prop · G103110 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett val av den eller de utvecklingsUnjer, kring vUka densvenska kompetensen bör koncentreras, beräknas kunna göras . Bedömningarav förutsättningama för elproduktion genom utnyttjande av vågenergi harredovisats i planeringsrapporten i (NE 1977: 4). HittiUsstödda projekt har huvudsakligen avsett grundläggande undersökningar avfömtsättningama att utnyttja vågenergi, inklusive vågmätningar. 1977/78:110 13 Enstudie av förutsättningar för elproduktion genom utnyttjande av skillnaden isalthalt meUan salt och sött vatten har redovisats i planeringsrapportenSaltenergi i (NE 1977: 22). Deigångsatta projektens syfte är att verifiera grundidéns bärighet och attundersöka de mest kritiska tekniska problemen. Genomfördautredningar har visat att förutsättningar saknas för energiproduktion i Sverigegenom utnyttjande av temperaturgradientenergi i havs- och sjövatten. Ettomfattande grundläggande utredningsarbete har genomförts. Det kommer attredovisas i en planeringsrapport . Verksamhetenhar byggt på energiprögramkommitténs förslag (Ds 11975: 3) till plan förprogrammet. PåDFE:s tiUskyndan har byggts upp en särskild forskningsgrupp förenergisystemstudier (FPE) vid . FFE:s verksamhet harhittills främst gäUt nationalekonomiska aspekter på energiförsörjningen.Projekt har avslutats rörande sysselsättningseffekter och energiförbrukning vidändrad produktionsinriktning, sysselsättningseffekter vid begränsning avenergiförbralcningens tillväxt, energiefterfrågans priskänsUghet, energiprisernasbetydelse för produktions- och inkomstfördelningen meUan olika länder,verkningar av olika system för energibeskattning och av vissastimulansåtgärder. FFE:s verksamhet har successivt vidgats under perioden.Bland övriga projekt med en huvudsakligen samhällsekonomisk inriktning kannämnas Marknadsstruktur och prissättning på den internationella kolmarknadensamt undersökning av möjligheter att bygga ut samhällsekonomiska energistudiermed mått på miljöeffekter. Vidare har bedrivits projekt rörande bl. a. strategistudierför framtida energiförsörjning, energiframtider i u-land, regionalaeffekter av en ökad energUiushållning, förändringar i industrinsenergianvändning och de konsekvenser de får för input-output-analyser samt denövergripande studien i ett längre perspektiv (EFA2000, DFE rapport : 56). Underinnevarande budgetår inriktas verksamheten på energianalyser,energikvalitetsbegrepp och kalkylmetoder, handlingsfrihelsbegrep-pet och dessinnebörd vid oUka energialternativ, riskbegrepp och säkerhetsuppfattning samtsocial- och beteendevetenskapliga angreppssätt vid Studier av energifrågor. DFEhar också uttalat sig för att vidareföra 1977/78:110 14 vissaav de projekt som initierats genom framtidsstudiesekretariatets studie Energioch samhäUe, vilken har upphört under / 78. Studier förberedsrörande samhällets känslighet för stömingar i energitillförseln ochenergiinsatser i produkter och funktioner. Frånanslaget Energiforskning bestrids även vissa kostnader för internationelltatomenergisamarbete m. m. Kostnadema har främst avsett följande ändamål deltagande iverksamheten inom det internationella atomenergiorganet (lAEA) vissa projekt inom () nordiskt samarbete påatomenergiområdet. Denhittillsvarande medelsanvändningen inom Huvudprogram Energiforskning och vissadärmed sammanhängande insatser framgår översiktligt av följandesammanställning. Beloppen avser läget och utvisardisponerade medel under budgetåren 1975/761977/78 samt med stöd av givnabemyndiganden gjorda åtaganden för budgetåren 1978/79 och 1979/80. Avsammanställningen framgår vidare de belopp som har anvisats för program ochdelprogram (avrundade belopp, milj. 1975/76-1977/78 processer m. m. Återvinning av energi i varor m.m. sat 1975/76- 1975/76-1977/78 -1978/79 Organiska bränslen som er- statens råd för atomforskning' styrelsen för teknisk utveckling 1Härutöver disponerar BFR under /18 14 milj. kr. inom ramen förtillgängliga medel i fonden för byggnadsforskning för bidrag till planering ochuppföljning av experimentbyggande samt 18 milj. kr. från bostadsdepartementetshuvudtitel för lån till forskningsinriktat experimentbyggande. läBudgetåren 1975/76 och 1976/77. Regeringenhar uppdragit åt DFE att lämna en samlad redovisning ochvärdering av verksamheten inom Huvudprogram Energiforskning undertreårsperioden /761977/78. 