prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Investeringsbankenfinansierar i princip endast sådana exportkrediter som övriga institut ochbanker inle kan tillgodose på grund av kreditens storlek, risktagande m.m.Utredningen har inle närmare berört bankens verksamhet, eftersom dennasamtidigt var under utredning av en speciell arbetsgrupp inomregeringskansliet. År1973 tillkom lagen (1973:423) om avdrag vid inkomsttaxering avseende kostnadför exportkredit (ändrad senast 1977:1175). Enligl denna lag kanexportkredilstöd lämnas i form av ett extra avdrag vid inkomsttaxeringen förkreditaffärer med väsentlig samhällsekonomisk och sysselsält-ningspollliskbetydelse. Avdraget medges med ell belopp motsvarande skillnaden mellanrefinansieringsräntan och räntan på exportkrediten, dock högst påuteslående kredllbelopp vid beskattningsårets ingång. För all slöd skall ulgåkrävs all del finns anledning antaga atl konkurrerande utländska företag hartillgång lill exportkredilstöd. Prop.1977/78:155 12 Exportkreditstödelhar varit många svenska exportörer lill hjälp vid kreditförsäljningfrämst lill u- och slalshandelsländer. Stödet har vidare gett de svenska exportörernamöjlighet atl välja refinansieringskälla. Bland annat med tanke på de ökaderefinansieringskostnadema för kronlån i och atl refinansleringen påsenare år 1 slor utsträckning gjorts utomlands har nackdelarna medexportkreditstödel blivit mer framträdande. Detta sammanhänger vidare med enmer osäker vinstsituation i exportföretagen. En väsentlig nackdel är attföretagen i princip måste redovisa vinst . Efiersomkredillldema 1 dessa sammanhang vanligen är längre (5- ) än den tid förvillken de flesta förelag har en planering försvåras möjlighetema atl vidoffertlidpunklen bedöma och beakta stödets effekter. Detla medför i praktikenatt förelag 1 många fall helt eller delvis avstår från alt kalkylera medränleslödel vid prissättningen. 1sammanhanget bör noteras, all flera väsentliga problem vid medel- ochlångfristig exportkredilgivning inle löses inom ramen för ett exportkredilstödav denna typ. Den största begränsningen med nuvarande system är att tillgångenpå medel i svenska kronor för refinansiering av exportkrediter inle är säkrad.Mot bakgrund av den svenska kapitalmarknadens begränsade storlek måsterefinansiering ofla helt eller delvis ske på internationella marknader.Exportkreditstödel löser inle heller problemet med de kursrisker som mångaföretag tvingas atl la på sig vid refinansiering i utländsk valuta. Vidare kanförelagen inte räkna med bindande kredlllöfte om finansiering till fast räntaredan vid offerttillfällel. TUl skiUnad från flertalet utländska konkurrentertvingas förelag härigenom till ell större risktagande eller lill merkostnader. mening kan exportkreditstödel därför endast delvis sägas hauppfyllt del mål som ställdes upp vid systemels införande , nämligen att"säkerställa alt de svenska förelagens konkurrensläge vid kapitalvaruexportinte allvariigt försämras i förhållande till andra länders förelag". Motbakgrund av rådande intemationell konkurrens på exportkredit-området anser utredningenatl svensk exportindustri måste ges möjlighet alt konkurrera på lika villkorvad avser lämnandet av konkurrenskraftiga exportkrediter. Svenska exportföretagoch banker bör ges möjlighet atl refinansiera exportkrediter till fast räntavid consensus mlnimlränlenivåer. Staten bör ta på sig ansvaret för de ränte-och kursrisker som kan uppstå vid anskaffningen av medel för refinansiering avdessa krediter. Förelagen bör också kunna erhålla kostnadsfriförhandsutfäslelse om sådana krediter edan vid offertgivningen till köparen. Enligtuiredningens uppfattning bör följande principiella krav ställas på utformningenav ett nytt exportkreditsystem. 