prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — För utbyte av ca 265 bilar och ca20 motorcyklar beräknar jag ca 11 milj. kr. Jag har beräknat medel för åtta nyabilar. Beträffande användningen av dem återkommer jag under anslaget B 6.Medel har vidare beräknats för utbyte av tre terrängskoterpaket. För betalning under /79av personradioutrustning, för vilken för /78 lämnatsbeställningsbemyndigande, har jag beräknat . För radioutrustningtill fordon beräknar jag ca . Jag beräknar medel för utbyte av 10hästar och 80 hundar. Under posten inköp avtrafikövervakningsmateriel m. m. har jag beräknat . förutökad/fortsatt provverksamhet med alcolmeter. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till : Inköp av motorfordon tn. m. /79 anvisa ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. : Underhåll och drift av motorfordon m. m. 1976/77Utgift 81546000 1977/78.Anslag Av anslaget skall . Beräknad ändring 1978/79 Underhåll och drift av motorfordon m. m. Underhåll och drift av helikoptrar m. m. Underhåll och drift av båtar m. m. Underhåll och vård av 1977/78:100 Bilaga5 Beräknadändring 1978/79 Underhåll och vård av fordonsutruslning m. m. Underhåll och vård av hästar m. m. Underhåll och vård av hundar m. m. Underhåll och vård av personligutrustning m. m. Underhåll och vård av trafikövervakningsmateriel m. m. Underhåll och vård av kriminalteknisk utrustning m. m. Underhåll och vård av speciellmateriel m. m. Underhåll och vård av kart-utrustning Underhåll och vård avarrestutrustning m. m. Under posten Underhåll och vård av hundar m.m. har jagberäknat I . till driftbidrag för statens hundskola i . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till : Underhåll och drift avmotorfordon m.m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av 101936000kr., varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. Polisverket:Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot riketssäkerhet m. m. 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag1978/79 Förslag Rikspolisstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . 1977/78:100 Bilaga 5 37 Anslagetbör föras upp med . Ökningen av anslaget beror till stör.sta delenpå automatiska kostnadsökningar. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att t\\\ : Särskild polisverksatnhet förhindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m.m. för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77Utgift 5 114624 1977/78Anslag 3 630000 1978/79Förslag 4 630000 Från detta anslag betalas bl. a. bidrag tillinternationella kriminalpolisorganisationen i (), till enskildaanställda för studier av betydelse för polisväsendet och till föreningar föranställda vid polisväsendet. I övrigt bestrids från anslaget bl. a. kostnaderför efterspaning av försvunna personer. Kostnader för polisverksamhet som inteskall bestridas från annat anslag betalas från detta anslag efter beslut avregeringen. Rikspolisstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Diverse utgifter för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader 1976/77Utgift 2 060 732 564 1977/78 Anslag Av anslaget skall 515 840000kr. avräknas mot automobilskattemedlen. utövar som centralförvaltningsmyndighet högsta inseendet över polisväsendet. ärhögsta polismyndighet i länet. 1 varje län utom i finns hoslänsstyrelsen en länspolischef. Varje län är indelat i polisdistrikt. Antaletpolisdistrikt är 118. 1 varje polisdistrikt finns en polisstyrelse. 1977/78:100 Bilaga5 Beräknad ändring 1978/79 Övriga polismän (exkl. personal i rekryteringskåren) 15 480 3 509,5 + 350 + 150 + 129 + 150 extra personal och till- och för kost och sjukvård ner m. m. Ersättning för skador vid Ersättning för skador på Ersättning till enskilda för Vissa kostnader för för- undersökning m. m. Bidrag till kostnader för m. m. i kvarteret 1977/78:100 Bilaga5 39 Pris- och löneomräkning 334831 000kr. Polisstyrelserna har yrkatsammanlagt 2 825 nya tjänster och länsstyrelserna 2745. föreslår för /79inrättande av sammanlagt 353 polismanstjänster och 150 tjänster föradministrativ personal. Fördelningen av de föreslagna tjänsterna framgår avföljande sammanställning. Kanslier Personal i polischefskarriären 3 Tre av de åtta tjänsterna vid kanslierna är avsedda förpolisintendenter. Av tjänsterna vid övervakningssektionerna är ett trettiotalavsedda för fortsatt utbyggnad av kvarterspolisverksamheten medan övrigatjänster främst utgör kompensation för arbetskraftsbortfall på grund avarbetstidsförkortning. 