prop · G103114 · 1977-12-31 00:00:00 — Utvecklingen har också medfört ett ökande behov avsamarbete mellan olika organ med verksamhet inom dessa områden såväl nationelltsom internationellt. Informations- och dokumentationsverksamhet har behandlatsi olika sammanhang . Behovet av samordning och övergripandeplanering har man sökt tillgodose bl. a. genom att inrätta särskilda organ. År1965 inrättades forskningsbiblioteksrådet (FBR) som ett samrådsorgan för främstde vetenskapliga biblioteken. inrättades statens råd för vetenskapliginformation och dokumentation (SINFDOK) med uppgift bl.a. alt inom områdetvetenskaplig information och dokumentation följa utvecklingen och dra uppriktlinjer för verksamheten, alt svara för långsik- Prop.1977/78:114 75 lig planering och att fördela stöd till forsknings- ochutvecklingsarbete. liktlinjer för hela området information ochdokumentation har dock saknats. Det är mot bakgrund bl. a. av denna utveckling somutredningarna gör sina överväganden. De anser det nödvändigt att förena å enasidan traditionell biblioteksservice och å andra sidan vetenskaplig ochteknisk information och dokumentation. Utredningarna utgår från att i principalla vetenskaper och ämnen bör rymmas inom begreppet vetenskaplig information.De anför atl det av organisatoriska, personella och ekonomiska skäl är motiveratatt behandla området som en helhet, vilket också är grunden för att de harkunnat lägga fram gemensamma förslag. Utredningarna anför vidare alt det är väsentligt attdefiniera och avgränsa problemområdet på ett sådant sätt alt framtida tekniskalandvinningar kan inkluderas. De anser det därför vara befogat med en vissåterhållsamhet med att entydigt och exakt söka staka ut det områdeutredningarna har haft att behandla. De definitioner och avgränsningar somredovisas i belänkandet anges vara av operationell karaktär och gördärför inte anspråk på exakthet. Utredningarna definierar information och dokumentation somsystematisk anskaffning, lagring, urval och förmedling av fakta eller begreppoberoende av hur detta görs. Ett viktigt inslag i denna verksamhet är enligtutredningarna en aktiv vägledning och undervisning av den som söker information.En avgränsning görs gentemot informationsspridning, varmed utredningarna avserverksamhet där någon själv väljer ut informationen och sprider den. Som sammanfattande benämning på informations- ochdokumentationsverksamhet inför utredningarna begreppet informationsförsörining.Syftet med denna skall vara att underlätta för informationssökare alt nå den informationsom är relevant för dem. Begreppet omfattar bl. a. verksamheten vid olika typerav bibliotek, informationscentraler och vissa arkiv. Utredningarna anger dock,i anslutning till sina direktiv, att deras uppgift är att behandla denvetenskapliga och tekniska informationsförsörjningen. Detta område definierarutredningarna som den verksamhet som betjänar främst forskning,högskoleutbildning, industriell utveckling och annan samhällelig verksamhetsom grundar sig på tillämpning av dokumenterad erfarenhet. Jag kan i huvudsak ansluta mig till de avgränsningar somutredningarna gör. Utredningarnas sammanfattande benämninginformationsförsörjning bör kunna användas som praktisk benämning. Enligt minmening är det väsentliga att informations- och dokumentationsverksamhet sessom en helhet. Endast med den utgångspunkten kan man bygga upp en ändamålsenligorganisation för informationsförsörjning som underlättar och möjliggör enlångsiktig planering och ett rationellt utnyttjande av resurserna. Man kan isammanhanget peka på att en sådan enhetlig syn allmänt Prop.1977/78:114 76 vinner insteg i många andra länder. a. i övriga nordisknländer har man börjat bygga upp en organisation för informationsförsörjningenenligt ett sådant mönster. vill jag, i likhet med utredningarna, framhållaatt begreppsbestämningar inte har ett värde i sig. Deras värde ligger i att dekan användas praktiskt och utgöra grund för en ändamålsenlig organisation.Därmed bortfaller också till en del behovet av att göra exakta definitioner. 