1977/78:155 13 a) statligt exporlkredilsystem bör syfta lill allutjämna rådande skillnader i konkurrensvillkoren mellan svenska och utländskaexportföretag vid statsunderstödd exportkredilgivning. Härav följer bl. a. altsvenska exportföretag bör kunna erbjuda exportkrediter lill fastkonkurrenskraftig ränta redan 1 samband med offert. b) Exportkredilsyslemel bör vara marknadsneulrall ochsåledes syfta lill all neutralisera statsunderstödd kreditkonkurrens oavsettexportmarknad. Statiiga stödåtgärder bör inle stimulera till en uraffärssynpunkt onormal kredllförsäljning. c) Utformningen av statliga stödinsatser skall stå iöverensstämmelse med intemationella åtaganden. Detla innebär bla allstatsunderstödda krediter för refinansieringsändamål inle lämnas lillräntesatser som understiger gällande consensus-räntor (fn 7,25-8,). I de falldet kan påvisas all consensusanslulna eller andra länder tillåter avvikelserfrån de överenskomna kreditvillkoren bör dock s k matching kunna förekomma vadavser såväl refinansieringsränta som konlantandel och kreditlid. d) Iöverensstämmelse med reglema för nuvarande exportkredilstöd bör statiiga stödinsatser avse refinansiering av exportkrediter med en löp lid av . e) Ellexporlkredilsystem bör kunna utnyttjas lika av alla svenska före lag som exporterar varor eller tjänster. I likhet med nuvarande ordning för exportkredilstöd bör del emellertid i varje enskilt fall krävas ett normalt prövningsförfarande. Härvid bör bl. a. de av EKN tillämpade reglerna för kreditvillkor m. m. vara vägledande. Obligatorisk EKN-garanli bör inte krävas. f) Statligainsatser för exporlkreditfinanslering bör anpassas efler rå dande konkurrensförhållanden på kredilområdet. Del bör vidare vara möj ligt atl styra de statliga insatsema med hänsyn till deras stalsfinansiella konsekvenser. Ett exporlkredilsystem bör därför vara enkelt all förändra. Ur förelagens synvinkel bör systemet vara lättöverskådligt och enkelt all utnyttja. g) Ettexporlkredilsystem bör vara tidsbegränsat och gälla under en för söksperiod med möjligheter tiU löpande omprövning. Av detta skäl bör in förande av nya statliga stödåtgärder inte väsentligt påverka den rådande arbetsfördelningen mellan de institutioner som f. n. är verksamma med ex- portkredilfinansiering på den svenska kreditmarknaden. Det innebär bl. a. alt inga nya institutioner bör inrättas. h)Anskaffning av medel för refinansiering av exportkredit bör ske genom enlämplig blandning av svensk och utländsk upplåning. Utredningenhar vid sin genomgång av olika tänkbara altemativ bl. a. övervägt all SEK ochaffärsbankema skulle ges möjlighet atl hos riksgäldskonlorel refinansieraexportkrediter i såväl svenska kronor om utländsk valuta. En sådanprioritering av exportkreditfinansieringen försvåras dock av atl den skuHekunna medföra krav på likartad behandling även Prop.1977/78:155 14 avandra angelägna kreditbehov. Utredningen har vidare bl. a. prövat möjlighetenalt tillfredsställa företagens behov genom atl enbart komplettera nuvaranderänteavdrag med ell räntebidrag. Ett sådant kompletterande bidrag geremellertid inte företagen möjlighet all erhålla förhandsutfäslelse omfinansiering till fast ränta vid offerttillfällel. Förelagens kursriskproblemskulle inle heller lösas Inom ramen för ell sådant system. Utredningenhar funnit det ändamålsenligt all förorda atl siatens ränle-ochkursriskåtagande huvudsakligen läggs inom ramen för ett system som germöjligheter till samordning av statens åtagande, som företagensbehov av förhandsutfäslelse och kursriskläckning kan tillgodoses. Vid sidan avdetta bör det nuvarande exportkreditstödel bibehållas i delvis ändrad form. 2.7Riktlinjer för utformningen av ett exportkreditsystem Utredningenföreslår atl ell syslem som i huvudsak baseras på SEK och affärsbankerna införsfrån och med . Underen försöksperiod ställs genom SEK:s försorg kapital till förfogandeför refinansiering av exportkrediter med en löplid av minsl . Under dennaperiod lämnar SEK kostnadsfri utfästelse om lån i svenska kronor ellerutländsk valuta till fast ränta enligl consensusvillkor inom en förutbestämdlåneram. SEK:s utiåningsverksamhel bör i huvudsak avse avlyft avaffärsbankernas krediter lill den utländske köparen eller dennes bank.Krediter direkt lill exportören