prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Det sammanlagda beloppet av statsbidrag enligtlänsstyrelsernas preliminära beslut uppgår för bidragsårel 1977/78 till 3,3milj. Hela bidragsbeloppel utbetalas i efterskott på grundval avslutredovisning. Eftersom någon slutredovisning ännu inle ägt rum sedan detstatliga stödet infördes till skärgårdstrafik, saknar nämnden erfarenhet av hurde ekonomiska uppgifterna enligt slutredovisningen förhåller sig lill depreliminärt beräknade uppgifterna. Nämnden fömlsäller därför atl hela summan avpreliminärt beslutade bidrag för bidragsårel 1977/78, dvs. 3,3 milj. kr.,kommer att utbetalas under budgelårel 1978/79. I fråga om stödet till den skärgårdslrafik som drivs avWaxholms räknar nämnden - i avvaktan på resultatet avförhandlingar mellan parterna - att slalsbidragel minsl skall uppgå lill sammabelopp som för bidragsårel 1976/77, dvs. 3,8 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga9 156 Verksamhetens inriktning och omfattning under budgetåret1978/79 Under /79 skall ulanordnas bidrag tillkommunerna (via länsstyrelserna) enligt kungörelse avseende lokallandsbygdstrafik under dels bidragsårel - (slutbetalning), dels bidragsårel den - den (förskottsbelal-ning) samt enligt förordning till utövare av regionalolönsam landsbygdslrafik avseende irafik som utförts under bidragsåret den 1 augusti1977 - . Härutöver skall ulanordnas bidrag till kommunerna(via länsstyrelserna) enligt förordning avseende viss skärgårdslrafikmed fartyg under bidragsåret - samt - efterförhandlingar - ulbelalas bidrag lill den skärgårdslrafik som drivs avWaxholmsbolagel. Förändringar i Irafikunderlag och kostnadsförhållandenför busstrafiken, omfatlningen av den bidragsgrundande irafiken liksom slödellill viss skärgårdstrafik kommer alt påverka medelsbehovel på sätt som tidigarebeskrivits. Del beräknade medelsbehovel ulgör således 74 milj. kr. enligt 1973års kungörelse för irafik som uiförs under bidragsårel 1978/79. Genom allbidraget ulbelalas med endasl halva beloppet inom budgelårel. sedan sexmånader av bidragsårel förflulit, och med återstoden efter bidragsårets - ochdärmed budgetårels - slut, kan förutses en medelsförbrukning under budgetåret1978/79 av högst 30,5 milj. kr. avseende slutbetalning för /78och ca 37.0 milj. kr. avseende förskottsbetalning för /79.Vidare beräknas medelsförbrukningen för bidrag till trafik under bidragsåret1977/78 enligt 1975 och förordningar uppgå lill 27.6 milj. kr. resp.3,3 milj. kr. För den irafik som drivs av beräknasmedelsbehovel. i avvaktan på resultatet av förhandlingar, till 3.8 milj. kr.Medelsförbrukningen föruises därmed sammanlagl uppgå till(30,5+37,0+27.6+3.3+3,8) 102,2 milj. kr. under /79. Stalligl stöd lill olönsam linjelrafik med buss m. m.på landsbygden har ulgåll . Genom beslul år 1973ändrades bestämmelserna för den statliga bidragsgivningen och de statligainsatserna förstärktes. Beslutet syftar till alt ytterligare förbällrabetingelserna för den kollektiva trafikförsörjningen inom landsbygds- ochglesbygdsområdena. Innebörden av beslutet är, att bidragsgivningen ifortsättningen skall avse sådan trafik som ingår i en lokal eller regionaltrafikförsörjningsplan. Med hänsyn lill den då pågående regionalatrafikplaneringen avsågs den ändrade ordningen genomföras i två etapper, varavden första gällde stödet till lokal trafik och den andra stödet lill regional irafik (prop. TU1973:13, rskr 1973:203). Detstatliga