40 tjänster för extra ordinarie polismän bör dessutomtillföras polisorganisationen. Samtliga yrkade tjänster vid de trafikövervakandeenheterna är avsedda att minska verkningar av arbetstidsförkortning. Styrelsen anser att det inte går att tillförakriminalavdelningarna det förhållandevis stora personaltillskott som behövsför att påtagligt förbättra relationen mellan anmälda och utredda brott.Styrelsens förslag begränsas därför till att 115 kriminalpolismanstjänsterinrättas. Av dessa avses 68 för en fullständig utbyggnad av utredningsenheterför den organiserade/ekonomiska brottsligheten. Styrelsen föreslår dessutom att 150 tjänster inrättasför annan personal än polispersonal. Iövrigt redovisar styrelsen följande motiv för föreslagna tjänster. a)Personal i polischefskarriären Styrelsenföreslår att tre polisintendenttjänster inrättas. 1977/78:100 Bilaga 5 40 avseddaför de mindre och medelstora distrikten där den växande arbetsbördan gör detnödvändigt att förstärka ledningsfunktionen. b)Polismanstjänster vid polisstyrelsernas kanslier Arbetsbelastningen vid polisstyrelsernas kanslier harunder senare år ökat. Det är därför angeläget att kansliorganisationenförstärks för att avlasta främst polischefen och chefen förordningsavdelningen en mängd gö-romål med tillstånd o. d. Fördetta behov bör fem tjänster inrättas vid polisstyrelsernas kanslier. Styrelsen föreslår att 160 polismanstjänster inrättasför huvudsakligen övervakningsverksamhet. Genom arbetstidsförkortning har mångapolisdistrikt fått betydande svårigheter att upprätthålla en någorlundatillfredsställande yttre bevakning. Särskilt har fotpatrulleringen minskat iomfång. Även övervakningen i bil och utryckningsberedskapen har påverkats negativt. Genom arbetstidsförkortning har länstrafikgrupper och trafiksektionerförlorat ca 100 årsarbetskrafter. Enheterna tilldelades 20 tjänster för budgetåret1976/77 och 30 tjänster för /78. För att täcka en del avåterstående bortfall yrkas 30 tjänster för trafikövervakning för budgetåret1978/79. e) Utrednings-och spaningsverksamhet Styrelsen föreslår att 115 kriminalpolismanstjänsterinrättas. De 68 tjänster som bör avsättas för den organiserade/ekonomiskabrottsligheten bör fördelas och organiseras i enlighet med det förslag somstyrelsen tidigare ingett till regeringen. På narkotikabrottslighetens områdebör resurserna framför allt användas för bekämpande av den illegala handelnmed heroin och andra opiater samt centralstimulerande medel. 1 första hand bör insatserna inriktas dels mot finansiärer,beställare och mottagare av narkotikapartier och dels mot personer somutomlands framställer eller lagrar narkotika för export till . Styrelsen föreslår vidare att särskildabrottsförebyggande rotlar inrättas i de tre största polisdistrikten samt i 14andra större polisdistrikt. 1 övriga polisdistrikt bör den förbrottsförebyggande verksamheten avdelade personalen ingå i spaningsrotel efterde riktlinjer som f. n. finns. Sammanfattningsvis yrkas sålunda 68 tjänster förinsatser mot organiserad/ekonomisk brottslighet och övriga 47 tjänster förinsatser mot den grova narkotikabrottsligheten och för den brottsförebyggandeverksamheten. 