prop · G10340 · 1977-12-31 00:00:00 — Vill man nå dessa resultat finns två huvudalternativ föratt lösa frågan. Antingen kan man låta bolaget få avdiag enligt äldre regleroch tidigarelägga företagsledarens beskattning eller ocksä kan man skjuta uppbolagets avdrag till det år då företagsledaren beskattas. Somjag redan har nämnt valde företagsskatteberedningen delförsta huvudalternativet. När beredningens förslag remissbehandlades påpekadeflera remissinstanser att förslaget skulle medföra praktiska svårigheter. Ettproblem var att förelagsledaren inte alltid kunde känna till beloppets storleknär han upprättade sin självdeklaration. Det skulle därför bli nödvändigt attinföra regler som gjorde det möjligt att i efterhand justera deklarationen.Problem skulle vidare uppkomma i fråga om preliminärskatlen på beloppet samtbeträffande de kontroll- och arbetsgivamppgifter som förelaget hade att lämna.Enligl min mening är dessa invändningar alltjämt bärande och man bör därförförsöka lösa frågan på annat sätl än beredningen föreslog. Genom 1976års lagstiftning valdes det andra huvudalternativet. Enligt den lagregel som dåinfördes får bolaget inte avdrag förrän det avsatta beloppet har betalats ut.Denna regel har ansetts alltför restriktiv. Jag delar uppfattningen att entolkning av lagregeln strikt efter ordalydelsen alltför mycket begränsarmöjligheterna att använda lön. tantiem o. d. i resultatut- 1977/78:40 47 RSV har emellertid i sina anvisningartolkat lagregeln så all del för avdragsrält är tillräckligt all beloppet harvarit tillgängligt för lyftning och att denna förutsättning skall ansesuppfylld redan när beloppet har gottskrivits företagsledaren. Denna tolkning,som enligt min mening slår i god överensstämmelse med lagstiftningens gmnder.ger utrymme för en smidigare tillämpning. En viktig fråga är hur stora krav mani praktiken släller på utredningen angående tidpunkten för gottskrivningen.Även i detta avseende anserjag att RSV har anvisat en lämplig lösning. Anvisningarnasynes nämligen innebära alt man skall godta en uppgifl om att gottskrivning harskell före räkenskapsårets utgång, under förutsättning allpreliminärskalteavdrag har gjorts IVån beloppet och skatten har betalats inunder den uppbördstermin som infaller närmast efler räkenskapsårets utgångsamt all beloppet i vederbörlig ordning redovisas i löneredovisning och päkontrolluppgift. Den praktiska konsekvensen är att bolaget efterräkenskapsårets utgång har att göra en bedömning av hur stort beloppsom skall tillgodoföras i form av tantiem o. d. Denna lid uppgår till 18dagar, om räkenskapsåret utgår vid någon av de tidpunkter som anges i 12 Sförsta stycket bokföringslagen (1976:125). I andra fall kan den uppgä lill 1månad och . Genom regelbunden resultatuppföljning och ett preliminärtbokslut bör bolagen i regel kunna göra gottskrivningen inom den angivna tiden.Vid det definitiva bokslutet kan del naturligtvis visa sig alt gottskrivningeninte motsvarar bolagels hela överskott. Med hänsyn till de övrigaresultatreglerande åtgärder som skattesystemet tillåter är det dock inlenödvändigl att tantiem o. d. utgör den "'sista'" resultatutjämnandeposlen. Resultatetav mina överväganden är all jag ansluter mig till den lösning som RSV haranvisat. Jag föreslår att nuvarande lagregel kompletteras så att del klartframgår att förutsättningarna för avdrag är uppfyllda om tantiem ellerliknande ersäitning har blivit tillgänglig för lyftning under räkenskapsåret.Det föreslagna tillägget bör göras tillämpligt fr. o. m. Del är lämpligt att liksom överlåta åt RSV att isina anvisningar avgränsa tanliembegreppet och precisera vilka utredningskravsom bör gälla beträffande lidpunkten för gottskrivning m. m. 3.4 Extra avdrag för exportkreditkostnader Exportkreditstöd i form av ett extra avdrag vidinkomsttaxeringen kan medges svenska företag vid exportaffärer, om det finnsanledning att anta all utländska konkurrenter har tillgång tillexportkreditstöd. Stödet innebär att ett extra avdrag medges vid såväl