prop · G103150 · 1977-12-31 00:00:00 — 1 slutetav mars tog regeringen ytterligare steg för att motverka tendenserna till ökadarbetslöshet. I proposition 1977/78: 164 föreslogs sålunda ytterligare åtgärderför att bekämpa arbetslöshet bland ungdom och underlätta övergången från skolatill arbetsliv. a. kommer medel att anslås för att starta försöksverksamheti tio kommuner innebärande en värvning av vanliga studier med praktiskt arbeteför långtidsarbetslösa ungdomar. Detföreslagna borttagandet av arbetsgivaravgiften från gör detlättare för åtskilliga företag att hålla kvar sina anställda. Detta torde gällaäven i det fall man ännu för räknar med att ha övertalig personal. Densysselsättningsstimulerande effekten kan för industrin beräknas till istorleksordningen 5 000 personer . Idetta sammanhang vUl jag framhålla betydelsen av att arbetsmarknadspolitikenutformas så att den underlättar den omstäUningsprocess som är nödvändig i vårekonomi. Den förda arbetsmarknadspoUtiken har gjort det möjligt för s. k.övertalig persopal att genomgå yrkesutbildning inom företaget. Härigenom kanomställning till nya arbetsuppgifter underlättas. Regeringen har därför funnitdet angeläget att förlänga stödet för sådan utbildning, den s. k. 25-kronan,att gälla även för . Vidare föreslår regeringen att särskUtstöd införs i syfte att förmå industriföretag att tidigarelägga nyrekrytering.Den närmare utformningen av dessa och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärderpresenteras av chefen för i särskild bilaga tilldenna proposition. 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 29 Ärbetskraftsutbudet1978 väntas öka med ca 20 000 personer, eller räknat i timmar minska med 1,5 %jämfört med . Minskningen i timvolymen sammanhänger bl. a. med införandetav den femte semesterveckan. De sektorvisa prognoserna för produktion ochproduktivitet pekar på att arbetskraftsefterfrågan på totalnivå blirfortsatt svag, även om den tilltar . De varuproducerande näringsgrenarnaförutses minska antalet sysselsatta med uppemot 30 000 personer mätt mellangenomsnitten 1977 och 1978. Därav väntas drygt 20 000 falla på industrin, dvs.en något mindre nedgång än . Under loppet av 1978 torde manfå räkna med en fortsatt minskning som dock tordeupphöra . Industrin torde emellertid ha en ganska storproduktivitetsreserv som möjliggör en ökning av produktionen utan attnyanställningsbehovet blir så stort . Inom de privatatjänstesektorerna förutses sysselsättningen minska med drygt 10 000 personermedan expansionen väntas fortsätta inom den offentliga sektorn. Kommunernaförutses sålunda komma att öka antalet sysselsatta med ca 45 000 personer ochstaten med ca 8 000 personer. Ställerman efterfrågekalkylen mot utbudsprognosen tyder detta sålunda på att en vissrisk finns för ökning av arbetslösheten . De föreslagnaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall ses mot denna bakgrund. Jag vill dockunderstryka osäkerheten i dessa kalkyler. Ökningen av arbetskraftsutbudet kanbli lägre än vad som förutspås. Vidare är effekterna av den femtesemesterveckan svåra att förutsäga. Nyanställningsbehovet inom industrin ochkommunerna som detta tim-bortfall väntas medföra kan bli större än vad somantagUs i prognoserna. Med hänsyn till det osäkra arbetsmarknadsläget kommerregeringen att hålla hög beredskap för att sätta in arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för att även i fortsättningen hålla arbetslösheten tillbaka. Enkonsekvens av den pågående processen med resursöverföringar tillutrikeshandelssektorn är att sysselsättningsutvecklingen i olika sektorerändrar karaktär. Sålunda visar de prognoser som gjorts i den revideradenationalbudgeten