bör också kunna lämnas. Erforderligarefinansieringsmedel anskaffas främst genom utländsk upplåning.Den svenska kapitalmarknaden las i anspråk huvudsakligen i nuvarandeomfattning. Staten ålar sig alt årsvis och i efterskott täcka skillnadenmellan SEK:s utiånings- och upplåningsräntor (inklusive kosnadsmarginal) ochsvara för eventuella kursrisker, som också eventuella kurs- ochräntevinster tillfaller staten. a. företag med utpräglad internationell inriktning är det angeläget attäven fortsättningsvis ha möjlighet atl välja olika finansieringsalternativ.Sådana förelag bör ges möjlighet all inom ramen för ett exportkredilsy-steml.ex. genom sina utländska bankförbindelser finna flexibla och för varjeexporttillfälle lämpliga finansieringslösningar. Ur statens synvinkel kan detockså vara angeläget all SEK:s resurser inle onödigtvis belastas, speciellt vadgäller upplåningsverksamhelen i ullandel. Dessa möjligheter kan tillgodosesinom ramen för del nuvarande exportkredilslödet i modifierad form. Utredningenföreslår därför att nuvarande exportkreditstöd föriängs atl gälla fram lillutgången av . Nuvarande regler bör emellertid kompletteras i vissaväsentliga hänseenden, så all bristerna bl. a. vad avser vinstberoendelbegränsas. Enförutsättning för utredningens förslag är bl. a. alt statens ränte- ochkursriskengagemang kan samordnas och styras. 1977/78:155 15 stemelgör det möjligt alt följa utvecklingen av del statliga åtagandet bl. a. genomstatens styrelserepresentalion. Genom utformningen av SEK:s upplåning skapasvidare vissa möjligheter att balansera ränteskillnader och kursrisker på sådantsätt all de samlade kostnaderna kan begränsas. Denna möjlighet saknas 1princip inom ramen för nuvarande exportkredilstöd. Graden av stödinsats kommerdär 1 praktiken alt styras av företagens och/eller bankernas val av bl. Statens åtagande begränsas å andra sidan genom avdragelsstorlek och gjorda åtaganden kan därmed överblickas. Efiersom denna stödforminle möjligt för banker och företag all erhålla förhandsutfäslelse omfinansiering lill fast ränta och kursrisken inte läcks, torde emellertidutnyttjandet av ränleslödel jämfört med SEK-systemel begränsas. På grund avovissheten om olika räntors framtida utveckling och kursutveckling för olikavalutor i förhållande till den svenska kronan, saknas självfallet möjligheterall på förhand med säkerhet bedöma kostnaderna för statens åtagande i de bådasystemen. Utredningenunderstryker vikten av alt effekterna av exportkreditsyste-men fortlöpandeföljs upp dels med hänsyn till de stalsfinansiella konsekvensema och dels medhänsyn tiU förändringar 1 del samhällsekonomiska läget överhuvudtaget. Ensamlad utvärdering av stödformerna bör göras mot slutet av försöksperioden. Detförekommer i utiandet all olika former av krediter med inslag av biståndsmedel,s.k. blandade krediter, lämnas tUl utvecklingsländer. Dessa krediter lämnas påstarkt subventionerade vUlkor under consensus och används av många störreIndustriländer i syfte att stödja pågående exportverksamhet. Många svenskaförelag har mötts av denna form av statsunderstödd kredilkonkurrens under desenaste åren. Mot bakgmnd av rådande internationeUa konkurrenssituation påexporlkredllområdet finner utredningen det sannolikt alt sådana krediter 1ökad utsträckning kan komma att användas som konkurrensmedel ,framför aUt om möjlighetema atl på andra sätt erbjuda förmånligarekreditvillkor än konkurrenterna effektivt spärras genom consensus-reglema. Medtanke på frågans vikt anser utredningen det angeläget att ett särskiltutredningsarbete påbörias i syfte alt kartlägga denna form avkreditkonkurrens. Ellflertal uppmärksammade fall då svenska företag har gått miste om försäljning påhemmamarknaden pekar enligt utredningen på all statliga insatser bör kommaifråga för alt reducera effekterna av utländsk statsunderstöddkreditkonkurrens vid försäljning på den svenska marknaden. I likhet med vad somär fallet i bl. a. och föreslås således SEK i sådana fall kunnalämna lån på i princip samma