prop · G10324 · 1977-12-31 00:00:00 — Sombakgrund lill den efterföljande mera utförliga redovisningen vill jag särskillframhålla följande. Dennya ordningen innebär en gemensam gmndläggande yrkesutbildning för alltyrkesbefäl till en gemensam försia uppgiflsnivå i yrket oavsell vilka uppgiftersom efter hand skall lösas av den enskilde. Denna ordning lorde f n. vara unikinom den statliga verksamheien och väl svara mol de allmänna principer som slatsmaklernahar lagt fast för utbildningsväsendet i slort. Storbredd vid rekryteringen är viktig. Del är nödvändigt att kunna rekryterayrkesbefäl från alla kategorier av befälsutbildade värnpliktiga. Allt blivandeyrkesbefäl skall gå genom gmndutbildning som vämpliktiga tillsammans med övrigavärnpliktiga. Det vanliga bör vara att vämpliktiga med intresse förofficersyrket anmäler detta i samband med inskrivningen eller vid enfastställd, senasle tidpunkt före inryckningen. Anmälan bör dock också kunnaske under och efter grundutbildningen. Allmänbehörighet enligt högskoleförordningen (1977:263, ändrad senast 1977:1054)jämte vissa särskilda förkunskaper skall ulgöra behörighetskrav Prop.1977/78:24 37 förtillträde till den gemensamma grundläggande officersutbildningen. Utbildningtill yrkesofficer är därför att jämställa med högskoleutbildning. Dengrundläggande officersutbildningen skall baseras på grundutbildningen genomvärnplikten och i förekommande fall inledas med en förberedande officersskolaför att ge elever från skilda värnpliktskategorier i största möjligautsträckning gemensamma militära kunskaper och färdigheter. Måletförden grundläggande yrkesutbildningen skall vara att ge yrkesbefälet kompetensatt i krigsorganisationen inneha yrkesbefälsbefattningar på troppchefsnivån ochatt i fredsorganisationen tjänstgöra antingen som utbildare vid pluton ellermotsvarande enhel eller som delsystemledare eller tekniker. Utbildningenbör vara tvåårig och bestå av en skolmässig del och en delmed handledd, praktisk yrkesijänslgöring. Utbildningenbör ske vid skolor (under del förberedande arbetet inom försvarsdepartementetbenämnda YOS l)som är gemensamma förtruppslag (moisvarande). Skolorna börkallas officershögskolor med i varje särskill fall lämpligt prefix, t. ex. infanleriofficershögskolan.Fortsatt undersökning för visa om någon officershögskola i teknisk tiänstbehövs vid armén. Underden förberedande officersskolan bör aspiranterna i princip fö värnpliktsförmåner.Samma förhållande bör gälla för dem som inhämtar kompletterande kunskaper iallmänna ämnen före utbildningen vid officershögskolan. Under utbildningen vidofficershögskolan bör aspiranterna däremot vara anställda genom tidsbegränsatförordnande. Alltyrkesbefal vidareutbildas till befattningar för yrkesbefäl på pluton chefsnivån i krigsorganisationen och till kvalificerade utbildare vid pluton (plutonchefs ställföreträdare), kvalificerade delsystemledare eller tekniker i fredsorganisationen. Utbildningen sker som inom försvars grenarna anpassas lill de organisatoriska behoven och börjar för ftertalet tidigast efter den grundläggande officersutbildningens slut. Utbild ningen sker på två kurser, en allmän kurs som även utgör grund för kommande vidareutbildning till kompanichefs- och bataljonschefsnivåerna i krigsorganisationen och en specialistkurs,somgerspecialutbildning förändra kvalificerade uppgifter i krigs- eller fredsorganisationen. Specialistkursen, som förutsätter att eleverna har ingående yrkeserfarenhet, lorde i regel böra genomgås tidigast tjänstgöring efler officershögskolans slut. Den pedagogiska och allmänorienterande utbildningen har i princip samma mål på de båda kurserna. Utbildningen bör för allmänna kursen omfalta ca tolv månader- vid marinen och i teknisk tjänst vid flygvapnet ca 18 månader-och för specialistkursen preliminärt ca . Kurserna bör kallas (YOS 2) allmänna kurs resp. specialistkurs med i varje särskilt fall lämpligt prefix. Detär enligt min mening angeläget alt försvarsmtens behov av förhållandevis