avseende utvecklingen och 1980 att industrisysselsättningenåterigen skulle komma att visa upp en viss ökning. Ätt det tar så pass lång tidinnan den redan nu skönjbara förbättringen i industrikonjunkturen slår igenompå arbetsmarknaden beror på att många företag alltjämt har övertaligarbetskraft. Först sedan dessa tagits i anspråk kan produktionsuppgången fulltut kräva anspråk på ökad tillgång på ny arbetskraft. Parallellt med den väntadeutvecklingen för industrins anstäUda väntas en lugnare ökningstakt för antaletsysselsatta inom den offentliga sektorn. 4 1977/78. Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 30 Ifinansplanen redovisade jag de tankegångar som låg bakom deninriktning som regeringen givit industripolitiken. Jag vUl här i störstakorthet erinra om vad som då sades. Deindustripolitiska åtgärderna kan mycket förenklat sägas ha varit av tre slag. För det första har riktadeinsatser varit nödvändiga i branscher som även i ett balanserat allmäntkonkurrensläge saknar förutsättningar att långsiktigt behålla enkonkurrenskraftig produktion i nuvarande omfattning. Den neddragning avkapaciteten som där är nödvändig är så omfattande att dearbetsmarknadspolitiska medlen inte är tillräckliga. Även industripolitiskainsatser måste tillkomma för att avvecklingen skall kunna ske i socialtacceptabla former. Varven utgör ett exempel på detta. För det andra finns detföretag som har en långsiktig konkurrenskraft och livskraft men befinner sig ien svår finansiell situation. En omstrukturering och anpassning måste här ske.För att underlätta denna process har statliga insatser gjorts.Specialstålindustrin kan här nämnas som exempel. Äv grundläggandebetydelse, oeh därmed på lång sikt viktigast, är dock generella åtgärder föratt skapa ett klimat som är gynnsamt för industriell expansion, nyföretagandeoch satsningar på forskning och utveckling. Det är inom denna tredje typ avåtgärder som tyngdpunkten framöver måste ligga om vårt näringsliv skall kunnaåterfå sin expansionskraft och kunna bidra till att skapa nya arbetstUlfällen. Deindustripolitiska insatser som gjorts och början av 1978 har varitkoncentrerade tUI de mest utsatta branscherna: varvs-, stål-, teko- ochskogsindustrin. Varvsindustrin utgör en avde branscher där kapaciteten successivt måste reduceras. laderegeringen fram en proposition som angav en viss kapacitetsneddragning framtill 1979. gavs ett omfattande stöd till lagerproduktion samt tillbeställare av fartyg hos den svenska varvsindustrin. Befintliga kreditgarantierför finansiering i anslutning till produktion av fartyg byggdes ut. Regeringenkommer att i proposition ta stäUning tUl frågan om den svenskavarvsindustrins framtid. De belopp som regeringen ställde till förfogande imars tjänar därför syftet att upprätthålla handlingsfriheten i avvaktanpå regeringens beslut . För att åstadkomma enlångsiktig strukturomvandling inom handelsstålindustrin har regeringenframlagt förslag om bildandet av ett han-delsstålbolag. Svenskt Stål AB.Förslaget har godtagits av . Inom ramen för detta företag skall ensamordning och rationalisering ske av större delen avhandelsståltillverkningen. SärskUd uppmärksamhet ägnas även åt de mindrehandelsstålverken. Prop.1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 31 InomspecialståUndustrin oeh stålgjuteriindustrin har medel satsats för attunderlätta en strukturomvandling. Särskilda arbetsmarknadspolitiska insatsermed inriktning på stålindustrin har också beslutats. Tekoindustrinär en bransch som befunnit sig i en genomgripandeomvandlingsprocess. De statliga insatserna här utgörs av statligalånegarantier, s. k. särskUda strukturgarantier. Dessa har byggts