för den samlade planering, som skall utgöra grunden föranslagsframställningarna från företaget samt från ochbyggnadsstyrelsen. Om under ett budgetär inte förbrukar heladet belopp som har erhållits för programverksamheten skall det överskjutandebeloppet återbetalas. Avtalet innehåller även bestämmelser om huvuddragen i SverigesRadios organisation. skall i första hand sända programgemensamma för hela landet. Prop.1977/78:91 15 Företaget skall också sända särskilda program tillutlandet samt särskilda utbildningsprogram och under vissa förhållanden ocksåmeddelanden på begäran av myndighet. Enligt avtalet skall programmen koordineras sä, att manundviker att alltför likartade program utsänds i de olika ljudradio-och TV-kanalerna. Programmen skall vara omväxlande till karaktär ochinnehåll. De skall upplysa om nuets händelser, orientera om kultur- ochsamhällsfrågor, stimulera till debatt i sådana frågor, tillgodose olikaintressen i fråga om bl. a. religion, musik, teater, konst, litteratur ochvetenskap, skänka god förströelse och underhållning med beaktande av olikasmakriktningar och tillgodose även mindre gruppers intressen av merasärpräglad natur. 1 programverksamheten skall "hävda degrundläggande demokratiska värdena". I avtalet anges vidare, attbestämmelserna i 6§ radiolagen om opartiskhet och saklighet skall tillämpas"med beaktande av att en vidsträckt yttrande- och informationsfrihet skallråda i rundradion". 1 samma avtalsparagraf anges dessutom, attprogramverksamheten i sin helhet skall präglas av skälig balans mellan olikaåsikter och intressen. Vidare innehåller avtalet ett antal föreskrifter av etisknatur. Sakuppgifter skall kontrolleras före sändning. Den enskildes privatlivskall respekteras. Felaktiga sakuppgifter skall beriktigas och tillfälle lillgenmäle skall ges den som har "befogat anspråk att bemöta ettpåstående". Enligt avtalet får inte mot ersättningmedge kommersiell reklam i programmen och inte heller sända program för vilkenannan för företagets räkning betalat sändningsrätten. 1 avtalet åläggs att ställa sig tillefterrättelse artiklarna 1-5 i internationella konventionen den 23 september1936 angående rundradions användning i fredens intresse. Denna konventiontillkom inom och ratificerades av . Ett särskilt avtal skall träffas om bolagets verksamhetvid krig. Enligt delta särskilda avtal skall vid krig ellerkrigsfara underställas regeringen och ingå som en självständig organisation itotalförsvaret. 1 största möjliga utsträckning skall emellertid även då gällavad som föreskrivs för fredstid. Slutligen innehåller avtalet bestämmelser om förfarandevid tvister om avtalels tolkning, vid brott mot avtalet från samt då avtalet upphör att gälla. 1 sistnämnda fall träder bolagetomedelbart i likvidation och dess tillgångar - utöver aktiekapitalet -tillfaller staten. 2.5 Ägareförhållanden m. m. Av aktierna i innehas avfolkrörelserna och de stora organisationerna, av pressen och avnäringslivet. 1 bolagets styrelse ingår tretton ordinarie ledamöter, av vilkasex - däri- Prop.1977/78:91 16 bland ordföranden - utses av regeringen, fem avbolagsstämman och två av personalen. är moderbolag i en koncern.Sveriges Lokalradio aktiebolag och i koncernen. Koncernbildningen regleras i särskilda avtal mellanstaten och . Samtliga aktier i ochSveriges Utbildningsradio aktiebolag ägs av moderbolaget, som också utser tvåordinarie ledamöter i resp. dotterbolags styrelse. Av övriga ordinarieledamöter utses fem - däribland ordföranden - av regeringen och två avpersonalen. organisation är i sina huvuddrag bestämd iradioavtalet. 1 avtalet stadgas, alt det för den direkta programverksamhetenskall finnas fem programenheter, nämligen en för ljudradio, en för var och enav TV:s två programkanaler, en för utbildningsprogram samt en för utlandsprogram.Dessutom skall det finnas distrikt "till det antal bolaget bestämmer".Slutligen föreskriver avtalet att det skall finnas en teknisk enhet. Av regeringens och beslut framgår ocksåmotiven för valet av organisation. Man ville åstadkomma en längre gåendedelegering av ansvar och befogenheter än vad som fanns inom det dåvarandeföretaget. Man ville därför ha programenheter som, under företagsledningen ochstyrelsen, skulle ha det direkta ansvaret för programmen. Syftet var att skapaförutsättningar