villkor som vid normala exportleveranser. Ibegränsande syfte bör dock utländsk statsunderstödd kreditkonkurrens i varjeenskilt fall klart kunna påvisas. För atl möjliggöra en aUsidlg bedömning börfrågan om sådana lån 1 varje enskilt fall prövas av regeringen. Utredningen har bl. a. förslagU att SEK skall kunna lämnakrediter till consensus-villkor, varvid betalningsvillkoren skall överensstämmamed av EKN tillämpad praxis. Liksom vid prövningsförfarandet i nuvarande exportkredilstödkommer EKN:s prövning i detta sammanhang atl vara av väsentlig betydelse.Utredningen pekar på behovet av en samordning av prövnlngsförfarandel. Motdenna bakgmnd bör det övervägas all överföra hanteringen av nuvarandeexportkredilstöd från regeringen till EKN. Praktiska skäl talar också för atlstatens representation i SEK:s och i viss utsträckningsamordnas. Frågor om exportkrediter handläggs inom fleradepartement, myndigheter och institutioner. Mot bakgrund av del föreslagnautökade statiiga åtagandet framhåller utredningen starkt viklen av atlkontinuerlig samordning sker 1 dessa frågor. Utredningen har diskuterat frågan om huruvida en utjämningav rådande skillnader i konkurrensvillkoren mellan svenska och utiändskaexportföretag bör ske endasl 1 den utsträckning som statsunderstödd konkurrenskan påvisas föreligga i del enskilda fallel eller om anpassning bör ske till enkonkurrensnivå som bedöms vara normal för konkurrentiändema. avinformationsutbyte mellan exportkredltgarantilnstituten i olika länderbeträffande förekommande betalningsvillkor för enskilda affärer har ett alltmerensartat synsätt på dessa frågor skapats 1 olika länder. EKN har således engod uppfattning om vilka villkor man utomlands normalt är beredd alt accepteraoch godtar i sin prövning av garantiärenden motsvarande betalningsvillkor.Denna praxis stämmer överens med de strävanden som görs i internationellasammanhang för atl begränsa användningen av exportkrediter som konkurrensmedeli den intemationella handeln. En motsvarande praxis föregår beslut om räntestödi nuvarande exportkredit-syslem och bör enligl uiredningens mening i principäven tillämpas i det föreslagna SEK-systemel. Ett generellt krav på kontroll ivarje enskilt fall av konkurrensläget beträffande refinansieringsräntan skulleemellertid medföra sådana svårigheter och vara så administrativt betungandealt det 1 praktiken skulle bli omöjligt all upprätthålla. Ränlestöd lämnas ikonkurrentländer normalt utan krav på att konkurrens skall påvisas i varjeenskUt fall. Ett sådant krav för svenskt vidkommande skulle enligt utredningeninnebära ett avsteg från den konkurrensneutralitet som eftersträvas och skulleförsvåra för svenska företag att konkurrera med utiändska förelag på likavillkor. 1 den mån svensk export 1 framtiden kommer att mötakonkurrens till räntesatser understigande consensus-nivån och baserade påstatsunderstödda refinansieringsmöjligheter, t. ex. då consensus-anslutnaländer fuUföljer tidigare givna kredltiöflen eller vid konkurrens frånicke-consensus-anslulna länder, bör möjlighet finnas alt 1 undantagsfaU anpassadel föreslagna exportkredllsystemet till sådan extraordinär konkurrens.Prövning bör dock i sådana fall alltid ske 1 samråd med EKN. 1977/78:155 17 2.8Vissa riktlinjer för SEK:s ut- och upplåningsvolym Utredningenfömtsätter att SEK vid sin upplåning utomlands, med beaktande av rimligakursrisker, söker låna på de skilda utiändska marknader som tillsammans ger demest gynnsamma villkoren vad gäller lånetid och räntekostnader. SEK:s upplåningbör därför inte knytas direkt till specifika affärer. För att begränsa siatenskursriskåtagande bör SEK fortsättningsvis erhålla inhemskarefinansieringsmöjligheter i minsl samma utsträckning som . Statensengagemang kommer alt bil beroende av bl. a. kurs- och räntefluktuatlonema påde olika kapitalmarknaderna. SEK bedöms endast 1 undantagsfall komma atlerlägga särskild löflesprovlsion för sin upplåning utomlands. Löptiden för avSEK lämnad kreditulfästelse bör begränsas och sällas räknat