2.2Förslag till program för treårsperioden /791980/81 Idirektiven tUl delegationen för energiforskning (DFE) angavssom en av delegationens uppgifter att ta fram underlag för planering avforslcning och utveckling inom energiområdet i ett långsiktigt perspektiv.Underlaget borde redovisas på ett sådant sätt att det kunde tjäna som underlagför statsmakternas beslut om omfattning och inriktning av forsknings- ochutvecklingsverksamheten på energiområdet sedan det beslutade treårigaprogrammet hade genomförts. 1977/78:110 16 ItiUäggsdirektiv preciserades delegationens uppgift härvidlag.Delegationen gavs i uppgift att ta fram underiag för statsmakternas beslut omforskning och utvecklingsarbete inom energiområdet medbörjan . Delegationen borde också belysa konsekvenserna av enkortare resp. längre programperiod. Av underlaget borde vidare framgå hurenergiforskningen bidrar till att öka handlingsfriheten för svenskenergiförsörjning på lång sikt. Särskilt borde redovisas vilka effekter somalternativa ambitionsnivåer beträffande forskning och utvecklingsarbete inomenergiområdet kan beräknas få på såväl energiproduktionens somenergikonsumtionens långsiktiga utveckling. I direktiven angavs också attdelegationen borde ägna särskUd uppmärksamhet åt frågan huravida den personaloch de materiella resurser som behövs för föreslagna insatser kan berälcnasföreligga. Delegationen borde även söka belysa sambandet mellan energipolitisktmotiverat statligt stöd till forskning och utvecklingsarbete och andra statiigainsatser till stöd för forskning och utveckling. Sedanjag med stöd av regeringens bemyndigande hade tillkaUat (11976: 05) för att ta fram underlag för statsmakternasbeslut om inriktningen av energipolitiken ändrades direktiventiU delegationen för energiforskning i fråga om de altemativa ambitionsnivåersom delegationens förslag tUl forskningsprogram borde innefatta. Enligt tilläggsdirektivtill delegationen borde ett alternativ innebära enoförändrad ambitionsnivå i förhållande tiU insatserna inom energiforskningsprogrammetunder /78. Därutöver skulle delegationen redovisa två avdelegationen avvägda alternativ som innebär högre ambitionsnivå. Härvid skullebelysas främst möjlighetema att öka insatserna vad gäller utvecklingen avförnyelsebara energikällor. Tillgrund för delegationens arbete med underlag för statsmakternas beslut omenergiforskningsprogram efter har legat programplaner somutarbetats av resp. programansvariga organ. Delegationen har i betänkandet(SOU 1977: 56) Energi program för forskning, utveckling och demonstrationlämnat förslag till nytt treårigt energiforskningsprogram för budgetåren1978/791980/81. TUl betänkandet har fogats sex bilagor (SOU 1977: 5762) meddet av programorganen framtagna underlaget för delegationens förslag. Somen aUmän utgångspunkt för sina förslag framhåller DFE att i likhet medandra länder med stort oljeberoende riskerar att drabbas av enenergiförsörjningskris Under 1980- eUer '. är emellertid meden 70-procentig andel olja i energiförsörjningen i en mera utsatt situation änflertalet industriländer, vilka har inhemska Prop.1977/78:110 17 tillgångarav kol som kan ersätta en framtida minskning av oljeimporten. DFEhar vid sin bedömning av forskningsbehoven utgått från att energiförsörjningeni framtiden bör tryggas så att samhäUets långsiktiga kostnader härför blir sålåga som möjligt som hälso- och miljöeffekterna blir acceptabla ochandra samhällsmål inte äventyras. DFE anger att detta bl. a. kräver attenergiförsörjningssystemet förändras i riktning mot ökad effektivitet ienergianvändningen, större