utytterligare . Vidare har staten bildat en ny tekokoncern med ABEiser som moderbolag. Skogsindustrinär en av de branscher som kraftigt fått känna på verkningarna av den utdragnalågkonjunkturen. För att göra det möjligt för skogsföretagen att finansielltöverbrygga den konjunktursvacka som branschen befinner sig i har regeringenframlagt förslag om tidsbegränsade kreditgarantier för skogsindustrin. Som villkorhar uppställts bl.a. att.företagens ägare och långivare medverkar iöverbrygg-ningsprocessen. Desärskilda industripolitiska åtgärderna är således koncentrerade till ettrelativt begränsat antal men för samhällsekonomi och sysselsättning betydelsefullabranscher. Åtgärderna uppgick till ea . 1977 och beräknas för1978 tiU . Genomdet förslag om ökade möjligheter till exportkreditfinansiering som regeringenlagt fram förslag om, ökas möjligheterna för de svenska företagen attkonkurrera på Uka villkor som utländska företag på viktiga exportmarknader.Som framgår av den reviderade nationalbudgeten har svensk export fortsatt attförlora marknadsandelar på länder utanför industriländernas krets. Jag bedömeratt det föreliggande förslaget utgör ett verksamt medel att vända dennautveckling. Särskilt torde möjligheterna att exportera kvalificeradeverkstadsprodukter öka. Mankan klart konstatera att medvetandet om behovet av en utbyggnad av vårindustriella kapacitet ökat kraftigt . En sådan ökadförståelse är av största vikt för att kunna få en tillräcklig nivå och kvalitetpå den teknologiska utvecklingen. Regeringenhar lagt fram förslag om ökade resurser till styrelsen för teknisk utveckling(STU). En viss omorganisation föreslås så att STU effektivare kan främjateknisk utveckling och forskning. Regeringenlade vidare fram en proposition angående de mindre oeh medelstoraföretagens utveckling (prop. 1977/78: 40). Den innefattade åtgärder som lättadeskattebelastningen på de mindre företagen. Genom de nyinrättade regionalautveckUngsfonderna förstärktes också företagens möjligheter tillkapitalförsörjning. Medden utveckling, bl. a. i fråga om den internationella konjunkturen, som kanöverblickas kommer fortsatta industripolitiska åtgärder att vara nödvändigaför att strukturomvandlingen inom särskilt utsatta branscher skall kunnaförsiggå i socialt acceptabla former. Successivt kommer dock tyngdpunkten attförskjutas till de offensiva och framåtriktade insatser jag pekat på. Prop.1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 32 4 Försörjningsbalans och bytesbalans Somjag tidigare framhållit finns det skäl att räkna med en fortsatt förhållandevislångsam konjunkturutveckling i industriländerna . Möjligen kan enviss förstärkning påräknas i , medan å andra sidan riskerna ökat fören tydlig dämpning av den snabba tillväxten i . Marknadstillväxtenför våra exportprodukter blir därför sannolikt ganska svag också . Densvenska industrins konkurrenskraft har emellertid förstärkts. Mot slutet av1977 vände den utveckling som inneburit förlorade marknadsandelarför de svenska företagen. Den starka uppgången i den svenska exporten underfjärde kvartalet 1977 torde dock ha påverkats av lageravvecklingen. Denföreslagna åtgärden att ta bort den allmänna arbetsgivaravgiften möjliggör enviss förstärkning av konkurrenskraften . Sammantagetser jag nu något ljusare på den svenska exporten än för någramånader sedan. För detta talar oekså de bedömningar och förväntningar omexportorderingången som de svenska industriföretagen redovisat ikonjunkturinstitutets barometerundersökning . Samtidigtsom exportvolymen ökar i något snabbare takt förutses också importutvecklingendämpas mera markerat än väntat. Detta innebär att handels- och bytesbalansenutvecklas