stödet lill den olönsamma busstrafiken på landsbygden kom- 1977/78:100 Bilaga9 157 plelleradesgenom beslut vid 1975/med elt stöd lill båltrafik iskärgårdsområden. Innebörden av beslutet är - liksom beträffande den lokalalandsbygdslrafiken - alt bidragsgivning skall avse sådan båttrafik som ingår ien lokal trafikförsörjningsplan (prop. 1975/76: 88, JoU 1975/76:34, rskr1975/76:256). I fråga om bidragsgivningen avseende den lokalatrafiken innebär beslut - i förening med riksdagensställningslagande med anledning av vissa motioner (TU 1974:9, rskr1974:111) - att bidrag utgår till högsl två dagliga dubbelturerpå en landsbygdslinje av det bidragsgrundande underskottet. Till lokalirafik i kommun inom del inre stödområdet samt på utgår siödet med 75%av del bidragsgmndande underskottet. De medelsramar som tilldelats länen för bidragsåret1977/78 representerar ett sammanlagl medelsutrymme om 61.3 milj. kr. Enligt debeslut som länsstyrelserna fattat kommer härav alt utnyttjas högst 60,9 milj.kr,, varav 6,8 milj. kr. avser eflerfrågeslyrd komplelteringsirafik.Belräffande komplelteringstrafiken kan jag konstatera atl den har byggts ulmycket kraftigt sedan det nya bidragssystemet infördes den 1 augusti 1974.Denna trafikform, som är särskilt lämplig i områden med svagt trafikunderlag,finns nu i 209 kommuner. För /79 har bussbidragsnämnden beräknatbehovet av bidrag lill den lokala landsbygdstrafiken lill 74,0 milj. kr.,vilkel innebären ökning med 12,7 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Under /79 kommer i stöd till den lokalatrafiken att utbetalas dels slutbetalning för /78, delsförskott för bidragsårel 1978/79. Med utgångspunkt från länsstyrelsernasbeslut om bidrag för /77 och del angivna behovet avbidragsmedel för /78 har bussbidragsnämnden beräknat behovetav bidragsmedel för budgelårel 1977/78 lill (30,5+37,0) 67,5 milj. kr. Jaggodlar denna beräkning. I fråga om bidragsgivningen avseende den regionalatrafiken innebar beslul vid riksmöle (prop. 1975:1, TU1975:10, rskr 1975: 79) atl bidrag skall ulgå för högst två dubbellurer per dagpå en landsbygdslinje. Beslutet innebar vidare att lill täckning av underskotti den bidragsgrundande trafiken skall utgå viss vagnmilersättning.Ersättningen har, efter anpassning /77, beslämls till högsl 15kr. per vagnmil bidragsgrundande trafikarbete inom inre stödområdet och på Gotlandoch lill högsl . per vagnmil bidragsgrundande irafikarbele i lan-dei iövrigl. Den angivna vagnmilersällningen bedömdes tillräckligför atl en rimlig kostnadstäckning skulle uppnås i den bidragsgrundandeIrafiken. konsialerar emellertid att resultatförsämringen iden regionala landsbygdstrafiken har fortsatt. På grundval av beräkningar avkostnads- och intäklsutvecklingen bedömer nämnden alt underskotlen i den 1977/78:100 Bilaga9 158 irafiksom åtnjuter slöd med . per vagnmil kommer att öka lill14 kr. Jag delar denna bedömning. Enligt beslut ankommer det på regeringen atlvid behov anpassa utgående vagnmilersättningar. För att vidmakthålla denregionala trafikförsörjningen krävs också enligt min mening att slödel anpassastill del försämrade resullalel. I enlighel härmed kommer de i 9 § förordningen(1975:192) om slallig! stöd till regional landsbygdstrafik angivna maximibeloppenför statsbidrag atl höjas lill 14 kr.resp. Bidragsbehovel för den regionala trafiken beräknar nämndenhärigenom öka med 3,8 milj. kr. Härtill kommer en ökning med 0,8 milj. kr. Totalt beräknas della