ungaofficerare på vissa högre befattningar i krigsorganisa- Prop.1977/78:24 38 De som tidigt visar goda förutsättningar för en snabb karriär bördärför beredas möjlighel att förhållandevis snabbt gå genom utbildning somkvalificerar för högre befattningar. En sådan ordning verkar ocksårekryteringsfrämjande. Vidareutbildning mot kompanichefsnivån och högre nivåeri krigsorganisationen skall därför kunna ske efter den gmndläggandeofficersutbildningens slut. För officerare inom samma årskull skall emellertid möjlighetematill sådan vidareutbildning också kunna sträckas ut såalt hänsyn kan las till individuell utveckling och visad praktisk duglighet.Jag vill i detta sammanhang betona betydelsen av en noggrann personalplaneringfrån arbetsgivarens sida och förtroendefulla samtal mellan arbetsgivare ocharbetstagare i syfte att tidigt och efter hand klargöra individensförutsättningar för olika former av tjänstgöring och karriär. Den inriktningsom är ett resultat av sådana överväganden och samtal skall självfallel kunnaändras med ledning av efter hand uppnådda resultat av utbildningen och visadförmåga att i praktisk tjänst omsätta kunskaperna. Mål, innehåll och uppläggningav nuvarande tmppslagsskolor och vapen-officerskurser samt militärhögskolansallmänna och högre kurser är i huvudsak lämpliga. Utbildningen vid dessa skoloroch kurser bör därför bedrivas i nuvarande former med de justeringar som kanbli aktuella med hänsyn till de förändringar beträffande yrkesbefälets ulbildningsom här redovisas. Motsvarighet lill arméns tmppslagsskolor och marinens vapenoffi-cerskurserbörinföras vid flygvapnet. Dessa senare skolor och kurser bör i den nya ordningenkallas för högre kurser (YOS 3) med i varje särskilt falllämpligt prefix. Kursernas ungeföriiga längd och omfattningen av mellanliggandepraktisk tiänstgöring efter allmänna kurs framgår av följandeuppställning. skola Omfattning (kurs) praktisktjänstgöring i regel minst två år högre kurser vid ca sex-åtia månader, vid mannen dock ca allmän kurs vid högsl högre kurser vid ca två år (YOS 5) Förkrigshögskolans högre kurser i teknisk tjänst kan än ca sex-åttamånader behöva övervägas. Prop.1977/78:24 39 1973års riksdagsbeslut om en gemensam befälsordning fömtsätter rekrytering genomvärnplikten av bl. a. ideologiska, pedagogiska, rekryterings-mässiga ochekonomiska skäl. Jag vill än en gång understryka betydelsen av attyrkesofficeren rekryteras ur de värnpliktigas led, utbildas gemensamt medövriga värnpliktiga och får sina grundläggande erfarenheter från värnpliktsutbildningen. Befölsordningen skallsålunda bygga på värnpliktssystemet. Detta system förändras fortlöpande avolika skäl. Krigsorganisatoriska förändringar kan t. ex. medföra att ändradekvalitativa krav ställs på värnpliktsutbildningen och därmed följande ändringarav utbildningstiderna. Nya uppgifier för vämpliktiga i krigsorganisationen nya utbildningslinjer för värnpliktiga under grundutbildning etc. Yrkesbefälsulbildningenmåste därför fortlöpande kunna anpassas till förändringar i vämpliktssystemet. Rekryteringgenom värnplikten innebär att särskilda utbildningslinjer uteslutande för yrkesbefölinte får anordnas i eller parallellt med värnplikts-systemet. Det endaundantaget är flygvapinets flygförare på stridsflygplan som inte kan fönödvändig yrkesutbildning inom värnpliktsutbildningen. Även i detta fall bördock utbildningen i största möjliga utsträckning genomföras i den ordning somgäller för övriga värnpliktiga. Principenom rekrytering genom vämplikten bör i övrigi genomföras enligl följanderiktlinjer. Uitagningentill sådan utbildningslinje eller huvudtjänst inom grundutbildningen avvärnpliktiga, från vilken rekrytering av blivande yrkespersonal bör ske,avpassas så att den motsvarar summan av det årliga omsättnings-behovet av vämpliktigai krigsorganisationen och det antal blivande yrkesbefäl som åriigen behövs. Hämtöverberäknas viss reserv. I värnpliktssystemetuppställs kvalifikationskrav av varierande slag för olika ulbildningsvägar