denstatliga som den kommunala inkomsttaxeringen med belopp motsvarande skillnadenmellan refinansieringsränlan och exportkrediträntan, dock högst av den delav exportkrediten som inte är återbetald vid beskattningsårets ingång.Nuvarande Prop.1977/78: 40 48 regler om exportkreditstöd infördes (prop.1975/76: 72. SkU 1975/76: 22. rskr 1975/76: 100. SFS 1975: 1150). I avsnitt 2.3har redogjorts för de förulsällningar som gäller för alt stöd skall utgä. Jagvill här endast erinra om att det fordras alt exporten avser kapitalvara ochall exportkrediten uppgår till minst 1 milj. kr. Under vären 1977 har chefen för -efter regeringens bemyndigande - tillsati en utredning (H 1977: 01) omexportfinansieringen. I ulredningens direktiv fianihälls alt del slär klartatt den svenska exporten trots olika åtgärder frän statsmakternas sida - bl. a.ifrågavarande lagstiftning om avdrag för exporikreditkostnader - arbetar undermindre gynnsamma betingelser än som erbjuds i flera andra länder. Utredningenbör enligt sina direktiv pröva om nuvarande system för finansiering eller stödför finansiering kan förbällras och om behov därutöver föreligger av alltillskapa nya finansieringsformer. Del anges alt utredningens arbete börbedrivas skyndsamt. Med hänsyn lill nämnda utredningsarbete är det enligt minmening olämpligi alt i detta sammanhang göra någon mer fullsländig iilvärderingav effektema av gällande lagstiftning om exportkreditsiöd. I ett par avseendenanserjag del dock vara angelägel alt utvidga möjligheterna till siöd.Jag tänker härvid på stödets begränsning lill kapitalvaror och tillexportkrediter överstigande 1 milj. kr. Efter samråd med chefen för handelsdepartementetlägger jag därför nu fram förslag lill ändringar i dessa tvä hänseenden. All nuvarande regler inte omfatiar export avkonsiiltljänster torde främst ha berott pä alt exporlkrediler lidigare varniindre vanliga i dessa fall. har emellertid kreditgivningenblivit alltmera betydelsefull vid expon av konsulttjänster, härunderinbegripet tjänster i samband med entreprenadarbeten. Dessa krediter gällerofta myckel slora belopp och löper med kredittider pä upp lill lio ar.Kredilkonkurrens har uppstått bl a. däiför att konsultföretag i flera länderhar tillgäng till samma kreditsubventioner som gäller för kapitalvaruexporl.Della medför alt de svenska konsultföretagens konkurrensläge har försämrats ijämförelse med vad som gäller för flertalet av de viktigaste konkurrenterna.Enligl min mening är det angeläget att detta förhällande rättas lill. Jagföreslär därför alt konsulttjänster blir berälligade lill exportkreditstödunder samma förulsättningar som f. n. gäller för kapitalvaror. F. n. kan exporlkredilstöd medges endasl om kredit lämnasför mer än hälften av den avtalade köpeskillingen, dock minst 1 milj. kr. Deltamedför all mindre och medelstora företag i åtskilliga fall torde saknamöjligheler alt utnyttja stödet och alt deras konkurrensläge däiför ärogynnsammare än mänga utländska konkurrenters. Både av administrativa skäl ochmed hänsyn lill att den export som erhåller stöd skall vara av samhällsekonomiskbelydelse ärdel dock lämpligi att kräva att exportkrediten ärav vissomfattning. Jag föreslär all nuvarande beloppsgräns sänks lill 0.5 milj. kr. Prop.1977/78:40 49 De nya reglerna bör träda i kraft snarasl möjligt ochtillämpas i fråga om exportkreditavtal som ingås den I september1977-31 december 1979. 3.5 Schablonavdrag för egenavgifter Är 1976 ändrades reglerna för rördseidkares ochjordbrukares avdrag för egenavgifter. gällde att egenavgifterna fickdras av i form av allmänt avdrag och att de avgifter som belöpte pä inkomstemaunder ett beskattningsår var avdragsgilla först vid taxeringen för del därpåföljande beskaltningsäret. Enligt de nya reglerna fär egenavgifter på inkomslav rörelse och jordbruksfastighet dras av som omkostnad i förvärvskällan. Iprincip innebär de nya reglema också att avgiftema fär avräknas redan mot deinkomster som de belöper på. Med hänsyn till avgiftsreglernas utformning hardel