gynnsammare än vad jag tidigare räknat med. Sålunda väntashandelsbalansen uppvisa ett överskott, på 900milj. kr., mot ett beräknat underskott enligt finansplanen på drygt 3,5miljarder kr. Trots en något gynnsammareutveckling av exportefterfrågan kan den totala tUlväxten i ekonomin väntas bUrelativt blygsam . Den privata konsumtionen förutses minska någotsamtidigt som den offentliga konsumtionen väntas öka något långsammare änenligt tidigare kalkyler. De totala bruttoinvesteringarna väntas minska om än i mindre omfattning än . Lagerinvesteringarnakommer att verka kraftigt neddragande på produktionen även . Totalt settväntas den inhemska efterfrågan minska med . Motdenna bakgrund kommer bruttonationalproduktens (BNP) tUlväxt att stanna vidknappt 19771978. Deekonomiska utsikterna på olika delområden redovisas utförligt i denreviderade nationalbudgeten (bilaga 1). Jag vill emellertid här peka på någrahuvuddrag i den förutsedda utvecklingen. Defasta bruttoinvesteringarna väntas minska även men nedgången blirmindre än väntat. Totalt sett beräknas nu investeringarna minska med knappt 1 %19771978 mot en förväntad minskning på i finansplanen. Den någotgynnsammare eUer snarare mindre ogynnsamma investeringsutvecklingensammanhänger främst med en annorlunda bedömning av bostadsinvesteringarna ochde statliga investeringarna. 1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan -2,5 -4,5 -3,5 -2,9 -0,1 -3,4 -0,9 -6,5 -9,0 -16,3 -12,0 -3,7 -6,3 -1,3 (-3,1)' (-1,6)' , -0,9 -1,0 -0,8 -4,2 -2,9 -0,1 'Lagerinvesteringarnas förändring i procent av föregående års bruttonationalprodukt. Bostadsbyggandettycks nu definitivt ha vänt uppåt efter de senaste årens svaga utveckling.Under fjärde kvartalet 1977 igångsattes betydligt fler lägenheter än enligttidigare prognoser och 1978 fortsatteigångsättningen särskilt för flerfamiljshus att öka kraftigt. De åtgärdersom regeringen satt in för att stimulera bostadsbyggandet förutses komma attverksamt bidra till en snabbare igångsättning . Motdenna bakgrund beräknas antalet igångsatta lägenheter komma att uppgå tillinemot 60 000 lägenheter . Motsvarande igångsättning uppgicktUl 53 000. Även ombyggnadsverksamheten i bostadsbeståndet väntas öka.Sammantaget beräknas bostadsinvesteringarna öka med från denlåga nivån 1977. Destatliga affärsverkens och myndigheternas investeringsaktivitet väntas ocksåöka påtagligt, , . Uppgången förklaras främst av ökadeinvesteringar inom , postverket och samt av enkraftig uppgång av det statliga vägbyggandet genom omfattandeberedskapsarbeten. Den kommunala investeringsverksamheten väntas däremot planaut på den höga nivå som uppnåddes . Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 34 Nedgångeni de totala bruttoinvesteringarna förklaras av en fortsatt kraftigminskning för näringslivets investeringar. Investeringsviljan inomnäringslivet är fortfarande mycket svag, främst inom industrin och handeln. Deplaner som industriföretagen redovisat pekar på en kraftig nedgång iinvesteringarna även . Kapaeitetsut-nyttjandet är alltjämt lågt ochlönsamheten pressad varför fömtsättningarna för en snabb återhämtning inte kanbedömas som särskilt goda. Enligt företagens planer är det de kapitalintensivabasindustrierna, främst järn- och stålverk samt massa- oeh pappersindustri, somgenomför de kraftigaste neddragningarna av investeringsnivån. För helaindustrin förutses investeringarna minska i volym 19771978. Även inomstora delar av det övriga näringslivet är investeringsviljan svag.Nedrevideringen av den förväntade långsiktiga tillväxten i privat konsumtion tillsammansmed ett försämrat finansiellt läge väntas leda tiU en kraftig nedgång också ihandelns