frånoffert till kontrakt med möjlighet till föriängning efter ny prövning. Utredningenförordar, all siatens åtagande gentemot SEK bör gälla inom en på förhandfastställd kreditram. Med tanke på de svårigheter som föreligger atl uppskattaen årlig kvot inom denna ram bör ramen inledningsvis kunna fastställas till10.000 milj. kr. för hela den föreslagna perioden, dvs. mellan den Ijuli 1978och . Detföreslagna exportkredilsyslemel ger i princip företagen möjlighet all erhållastatiigt slöd för refinansiering av krediter med en löptid på minst två åroavsett importland. Det föreslagna prövnlngsförfarandel förutsätter bl. a. altutländsk statsunderstödd kredilkonkurrens generellt sett kan antas föreliggavid export till ifrågavarande land. Omfattningen härav kan dock inte bedömas påförhand. Eftersom den övervägande delen av den föreslagna kreditramen avserexport till utvecklings- och slalshandelsländer, för vilka sådankreditkonkurrens är vanligast förekommande, bedömer utredningen det somtroligt atl den föreslagna ramen kommer atl lill fullo behöva las i anspråkunder perioden. Regeringen bör därför i den årliga budgetpropositionenredovisa hur ramen utnyttjas och om del visar sig nödvändigt begära enjustering av dess storlek. SEK:saktiekapital kommer alt uppgå lill 400 milj. kr. Dettainnebär atl SEK:s upplånlngskapacitel kommer altligga i storleksordningen 8.000 milj. kr. Den föreslagna kredilvolymen kommer ipraktiken ej all behöva lånas upp i sin helhet då SEK kommer alt ha möjlighetalt bl.a. löpande utnyttja återbetalda lånebelopp för vidare utlåning efiersomul- och upplåningen har olika lidsprofiler. Utredningen finner del därför inlenödvändigt all nu förorda ytteriigare insatser för att stärka SEK:s framtidaupplåningskapacitel. Skulle dock sådana insatser bli erforderiiga förutsätterutredningen all samråd sker mellan delägarna. Utredningen pekar dock påmöjligheter atl ändra de upplåningsgrundande bestämmelsema i bolagsordningenså att t. ex. även fordringar med svensk bankgaranll eller fordringar påsvensk bank blir upplå-ningsgmndande. 2 1977/78. 1977/78:155 18 Cirka70% av förelagens export faktureras i svenska kronor, varförutredningen förutser all efterfrågan på krediter från affärsbankerna och SEKtorde komma atl till samma andel avse svenska kronor. En lämplig mix avupplånlngsvalulor bör emellertid kunna begränsa kursrisken . SEK:snuvarande administrativa resurser avses inle nämnvärt behöva utökas.Utredningen anser alt SEK:s framtida utlåning skall följa de principer som förnärvarande tillämpas och atl därutöver följande riktlinjer skall vara gällande.Verksamheten bör liksom i första hand avse avlyft av affärsbankemaskrediter lill den utiändske köparen eller dennes bank. I andra hand bör lån liksomhittills kunna lämnas direkt lill exportören eller för refinansiering avaffärsbankernas krediter lill exportören. Utredningen förutsätter allaffärsbankerna även fortsättningsvis kommer atl svara förexportkreditbevakning, lånehantering m.m. samt bistå vid utländsk upplåning.Affärsbankema föreslås således komma all svara för uppläggningen av dendominerande delen av den direkta exportkreditgivningen under del nya systemet. Vidfakturering i utländsk valuta skall SEK sträva efter atl lämna lån i sammavaluta som kundfordran. SEK:s utlåning bör i dessa fall i princip motsvaras aven upplåning i ifrågavarande valutor i syfte alt begränsa kursriskema. Vidrefinansiering av bank-lill-köpare och bank-llll-bank krediter bör sammariktlinjer vara gällande. Enligl av EKN och SEK till-lämpade regler bestämsleveranstidpunkt och krediternas löplid av internationellt överenskomnadefinitioner. Vid bank-till-köpare och bank-lill-bank krediter kan SEK kommaatl lyfta av delar av krediten före den sista leveranstidpunkten. SEK:sframtida refinansiering fömtsatts ske på samma sätl som . Del torde,enligt utredningens mening, inle heller vara ändamålsenligt allalllid kräva EKN-garanti som säkerhet för SEK:s lån. Ej heller bör särskildlöflesprovlsion utgå. förutsätts av