dock inte ansetts möjligt att vid taxeringen för ett vissl beskattningsårmedge avdrag förde faktiskt belöpande avgiftema. I stället har valls enlösning som innebär alt avdraget för det löpande beskattningsårets avgifterbesiäms schablonmässigt till viss andel av det s. k. avgiftsunderlaget. Dettamotsvarar nettointäkten av förvärvskällan före schablonavdraget, minskad medbl. a. sjukpenning och liknande ersättning. Avdraget utgör enligl huvudregeln10 % av den del av underlaget som inte överstiger . avunderlaget mellan . samt av överskjutande del avunderlaget. För vissa skattskyldiga, som betalar väsentligt lägre avgifter änandra, utgör avdraget dock av underlaget. Om de slutliga egenavgiftersom påförs för visst beskattningsår avviker från det vid laxeringen medgivnaschablonavdraget, sker en avstämning vid följande års taxering. De nyareglema om schablonavdrag tillämpades första gången inkomster..\ren 1977 och 1978 kommer egenavgifterna all ligga ett par procentenheterhögre än under är 1976. Fråga uppkommer då om man bör höja de procentsatser somenligt huvudregeln tillämpas vid beräkning av avdraget (10, 20 resp. ). Närman tar ställning till den frågan, bör man hålla i minnet att schablonen äravsedd att täcka en mängd situationer med mycket varierande avgiftsuttag. Detligger i sakens nalur att avdraget ofta inte exakt överensstämmer med deslutliga egenavgifterna. I vissa fall blir avdraget för högt, i andra fall förlågt. Genom avstämningen i efterhand tillses att slutresultatet blir riktigt.Mot den bakgrunden anserjag inte att den avgiftshöjning som i förhållande tillår 1976 inträffar är tillräckligt slor för altmotivera en höjning av procentsatserna för schablonavdraget. 1 detta sammanhangvill jag framhålla att nuvarande avdragsregler får ses som ett provisorium somtillämpas i avvaktan på att reglerna för socialförsäkringsavgifter ses över. (S 1970: 40) har i betänkandet (SOU 1977: 46) Pensionsfrågor m. m. lagtfram förslag om enhetligare och mer lättiUämpade regler för avgiftsbe-4 1977178. 1977/78:40 50 Förslaget är avsett att träda i kraft den Ijanuari 1979. När statsmakterna tar slällning lill förslagel. kan det finnasanledning all överväga en mer genomgripande omläggning av avdragsreglerna föregenavgifter och att därvid ånyo pröva möjligheterna att vid taxeringen medgeavdrag för de på beskattningsåret faktiskt belöpande avgifterna. Huvudregeln för beräkning av schablonavdrag bör alltsåenligt min mening tills vidare lämnas oförändrad. I ett par andra avseendenbör däremot avdragsreglerna redan nu justeras. Reglerna är tvingande i denmeningen att avdrag skall beräknas oberoende av den skallskyldiges yrkande såsnart de i K L angivna förulsällningarna för avdrag är uppfyllda. I vissa fallkan detta leda lill alt avdrag beräknas på viss inkomst trots alt det redan vidtaxeringen slår klan au egenavgifter inte kommer alt ulgä pä inkomsten elleratt avgiftema kommer att betydligt understiga avdragsbeloppet. Det för högaavdraget skall vid påföljande taxering återföras till beskattning. sådanisyslem kan medföra olägenheierbåde förde skallskyldiga och för de myndighelersom har hand om taxering och avgiftsberäkning. Jag anser att avdragsreglernabör ändras så att klart omotiverade avdrag i fortsättningen kan undvikas. Enanledning till alt schablonavdraget kan bli för stort är att de inkomstbegreppsom tillämpas vid inkomsttaxering och avgiftsdebitering inle helt stämmeröverens. Avdraget beräknas på inkomsl som enligl KL utgör rörelse- ellerjordbruksinkomsl. Det förekommer ibland - l. ex. i fråga om inkomsl avskogskörslor - alt inkomst, som enligt KL är rörelse- eller jordbruksinkomsl.skall anses ulgöra inkomsl av anställning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. AFL (omtryckt 1977:630). På sådan inkomst uttas inte någraegenavgifter. Inkomsten bör i sådana fall kimna undantas från underiagel förschablonavdrag. Det är dock inte lämpligt att ålägga taxeringsmyndigheterna attex officio pröva denna fråga. Det får i stället