flexibilitet, större spridning av tiUförseln påflera olika energikällor och ökad självförsörjning på energiområdet. Dettainnebär i första hand att oljan måste användas effektivare och att oljan så långtsom möjligt måste ersättas med andra energiråvaror och energibärare. Somövergripande syfte för det statUga energLforskningsprogrammet anger DFE attfrämja och påskynda utvecklingen och därigenom medverka till att skapa nyamöjligheter till energihushållning och energitillförsel. För att nå detta målbör energiforskningsprogrammets uppgifter i första hand vara att stödja utvecklingen av denteknik som krävs för att förändra energisystemet i enUghet med de tidigareangivna målen, att vid behov demonstrera nyatekniska system för de potentieUa användarna, att ta fram underlag förbedömning av ekonomiska, hälso- och miljömässiga och andra föralsättningar förintroduktion av nya tekniska syslem samt för bedömning av hur och i vilken taktde kan introduceras och att klarlägga energisystemetssamband med andra samhällsfunktioner och dess intemationella relationer. DFEanger att de primära avnämarna till resultaten av forskningsprogrammet är deorganisationer som har planerande och verkstäUande uppgifter på energiområdet,dvs. kraftföretag och oljebolag, näringsliv, lokalförvaltare och enskilda,utrustningstillverkande industri samt statsmakterna, statliga myndigheter ochkommuner med ansvar för lagar, föreskrifter, planering och kontroll medanknytning till energiområdet. Dessutom anges som en viktig avnämareallmänheten med sitt behov av och intresse för information omforskningsverksamhet och forskningsresultat. DFE framhåller att envägledande princip för inriktningen av energi-forskningsprogrammet bör vara attdet skall främja mångsidighet såväl när det gäller energiforskningen i desshelhet som när det gäller det statliga energiforskiUngsprogrammet. DFE angervidare att energiforskningsprogrammet skall komplettera och förstärka andraorganisationers insatser och nyttiggöra resultaten från energiforskningen iandra länder. Den svenska statliga energiforskningen bör i största möjligautsträckning utnyttja resultaten från andra länders insatser genom antingen 2 1977/78.1 saml. 1977/78:110 18 bilateralteller multUateralt samarbete. Verksamheten inom landet bör inriktas på sådanaområden där inle utländska erfarenheter kan utnyttjas, där det krävsnationella insatser för att forsknings- och utvecklingsverksamheten skall kunnaleda till utnyttjande av en viss teknik eller där de svenska föratsättningamaär gynnsamma och en effektiv internationell arbetsfördelning motiverar svenskainsatser. Inom vissa områden kan det slutligen finnas industripolitiska skälför svenska utvecklingsinsatser eller motiv för ett tekniskt oberoendegentemot utlandet. 2.2.3 Huvudprogrammetsavgränsning mot annan verksamhet Ifråga om angränsande verksamhet inom landet framhåller DFE att de bidrag tillprototyper och demonstrationsanläggningar som admuii-streras av statensindustriverk inom ramen för det statliga stödet till energibesparande åtgärderi näringsUvet nära anknyter till energiforskningsprogrammets uppgifter vadgäUer de senare utvecklingsstegen. DFE anger att det är väsentligt att energiforskningsprogrammetoch stödet till prototyper och demonstrationsanläggningar bringas till en närapraktisk samverkan. DFEpekar också på att energiforskningsprogrammet som en viktig del innefattarinsatser rörande säkerhet, hälso- och miljöeffekter samt andra bieffekter avenergiproduktion och energianvändning. Energiforskningsprogrammets uppgiftgränsar här till de uppgifter som åligger andra statliga organisationer. DetgäUer t. ex. , strålskyddsinstitutet, arbetarskyddsstyrelsen ochkärnkraftinspektionen. Slutligen erinrar DFE om att energiforskningen även harsom en viktig uppgift att ge underlag för statsmakternas beslut rörandeskatter, lagar, normer och andra styrmedel av betydelse förenergiförsörjningen. DFE anger att huvudregeln bör vara attenergiforskningsprogrammet