ge elt bidragsbehov av 27,6 milj.kr. för /79. Jag godlar denna beräkning. I fråga om bidragsgivningen avseende skärgårdstrafikeninnebar beslul vid 1975/riksmöle att bidrag utgår till högstfyra dubbellurer per dag på en linje och i fråga om kompletteringstrafik tillhögst en förbindelse fram och åter inom visst område av de bidragsgmndandekostnaderna. har i skrivelse (rskr 1975/76: 256) som sin mening gettregeringen lill känna vadjordbmksutskottet anfört beträffande övervägandenrörande särskill stöd till godstrafiken i skärgårdarna m. m. (JoU 1975/76:34). I utskottsbetänkandel föreslogs atl regeringen överväger frågan om eltsärskill fraktstöd samt om möjligt i nästkommande års budgetpropositionredovisar resultat härav. Enligt vad jag erfarit synes det statliga stödettill persontrafik i skärgårdsområdena också verksamt bidragit lill att hållafrakttaxorna på en lägre nivå än vad som annars vore möjligt. Jag har mot dennabakgrund inte funnit anledning all ompröva nuvarande stöd tillskärgårdstrafiken. 1 sammanhanget vill jag erinra om den allsidiga utvärderingsom skall göras av nuvarande transportstöd. har, med utgångspunkt från de avlänsslyrelsernas preliminärt beslutade bidragen, beräknat det samladebidragsbehovel till 3,3 hiilj. för bidragsårel 1977/78. Jag godtar dennaberäkning. Den trafik som drivs av Waxholmsbolagel i Stockholmsskärgård är undantagen från slöd enligt förordningen (1976:195) om statligtslöd lill viss skärgårdstrafik. Detta undanlag motiverades dels av trafikensspeciella inriktning och slrukiur som gjorde del svårl atl applicera del nyabidragssystemet på denna irafik, dels av atl staten genom etl särskill aviallämnar bidrag lill Waxholmsbolagets trafik. beslut innebaremellertid atl del löpande avtalel skulle justeras med utgångspunkt i det nyasystemet. I enlighet härmed träffades avtal vilkel innebär aU statensbidrag till Waxholmsbolagel för irafik i uppgår lill 3,8milj. för bidragsårel 1976/77. Belräffande bidraget för nästa bidragsår harregeringen gett bussbidragsnämnden i uppdrag att för statsverkets räkning taupp förhandlingar. I avvaktan på resultatet av dessa förhandlingar harjagberäknat bidraget till samma sloriek som för /77 dvs. till 3,8milj. 1977/78:100 Bilaga 9 159 Ienlighel med del föregående beräknar jag anslaget till den olönsamma landsbygdstrafiken under /79 till (67,5+27,6+3,3 + 3,8) 102,2 milj. kr. Med hänsyn till angelägenheten av att förbättra betingelsernaför den kollektiva trafiken kommer att föreläggas förslag om elt nytt och förstärktbussbidragssystem. Fullt genomfört räknarjag med en förstärkning avbussbidragel av storleksordningen 70 milj.kr. 1 samband härmed kommer förslag all lämnas i syfte att få till stånd elt samordnal huvudmannaskap för denregionala irafiken. Jag hemsläller all regeringen föreslår att tillStadigt stöd tål icke lönsam landsbygdstrafik för /79 anvisa ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. 1977/78:100 Bilaga9 160 Ersättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. 