ankomma på den skattskyldigeatt ta initiativet. Jag föreslår att punkt 2 a av anvisningarna till 22 § KLkompletteras med en bestämmelse som innebär att underlaget för schablonavdragpä begäran av den skatlskyldige skall minskas med inkomsl som utgöranställningsinkomst enligt AFL. Del får i första hand ankomma på den skatlskyldigesjälv alt lämna den ulredning som behövs för att bedöma frågan. Som jag redan har nämnt utgör schablonavdraget för ensärskild grupp av skattskyldiga endasl av underlaget. Skälet till all dennaprocentsats tillämpas är att dessa skattskyldiga i regel inte betalar annanegenavgift än allmän arbetsgivaravgift. Regeringen har föreslagit att denallmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. är 1978 skall sänkas med tvåprocentenheter vilket innebär att den avvecklas i det inre stödområdet och iövriga landet sänks från till (prop. 1977/78: 54). Vidare gäller attegenavgift i form av allmän arbetsgivaravgift tas ut endast på inkomsl somöverstiger vissl belopp. Det avgiftsfria beloppet uppgår fr. o. m.år 1977 till30 . Som jag redan har nämnt ligger det i de skattskyldigas eget intresseatt 1977/78:40 51 undvika ell omotiverat eller alltför högt avdrag. Jagföreslår däiför att avdragsreglema för här ifrågavarande skattskyldiga ändrasi Ivå hänseenden. Fr. o. m. bör schablonavdraget nedsättaslill av underlaget. Vidare bör fr. o. m. taxering gälla attavdraget skall beräknas endasl på sådant underlag eller del därav för vilketallmän arbetsgivaravgift skall ulgä. Vid prövning av denna fråga börtaxeringsmyndigheten av praktiska skäl kunna utgå ifrån all hela underlagetmotsvarar sädan inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 4 S första styckeilagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift. Jag vill erinra om attunderlaget, enligl vad jag lidigare har föreslagit, inte omfallar vad som utgöranslällningsinkomst enligl AFL om den skaltskyldige själv har begäri all sådaninkomsl skall avräknas vid fastställande av underlaget. Genom den nu föreslagnabestämmelsen hindrar man att schablonavdrag beräknas pä den del av underiagelsom understiger del avgiflsfiia beloppet eller på sådan inkomst av verksamheli inre stödområdet som fi'. o. m. äi' undania-gen från allmänarbetsgivaravgift. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen föreslår att antaga inom budgetdepartementel upprättade förslagtill 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928: 370). 2. lag om ändringi lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt. 3. lag om ändringi lagen (1941: 416) om arvsskatt och gåvoskatt. 4. lag om ändringi lagen (1973:423) om avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kosinad förexportkredit. Förslagen bör fogas till regeringsprotokollel i detta ärende som hi-liaiig t. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrives att 42 S. punkt 2 a av anvisningarna till 22 §, punkt 3 b avanvisningarna till 29 S. punkt I av anvisningarna till 41 S samt anvisningarnatill 42 § kommunalskaltelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Värdel av bostadsförmån skall beräknas med ledning av iorten gällande hyrespris eller, i saknad av tillfälle till sådan jämförelse,efter annan grund, som må finnas lämplig. Värdet av produkter, varor eller andra naturaförmåner, somingå i lön eller annan inkomst, beräknas efter ortens pris. Vid beräkning av värde av förmån av att för prival bruk få ulnylija arbetsgivaren tiUhörig bil skall, såvilt gälter företagsledare i fåmansföretag eller honom närstående person, anses som om bilen i privat bruk körts . (Se vidare anvisningarna.) Regeringen eller efter regeringens bemyndiganderiksskalieverket fastställer för varje kalenderår föreskrifter för värderingav bilförmån enligt de grunder som anges i anvisningarna. Med bilförmånförslås sådan förmån att för privat bruk få utnyttja bil som lillkommerskallskyldig på grund av anställning eller nppdrag.sföritållande eller (/r{innan liknande grund. (Se vidare anvisningarna.) till 22 §2.a.2 Vid