1 ställetbör man låta avgränsningarna göras efter hand och i anslutning till utvecklingen. Utredningarna delar in informationsförsörjningen i tresystem: referenssystemet, beståndssystemet och kommunikationssystemet.Referenssystemet består av de hjälpmedel som används för att orientera sigbland och leta sig fram till fakta och dokument av olika slag. 1referenssystemet ingår därför främst olika bibliografiska hjälpmedel somtryckta och stencilerade bibliografier och litteraturlistor, bibliotekenskortkataloger och datorbaserade söksystem. I beståndssystemet ingår de dokument och andrainformationskällor som referenssystemet hänvisar till. Det består främst avbibliotekens och andra institutioners gemensamma, tillgängliga samlingar avdokument eller andra informationskällor såsom produkt- och faktadatabaser. Kommunikationssystemet slutligen utgörs av förbindelsernamellan användarna och referens- och beståndssystemen liksom mellan systemen inbördes.I det ingår bl, a. post, telefon, direkta personkontakter, telex ochdatakommunikationsnät. Utredningarna påpekar att denna indelning i tre systemtjänar det praktiska syftet att ge en grund för att beskriva och diskuteraåtgärder inom informationsförsörjningen. 1 praktiken hänger givetvis systemennära samman och kan inte alltid klart skiljas åt. 5.2.2 Riktlinjer för informationsförsörjningen Utredningarna anför atl informationsförsöriningen inte ären isolerad företeelse utan ett av flera medel för att uppnå vetenskapliga,ekonomiska, sociala och kulturella mål i samhället. Mot denna bakgrund ställerutredningarna upp vissa riktlinjer för informationsförsöriningen. Huvudsyftet för informationsförsöriningen är enligtutredningarna alt den skall tillgodose de behov av information som finns ellerkan förutses vid forsknings- och utvecklingsverksamhet eller liknandeverksamhet oavsett var den bedrivs i samhället. Utredningarna framhåller vidare vissa krav som böruppfyllas. Bl.a. skall informationsförsörjningen avse information inom alladiscipliner och områden som kan bidra till samhällsutvecklingen och syfta tillatt tillförsäkra användarna information oavsett medium, form och bearbelningsgradoch oberoende av värden har framtagils. Det internationella utbudet av in- 1977/78:114 77 formationstjänsier skall utnyttjas i största möjligautsträckning och de informationstjänster som byggs upp skall utnyttjatillgänglig teknik. Dessa riktlinjer kan enligl min uppfattning utgöra en godutgångspunkt för planeringen av informationsförsörjningen. Det bör ankomma påde organ som får det övergripande ansvaret för informationsförsörjningen atl isin planering vidareutveckla och tillämpa dessa riktlinjer. Utredningarna behandlar vidare i ett särskilt avsnittnationella uppgifter inom informationsförsörjningen. Som utgångspunkt fastslårutredningarna att den decentraliserade struktur som gäller förinformationsförsörjningen i bör gälla även . Detta innebäralt service ges av lokala organ och att beslut om service i stor utsträckningfattas lokalt. Denna struktur behöver dock enligt utredningarna kompletterasmed ett samordningsorgan för nationella uppgifter. Som nationella funktioner anger utredningarna planeringoch samordning, forskning och utveckling, samt nationella serviceuppgifter.Till detta kommer också nationaldokumentära uppgifter. Jag har i det föregåendekortfattat redovisat vilka uppgifter utredningarna anger under de olikafunktionerna. Jag tillstyrker för egen del denna principskiss förinformationsförsörjningens uppbyggnad. Några av de viktigaste delarna av denvetenskapliga informationsverksamheten utgörs av de vetenskapliga bibliotekeninom högskolan. Dessa ingår i en decentraliserad högskoleorganisation, där beslutenom deras verksamhet inkl. anslagstilldelning fallas lokalt av resp.högskolestyrelse. Någon ändring av denna struktur bör inte ske. Jag kan också tillstyrka utredningarnas förslag att vissauppgifter av övergripande karaktär