därvid samverkar med sektoransvariga organ och vidbehov ansvarar för att ta fram sådant underlag som inte tas fram på annat sätt. 2.2.4 Resurserför forskning och utveckling DFEhar låtit genomföra en inventering av resurser för energiforskning i Sverige.Som en allmän slutsats härav anförs att utvecklingen av konventionell teknikinte synes besväras av resursbrist på den personella sidan. I de fall dåväsentlig nyutveckling erfordras för att exploatera nya teknikområden, kanemellertid de personella resursema utgöra en begränsning. Enresurskoncentration till effektivt arbetande projektgrupper anges här varanödvändig. 2.2.5 Programförslagets inriktning och avvägning, programperiodens längd m. m. Vidavvägningen av sina förslag tUl insatser inom huvudprogrammet har DFE beaktatett antal faktorer såsom energipotential, flexibilitet. Prop.1977/78:110 19 kostnaderper energienhet samt säkerhets-, hälso- och miljöegenskaper hos olika energikälloroch energitekniker. Vidare har hänsyn tagits till bl. a. utvecklingsbehovet,sannolikheten för framgångsrikt införande i det svenska energisystemet samtinverkan på landets beroende av import av energiråvaror. DFE erinrar om altbedömningen av dessa faktorer i flera fall med nödvändighet är osäker ochframhåller att energiforskningsprogrammets uppgift just i dessa fall är att gesäkrare bedömningsunderlag. DFE föreslår en indelning av huvudprogranunet iföljande program: Energianvändning i industriellaprocesser m. m. (sammanslagning av de nuvarande programmen Energianvändning iindustriella processer m. m. och Återvinning av energi i varor m. Energianvändning förtransporter och samfärdsel (samma som nuvarande program). Energianvändning för bebyggelse(samma som nuvarande program Energianvändning för lokalkomfort). Energiproduktion (samma somnuvarande program). Allmänna energisystemstudier(samma som nuvarande program). Energirelaterad grundforskning(motsvarar nuvarande anslag Grundläggande forskning för energiområdet). DFEföreslår vidare, vilket närmare framgår av det följande, vissa ändringar av dennuvarande indelningen av programmen i delprogram. DFElämnar förslag till program för forskning, utveckling och demonstration inomenergiområdet för treårsperioden . Förslag redovisas ienlighet med direktiven tUl DFE för tre alternativa ambitionsnivåer, svarandemot tre alternativa anslagsramar. Mellannivån utgör DFE:shuvudförslag och svarar mot den ökning av medelsramen i förhållande tUltreårsperioden som DFE bedömer nödvändig för att detstatliga energiforsknings-programmet skall kunna ökavåra möjligheter att välja mellan olika alternativ i fråga om såväl energilUlförselnssammansättning som energianvändningens nivå. DFE anger atl detta kräver attenergiforskningsprogrammet inom flera områden går in i en ny fas medstorskaliga försök och senare även demonstrationsinsatser. Kostnaden förtreårsperioden i detta alternativ beräknas av DFE till 935 milj. kr. i pris-och löneläget . Den anslagsmässiga tyngdpunkten ligger pådelprogrammen Trä, massa och papper och Jäm och stål inom programmetEnergianvändning i industriella processer m. m.» på delprogrammen Effektivareenergianvändning. Värmepumpar samt Solvärmesystem och energUagring inomprogrammet Energianvändning för bebyggelse och på delprogrammen Biosystem,, Fissionsenergi (främst säkerhets- och avfallsproblem), Fusionsenergi,Vindenergi, Fjärr-spillvärme samt Energiproduktionsteknik inom programmetEnergipro- 1977/78:110 20 duklion.Härutöver föreslås betydande insatser för aUmämia energisystemstudier och förenergUdaterad gmndforskning. Denlägre nivån representerar ett av DFE sammanvägt energiforskningsprogram på enanslagsnivå, som i stort motsvarar en för programmet som helhet oförändradambitionsnivå i förhållande tiU insatserna under /78. Kostnadenhärför beräknas av DFE till 578 milj. kr. Påden lägre nivån har insatserna koncentrerats tUl de områden som bedöms kunna fåden största energipolitiska betydelsen fram tUl och samtidigtvara