beräkning av nettointäkt av här i riket belägen jordbruksfastighetsom brukats av skattskyldig, som är fysisk person, medges schablonavdrag föregenavgifter enligt bestämmelserna i denna punkt. Schablonavdragetberäknas på ett underlag som motsvarar den skattskyldiges nettointäkt av jordbruksfastigheten,beräknad enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt föreschablonavdraget, minskad med dels sjukpenning eller annan ersättning somavses i punkt 14 av anvisningama till 21 §, dels underskott av annan här iriket belägen jordbruksfastighet som brukats av den skattskyldige. ' Senaste lydelse 1976:85. ' Senaste lydelse 1976:1094. Schablonavdragetberäknas på ett underlag som motsvarar den skattskyldiges nettointäkt av jordbruksfastigheten,beräknad enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt föreschablonavdraget, minskad med dels sjukpenning eller annan ersättning som avsesi punkt 14 av anvisningama till 21 §, dels underskott av annan här i riket belägenjordbruksfastighet som brukats av den skattskyldige, dds - Prop.1977/78:40 53 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse om den skattskyldige begär det -intäkt som är att hänföratill inkomst av anställning enligt 11 kap. 2 § första slyckel lagen (1962:381)om all män försäkring. Motsvarande gäller beträffande skattskyldig som ärdelägare i handelsbolag (jfr 53 S 2 mom.). Beskattas enligt tredje stycket av anvisningarna till 52 §medhjälpande make för del av inkomst av verksamhet, som bedrives av den andramaken, skall schablonavdrag för egenavgifter beräknas särskilt för envar avmakarna. Schablonavdraget utgör - såvida Schablonavdraget utgör - såvida annat icke följer av sjätte siycket - annat icke följer avsjätte och sjiin- av den del av underiagel de styckena - av den som icke överstiger IOOOO kronor, del av underlaget som icke översti- av den del av underlaget ger IOOOO kronor, av som överstiger IOOOO men icke den del av underlaget som översti- samt av ger IOOOO men icke den del av underiagel som översti- samt av den del av un- ger . derlaget som överstiger 100000 Schablonavdraget utgör 4 pro- Schablonavdraget utgör 2 pro cent av underlaget om cent av underlaget om a) denskattskyldige vid ingången av året näst före taxeringsåret har fyllt . b) denskattskyldige för december månad året näst före taxeringsåret har åtnjutitförtidspension eller hel ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och pensionsgrundande inkomst icke skall beräknas för honom enligt15 kap. 2 § samma lag, c) denskattskyldige icke är inskriven i allmän försäkringskassa vid utgången av åretnäst före taxeringsåret, eller d) bruttointäkten av fastigheten uteslutande eller sågott som uteslutan de omfattas av överenskommelse som avses i 3 kap. 2 S andra stycket la gen (1962:381) om allmän försäkring. / fall som avses i sjätte styckei beräknas schablonavdragendasl på underlag eller del därav för vilket egenavgift enligt 4 S lagen(1968:419) om allmän arhetsgivar-avgift vid taxeringen bedömes komma alt utgå.Vid denna bedömning anses underlaget utgöra sådan inkomst av annat förvärvsarbetesom avses i första stycket nämnda lagrum. till 29 § 3.b.' Vid planenUg avskrivning fördelas entillgångs anskaffningsvärde såsom omkostnad på i följd genomvärdeminskningsavdrag ' Senaste lydelse 1957:72. Prop.1977/78: 40 med belopp så avpassade att anskaffningsvärdet kan i sinhelhet avdragas under den tidrymd tillgången beräknas vara ekonomiskt användbar(tillgångens varaktighetstid). Del åriiga värdeminskningsavdraget bör normaltbestämmas enligt avskrivningsplan lill viss bråkdel av anskaffningsvärdet. Kanulredning icke förebringas om anskaffningsvärdet eller om de avdrag som däråtidigare ägt rum. må avdraget beräknas till viss procent ä bokförda värdeteller å annat värde, som med hänsyn till omständigheterna finnes lämpligt. såviii angår skallskyldig somför handelsböcker, endasl där ulredning företes om hur mycket avanskaffningsvärdet som kvarstår oavskrivel i beskattningsavseende ske medslörre