läggs pä ett centralt organ. I dettasammanhang vill jag erinra om att utgångspunkten för BlDOK:s uppdrag var vadmin företrädare anförde i prop. 1975: 9 om reformering av högskoleutbildningen(s. 545), nämligen att ett centralt ledningsorgan på de vetenskapliga bibliotekensområde var väl motiverat, ett uttalande som inte hade någon erinranmot (UbU 1975:17, rskr 1975:179). Mot bakgrund av mitt tillstyrkande i detföregående av en enhetlig syn på informationsförsörjningsområdet bör ettsådant centralt ledningsorgan få ansvar inte enbart för biblioteksområdet utanockså för den verksamhet med inriktning på den tekniska informationen förvilken SINFDOK har ansvarat. Jag återkommer i det följande tilluppgifter och organisation för ett sådant organ. 5.2.3 Vissa särskilda frågor Utredningarna redogör för ett antal problemområden somhelt eller delvis bör ingå i ett kommande centralt ledningsorgansansvarsområde. I en särskild bilaga ger utredningarna ett underlag för enutvecklingsplan inom informationsförsörjningens område. I det avsnitt sominnehåller särskilda Prop.1977/78:114 78 överväganden för del tas också vissa sådanauppgifter upp. Som jag har angivit i det föregående är en rad av dessauppgifter av den arten att de i första hand bör bedömas av de organ som iframtiden kommer att vara ansvariga för informationsförsörjningen. Jag finnerdärför inte anledning att här närmare gå in på dem. På ett par punkter avprincipiell karaktär vill jag dock ange vilka utgångspunkter som enligt minmening bör gälla för den fortsatta planeringen av informationsförsörjningen. Utredningarna anför att fördelningsplaner för litteraturköphar prövats för de vetenskapliga biblioteken och att en viss ansvarsfördelningförekommer bland såväl vetenskapliga bibliotek som folkbibliotek för servicentill användarna. De nya krav som kommer atl ställas på informationsförsörjningenbehöver, anser utredningarna, mötas med en ansvarsfördelning som omfattar såvälbestånds- som referensservice. Därför bör, förordar utredningarna, ell systemmed ansvarsbibliotek prövas. Ett sådant syslem innebär att vissa bibliotekeller informationscentraler får ett nationellt ansvar för referens- ochbeståndsservicen inom ett visst ämnes- eller problemområde. Flertalet remissinstanser tillstyrker principen om ettsyslem med ansvarsbibliotek. ifrågasätter flera instanser omsystemet är möjligt atl genomföra inom ramen för nuvarande resurser. Andrainstanser anför att ekonomiska och budgetmässiga konsekvenser av ett sådantsystem måste utredas närmare innan en försöksverksamhet sätts igång. a. pekarman på att anslagssystemet för högskolan, där kostnader för biblioteksservicekommer att ingå som icke särmarkerade delar av anslagen för utbildning ochforskning, reser vissa tekniska fiågor. Jag är föregen del beredd att i princip tillstyrka att ett system med ansvarsbibliotekprövas närmare. 1 likhet med en rad remissinstanser anser jag emellertid också atlde närmare formerna för och omfattningen av systemet m.m. bör utredas innan enkonkret försöksverksamhet startas. Bl.a. bör, som flera instanser påpekar,frågan om hur ett sådant system skall kunna anpassas till högskolansanslagssystem undersökas. Jag vill här erinra om att jag i åretsbudgetproposition (prop. 1977/78:100 bil. 12 s. 393), i enlighet med riksdagensuttalande (prop. 1976/77:59 s. 243, UbU 1976/77: 20 s. 81, rskr1976/77: 246), förordat att kostnaderna för bl. a. biblioteksservice inomhögskolan bestrids inom ramen för anslag till utbildning och forskning inomhögskolan. Detta medför att det i sista hand är styrelsen för resp.högskoleenhet som fastställer medelstilldelningen lill enhetens bibliotek. Efiersomde vetenskapliga biblioteken inom högskolan tillhör de viktigastebeståndsdelarna i informationsförsörjningen, är det nödvändigt att noggrantöverväga hur ett system med ansvarsbibliotek skall anpassas lill högskolansanslagssystem. För att genomföra ett ansvarsbibliotekssystem krävs vidaregod översikt över bestånd m.m. vid berörda