investeringar. Liksom inom industrin är nedgången mest markerad förbyggnadsinvesteringarna. Sammantaget väntas näringslivets totalabruttoinvesteringar minska med 9 %i volym tiU 1978. Lagerinvesteringarnakommer att verka hämmande på produktionen även . Den lageravveckling sominleddes väntas fortsätta . Lagerrörelserna mellan 1977oeh 1978 får emellertid inte lika stark produktionsneddragande effekt som meUan1976 och 1977, dåomslaget från lageruppbyggnad till lagerneddragning skedde. Totalt sett beräknas lagren minska med inemot . i löpande priser . Detta innebär volymmässigt ett efterfråge bortfaU mellan åren motsvarande av BNP, mot . Denprivata konsumtionen väntas fortsätta att minska även under Underförutsättning att den redan träffade löneuppgörelsen på LO-PTK-SAF-området blir normerande för övriga avtalsområden kan arbetskraftskostnadsökningen meUan 1977 och 1978 beräknas till ca 10 %innan hänsyn tagits till den av regeringen nu föreslagna avgifts sänkningen. Med utgångspunkt i de antaganden om övriga faktorin komster, inkomstöverföringar, skatter etc. som redovisas närmare i den reviderade nationalbudgeten, ger kalkylerna sammantaget en ökning av hushållens disponibla inkomster på nomineUt . Prisök ningstalet för privat konsumtion har enligt kalky ler uppskattats tiU meUan helåren 1977 oeh 1978. Real inkomsten skulle därmed minska med 1 3/19771978. Med hän syn till de sjunkande realinkomsterna och den svaga detaljhandelsför säljningen har räknat med en nedgång i den privata konsumtionen i volym 19771978. En smärre neddragning av sparkvoten har således oekså lagts in i kal kylerna. Med beaktande av effekterna på konsumentpriserna av bortta- 1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 35 gandet av arbetsgivaravgiften torde minskningen i denprivata konsumtionsvolymen bli något mindre. Nedgången har i den revideradenationalbudgeten beräknats tiU 19771978. Med hänsyn tiU den starkanedgången i privat konsumtion och början av 1978 bör detta innebäraen viss ökning under loppet av 1978. Den offentliga konsumtionen väntas öka under1978. TUlväxten kan i sin helhet återföras på en fortsatt expansion i den kommunalasektorn. Den tungt vägande kommunala konsumtionen väntas sålunda komma att ökamed 19771978, medan den statliga konsumtionen förutses minska medknappt . Ökningen i den kommunala konsumtionen förklaras främst av ökadeutgifter för barn-och äldreomsorgen. Som jag tidigare framhållit kan man nu förvänta enytterligare förbättring av de svenska exportutsikterna. Den ökning av densvenska exportens marknadsandelar som jag räknade med redan i finansplanen1978 bedöms nu bli ytterligare markerad. Den medvetna politiken att stärka detsvenska näringslivets internationella konkurrenskraft tycks ha fått effektsnabbare än väntat. Exportvolymen kan väntas öka med till1978. För råvaruexporten antas utvecklingen liksom blibetydligt svagare än för den övriga exporten. Marknadstillväxten väntasvisserligen bli av samma storleksordning som för exporten av bearbetade varormen andelsutveeklingen bedöms bli mindre gynnsam. Bland de varugrupper somväger tungt i den svenska råvaruexporten är det endast pappersmassa som väntasuppvisa någon mer betydande andelsvinst. Genom denfortsatta dämpningen av den inhemska efterfrågan kommer importen att minskapåtagligt . Med den avgiftssänkning som jag tidigare redovisat kankonkurrenssituationen förbättras även för den importkonkurrerande delen avnäringslivet. Totalt sett väntas importvolymen minska 19771978.Härigenom kommer Tabell 9 Bytesbalans för 19761978 kr., löpande priser Export av varor Import av varor Bytesbalans -11666 -14 920 -12155 Prop.1977/78:150 Bilagal Reviderad finansplan 36 handelsbalansenatt förbättras kraftigt jämfört med . För första gångensedan 1973 beräknas handelsbalansen uppvisa ett överskott. Överskottet ihandelsbalansen väntas uppgå till . 