för "rörelsefrihet och oberoende, variation och stimulerandetävlan, när det gäller idéer och. utformning av programmen".Organisationen skulle också skapa vidgat utrymme för mångfald i produktionen. För var och en av programenheterna skulle fastställas enkostnadsram. Kostnadsramarna för de två TV-enheterna skulle vara lika stora.Inom kostnadsramarna skulle enheterna fritt få göra sina dispositioner vadavsåg kostnader för teknik, lokaler och annat som berörde annan enhet inom företaget.Dessutom skulle enheterna inom ramen för en långsiktig planering självabestämma över hur programmen skulle produceras, om de skulle göras med egnaresurser eller anskaffas utifrån. Personalrekryteringen betecknades som viktig med hänsyntill programmens profil och därför borde även den väsentligen delegeras tillprogramenheterna. Programenheterna måste enligt proposition gesinflytande över utformningen och dimensioneringen av teknisk utrustning ochlokaler. Detta borde åstadkommas bl. a. genom att kostnaderna härfördebiterades programenheterna internt inom företaget. Detta skulle också stärkakostnadsmedvetandet hos både programpersonal och tekniker. Prop, 1977/78:91 Den allmänna utgångspunkten var atl programenheternaskulle ges stor självständighet inom ett sammanhållet företag.Programenheternas inflytande över ett sådant förelagsgemensamt organ som dentekniska enheten skulle bl. a. ta sig uttryck i att det fanns viss valfrihetvid köp av tjänster. Även för distrikten skulle åriiga kostnadsramarfastställas. De tilldelade medlen skulle användas dels för anskaffning ochsändning av regionala program, dels för produktion av riksprogram för decentrala programenheterna (ljudradioenheten, och ). De centralaprogramenheterna fick således ingen egen budget fördislriklsproducerade programmen skulle avgöra om och när de skulle sändas. För de centralaprogramenheterna skulle det alltså bli ekonomiskt fördelaktigt alt sända dedistriklsproduce-rade programmen medan distrikten - som inte själva fattadebeslut om sändning av riksprogram - skulle stimuleras att producera godaprogram. Enligt riktlinjerna kunde programenheternas självständigaställning med fördel förenas genom atl några programfunktioner samordnades. För det första borde evenemangsbevakningen samordnas, dådubbelbevakning ansågs vara ett meningslöst slöseri med pengar. För det andra ansågs atl man försöksvis borde inrätta engemensam redaktion för den renodlade nyhetstjänsten. Denna nyhetsredaktionskulle få till uppgift dels atl svara för egna korta nyhetsprogram av enbartfaktagi-vande karaktär i radio och TV, dels atl ge service åt programenheternasegna redaktioner på nyhetsområdet. Till den centrala redaktionen borde knytaskorrespondenterna såväl utomlands som i distrikten. Motivet för den centralanyhetsredaktionen var främst ekonomiskt och erfarenheterna fick visa omarrangemanget var ändamålsenligt eller om det borde ersättas med något annat. För det tredje angavs, att de två TV-enhetema inte bordeskaffa sig egna symfoniorkestrar utan i stället anlita ljudradionssymfoniorkester. Slutligen angavs i riktlinjerna, att samordning borde skeockså av vissa inköp och anskaffningar bl. a. för att motverka priskonkurrensmellan enheterna. gemensamt organ skulle inrättas för engagemang och förinköp av program. Likaså borde en gemensam organisation finnas för kontaktermed andra rundradioförelag och med internationella rundradioorga-nisalioner,såsom Eurovisionen och Nordvisionen. Programverksamheten skulle alltså enligt riktlinjerna ibetydande utsträckning delegeras till olika programenheter. Ett företag därman medvetet byggt in så starka centrifugala krafter borde, enliglriktlinjerna, ha en stark ledning. Företagsledningen skulle dels ha till uppgift att se tillatt företagets hela verksamhet svarade mot de mål som regering och riksdag hadeställt upp för programverksamheten, vari bl. a. ingick samplanering för att ökapublikens valfrihet, dels bära det slutliga ansvaret för att verksamhetenbedrevs rationellt och ekonomiskt. Slutligen skulle företagsledningen ha atttillsammans med programenheterna och teknikenheten svara för den långsiktigaplaneringen av rundradioverksamheten. I snnd Nr 91 Den nuvarande organisationen av framgår avföljande figur. Inom parentes anges antalet tjänster . (se Distrikt) Publik- och ptogramforskn. Röster i Radio TV Styrelsen har det allmänna överinseendet över verksamhetenoch fattar viktigare principiella beslut då det gäller de olika enheternasuppgifter inom det samlade uppdrag som regering och riksdag har givitföretaget. Den beslutar om anslagsframställning och budget och den utnämner dehögsta befattningshavarna inom företaget. Vissa av styrelsens uppgifter hardelegerats till ett arbetsutskott. Verkställande d\reV.