bibliotek och informationscentraler,lik- Prop.1977/78:114 79 som en inventering av behovet av särskild bevakning avolika ämnesområden. Därvid torde man kunna konstatera att vissa bibliotekredan i dag i huvudsak fyller de krav som kan ställas på ett ansvarsbibliotekenligt utredningamas modell. Vissa ämnesområden torde ä andra sidan vara avden arten alt en ansvarsfördelning inte kommer ifråga eftersom dessa områdenbör bevakas i full utsträckning av flera bibliotek. Det bör ankomma på i första hand det centrala organ somjag kommer att förorda att närmare utreda de frågor jag har angivit. Ettgenomförande av systemet får givetvis förutsättas ske successivt, allteftersomförutsättningarna för bevakning av de ämnesområden som väljs ut föreligger. I anslutning till ansvarsbibliotekssystemet harutredningarna även tagit upp några frågor av delvis liknande karaktär. Såavvisar de tanken på ett svenskt bibliotek särskilt avsett förfjärrlåneservice. Motiveringen härför är att den tekniska utvecklingen liksomett genomfört system med ansvarsbibliotek till stor del bör kunna ersätta ettsådant bibliotek. Uppbyggnaden av ett fjärrlånebiblioiek skulle dessutom krävajämförelsevis stora basinvesteringar som inte skulle vara nödvändiga vidutvecklandet av ett ansvarsbibliotekssystem. Några remissinstanser anser att tanken på ett fjärriånebibliotekinte bör avskrivas definitivt utan all den kan prövas vidare, eventuellt ocksåmed andra konstruktioner än ett sammanhållet bibliotek. För egen del ansluter jag mig till utredningarnasbedömning alt ett särskilt fjärrlånebiblioiek inte bör byggas upp. En stor delav de behov ett sådant skulle möta tillgodoses redan genom den omfattande Ijärrlåneverk-samhelsom bedrivs mellan biblioteken i landet. Ett system med ansvarsbibliotekkan ytteriigare bidra till att täcka sådana behov. Utredningarna harockså diskuterat tanken på en central förregistrering och insamling av tekniska och vetenskapliga/Y/p/o/Ve/-, Dessautgör ett särskilt problem, eftersom de ofta inte registreras på sammasätt som övrig litteratur och inte behandlas enhetligt i biblioteken. Frågan omen särskild rapportcentral bör enligt utredningarna övervägas närmare i sambandmed frågan om ett ansvarsbibliotekssystem. Några remissinstanser har kommenterat denna fråga. Statensväg- och irafikinslitui har anfört all sådana rapporter bör behandlas,registreras och förvaras på samma sätt som övrig litteratur. Styrelsen förteknisk utveckling föreslår att man inrättar ett fjärrlånebibliotek förperiodisk litteratur och rapportlitteratur. Dokumentation av den typ som de tekniska rapporternarepresenterar är en del av den samlade dokumentationen. För vissa behov, bl. a.inom industrin, torde de tekniska rapporterna tillhöra den väsentligaste delenav dokumentationen. Det är därför viktigt att denna dokumentation behandlas sålångt möjligt på samma sätt som övrig dokumentation. Detta utesluter givetvisinte att man väljer särskilda metoder för att göra en särskild kategori avdokument tillgänglig. Jag är emellertid inte f. n. beredd att föror- Prop.1977/78:114 80 daatt en särskild rapportcentral inrättas. Denna fråga bör övervägas vidare avde organ som får ansvar för informationsförsörjningen, bl.a. i samband med fråganom ett system med ansvarsbibliotek. Jagvill i detta sammanhang erinra om att jag budgetproposition (prop.1976/77:100 bil. 12 s, 377) tog upp frågan om framlida ställning för ABAtomenergis bibliotek i Studsvik, Frågan har utretts vidare av universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) som i en skrivelse harredovisat sina slutsatser, 1prop, 1977/78:110 om energiforskning m. m. har statsrådet eflersamråd med mig bl.a. förordat att AB Atomenergis biblioteks ställning inteändras f n. 1 anslutning härtill vill jag konstatera att jag förutsätter attbibliotekets möjligheter beaktas i samband med frågan om ett system medansvarsbibliotek. Utredningarnahar också tagit upp frågan om avgiftsbeläggning av biblioteksservice. Sådanförekommer