1976/77Ulgift 600000000 1977/78Anslag 650000000 1978/79Förslag 715 000000 Från anslaget ulgår /65 ersällninglill SJ för underskott för drift av icke lönsamma järnvägslinjer. Vidare skallfrån anslaget betalas bl. a. SJ:s koslnader för drifl av sådana icke lönsammajärnvägsstationer, som skall bibehållas enligt regeringens beslul. ochersättning för pensionärsrabattens utvidgning lill förtidspensionärer m. fl. 1skrivelse framhåller SJ följande. Ickelönsam ma järn vägslinjer Underskottet på del ersätlningsberältigade bannäteiunder /79 har på grundval av separatredovisningberäknats till 873.6 milj. kr. Vid framräkningen av separatredovisningensresultat har hänsyn tagits till kända och förväntade ändringar i löne- ochprisnivån. Intäkterna har beräknats med utgångspunkt i laxenivån den 1september 1977. Med hänsyn till att intäkterna under separalredovisningensbasår var särskilt höga p. g. a. högkonjunkturen har intäkterna - liksomvid beräkningen av ersättningsbehovet för budgetåren 1976/77 och 1977/78 -normaliserats till att avse trafikomfattningen under etl i konjunkturhänseendemera normalt år. Beräkningarna har baserats på antagandet all nuvarande ersättningsberättigadebannät inte förändras fram till utgången av /79. Omregeringen beslutar om ytterligare trafikomläggningar på vissa särskillirafiksvaga bandelar, på vilka nedläggningsprövning får äga rum enligtriksdagens beslul (prop. 1975/76:100 bil. 8, /76:19. rskr 1975/76: 209).kan ersällningsbehovet minskas. Till del sålunda framräknade underskottet skall -liksom tidigare - läggas ersättning för inkomstbortfall genom nedsattastyckegodsfrakter i viss samlrafik järnväg-billinje. Denna ersättning beräknasför budgelårel 1978/79 lill 2,8 milj. kr. Vidare beräknar SJ behov aversällningför viss trafik över med 1,8 milj. kr. Det sammanlagda behovelav driftersäil-ning för olönsamma järnvägslinjer uppgår därmed till (873,6 +2,8+ 1.8) 878.2 milj. kr. I denna driftersättning har ej inräknats kostnaderför erforderliga investeringar i det olönsamma nätet. 1977/78:100 Bilaga9 161 SJ:s uppgifter anger att 89 järnvägsstationer, varav 4bemannade, lades ned under /77. Härutöver avbemannades 28stationer. Ersällningsbehovet för sådana olönsamma stationer, som regeringenbestämt skall bibehållas, har - med utgångspunkt i nu kända förhållanden /78 - beräknats lill5,5 milj. kr. under /79. SJ har i skrivelser vid olika tillfällen tillregeringen och i anslagsframställningarna hemställt omsärskild ersättning för trafik på busslinjen . För budgetåret1978/79 beräknar SJ behov av 1,7 milj. kr. SJ begär vidare 3,2 milj. kr. för sådan regionalbusstrafik som SJ ålagts bedriva med anledning av regeringens beslut den 15december 1976. Ersättningen avser den del av trafikåret 1977-1978 som fallerunder /79 (dvs. juli månad 1978). SJ begär sålunda totalt (1,7 +3,2) 4,9 milj. kr. förlandsvägstrafik under /79. musei- och utställningssakkunniga framhöll isitt betänkande (SOU 1973:5) Museerna att det är principielltotillfredsställande atl SJ skall svara för finansieringen av järnvägsmuseet,eftersom denna verksamhel till väsentlig del ligger vid sidan av verketshuvudmålsättning. Kostnaderna för driften borde därför bestridas med hjälp avanslag på riksstaten. Enligt SJ:s yttrande till borde museetbrytas ut ur för att i stället inordnas i det allmännamuseiväsendet. har i enlighet med prop. 1974: 28 (KrU 1974:15, rskr1974: 248) ullalat, atl järnvägsmuseet bör utgöra en del av SJ:s verksamhetoch organisatoriskt tillhöra verket. Verksamheten vid järnvägsmuseet kan enligt SJ inle genågon sådan PR-effekl atl den är företagsekonomiskt motiverad. Någon annan verksamhetän den museala förekommer inle. SJ menar därför atl ersättning bör utgå för dedrift-, underhålls- och kapitalkostnader som är hänförliga till järnvägsmuseet.Ersällningsbehovet för /79 uppgår lill 3,1 milj. kr. SJ beslutade att dåvarande67-kortsrabatt fr. o. m. skulle ersättas av enpensionärsbiljetl som i slorl innebar rabatt på ordinarie biljettpris vidresor i första och andra klass och lördag. Beslutet baseradespå förelagsekonomiska överväganden. Maj:t beslutade den 22 februari1974 om en utvidgad pensionärsraball som bl.a. innebär nedsättning avordinarie biljelt-11 Riksdagen1977178. 