1977/78:100 Bilaga 5 41 f) Personaiför vikariats- och förstärkningstjänstgöring Styrelsen föreslär att 40 tjänster för extraordinarie polismän tillförs polisorganisationen.Styrelsen föreslår en uppdelning av extra ordinarie polismanstjänsterför vikariats- och förstärkningstjänstgöring på ordnings-ochkriminalavdelningarna. g) Annan personal Styrelsen föreslår att 150 tjänster inrättas förannan personal än polispersonal. Styrelsen hemställer att tjänsternaskall få användas för ren utökning och attinlösen av s. k. vakansmedelstjänster sker i annan ordning. Av de 150tjänstema bör 13 inrättas för förstärkning av resurserna i samband med deplanerade ökade insatserna för att bekämpa ekonomisk brottslighet. Under posten Lönekostnader till övrig extrapersonal och till tillfällig arbetskraftföreslår styrelsen att 3,5 milj. kr. anvisas för ersättning till praktikanter enligt cirkulär (1975:326) ompraktiktjänstgöring hos statsmyndighet. Under anslagsposten yrkas i övrigt medel bl. a.för delgivningsmän, viss vägningspersonalm.m. Dessutom yrkas medel för 55 biträdande passkontrollanter, vilkaanställts efter medgivande från regeringen. har begärt förstärkning av denlokala polisorganisationen. Jag delar styrelsens uppfattning att enförstärkning bör komma till stånd.Med hänsyn till budgetläget begränsar jag mig dock till att beräkna medelför 130 polismanstjänster. En avpolismanstjänstema är avsedd för polischefskarriären. Den skall användas för att stärka ledningsfunktionen i ettmindre distrikt där endast polismästaren har juridisk kompetens. Tvåpolismanstjänster bör dessutom tillföras polisstyrelsemas kanslier. Av polismanstjänsterna i övrigt avser 67övervakningsverksamhet, varav 10 tjänster för trafikövervakning, 15tjänster för en fortsatt utbyggnad avkvarterspolisorganisationen samt 20 tjänster för vikariats- och förstärkningstjänstgöring. Beträffande antagning av aspiranter tillpolisskolan, se anslaget B 1. Rekrytering av polisaspiranter. Sammanlagt 60 av de nya polismanstjänsterna avsesbli tillförda kriminalavdelningarna.Den närmare motiveringen härför återfinns nedan under rubrikerna Organiserad och ekonomisk brottslighetresp. Jag beräknar vidare medel för 150 tjänster förannan personal än polispersonal. Huvuddelen av dessa tjänster böranvändas för inlösen av en del s. k.vakansmedelstjänster som finns inom den lokala polisorganisationen. 1977/78:100 Bilaga 5 42 Det ankommer på regeringen att besluta om fördelningenav tjänstema på arbetsuppgifter och polisdistrikt. Regeringen har genom beslut uppdragitåt polisutredning' att med förtur behandla ett förslag från Stockholmspolisdistrikt om piketverksamheten i distriktet m. m. Utredningen har avlämnat betänkandet (DsJu 1977: 2) Piketverksamheten i . Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avrikspolisstyrelsen och i . (TCO-S) har som eget yttrandeåberopat ett bifogat yttrande från jämte yttrande frånSvenska polisförbundets länskommitté i . i Stockholmslän har bifogat yttrande från polisstyrelsen i samtsynpunkter avgivna av länspolischefen i . 1Nuvarande verksamhet med rörlig piket i 1.1 Allmänt Rörlig piket finns i , och Malmöpolisdistrikt. Övriga polisdistrikt i landet har inga sådana enheter.Organisatoriskt är piketverksamheten knuten till ordningsavdelningen. Piketverksamheten är i vartdera av och Malmöpolisdistrikt organiserad i en enhet samt i i tvåenheter. Antalet poliser som tillhör piketen uppgår i Stockholmtill 80, i till 25 och i till 20. I är piketpersonalens tjänstgöringstiderfr.o.m. fördelade på sådant sätt att minst två gmpperfinns i tjänst dygnet runt. På motsvarande sätt finns det i alltidminst en piketgrupp disponibel. 1 har den rörliga piketen endast 3/4dygnstäckning, vilket innebär att det inte finns någon piketgrupp i tjänstnattetid. Utredningen har låtit göra en översiktiig undersökningav piketgruppernas arbetsuppgifter på basis av information från ett ADB-systemrörande ingripandemeddelanden. statssekreteraren , ordförande. Ledamöter: borgarrådet , riksdagsmannen ,riksdagsmannen , riksdagsmannen ,riksdagsmannen och borgarrådet . 1911/18:100 Bilaga 5 43 Av tiden för yttre tjänst vid piketgrupperna gickcirka åt till utrycknings- ochingripandeverksamhet i och . I var något . Övrig tid används i princip för områdesövervakning. 