i begränsad utsträckning. Utredningarna förordar att rörligakostnader för dalorbaserad referensservice i största möjliga uisträckning täcksgenom uttag av avgifter frän användarna. Övriga resurser för verksamheten börtillföras över ordinarie budget. På bör den organisation somutredningarna föreslår la initiativ till en översyn av nuvarande taxesättningoch diskutera mer genomgripande förändringar av gällande principer.Utredningarna anser att man särskilt bör undersöka förutsättningarna för attlåta omfattande litteratursökningar i tryckta bibliografier och ävenannan service vid forskningsbibliotek betalas av användarna. Fleraremissinstanser instämmer i huvudsak med utredningarnas resonemang. SINFDOKmenar att det är en förutsättning för att den föreslagna delegationen skallkunna fullgöra sina samordningsuppgifter att den får befogenhet ochmöjligheter atl pröva avgiftsbeläggning och subventioner för att åstadkomma enriklig avvägning av ekonomin för hela informationsförsörjningsområdet,anpassad till samhällets intresse av att existerande information effektivi utnyttias. Andrainstanser är negativa till utredningarnas förslag. FBR ochCentralorganisationen /SR anser att beslut om avgiftsbeläggning av delarav informationsförsörjningsområdet är ett viktigt kulturpolitisktställningstagande. Avgiftsbeläggning av biblioteksservice strider motvedertagna principer för folkbibliotekens verksamhet. () pekar på alt avgiftsbeläggning kan motverka att en alltvidare krets av intressenter får tillgång till information. anför att en avgiftsbeläggning inte får innebära att kostnaderflyttas över från staten lill kommunerna. Avgiftsbeläggningförekommer inom vissa delar av informa-tionsförsörjningsområdet,främst för viss datorbaserad informationsförmedling. Den traditionellabiblioteksservicen är däremot sedan gammalt avgiftsfri. 1977/78:114 81 Utvecklingeninnebär emellertid att allt större grupper efterfrågar information av olikaslag. Den information de söker är också ofta av mer kvalificerad karaktär äntidigare och fordrar inte sällan att kostnadskrävande teknisk utrustningutnyttjas. Enligt min uppfattning är det mot den bakgrunden inte rimligt atllägga fast en princip att informationsservice i alla lägen skall varakostnadsfri för användaren. 1dag saknas dock underlag för alt fastställa nya principer för avgiftsbeläggningav informationsservice. Tills vidare bör avgiftsbeläggning förekomma i vartfall i nuvarande omfattning. På bör de organ som får ansvaret förinformationsförsörjningen ta initiativ, i enlighet medutredningarnas förslag, till en allsidig undersökning av förutsättningar föravgiftsbeläggning av informationsservice. Utgångspunkten bör därvid vara att enrimlig avgiftsbeläggning för användarna skall gälla, utan att den förhindrarinformationsförmedling i samhället. Detta innebär givetvis inte atl allabibliotekstjänster bör avgiftsbeläggas. Särskilt bör beaktas att enskildastillgång till information inte skall försvåras. Somframgår av uiredningamas redogörelse - som jag i det föregående har redovisatförhållandevis fylligt - företer den nuvarande organisationen för förvarandeoch förmedling av information och dokumentation en mångsidig uppbyggnad.Ansvaret för det löpande, operativa arbetet ligger på en lång rad organ avväxlande karaktär. Bland sådana organ märks t. ex. vetenskapliga bibliotek,såväl s. k. allmänbibliotek som specialbibliotek. Vidare ingår i nätet bl. a.en rad myndigheter med särskilt ansvar för sitt ansvarsområde, ellerinformationscentraler med såväl bevarande som förmedlande uppgifter. Ansvarför sådana uppgifter som utredningarna betecknar som nationella och som avserbåde övergripande planerings- och samordningsuppgifter och serviceuppgifterligger hos några organ. Dessa har dock i allmänhet ett avgränsat ansvarsområdeoch inte ansvar över hela fältet. Bland dessa organ bör främst nämnas kungl.biblioteket (KB) och FBR samt vad gäller forskning och utveckling SINFDOK. 