1977/78:100 Bilaga9 162 pris.Med anledning av sänkningen av den allmänna pensionsåldern fr. o. m. den 1 juli1976 från 67 lill föreskrev regeringen all den av SJtillämpade pensionärsrabatten skall avse dels den som fyllt , dels den somenligt lagen om allmän försäkring uppbär förtidspension, sjukbidrag,handikappersättning, hustrutillägg eller tagit ut ålderspension före fyllda 65år. Den företagsekonomiska resultatförsämringen ochersällningsbehovet till följd härav under /79 beräknas till 34,5milj. kr., varav 3,3 milj. kr. utgör ersätlningsbehov för pensionärsraball tillförtidspensionärer m. fl. SJ har fåll i uppdrag all - med utgångspunkt i egetekonomiskt ansvar -utarbeta förslag lill lämplig utformning avstuderanderabatter vid SJ och till handläggningsordning som medger en effektivkontroll och är administrativt lätthanterlig. SJ har lämnat elt sådantförslag. I anslagsframställningarna fr. o. m. har SJförutsatt att den föreslagna sluderanderabalten skulle beviljas elever medstudiesociala förmåner och aU rabattens giltighelstid skulle bli densamma somför flertalet andra tågreserabatter. Något företagsekonomiskt motiv förrabatten föreligger enligt SJ:s bedömning inte, främsl därför att dessa resori hög grad äger rum under irafiktopparna. Den företagsekonomiska resultatförsämringenoch ersättningsbehovet under /79 beräknas till 28,5 milj. kr. Omden nuvarande studeranderabatten skulle bibehållas, blir er-sättningsbehovet 3,1milj. högre, eftersom nuvarande rabatt - till skillnad från den föreslagna- omfattar även vissa deltidsstuderande som inte är berättigade lillstudiesocialt stöd. Sn i t laxa införde SJ s.k. snillaxa vid beräkning av avgift för kombinerad tåg- ochbussresa i relationer med alternativa SJ låg/bussförbindelser. Mot bakgrund avriksdagens uttalande (TU 1975:8, rskr 1975:175) föreskrev regeringen iskrivelse att SJ skulle slopa sådan sniUaxa. SJ slopadesniuaxan den . Resultatförsämringen och ersättningsbehovetunder /79 beräknas till 4,3 milj. kr. En specificering av de koslnader för försvarsberedskapinkl. sådana som skall bestridas från fjärde huvudtiteln, framgår av denprogramplan för perioden /79- 1982/83 som SJ utarbetat i enlighet med deanvisningar för försök med långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret somchefen för handelsdepartemenlel ulgivil . Enligt försvarsstabensskrivelse gäller för beredskapsåtgärder vid SJ m. m. 1977/78:100 Bilaga 9 163 enpreliminär resurstilldelning från fjärde huvudtiteln av 7,9 milj. kr, underbudgelårel 1978/79, beräknat efler pris- och lönenivån . I beloppetingår inte nedan angivna belastningar. SJ har begärt ersätlning för ulbildningav vapenfria ijänsleplikliga, eftersom utbildningskostnaderna saknarmolsvarighel hos konkurrerande förelag. Ulbildningen i vapenfri ijänsl inom SJhar nu upphört. Om ulbildningen återupptas /79blirersättningsbehovel 1,6 milj. kr. Enligt regleringsbrevet till SJ /74 skulle del ankomma på överbefälhavaren och SJ att gemensamtbl. a. pröva betydelsen från tolalförsvarssynpunkt av all bibehålladriftvärnet vid SJ. Den begärda utredningen översändes