1 alla tre polisdistrikten har piketgruppernadeltagit i insatser vid rån i någotmindre än av fallen i resp. distrikt. Motsvarande siffror för radiobilgrupperna är . 1 första hand harsåledes polis i radiobilgrupper beordrats till platser där rån harskett. Fylleri och ordningshändelser upptar avutrycknings- och ingripandetiden för piketgrupperna i ,och (55, 51 och ). Motsvarande siffror för radiobilgruppernaär i , och . 1 finns rörlig piket iförsta och tredje vaktdi-strikten(VD 1 och VD 3). Piketen består i vartdera vaktdistriktet av åttapolisinspektörer och 32 polisassistenter. Piketen är indelad i grupper.Grupperna är i huvudsak verksamma inom det vaktdistrikt de tillhör. Verksamheten vid piketerna bedrivs normalt underledning av i ifrågavarandevaktdistriktschef men vid speciella händelser samordnas och leds verksamhetenfrån ledningscentralen. Personalvid rörlig piket har främst till uppgift att fullgöra allmän övervakningsverksamhet genom gruppatrullering.Personalen skall hålla kontakt med ledningscentralen per radio samt ständigtvara beredd att företa ingripanden och utföra uppdrag som beordras avledningscentralen. Patrulleringsmetoden"gruppatrullering" innebär att polisassistenterna under ledning av en inspektör fullgör tidigareplanlagd allmän övervakning till fots.Piketgmppen förflyttas i fordon mellan de platser som skall övervakas. Vissaallvarliga händelser kräver att polisen använder speciella hjälpmedel. Vidsådana händelser och vid andra tillfällen, då en insats behövs som krävermer än en dubbelpatrull och som leds av polisbefäl, används i allmänhetpiketgrupperna i VD 1 och VD 3 oavsett platsen. Allpolispersonal vid ordningsavdelningen erhåller nu i princip samma lokalautbildning. Den omfattar i genomsnitt drygt . Polismännen irörlig piket får dessutom utbildning i handhavandet av gas-materiel. För atttäcka behovet av gasutbildad personal har även polismännen vidradiobilgrupperna i VD 1 och VD 3 erhållit sådan utbildning. Utbildningenavser endast handhavandet av gasmaterielen och inte det taktiskauppträdandet. Närpolismän vid de rörliga piketerna och radiobilgrupperna på grund av semester, sjukdom o. d. inte är i tjänst tillförsdessa enheter personal från övervakningsgmpperna. Denna personal är inteutbildad i användning av gasmateriel. 1977/78:100 Bilaga 5 44 2 Förslaget tillorganisationsförändring från 1 skrivelse till har polisstyrelsen i föreslagit attpiketgrupperna i VD 1 och VD 3 ersätts av en ny piketenhet i centralsektionen i distriktet. 1 sambanddär med skulle tunnelbanepolisen, som ingår i centralsektionen, organise ras som en självständig sektion under ordningsavdelningen. Polisstyrelsen har framhållit, att trivseln ocheffektiviteten i arbetet har blivit lidande av den anonymitet och deopersonliga förhållanden som kan spåras i de båda personellt störstavaktdistrikten - VD 1 och VD 3. Erfarenheternafrån de tillfållen då större polisiära insatser har krävtsför händelser som terrordåd, grova våldsbrott och naturkatastrofer visar attdet föreligger ett stort behov av snabbt disponibel, samövad och väl utbildadpersonal för förstahandsåtgärder på platser där händelserna inträffat. Inte minst med tanke på skydds- ochsäkerhetsaspekter både för polismännenoch allmänheten framstår detta enligt polisstyrelsen som nödvändigt. Piketenhetenskall enligt polisstyrelsens förslag underställas chefen för centralsektionen.Stommen utgörs av de nuvarande piketerna i VD 1 och VD 3. Dessutom övertörs ytteriigare ett antal tjänster från dessavaktdistrikt. Enheten skall vid behov kunna ledas av eget befäl.Stor vikt skall läggas vid utbildning och samövning. För dessa uppgifter samtför att planera och leda verksamheten bör finnas tre poliskommissariermed skifttjänst. Den nya piketenhetenbör enligt polisstyrelsen dimensioneras för att kunna fungera dygnet runt. Härigenom kan viss utbildning av andra polismänbegränsas som bättre beredskap erhålls för att ingripa dels vid händelser som kräver