mest beroende av statligt forskningsstöd. Detta innebär att insatsernabegränsas kraftigt på några områden där telcniken är relativt väl utvecklad ochdär det finns utsikter att energianvändare och energiproducenter samtutmstningstiUverkande industri själva svarar för den fortsatta utvecklingen.Begränsiungarna i medels-tiUdelningen jämfört med huvudförslaget medför dockatt de uppställda målen nås senare samt att risken ökar för attutvecklingsarbetet misslyckas eUer inte kommer tiU stånd. IDFE:s förslag på den lägre luvån har följande delprogram prioriterats: Trä,massa och papper. Järn och stål. Solvärmesystem och energilagring. Biosystem,, Fissionsenergi och Vindenergi. MeddslUldel-ningen för Vindenergi haremeUertid minskats kraftigt jämfört med huvudförslaget. DFE:shögre nivå har utformats med syfte att öka sarmolikheten för att den önskvärdautvecklingen kommer tiU stånd på sådana områden där tekniken är relativt välutvecklad och där det finns etablerade organisationer för användning avtekniken, men där det är osäkert om dessa kommer att ta pä sig ansvaret för atttekniken utvecklas. Kostnaden för treårsperioden berälcnas av DFE tiU 1128 mUj.kr. IDFE:s förslag på den högre nivån har insatserna ökats kraftigt i förhållandetiU huvudförslaget för programmen Energianvändning i industriella processeroch AUmänna energisystemstudier samt för delprogrammen Effektivareenergianvändning i bebyggelse, , Solenergi och Energiproduktionsteknik. DFEhar i enlighet med sina direktiv också belyst konsekvenserna av en kortareresp. längre programperiod än . DFE anger därvid att en längreprogramperiod än inte kan förordas emedan de tekniska framstegen tUIföljd av forskning och utveckling inom och utom landet liksom denenergipolitiska utveckUngen kan föranleda ändrade avvägningar. DFE harsamtidigt utgått från att en viss flexibilitet bibehåUes genom attstatsmakterna även dels be-vUjar anslagbudgetårsvis, dels ger programorganen bemyndiganden att göra åtaganden för detvå åren närmast efter budgetåret. DFE utgår också från att beslut om störreprojekt även i fortsättningen underställs regeringen. DFE avråder bestämt frånen kortare programperiod än tre Prop.1977/78:110 21 åroch motiverar detta med att normala forsknings- och utvecklingsprojekt har enlöptid av minst två till , varför en kortare programperiod knappast gerutrymme för någon egentlig planering. DFEanger vidare att statsmaktema bör styra verksamheten inom huvudprogrammethuvudsakligen genom att ange mål för olika program och delprogram. De förslagom medelsramar för program och delprogram som lämnas i betänkandet är, isynnerhet när det gäller medelsbehoven för storskaliga försök, behäftade medosäkerhet. Med hänvisning härtill och tUl att viktiga uppslag kan komma framefter programorganens och DFE:s behandUng av energiforskningsprogrammetföreslår DFE att programorganen fortsättningsvis ges möjlighet att fördela ommedel mellan olika delprogram intiU en avvikelse av högst av de för resp.delprogram anvisade medlen. DFEframhåller avslutningsvis att delegationens förslag om forskningsprogram fören viss teknik inte innebär ett ställningstagande för att tekniken i fråga börinföras i vårt energisystem, utan enbart för att landet bör skaffa sig enmöjlighet att införa den. DFE pekar vidare på att ett genomförande avforskningsprogrammet avseende en viss teknik inte ger någon garanti för atttekniken kommer att tas i praktiskt stor-skaligt bruk. Trots ett omfattandeutvecklings- och utredningsarbete kan det visa sig att tekniken frånekonomiska, miljömässiga eller andra synpunkter inte kan konkurrera med andrametoder att utnyttja eller producera energi. Iföljande avsnitt (2.2.62.2.11) redovisas delegationens förslag tillenergiforskningsprogram för perioden 1 juU med utgångspunkt iden av delegationen föreslagna programstrukturen. De av delegationen ochprogramorganen föreslagna anslagsnivåema avser genomgående pris- och lönelägetden . 