5.3.2 Framtidastruktur och ansvarsfördelning Utredningarnaulgår från att den grundläggande principen för en framlida organisation skallvara att operativ verksamhet utförs i ett decentraliserat mönster.Utredningarna föreslår att denna struktur kompletteras med ett centralt organför främst planering och samordning saml forskning och utveckling. Jag har idel föregående tillstyrkt denna principstmktur. f>Riksdagen 1977!78. 1977/78:114 82 Med denna utgångspunkt presenterar utredningarna tvåorganisationsalternativ. Det ena alternativet är ett nationalbibliotek medplanerings-, samordnings- och utvecklingsuppgifter jämte de operativauppgifter, främst nationaldokumentära, som f. n. åvilar KB. Det andraalternativet innebär atl en särskild delegation för informationsförsörjninginrättas för planerings-, samordnings- och utvecklingsuppgifter. Vid sidan avdelegationen får KB ställning som nationalbibliotek med ansvar i huvudsak för KB:snuvarande uppgifter. Utredningarna förordar det senare av dessa två alternativ.Flertalet remissinstanser tillstyrker också utredningarnas förslag. och viduniversitetet i menar alt de två föreslagna organen bör höra sammanorganisatoriskt. Motiveringen härför är bl.a. alt det samordnande ochplanerande organet även bör ha direkt inflytande på den operativa nationellaservicen, samt all del torde krävas en stark central myndighet för att få detinflytande på informationsförsörjningsområdet som delegationen förutsätts få. Som jag redan har angivit förordar jag all utredningarnasförslag följs. Jag delar således utredningarnas bedömning att man bör skilja detvå funktionerna ål. Delegationen bör alltså i sin myndighetsutövning varafristående från . En fristående delegation får en neutralställning gentemot och andra vetenskapliga bibliotek ochinstitutioner som svarar för informationsförsörining. Delegationen kommerockså att ha ett ansvar gentemot ett vidare fält än del som direkt berörs avdet föreslagna nationalbibliolekets verksamhet. 1 delegationen bör finnas enstark representation för användarintressena, bl. a. inom industri ochnäringsliv. Den får därför en annan sammansättning än den styrelse som jagkommer atl föreslå inrättas för . Denna uppdelning av ansvarsområden innebär inle i sig altdelegationen inte kan ha vissa verkställande uppgifter. Ställning lill dettabör emellertid inte tas , utan man bör avvakta en närmare precisering avuppgifterna i organisationsarbetet samt utvecklingen efter hand. Ett antal remissinstanser har tagit upp vissa synpunkterpå ansvarsfördelningen inom informationsförsörjningens område och på deuppgifter som de nämnda organen föreslås få. Dessa frågor och andra av liknandeart bör granskas närmare i del organisations- och förberedelsearbete som jagförutsätter kommer atl utföras fram till dess att den nya organisationen börjararbeta. Jag återkommer i det följande lill formerna för detta organisationsarbete.Några av de frågor som remissinstanserna har berört vill jag dock ta upp redannu. I sitt yttrande anför SINFDOK att en förutsättning för attden föreslagna lösningen bör genomföras är att garantier skapas för atldelegationen får tillräckliga resurser för forsknings- och utvecklingsarbete.Om detta inte blir fallel bör enligl SINFDOK forsknings- ochutvecklingsansvaret läggas på ett vid sidan av delegationen inrättatforskningsråd. Prop.1977/78:114 83 Enligtmin uppfattning vore det en klar nackdel om delegationen inte jämte sina övrigaövergripande uppgifter för informationsförsörjningen även hade ansvaret förutveckling och forskning på detta område. En utgångspunkt för förslaget är hos ell organ skall få en samlad överblick och ett samlat ansvar förinformationsförsörjningen. Forsknings- och utvecklingsarbetet är en mycketväsentlig del av detla, varför ansvaret bör ligga hos delegationen som encentral uppgift. Detsammakan i princip sägas om den oro som några instanser har framfört med anledningav atl delegationen föreslås få ett övergripande planeringsansvar förutbildning inom informalionsförsörjningsomrädet. Detta har bl.