tillgång tillskyddsutrustning och dels vid händelser då avspärrning blir aktuell(bombhot, sprängattentat o.d.). Ersättar-personal bör placeras vid enheten såatt personal från andra enheter inte behöver tillföras piketenheten vid normalbortovaro. Personal vid den nya piketenheten skall snabbtkunna sättas in vid katastrofer, terrordåd, bombhot, skallgång o.d. Denskall även medverka vid spaning efter farliga brottslingar m. m. Även i övrigt skall den föreslagna piketenhetennyttjas på i princip samma sätt som de nuvarande piketgrupperna. Genomanknytningen till centralsektionentorde tillfälliga förstärkningsbehov inom de skilda vaktdistrikten kunna tillgodoses bättre än som ärfallet. Som exempel på sådana tillfälliga förstärkningsbehov nämnsövervakning på 1977/78:100 Bilaga 5 45 ochIsstadion samt på . Vid tjänstgöring underställs piketgmpp berört vaktdistriktsledning. Vid allvariiga händelser av sådan art eller omfattning att det krävsen snabb eller omfattande personalinsats,flyttas piketgrupp till aktuell plats efter beslut av kommissarievid ledningscentralen. Polisstyrelsen föreslår att fyra personbilar, tvåpiketbussar och tre hundar nyanskaffas för att tillsammans med materiel somöverförs från andra enheter i polisdistriktet täcka det väntade behovet vid dennya piketenheten. Härutöver anmäler polisstyrelsen behov av bl. a.främst transportfordon och verktyg.Materielen skall i huvudsak användas i andra enheter inom polisdistriktetän piketenheten. Ansvaret för ordningen inom tunnelbaneområdetåvilar f. n. tunnelbanegruppen, som ingår i centralpolisen. Gruppen disponerartotalt 92 tjänster fr. o. m. den . Dennapersonalstyrka är enligt polisstyrelsen helt otillräcklig. För att klara uppgiften har det därför varit nödvändigtatt disponera ett stort antal av distriktets ersättartjänster. F. n. har tunnelbanegruppen 66 sådana tjänster.Dessutom anlitas ordningsvakter frånAllmänna Bevaknings Aktiebolaget (ABAB) på de från ordningssynpunkt besvärligaste stationerna,huvudsakligen för att skydda SL-personalen och för att hindra attberusade eller ordningsstörande personer får tillträde till plattformarna. Ordningsläget inom tunnelbanans bevakningsområdeär enligt polisstyrelsen knappast acceptabelt. förekommer misshandel,ofredande och förargelseväckandebeteende i stor omfattning. har även skadegörelsen ökat i en oroväckande omfattning.Antalet ingripanden har ökat från 1971 till omkring 14 500 år1974. Tunnelbanenätet växer också. Den 1 september 1975togs sålunda sju stationer med 11uppgångar i bruk inom distriktet när en del av Järvabanan öppnades. Dessutom skall tunnelbanegruppen svaraäven för tunnelbanesträckningar utanförpolisdistriktet, f. n. inom och polisdistrikt. På grund av ordningssituationen,bevakningsområdets utökning och arbetstidsförkortning är det enligtpolisstyrelsen nödvändigt att föra ytteriigare personal tilltunnelbanebevakningen. Med den personalstyrka som tunnelbanepolisen beräknas fåbör den enligt polisstyrelsen organiseras somen självständig sektion under ordningsavdelningen. 1977/78:100 Bilaga 5 46 3 Yttrandenöver förslaget från i har tillstyrktpolisstyrelsens framställning. Med anledning av skrivelsen till rikspolisstyrelsenfrån polisstyrelsen i tillsatte iplenum en arbetsgrupp för att utreda bl.a. sammanslagningen av piketgrupperna. Vid arbetsgruppens sammanträde den 28 januari 1976tillstyrkte arbetsgruppen enhälligt att underställer regeringenfrågan om sammanläggning av de två piketgrupperna i VD 1 och VD 3 till enenhetligt ledd styrka inom ordningsavdelningen. Den av tillsatta arbetsgruppenföreslog i skrivelse den 2 febmari 1976 till styrelsen att skulleunderställa regeringen frågan om sammanslagning av de båda piketgrupperna. , som fann att arbetsgruppen"förebragt starka skäl för en organisatorisk förändring", har ienlighet med arbetsgruppens förslag underställt regeringen ärendet genomskrivelse . 