belopp än som under beskattningsåret avskrivits i räkenskaperna. Denomständigheten att ulredning i nu angivna avseende icke företes skall dock ejutgöra hinder för skattskyldig att tillgodonjuta avdrag, som redan tidigareskett i räkenskaperna luen dä ej gjorts vid beskattningen, därest det påvisashur stor skiljaktighet i sistnämnda avseende föreligger och avdraget eljest ärbehörigt. Vidbestämmande av tillgångs varaktighetstid skall hänsyn tagas lill omständigheter,som kunna föranleda, att tillgängens nytta för rörelsen beräknas blivabegränsad lill än som kan anlagas svara mot dess förbrukning genomslitning eller dyl.. såsom exempelvis då tillgången anskaffats för utnyttjandeav en konjunktur, som väntas bliva allenasl tillfällig, eller av ett särskiltarbetstillfälle, eller då tillgången kan vänlas bliva såsom oekonomisk utbyttmot ny tillgång, innan den blir utsliten. Såsomtillgångs anskaffningsvärde skall anses, då tillgången förvärvats genom köpeller byte eller därmed jämförligt fång. den verkliga kostnaden för dessanskaffande och, dä tillgången annorledes övergått lill rörelsen, dessallmänna saluvärde vid tiden för övergången. Dock skall iakttagas följande.Har tillgång i samband med förvärv av den rörelse, vari den nyttjas, erhållitsannorledes än genom köp eller byte eller därmed jämförligt fång, skall, där ejsärskilda omständigheter lill annat föranleda, såsom anskaffningsvärde förtillgången anses det belopp som kvarstår i beskattningsavseende oavskrivetför öv erVdXaren. försåvitt ej vid förvärv av rörelsen på grund av arv ellerleslamenie slämpdplikl beräknats efter lägre belopp, i vilkel fall del beloppefter vilket slämpdplikl sålunda beräknats skall anses såsomanskaffningsvärde. Skulle det i något fall befinnas, att den skattskyldigeeller någon, som står honom Såsom tillgångsanskaffningsvärde skall anses, då tillgången förvärvats genom köp eller byteeller därmed jämförligt fång. den verkliga kostnaden för dess anskaffande och.då tillgången annorledes övergått till rörelsen, dess allmänna saluvärde vidtiden för övergången. Dock skall iakttagas följande. Har tillgång i samband medförvärv av den rörelse, vari den nyttjas, erhållits annorledes än genom köpeller byte eller därmed jämföriigt fång, skall, där ej särskilda omständighetertill annat föranleda, såsom anskaffningsvärde för tillgången anses del beloppsom kvarstår i beskattningsavseende oavskrivet för överlåtaren. Skulle det inågol fall befinnas, all den skatlskyldige eller någon, som står honom nära,vidtagit åtgärd för att den skattskyldige skall kunna tillgodoräkna sig etthögre anskaffningsvärde än som synes rimligt, och kan det antagas att dettaskett för att åt någon av dem bereda obehörig förmån i be- nära.vidtagit åtgärd för all den skallskyldige skall kunna lillgodo-räkna sig etthögre anskaffningsvärde än som synes rimligt, och kan det antagas att deltaskett för alt åt någon av dem bereda obehörig förmån i beskattningsavseende,skall anskaffningsvärdet i skälig män jämkas. Såsom anskaffningsvärde förtillgång, som moderbolag eller övertagande förening övertager fiån dotterbolageller överlätande förening vid sådan fusion, som i 28 S 3 mom. första ellerandra stycket avses, skall anses det belopp, som vid ftisionslillfällelkvarslär i beskattningsavseende oavskrivel hos doiierbolagel eller den överlätandeföreningen. skattningsavseende,skall anskaffningsvärdet i skälig mån jämkas. Såsom anskaffningsvärde för tillgång,som moderbolag eller övertagande förening övertager från dotterbolag elleröveriätande förening vid sådan fusion, som i 28 § 3 mom. första eller andrastycket avses, skall anses det belopp, som vid fusionstiUfället kvarstår ibeskattningsavseende oavskrivet hos dotterbolaget eller den överlåtande föreningen. Inkomsl av jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligl bokföringsmässigagrunder. Hänsyn skall därför tagas lill in- och utgående lager av varor, däriinbegripet djur. råmaterial, hel- och halvfabrikat m.m.. samt lill fordringaroch skulder.