utredningen bli vägledande förde närmare villkor som bör gälla för SEK;s utlåning. Genomatt andelen utländsk upplåning i SEK:s totala upplåning föreslås öka skapasförutsättningar för SEK atl minska del ränlegap som rådermellan den svenska marknadsräntan och de refinanslerings-ränlor som är angivnai consensus-överenskommelsen. Endasl lenlativa resonemang kan ligga till grundför en bedömning av såväl den framlida ränteutvecklingen som kursutvecklingenför de för SEK:s upplåning aktuella valutorna. I kursriskbegränsande syftepekar utredningen på möjligheten att införa en något högre ränta för lån isvenska kronor än för lån i utländsk valuta för atl stimulera företagen allteckna kontrakt i utländsk valuta. Staten kan vidare begränsa sill åtagandegenom alt i likhet med del danska systemet begränsa möjlighetema tillstatsunderstödd finansiering till att gälla endast under viss del av en kreditslöplid. För alt SEK skall kunna bedriva sin upplåningsverksamhet på ettrationellt sätt fordras en 1977/78:155 19 smidigoch obunden upplåning. Främst effektivitets- och kostnadsskäl lalar enligluiredningens mening för atl SEK ej bör åläggas bedriva objekts-bundenupplåning. Utredningen påpekar allunder inledningsskedet bör endasl den del av SEK:s Inlånade kapital som användsefter det nya systemets införande omfattas av del statliga ränleåtagandel. Fördel i bolaget arbetande egna kapitalet bör kostnaden lämpligen fastställas förett år i taget genom överenskommelse mellan delägama beträffande denuldelningspolltik som skall gälla för respektive verksamhetsår underförsöksperioden. Statensåtagande kommer för den utländska upplåningen all medföra ett ränte- ochkursriskåtagande och för den svenska upplåningen endasl ell ränleåtagande.Storleken på del samlade åtagandet anges av utredningen lill skillnaden mellanupplåningsränta, lånekostnader, SEK:s räntemarginal och avkastning på egetkapital under visst år och under erhållen intäktsränla avräknat motskillnaden mellan upplånings- och ålerbetal-nlngskursen för del inlånadekapitalet. Uppkommer härvid överskott bör detta inbetalas till staten ellerfonderas hos SEK. Utbetalning av medel föreslås ske inom ett syslem medrullande årliga anslag. Medtanke på den samlande bedömning som krävs för all la ställning tillutvecklingen av SEK:s totala ränte- och kursriskengagemang lalar starka skälför att den åriiga prövningen och kontrollen av statens ränte- ochkursriskåtagande föriäggs direkt lill regeringen. Delöpande besluten om utiändsk upplåning kommerati fattas av SEK:s styrelse.Utredningen anser alt SEK bör hålla regeringen löpande underrättad om ränte-och kursriskengagemangels utveckling. Utredningenhar inle bedömt några förändringar av SEK:s bolagsordning vara påkalladeeftersom förslaget avser en försöksverksamhet , ulan har utgåttfrån att delägama i en överenskommelse reglerar styrelsens behandling avfrågor sammanhängande med krediter för vilka statligt Slöd till SEK utgår, 2.9Förslag till ändringar av nuvarande exportkreditsystem Utredningenförordar all nuvarande exportkredilstöd bibehålls t. o. m. utgången av år 1981.En väsentlig förutsättning är härvidlag atl sådant stöd ej lämnas förexportkrediter som helt eller delvis finansleras inom det av utredningenföreslagna SEK-systemel. Delta bör enligt utredningen uttryckligen anges ilagtexten. Del s. k. vinstberoendel 1 nuvarande syslem har medfört alt en delföretag inte kunnat utnyttja avdragsrätten. Utredningen föreslår därför att omell förelag endast delvis kan utnyttja beviljade avdrag bör förelaget kunnavälja mellan avdrag och ell exportkredilbl-drag. Bidraget bör vara skattefrittoch utgå av det belopp som motsvarar skillnaden under beskattningsåretmellan refinansieringsräntan och exportkrediträntan. Väljer förelaget avdragbör bidrag inte medges. Avdrag bör vidare inte i något fall få utnyttjas annatän under det aktuella 1977/78:155 20 beskattningsåret.Frågan om förelagets möjligheter alt utnyttja avdraget bör få avgöras pågmndval av taxeringsnämndens granskning.