ochför olika kategorier av vämpliktiga. Dessa krav är motiverade av uppgifterna ikrigsorganisationen och måste behållas. Särskilda krav får däremot inte ställasupp därför att yrkesbefäl rekryieras genom vämplikten. Det som slutligen skallavgöra antagningen som yrkesbefälsaspirant är den lämplighet för befälsyrketsom vederbörande har visat under sin värnpliktstiänstgöring. En förutsättningär dock att vederbörande har befälsulbildals under sin grundutbildning. Befälsskallningeni samband med inskrivningen aren prognos beträffande den värnpliktiges allmännalämplighet som befäl. Denna prognos är ett hjälpmedel vid fördelning avvärnpliktiga för utbildning till den befattning som närmast svarar mot derasbedömda förutsättningar. En värnpliktig som bedöms vara lämplig förbefälsutbildning och som före inryckningen anmäler intresse för officersyrkeltas efler sin skattning ut till plutonsbefäls- eller gruppbefälsutbildning. Värnpliktigasom inte har tagils ut lill biefälsutbildning men som under Prop.1977/78:24 40 grundutbildningenanmäler intresse för yrkesbefälsutbildning och har visat lämplighet för sådanutbildning kan f uitagningen ändrad. Kompanibefäls-uttagen värnpliktig vidarmén behåller sin uttagning som åligger honomenligt uitagningen. Rekryteringsåtgärdemabör inriktas så att föranmälan blir del huvudsakliga sätiet för yrkesbefälsrekrytering.Med föranmälan avses all värnpliktiga med iniresse för officersyrket anmälerdetta i samband med inskrivningen eller vid den senaste tidpunkt föreinryckningen som är möjlig med hänsyn till den praktiska planeringen avutbildningsorganisation m. m. Dessa värnpliktiga kan då las ul till det förbandsaml den värnpliktskaiegori och utbildningslinje eller tjänst som moisvararderas förulsättningar och iniresse samt organisationens behov. Föranmälanger de bästa fömtsättningarna för en god planering och tillgodoser i flertaletfall bäsl den enskildes intressen. Informaiion i samband med yrkesvägledninginom grundskola och gymnasium blir därför av stor vikt liksom olika former avkollektiv och individuell information från militära myndigheter. Enslor del av den rekrytering som f n. sker till plutonsofficersyrkel har s. k.förtidsinskrivning som gmnd. Förtidsinskrivning innebär att en ynglingomedelbart efter frivilligt kan låta skriva in sig före ordinarie inskrivning,som äger mm det år han fyller , och därefter påbörja sin ulbildning.Värnpliktsulbildningen sker därefter i regel på särskilt organiserad befälsskolaeller också fullgör den förtidsinskrivne som kontraktsanställd en förberedandebefälsutbildning som räknas honom till godo som fullgjord gmndutbildning somvärnpliktig. 1 det nya systemet skall särskilda befälsskolor för blivandeyrkesbefäl inte anordnas parallellt med övrig grundutbildning eller som del avdenna. Blivande yrkesbefäl skall fullgöra värnplikten lillsammans med övrigavärnpliktiga. Delta innebär bl. a. att den blivande aspiranten i regel inte börvara yngre än de värnpliktiga i allmänhet såvida inte hans fysiska och psykiskaulveckling likväl gör honom lämpad. Förlidsinskrivning bör därför komma i frågaendast i undantagsfall. Det bör dock finnas möjlighet för en värnpliktig somavser att bli yrkesbefäl att få börja sin värnpliktsutbildning under samma årsom den ordinarie inskrivningen äger rum. Befölselevsom går genom grundutbildning på linje som inte är avsedd för yrkest)efälsrekryteringkan också anmäla intresse att bli aspiranl. 