\.ör ar radiochefen, som biträds av envice radiochef. Radiochefen fattar sina viktigaste beslut i en direktion,bestående av chefer för bl. a. de större programenheterna. Under radiochefen finns ett antal företagsgemensamma organmed stabsuppgifter. Hit hör det centrala kansliet, ekonomi- och personalavdelningarna,utvecklings- och rationaliseringsavdelningen, internrevisionen samtdistriktscentralen. För ett antal servicefunktioner som har direkt anknytningtill programverksamheten finns en särskild enhet. 1 enhetenfinns ett engagemangskontor för TV, som sköter förhandlingarna med de medverkandei TV-programmen om ersättningar och arbetsvillkor, i syfte att uppnåenhetlighet mellan TV: s två programenheter och att undvika fördyrandekonkurrens. Vidare finns en avdelning för försäljning av TV-program och en förinköp av TV-program. Prop.1977/78:91 19 Vidare finns inom enheten ett antal arkiv - bl. a.grammofonarkivet och - samt STiM-centralen, som sköter avgifternatill och andra upphovsrättsorganisationer för all spelad musik irundradion. Enheten Administrativ service innehåller ett antal meraallmänna servicefunktioner. Publik- och programforskningsavdelningen (PUB) svarar försåväl löpande som speciella publikundersökningar samt för forskning rörandemassmedier, speciellt radio och TV. Den största enheten inom ar teknikenheten.I enheten ingår avdelningar för anläggningsteknik, byggnadsteknik och centralainköp. Dessa avdelningar är förelagsgemensamma och tilldelas medel direkt urföretagets budget. De övriga avdelningarna inom teknikenhelen får sinakostnader täckta genom internbudgetering via programenheternas anslag. Hit höravdelningen för ljudradioteknik samt avdelningarna för TV: s driftteknik, destörsta inom enheten. Centralredaktionen bildades för att åstadkomma densamordning inom nyhetsverksamheten som riktlinjer för organisationenangav. Ljudradioenheten disponerar tre programkanaler. P Idomineras av talprogram, såsom nyheter, samhällsprogram, teater, föredrag ochuppläs-nmgar. P 2 sänder främst olika utbildningsprogram och kvällstidfrämst seriös musik samt vidare program för invandrare. P 3 domineras av lättmusik och underhållning; i kanalen sänds program även . De olika Ijudradioredaklionerna har fördelals på femhuvudområden avseende kultur, aktualitet, musik, teater och underhållning. Förkontakterna med distrikten finns en särskild programchef. Programenheten för TV i har utöver enhetsledning medtillhörande funktioner för personal och ekonomi en gemensamplaneringsavdelning, som har till uppgift dels att besluta om sammansättningenav enhetens programutbud, dels att planera enhetens egenproduktion av program.Pröv-ingen av olika programprojekt sker i en särskild beredning. Inom avdelningenfinns också studiomän, enhetens sändningsledning, filmfotografer ochscenografer samt vidare ett kansli för extern produktion, bl. a. för inköp avprogram från andra företag. För den direkta programverksamheten i övrigt finnsett antal redaktioner. Programenheten för har en annan uppbyggnad av degemensamma funktionerna. Under enhetsledningen finns en avdelning föradministration som, utöver gemensamma ekonomi- och personalfrågor, också svararför planeringen av enhetens egen programproduktion. Ansvaret för arbetet medprogramutbudet vilar på avdelningen för planering, marknadsföring ochpresentation, som bl. innehåller sändningsledningen för enheten. En särskildavdelning finns för administration av främmande produktion. För den direk* iprogramverksamheten i övrigt svarar sex redaktioner. är uppdelad på tvåredaktioner. Den mindre av dessa gör program för export, dvs. för försäljningtill andra radio- och Prop.1977/78: 91 20 Den större svarar för sändningarna av desvenska utlandsprogrammen i radio. Dessa sändningar sker på svenska, engelska,tyska, franska, spanska, portugisiska och ryska. Enligt