2.2.6Energiaitvändning i industriella processer m. m. Anvisat 1975/76 Förslag 1978/791980/81 (milj. 1977/78 (milj. Energianvändning i industriella processer m. m. Trä, massa, papper 43 (10)' 56 (15)1 Övriga processer inom industrin Samhällets varuflöden; återvinning 'Belopp inom parentes avser den del av medelsbehovet som är att hänföra till sådanaförsöksanläggningar som STU föreslår skall finansieras genom STU:sutrustningsanslag. 'Jämte 4 milj. kr. som av DFE hänförts till insatser inom programmetEnergiproduktion, delprogrammet Biosystem. 1977/78:110 22 Underlagetför DFE:s förslag har tagits fram av STU. DFEföreslår i sitt betänkande att de nuvarande programmen Energianvändning iindustriella processer m. m. och Återvinning av energi i varor m. m. slås ihoptill ett program benämnt Energianvändning i industrieUa processer m. m. Programmetomfattar i första hand den direkta energianvändnmgen vid produktion inomindustrin samt inom jordbruk, skogsbruk och fiske. Härutöver ingår forskningoch utveckling rörande den direkta och indirekta energibesparing som erhållsgenom återviiming av råvaror och utnyttjande av energi i avfaU. I programmetingår inte industrins energianvändning för lokalkomfort och industrinstransporter. DFEframhåller att energianvändningen i industriella processer utgör avlandets totala energianvändning. Härav svarar massa- och pappersindustrin samtjärn- och stålindustrin för den dominerande delen med resp. avindustrins förbrakning. Tyngdpunkten i de föreslagna insatserna avsereffektivare energianvändning i dessa industribranscher. Störreenergibesparande åtgärder kan enligt DFE införas i industrins processer endasti samband med ny- eller ombyggnad. För att företagen skaU införa dessa åtgärderkrävs att de extrainvesteringar för energiändamål som är aktuella bedöms somföretagsekonomiskt lönsamma. Denna bedömning sker mot bakgrund av förväntatframtida energipris och förväntad framtida tUlgång på olika energibärare. Delegationenframhåller att energiaspekten på industriella processer inte kan frikopplasfrån den allmänna tekniska och ekonomiska utvecklingen inomindustribranscherna. Energianvändningen är direkt kopplad tUl andra faktorersåsom produktivitet; materialutnyttjande, inre och yttre miljö m. m. Genom attansvaret för programmet Ugger på STU anser DFE att det finns fömtsättningar föratt det energipolitiskt motiverade stödet tUl forskning och utvecklingsamordnas med övrigt stöd till teknisk utveckling inom industrin och för attockså andra aspekter än energi beaktas vid värdering och initiering av projekt. DFEanger att målet för det sammanslagna programmet Energianvändning i,industriella processer m. m. bör vara att genom stöd till studier oCh tekniskutveckling skapa förutsättningar för att minska industrins behov avtillförsel av energi för framställning av olika varor m. m., öka effektiviteten vidindustrins omvandling och användning av energi, öka industrins möjlighet atttillgodose sitt energibehov genom att utnyttja flera olika energibärare. Prop.1977/78:110 23 indirekt minska industrins behov av energitillförsel genom ökad återvinning avvaror i samhället. Bedömningenav åtgärder för minskad energianvändning, ökad ener-gibärarflexibilitet ochökad återvinning av varor bör ulgå från de olika energislagens kvalitet. Inomindustrin, liksom på bebyggelseområdet, kan avsevärda energibesparingar görasmed känd teknik. På dessa teknikområden erfordras enligt DFE iförsta hand stöd tUl demonstration. Industrin kan erhålla slödtill prototyper och demonstralionsanlägg-ningar genom bidrag från statensindustriverk. Stöd till åtgärder utgår dels inom ramen för det statligaenergiforskningsprogrammet, dels från anslaget Energibesparande åtgärder inomnäringslivet m. m. En nära samordning av dessa insatser är nödvändig och DFEframhåUer att en integration mellan energiaspekten och övriganäringslivsaspekter såsom näringsstraktur, produktivitet, inre och yttre miljöm. m. måste ske vid steget över till kostnadskrävande utvecklings- ochdemonstrationsprojekt.