1 varje särskilt fall bör dåavgöras om vederbörande kan flyttas över till lämplig linje, om han kanfullfölja påbörjad utbildning och ändå antas eller om annan åtgärd behövervidtas, t. ex. att han avbryter påbörjad utbildning och ansluler till nästautbildningsgång som är lämplig för yrkesbefälsrekrytering. Överföringunder gmndutbildning inom samma årsklass av värnpliktig för utbildning tillannan befattning kan i regel ske utan olägenhet om samtidig inryckning harskett och ansökan sker före förbandsutbildningens böljan. Vid överföring från värnpliktskategoriernaE, F och G till befälsutbildning liksom Prop.1977/78:24 41 frångruppbefäls- till pluionsbefälsutbildning måste i de flesta fall särskilda anordningarvidlas. Möjlighetskall finnas för värnpliktiga alt söka till yrkesbefälsutbildning i direktanslutning till fullgjord grundutbildning eller därefter. Sådan sökande bör iregel kunna antas t. o. m. det kalenderår under vilket han fyller . värnpliktige utbildats till plutonsbefäl eller gruppbefäl ingår han i rekryteringsunderiagetunder samma fömtsättningar i övrigt som de plutonsbefäls- ochgruppbefälselever som under det akluella året avslutar sin gmndutbildning. Reservofficersaspiranteller reservofficer kan också söka lill yrkesbefälsutbildning. Med hänsyn tillkraven på det yngre yrkesbefälel i uppgifterna som fackman och utbildare måstevarje sådan sökande till officersyrket inhämta lillräckliga kunskaper för dessauppgifter. Den som rekryteras på detta sätt måste uppfylla samma krav somgäller för övriga yrkesbefälsaspiranter senasl när den gmndläggandeofficersutbildningens praktiska del börjar. Denblivande yrkesbefälsaspiranten fullgör grundutbildning som vämpliktig företrädesvisvid plutonsbefälsskola eller gmppbefälsskola tillsammans med övrigavärnpliktiga befälselever. Detta innebär att grundutbildningen vid armén iregel genomförs vid regemente. Vid flottan bedrivs den vid öriogsskolornaoch tillsjöss underdel av sjöexpedition. Vid kustartilleriet sker den vid centralutbildningsanstalt och vid regemente. Vid flygvapnet genomförsgrundutbildningen centraliserat eller vid flottilj. Avsärskild vikt är att det blivande yrkesbefälet inom alla försvarsgrenar under singrundutbildning fullgör gmndläggande krigsförbandsutbildning eller motsvarande ulbildningtillsammans med övriga värnpliktiga. Det är främst genom denna del avgrundutbildningen som del blivande yrkesbefälel lär känna de krav som ställs påde värnpliktiga i olika uppgifter inom krigsorganisationen. Den gmndläggande krigsförbandsutbildningenhar också stor betydelse för bedömningen av yrkesbefälsaspiranternas lämplighetför den fortsalla utbildningen. Detbör möjligt fastställas vilka utbildningslinjer inom värnpliktsulbildningensom utgör lämplig bakgrund för yrkesbefälsulbildningen. Somjag fömt har anfört haryrkesutbildningen för flygvapnets flygförare på stridsflygplan inte någon moisvarigheiinom värnpliktsutbildningen. Med hänsyn till att denna personal skall utnyttjassom krigsflygförare är det nödvändigt att utforma deninledande utbildningen som en särskild utbildningslinje för yrkesbefäl. Dennabör dock formellt utformas som en värnpliktsutbildning med de tider och övrigavillkor som gäller för grundutbildning av jämförbar värnpliktskategori. Prop.1977/78:24 42 Preliminärantagning sker tidigast vid inskrivningen och normalt senast när denvärnpliktige har fullgjort grundutbildningen. Som jag har angett böremellertid möjlighel finnas att söka till yrkesbefälsutbildning även senare ochintill en ålder av . Slutlig antagning skerföre officershögskolan och skall främst gmndas på den lämplighet förbefälsyrket som den sökande har visal under den militära grundutbildningen.Vidare bör krav ställas på viss fysisk minimistandard samt på civilaförkunskaper enligl de behörighetsregler som jag återkommer lill i detföljande. Föranmäldavärnpliktiga placeras i enlighet med sin uttagning vid lämpliga linjer förbefälsutbildning. Från dessa utbildningslinjer kan också andra värnpliktigaanmäla sig under grundutbildningen eller . Hänsyn måste också tas tillalt värnpliktsutbildningen slutar för skilda uttagningskategoriereller inryckningsomgångar som skall ulgöra rekryte-ringsunderiag för sammaårskull yrkesbefäl. Antagningsreglerna bör därför utformas så att de lämpligastekan tas ut från alla aktuella kategorier. Förhållandet mellanantagningsbehov och antal sökande kan givetvis variera mellan tmppslag,huvudtjänster, yrkesfack etc. Möjligheter bör finnas att med vederbörandessamtycke placera om behörig sökande som inte för plats på "egenlinje" till likartad utbildningsväg där brist finns. Allmänbehörighet till gmndläggande högskoleutbildning enligt högskoleförordningenskall somjag harangett krävas före slutlig antagning som aspiranl. 