radioavtalet bestämmer själv antaletdistrikt. Däremot har statsmakterna vid ett antal tillfållen uttalat sig omhur stor andel av programproduklionen som bör komma från distrikten. Det målsom f. n. gäller är all distrikten ska svara för av programproduktioneni rikssändningar. Som framgått distrikten direkt underställdaföretagsledningen och radiochefen. Stabsorganet för verksamheten ärdistriktscentralen. Antalet distrikt uppgår till elva, nämligen Södradistriktet (), som omfattar , och , Västradistriktet (), som omfattar , och , Älvsborgsoch , (), som omfattar , läns södra del samt Kronobergslän, Östradistriktet (), som omfattar Flens, , ochOxelösunds kommuner i , , läns norradel samt , Mellansvenskadistriktet (), som omfattar utom Flens, ,och kommuner saml och , (), som omfattar och län, Värmlandsdistriktet(), som omfattar , Gävle-Daladistriktei(), som omfattar och i , Nedre (), som omfattar i samtVästernorrlands och , Västerbottensdistrikt (), som omfattar , (), som omfattar . För de tyngre resurser som behövs för TV-produktionen haren del av distrikten sammanförts till TV-regioner. Antalet sådana uppgår tillsju, nämligen RegioncenlralMalmö - Södra distriktet, RegioncenlralGöteborg - Västra distriktet, RegioncenlralNorrköping - och Östra distriktet, RegioncenlralÖrebro - Mellansvenska distriktet och Värmlandsdistriktet, RegioncenlralStockholm - programenheterna i samt , RegioncenlralSundsvall - samt Nedre , RegioncenlralLuleå - distrikt samt distrikt. Prop.1977/78:91 21 1 fyra av regionerna - , , ochLuleå - sänds regionala TV-program, huvudsakligen bestående av nyheter. Distrikten har tilldelats personal och övriga resurser imycket skiftande utsträckning. Helt dominerande är Västra och Södra distriktenmed 32 resp. av anställda i distriktsorganisationen. Därnästföljer Nedre av distriktsorganisationens personal. Distrikten intar - i enlighet med regeringens ochriksdagens riktlinjer -en självständig ställning och har egna distriklschefer,som under sig har såväl programpersonal som teknisk och administrativpersonal. leds av chefen för distriktscentralen. Destörre distrikten - Södra, Västra och Nedre - har delat uppverksamheten på skilda avdelningar för radio och TV. I de mindre distriktensamordnas verksamheten mellan de tvä medierna. I ett koncembildningsavial, som träffades i juni 1975mellan staten och , förband sig att bilda ettdotterbolag för lokalradioverksamheten samt att till dotterbolaget överlåta"att med ensamrätt avgöra vilka ljudradioprogram som skall förekomma ilokal rundradiosändning från sändare här i riket". att iaktta de i koncernbildningsavtalet föreskrivnavillkoren finns i ett särskilt samarbetsavtal mellan ochSveriges Lokalradio. 1 koncernbildningsavtalet föreskrivs lokalradioområdenasomfattning. De 24 områdena följer länsgränserna med undantag för alt de norradelarna av saml av har sammanförts lillett lokalradioområde. Radio Trestad, medan de södra delarna av samma län bildarRadio . Det ankommer på Lokalradio att besluta omhuvudort för lokalradioområdena. skall i egenskap av moderbolag ha ansvaretför rundradioverksamheten i dess helhet. Det ankommer på bl. a.att svara för den övergripande planeringen av rundradioverksamheten och atttill regeringen ge in anslagsframställning för lokalradioverksamheten. Koncernbildningsaytalel anger särskilt att Radiooch Lokalradio i personalpolitiskt hänseende utgör en enhet. Vidare anges att det i samarbetsavtalet skall finnasföreskrifter om vilket sändningsutrymme som lokalradion skall få. Beträffande Lokalradios programverksamhetföreskriver koncernbildningsavtalet bl. a. att den skall vara särskiltinriktad på lokal information och därvid belysa frågor som rör "kommuner,näringsliv, arbetsmarknad, utbildning, folkrörelser och kulturliv inomsändningsområdet". Programverksamheten skall i övrigt följa bestämmelsernai avtalet mellan staten och samt de riktlinjer som finns angivnai regeringens och beslut om lokalradion. Prop.1977/78:91 22 mellan och SverigesLokalradio innehåller i stor utsträckning samma bestämmelser somkoncernbildningsavtalet. Därutöver anges bl. a. att RadiosIjudradioenhel skall tillhandahålla grammofonmusik eller därmed jämförligamusikprogram för utsändning av Lokalradio. Med detla avses bl. a. den"musiklapet" som skall utgöra inramning till