till Kungl. Maj:t den 21mars 1974. SJ:s koslnader för driftvärn, som saknar motsvarighet hos konkurrerandeföretag, beräknas till 3,6 milj. kr. under /79. Som framgår ovan har SJ ålagts att delta i ulformingenav programplaner för det ekonomiska försvaret. Motsvarande krav gäller inte förkonkurrerande transportföretag. SJ:s merkostnader för delta arbete /79 beräknas . SJ begär sålunda totalt (1,6 + 3,6 + 0,1) 5,3 milj. kr. för försvarsberedskapunder /79. Enligt kungörelsen (1959:50, ändrad senast 1969:351)angående kryssmärken och säkerhetsanordningar vid plankorsningar mellanjärnväg och väg åligger del järnvägs innehavare att vid plankorsningar anordnaoch underhålla kryssmärken och säkerhetsanordningar saml ordna den bevakningsom kan komma i fråga enligt kungörelsen. kan järnväg erhålla statsbidrag tillkostnaderna för anordnande av säkerhetsanläggning som beslutats enligtsäkerhetskungörelsen. Statsbidragkan däremot inte erhållas till kostnadema för drift, underhåll och förnyelse avplankorsningar och säkerhetsanordningar och inte heller för del bantekniskaunderhållet vid plankorsningar. Kostnaderna, som saknar motsvarighet hos medjärnväg konkurrerande transportföretag, bör enligt SJ:s mening behandlas medulgångspunkl i elt trafikpolitiskt betraktelsesätt och ses som för järnvägs-och vägtrafik gemensamma kostnader. Kostnaderna bör enligt SJ delas lika mellanvägtrafik och järnvägstrafik. Behov av ersättning har anmälts sedan budgetåret1974/75. Ersättningsbehovet för /79 beräknas till 27,5 milj.kr. Det totala anslagsbehovet för /79 förverksamheter av icke kommersiell karaktär uppgår därmed enligt SJ till följandebelopp. 1977/78:100 Bilaga9 164 SJhemsläller all beloppel anvisas på statens driftbudget. Enligi de meddelade riktlinjerna för denstatliga irafikpoliliken (prop. 1963:191, S3LU 1963:1, rskr 1963: 424) skall SJersällas för driftun-derskotl på sådana icke lönsammajärnvägslinjer, vilkas irafike-ringulgör en ekonomisk belaslning för SJ men på vilka irafiken bör bibehållastills vidare av samhälleliga skäl. Ersättningens storlek skall grundas på envart tredje år förnyad bandelsundersökning. För den senaste undersökningen,som genomfördes , lämnades en redogörelse i prop. 1975/76: 100 (bil. För /79 begär SJ ersättning förunderskottet på det ersättningsberättigade bannätet med 873,6 milj. kr.Beräkningen av ersättningens storlek bygger på SJ:s bedömning av hur bl. a.löne- och sakkostnader kan väntas utveckla sig intill budgetårets utgång. Påintäktssidan har räknats med taxeläget . Intäkterna harvidare normaliserats med hänsyn till atl de under separatredovisningens basår1974 var särskill höga p. g. a. högkonjunkturen. Jag har vid min bedömning av de olika faktorer, sompåverkar behovet av ersällning, i första hand beaktat effekten av reduktionenav den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. . Genom dennaminskar anslagsbehovet. I beräkningarna av ersättningsbeloppet ingår bl.a. dets. varmed avses värdet för affärsbanenätet av denvagns-lasttrafik som skulle falla bort vid den i separatredovisningssammanhangtänkta nedläggningen av del ersättningsberättigade bannätet. SJ har förmatarvärdel använt i princip samma framräkningsmetodik som för del ersättningsberättigadebannätet, vilkel för /79 lett till elt negativt matarvärde. Medhänsyn till att matarvärdel helt speglar förhållandena på affärsbanenätet kanen sådan beräkningsmetodik ifrågasättas. Man bör i stället i princip räkna