1undantagsfall bör dock aspiranter kunna börja officershögskolan även om desaknar fullständig allmän behörighet under förutsättning att de har så litetkompletteringsbehov att de bedöms kunna komplettera sina kunskaper vid sidan avordinarie utbildning vid skolan. Allmänbehörighel har bl. a. den som har gått genom fullständig minsl tvåårigutbildning i gymnasieskolan eller annan likvärdig utbildning och erhållit betygi alla de ämnen som betygsätts. Vidare krävs kunskaper i svenska och engelskamotsvarande två årskurser på tvåårig linje i gymnasieskolan. Utöverallmän behörighet föreligger även krav på vissa särskilda förkunskaper. Sådanaförkunskaper är dels sådana som krävs av alla yrkesofficerare inom försvareteller inom en försvarsgren, dels sådana som behövs för alt fullgöra tjänst iett särskilt yrkesfack, en särskild tjänstegren eller liknande. Kravenpå särskilda förkunskaper för flertalet utbildningslinjer till yrkesbefäl böromfatta två årskurser på tvåårig gymnasielinje i ämnena samhällskunskap,matematik och naturkunskap eller motsvarande kunskaper. Prop.1977/78:24 43 påförkunskaper i ämnet naturkunskap för vissa lekniskt betonade linjer i yrkesbefälsulbildningenkan dock ersättas med krav på förkunskaper i ämnena fysik och kemi. Vidare bör erforderiigundervisning i ämnena psykologi och socialkunskap ingå i den gmndläggandeofficersutbildningen. Somjag kommer alt beröra i det följande anordnas officershögskola inom försvarsgrenarnamed intagning en gång åriigen. En stor del av aspiranterna torde behövakomplettera sina kunskaper i allmänna ämnen för att uppfylla kraven på allmänbehörighet och vissa särskilda förkunskaper. Vissa aspiranter som harett litetkompletteringsbehov bör kunna komplettera sina kunskaper vid sidan av ordinarieutbildning vid officershögskolan. Övriga aspiranter bör beredas möjlighet attgå genom kompletteringsutbildning före officershögskolan. Den genomgångnamilitära utbildningen bör härvid tillgodoräknas så att den kompletterandeutbildningen kan begränsas. Den tid som inle används för studier i allmännaämnen skall utnyttjas för praktisk tjänst under handledning vid eget förband. Aspirantersom skall gå genom förberedande officersskola bör göra delta innankompletteringsutbildningen påbörjas. KompletteringsutbildningenIxjr anordnas så att den så långt möjligt kan anpassas tillofficersutbildningen och så att den medför lägsta möjliga kostnader för staten.Inom ramen fördessa förutsättningar skall det allmänna utbildningsväsendetsresurser i största möjliga utsträckning utnyttjas. Det kan i detta sammanhangnämnas att formerna för kompletteringsutbildning utreds av försvaretsgymnasieutredning (Fö 1975:02). Deålders- och behörighetskrav som jag har angeit i det föregående medför attallmän behörighet enligt den s. k. 25/4-regeln endasl i undantagsfall bliraktuell för sökande till officersyrket. Allmän behörighet enligt denna regel fömtsätternämligen alt vederbörande bl. a. inte får vara . Dengrundläggande officersutbildningen bör utformas med utgångspunkt i deförutsättningar som har fastställts genom riksdagsbeslut och som innebärrekrytering på stor bredd genom värnplikten. Dessa fömtsättningar och den valdalösningen med en inom försvaret i princip enhetlig utbildningsväg tillyrkesbefäl, som skall ha kompetens för uppgifterna som chef, fackman ochutbildare i såväl krigs- som fredsorganisationen, kräver att den gmndläggandeofficersutbildningen ger elever ur skilda vämpliktskategorier en gemensam ochlikvärdig kunskaps- och färdighetsnivå före anställningen som yrkesofficer. Måletför den gmndläggande officersutbildningen måste bestämmas mot bakgrund avyrkesbefälets första uppgifter i krigs- och fredsorganisationerna. Somjag har nämnt innebär överbefälhavarens översyn av Prop.1977/78:24 44 uppgiftsfördelningeni