lokalradioprogrammen. Vidare föreskriver samarbetsavtalet att de båda företagenskall hålla varandra underrättade om resp. veckotablåer för programmen.Dessutom finns bestämmelser om att de båda förelagen får utnyttja material frånvarandras programverksamhet i den mån detta inte kräver medgivande från tredjeman samt att företagen skall bistå varandra med produktion av inslag förnyhetsprogram. För de tjänster som utför åt SverigesLokalradio skall få ersättning motsvarande självkostnaderna. Den centrala ledningen för Lokalradio är placeradi . Den innehåller i huvudsak rena stabsfunktioner. , som startade sin verksamhet medingången av , innefattar den verksamhet som bedrevs av denstatliga samt av utbildningsprogramenhet. 1 koncernbildningsavtalet angåendeutbildningsradioverksamhet, som träffades mellan staten, Radiooch Lokalradio, förband sig att bilda ett dotterbolagför utbildningsradioverksamhet. och Lokalradio förbandsig vidare att till det nya bolaget upplåta sändningsutrymme. Liksom i koncernbildningsavtalet angåendelokalradioverksamhet föreskrivs i avtalet angående utbildningsradioverksamhetatt skall ha det övergripande ansvaret för rundradioverksamheteni dess helhet. Ett samarbetsavtal skall upprättas mellan ochSveriges Utbildningsradio, varvid skall eftersträvas bl. a. att utnyttja demöjligheter som koncernen ger till en samordnad personalpolitik. Enligt koncernbildningsavtalet skall SverigesUtbildningsradio efter samråd med till regeringen ingeanslagsframställning för utbildningsradioverksamheten. Verksamheten skallomfatta såväl program avsedda för hela landet som regionala och lokala programoch skall främst avse utbildning inom förskola, ungdomsskola, högskola ochvuxenutbildning. I fråga om utbildningsverksamheten börutbildningsradioföretaget träffa samrådsavtal med vissa statliga myndigheter.Styrelsen för förelaget har vidare att utse rådgivande kommittéer för resp.utbildningsområde. Prop.1977/78:91 23 har till uppgift att övervaka att SverigesRadio utövar sin ensamrätt till rundradiosändningar opartiskt och sakligt och iövrigt i enlighet med radioavtalets riktlinjer. Nämnden är ett statligt organoch består av sju av regeringen utsedda ledamöter jämte suppleanter. Nämndensövervakning sker genom eflerhandsgranskning av program som har sänts i radiooch TV. Granskningen sker efter anmälan mot ett visst program eller på nämndenseget initiativ. Alla granskningsärenden avgörs av radionämnden i dess helhet. handläggningsfrågor kan nämnden delegera sin beslutanderätt tillordföranden eller sekreterare. Det har t. ex. uppdragits åt sekreteraren att pånämndens vägnar via uppspelning ta del av anmälda program i den mån dettabehövs för ärendenas beredning. I sådana ärenden kan nämnden sedan fattabeslut om programmet på grundval av sekreterarens föredragning. Enligt praxisanser sig nämnden inte böra fälla något program utan att programföretagetberetts tillfälle att avge yttrande. Fråga om inhämtande av yttrande tas upp såsnart materialet i ärendet ger rimligt skäl för antagandet att brott motradiolagen eller radioavtal kan föreligga. Beslut i frågan fattas av nämndeneller av nämndens ordförande. har ingen befogenhet att döma ut straff ellerskadestånd. Enligl radioavlalel kan emellertid regeringen - om det finns skälanta att brutit mot avtalet - påkalla utredning i frågan ochäven säga upp avtalet om utredningen ger anledning till det. och drift- ochinvesteringsutgifter samt investeringsutgifter i samband medden allmänna programverksamheten bestrids av avgiftsmedel. Även radionämndens verksamhet bekostas med avgiftsmedel. Av de samlade avgifter som flyter in ställer regeringenvarje år medel till förfogande förde med verksamheten förenade utgifterna.Eventuella överskott av avgiftsmedel fonderas i den s. k. rundradiorörelsensfond för att kunna användas , då de löpande intäkterna inteförslår till att läcka utgifterna. Enligt beslut (prop. 1976/77: 100 bil.12, KrU 1976/77: 30, rskr 1976/77:118) skall fonden, som harförvaltats av , successivt föras över till . Den åriiga medelstilldelningen ur rundradiorörelsens fondbeslutas av regeringen. 1977/78: 91 24 Medelför och investeringar anvisas underinvesteringsanslagen Televisions- och ljudradioanläggningar resp. Vissabyggnadsarbeten för under utbildningsdepartementetskapitalbudget.