medatt basårets matarvärde bibehålls oförändrat fram till dess resultatet av nästaseparatredovisning skall tillämpas. Även härigenom minskar anslagsbehovet. SJ har baserat beräkningarna på antagandet atl delersättningsberättigade bannätet inte förändras fram till utgångenav budgelårel 1977/78:100 Bilaga 9 165 1978/79.SJ har räknat med effekten av nedläggningen av linjen , somefter medgivande av regeringen lagts ned . Linjen ingår i engrupp om alla särskill trafiksvaga bandelar, beträffande vilkanedläggningsprövning får äga rum enligt beslul (prop. 1975/76:100bil. /76:19, rskr 1975/76: 209). Enligi SJ minskar ersättningsbehovetom regeringen beslutar om ytterligare nedläggningar på dessa bandelar.Regeringen har gett SJ tillstånd att lägga ned trafiken pålinjen . De korrigeringar jag därmed gjort i beräkningarna vadgäller arbetsgivaravgift, framräkning av matarvärde, nedläggningseffekt m. m.reducerar ersällningsbehovet med sammanlagl ca 75 milj. kr. Anslagsbehovet i övrigl påverkas av bedömningen av denkommande utvecklingen vad gäller taxeläge, trafikmängder och kostnader. Dentaxehöjning som SJ begärt att få genomföra , innebären inläkisförstärkning för det ersättningsberättigade bannätet med ca 20 milj.kr. De förväntade trafikmängderna är i försia hand beroende av bedömningarnaav konjunkturförändringarna, deras inverkan på SJ:s trafik i allmänhet ochgenomslaget på det ersältningsberätligade bannätet. Jag vill här stryka underatt förutsättningarna för dessa bedömningar i flera avseenden är merosäkra . Det är också atl märka att ersättningsbeloppet påverkasväsentligt av relativt obetydliga procentuella förändringar vid framräkningenav löne- och sakkostnader och vid beräkningen av de trafikmängder som liggertill grund för intäklsberäkningarna. Jag vill vidare erinra om all det vadgäller beräkningsmetodiken vid separatredo-visningama föreligger vissautredningsförslag som jag räknar med att föreslå regeringen altbehandla i proposition till . Jag är mol denna bakgrund inle bereddalt förorda större höjning av driftersättningen än ca 63 milj. kr. Ersällningbör utgå med 707,7 milj. kr. under /79. SJ bör vidare - liksom tidigare - få ersällning förde övergångs visa taxenedsällningar som förekommer i samtrafik mellan järnvägsnätetoch vissa platser vid nedlagda järnvägslinjer. De särskilda nedsättningarna,som gällt enbartstyckegodslrafiken, kan i fortsättningen bli aktuella även i vissa andra fall.SJ har för ändamålet begärt 2,8 milj. kr. i ersättning under budgetåret1978/79. Jag biträder detla förslag. Pågrundval av beslut av riksdag (SU 1968:9, rskr 1968: 113) har kommun,som med hänsyn till trafikförsörjningen anser att olönsam järnvägsstationbör bibehållas, möjlighet att göra framställning härom till regeringen. Medanledning av sådana framställningar har regeringen i en del fall ålagt SJ atlbibehålla viss irafik eller atl i övrigt vidta särskilda anordningar förtrafikförsörjningen. prövade regeringen sådana framställningarfrån sammanlagt 80 kommuner rörande av SJ aviserade Irafikförändringar vid ca150 stationer. Antalet fall där regeringen ålade SJ olika åtgärder för atlirygga trafikförsörjningen var betydande. Prop.1977/78:100 Bilaga 9 166 gärmed denna ulgångspunkl ersällning med 5,5 milj. kr. under budgelårel 1978/79.Liksom lidigare bör ersällning ulgå enbart för berörda slalioner tillhörandeaffärsbanenätet. Jag föreslår med hänvisning härtill 2,5 milj. kr. för ändamåletunder /79.