4 Förslagtill utbildning från arbetsgrupp vid En särskild arbetsgrupp från harformulerat följande mål för utbildningen av personal vid piketenheten. All personal som ingår i piketstyrkan samt viss annanledningspersonal skall på rätt sätt kunna använda den polisiära utrustning somkan komma till användning för att lösa förelagda uppgifter. Styrkan skall varasamövad och väl insatt i aktuell lagstiftning för att den med minsta möjligavåld och med minsta möjliga risk för allmänheten och polismännen själv skallkunna ingripa med rätt taktik och teknik i farliga situationer och vid bombhot,bank- och postrån, ockupationer, fara för flygkatastrof, olycka med farligtgods, större bränder, svårare trafikolycka etc. Den personal som skall samverkamed piketstyrkan, dvs. all polispersonal i , skall hakännedom om piketstyrkans organisation, arbetssätt och befälsförhållanden. Utbildningenbör enligt arbetsgruppen inriktas på tre kategorier. Kategori A, piketstyrkans befäl och befälsvikarier,föreslås av arbetsgruppen få en grundläggande utbildning under en tre veckorssammanhängande kurs. Utbildningen bör genomföras före den tidpunkt då dencentrala piketstyrkan skall träda i funktion. Kursen bör omfatta i huvudsakföljande ämnen: aktuell lagstiftning, psykologi, psykiatri, planering, taktisktuppträdande i olika situationer, tekniska hjälpmedel, akutsjukvård och fysiskträning. 1977/78:100 Bilaga 5 47 Kategori B, övrigapolismän i den centrala piketstyrkan, föreslås få i stort sett samma utbildning som kategori A. Tyngdpunkten skall emellertid läggas på färdighetsövningar. Vidare börutbildningen, enligt arbetsgmppensuppfattning, ske vid återkommande utbildningstillfällen inlagda i tjänstgöringslistan. Kategori C, övriga polismän i Stockholmspolisdistrikt, bör i huvudsak ges utbildning i användning avkroppsskyddsutrustningen, visst taktiskt uppträdande och vapenträning i enlighetmed vad som föreskrivits i särskild ordning. 1 regeringens beslut att till polisutredning överlämna frågan om vissaorganisatoriska förändringar vid angavs särskilt attpolisstyrelsen i skulle vidta vissa åtgärder medan utredningsarbetet pågick. Polisstyrelsenskulle göra vad som var möjligt, bl. a. avseende utbildningen, för att ökaberedskapen vid händelser av mera allvarlig karaktär och förbättraskyddet för allmänheten och berördapolismän. Åtgärderna skulle vidtas inom ramen för nuvarande organisation. Polischefen i har i ensärskild order den 30 september1976 lagt fast hur den aktuella utbildningen skali bedrivas. Sådan utbildninghar genomförts och . 6.1 Avgränsning av utredningens uppdrag Regeringen har uppdragit åt 1975 årspolisutredning att med förtur behandlade frågor om organisation och utbildning m.m. som föranleds av förslagetfrån . Härvid har regeringen erinrat om att utredningen enligt sina direktiv har attanalysera de organisatoriska och tekniska problem som polisverksamheten vidmycket allvarliga händelser, t. ex. terroristhandlingar och tagande avgisslan, kan aktualisera. Utredningen erinrar i sitt förslag först omrikspolisstyrelsens anvisningar om "Ingripande i farlig situation- skyddsfrågor m. i Föreskrifter ochanvisningar för polisväsendet (FAP 200-5). Enligt dessa bör det i polisdistrikten upprättas en plan över dengrundorganisation som skall träda i kraft vid polisaktioner av störreomfattning. Den föreslagna piketenheten i Stockholmspolisdistrikt skall tillhöra ordningsavdelningen. Vid en polisaktion av störreomfattning skulle - med tillämpning av den av rikspolisstyrelsenförordade organisationen - piketen spela en relativt begränsad roll iförhållande till den totala insatsen. Denskulle sannolikt tas i anspråk endast för vissa uppgifter som enligt principskissenankommer på ordningsenheten. 1977/78:100 Bilaga 5 48 Polisverksamheten vid mycket allvarliga händelsersåsom tagande av gisslan ochterroristhandlingar innebär i regel att alla nivåer inom polisorganisationenberörs, dvs. central, regional och lokal nivå. Erfarenheterna visar också att även regeringen i varierande gradkopplats in vid de händelser somåsyftas här.