krigsorganisationen att samtliga befattningar för yrkesbefäl pågruppchefsnivån har utgått och att huvuddelen av uppgiftema på troppchefsnivånhar höjts till plutonchefsnivån. Jag finner dock att det även efter dennaöversyn återstår ett relativt stort antal yrkesbefälsuppgifter påtroppchefsnivå i krigsorganisationen. Dessa uppgår lill av yrkesbefäletstotala uppgifter. Översynen har genomförts mot bakgmnd av kraven i 1980- och 1990-talensstridsmiljöer. Målel för den grundläggande gemensamma utbildningen föryrkesbefälet blir därför vad gäller krigsorganisationen att befälet skallkunna fullgöra uppgifter i sådana befattningar på troppchefsnivå som kräversärskild kompetens (nivå 7). Vidareutbildning för krigsbefattningar påplutonchefsnivå ges senare vid , 1fredsorganisationen är den första yrkesuppgiflen att vara utbildare inom pluton(delsyslemledare, tekniker) varvid varje yrkesbefäl skall vara kompetent attfullgöra uppgifier som chef, fackman och utbildare. Målet för den gmndläggandegemensamma utbildningen blir därför att befälet skall kunna fullgöra uppgifieri nämnda befattningar på nivå V. Ettav huvudsyftena med befälsordningsreformen är all utforma den grundläggandeyrkesutbildningen så att fredsorganisationen tillförsäkras en hög utbildarkvalitetvid pluton resp. skickliga delsystemledare och tekniker. Detta kommer att hastor betydelse för vämpliklsutbildningen. Minsl lika viktigt är att detnyutexaminerade befälet för rimliga möjligheter att lyckas i sin försiayrkesuppgift, vilket torde ha slor betydelse för befälets vilja att stanna iyrket. Skall den grundläggande officersutbildningen nå dessa mål är detväsentligt att officershögskolan blir tillräckligt lång och för ett väl avvägt innehåll. Medhänsyn till vad jag i det föregående har anfört om utbildningen genom värnpliktenoch med beaktande av nu redovisade organisatoriska behov finner jag att den gmndläggandeofficersutbildningen bör omfalta och innehålla såväl skolmässigutbildning som praktisk tiänstgöring under handledning. Den gmndläggandeofficersutbildningen måste präglas av fältmässighet, realism och gynnsammamöjligheter för elevemas personlighelsulveckling. Mål fördennapersonlighetsutveckling skall vara att ge eleven självförtroende i uppgifternasom chef, fackman och utbildare. Han skall väl förstå sin roll som befäl och föen riktig bild av sitt kommande yrke. Samarbetsförmågan bör utvecklas och hanbör fö en realistisk uppfattning om sin egen förmåga i olika avseenden förattdärigenom få möjlighet att välja rätt inriktning i yrket. Den pedagogiskauppläggningen av utbildningen bör därför vara sådan att den ger social träningoch inlärning, vilket bl.a. innebär att samspelet i grupper ger upplevelser avkontakt och samverkan. En sådan uppläggning bör också skapa förulsättningar attnå en gemensam identitet i yrket. Motbakgrund av vad jag har anfört i det föregående bör den grundläggande officersutbildningenorganiseras i en förberedande officersskola och en Prop.1977/78:24 45 Denförberedande officersskolan skall som har nämnts ha som mål att geelever från skilda värnpliktskategorier samma militära kunskaps- ochfärdighetsnivå så långt det är möjligt. Längden och utformningen av dennautbildning bör avpassas efter särförhållandena inom varje försvarsgren. Förhuvuddelen av aspiranterna torde dock omfattningen bli ca . För befälsutlagnavärnpliktiga som har gått genom 14-15 månaders grundutbildning tordeförberedande officersskola inte behövas. Officershögskolanbör innehålla en skolmässig del och en del med praktisk yrkestjänstgöring underhandledning vid en omgång värnpliktiga under grundutbildning. Denskolmässiga delen bör innehålla ett anlal olika block och omfatta ca tolvmånader eller ca 2 000 tim. Begreppet block innebär i detta sammanhang inte attundervisningen i de ämnen som ingår i blocket hålls samman i tiden utan ärendast ett enkelt sätt att redovisa det väsentliga innehållet i olika delar avutbildningen. Tiden bör disponeras i huvudsak enligt följande;