1978 att jämföra med ettunderskott på mer än . Omsvängningen ivaruhandeln med utlandet kommer delvis att uppväga den fortgåendeförsämringen av tjänste- och transfererings-nettot så att bytesbalansen kanförbättras. Sjöfartsnettot väntas till följd av svårigheterna försvensk rederinäring ligga kvar på samma nivå som . Turistnettotförutses försämras med 400 å 500 milj. kr. liksom nettot av övriga tjänster.Nettotransfereringarna med utlandet, dvs. biståndet tUl utvecklingsländerna,räntebetalningarna på utländska lån m. m., väntas ge ett underskott på hela8,. Detta är en försämring med nästan . från ,1977.Sammantaget innebär kalkylerna att bytesbalansen förbättras med mer än 2,5 mUjarder kr. och uppvisar ett underskott på ca . Dettainnebär en förbättring på drygt 4,5 miljarder- kr. jämfört med prognosen ifinansplanen. Dennedgång i den internationella inflationen som registrerats under loppet av detsenaste året väntas komma tiU del under innevarande år.Konsumentprisindex väntas stiga med under loppet av 1978, vilketinnebär en avsevärd nedtrappning av ökningstakten . Dentotala tillväxten i ekonomin väntas bli måttlig , men ändockpåtagligt bättre än vad som angavs i finansplanen. BNP beräknas sålunda kunnaöka med 19771978. Medde antaganden om utvecklingen av arbetsproduktiviteten torde efterfrågan påarbetskraft bli fortsatt relativt svag från näringslivets sida, medansysselsättningen i den offentliga sektorn väntas fortsätta att expandera, om äni något långsammare takt än . Arbetsmarknadsläget har i denreviderade nationalbudgeten bedömts bli på det hela taget ganska oförändradmellan 1977 och 1978. Svårigheter för nytillträdande grupper på arbetsmarknadenliksom problem inom vissa utsatta branscher och regioner torde komma attkvarstå . 5 Utbiick mot 19791980 Ekonomisk-politiskaåtgärder som devalveringarna och det borttagande avarbetsgivaravgiften som föreslås i denna finansplan har effekter som sträckersig längre fram i tiden än det år då åtgärderna vidtas. Avvägningen avstabiliseringspolitiken får därför ske under beaktande av den förväntadeekonomiska utvecklingen . Det är mot denna bakgrund manbör bedöma de kalkyler över den ekonomiska utvecklingen sompresenteras i den 1977/78:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 37 De är överslagsmässiga ochfår mera betraktas som räkneexempel än prognoser. De har sitt intressedärigenom att de ger en bild av en möjlig ekonomisk utveckling under denärmaste åren. Kalkylerna har utformats mot bakgrund av de övergripandemålsättningarna för regeringens ekonomiska politik. Det har sålunda förutsattsatt den ekonomiska politiken får en inriktning som möjliggör en starkförbättring av arbetsmarknadsläget, höjning av aktivitetsnivån i ekonomin, enneddragning av inflationstakten samt en fortsatt förbättring av bytesbalansen. Enligt den bild som tidigare tecknades av deninternationella konjunkturutvecklingen finns risk för en avmattning i Förentastaterna men fortsatt tillväxt i i något högre takt än 1978.Risk finns för att flera av de faktorer som ligger bakom den relativt måttiigatillväxten i världsekonomin, den ojämna fördelningen av bytesbalansunderskotten,starka förändringar i växelkurserna, överkapacitet i flera sektorer, växandeprotektionism bUr bestående även 1980. En snabb allmän uppgång ivärldskonjunkturen har därför inte bedömts sannolik. Till grund för kalkylenhar lagts antagandet om en fortsatt BNP-tillväxt inom OECD-området med 3,5 å 19791980. Mot den här skisserade bakgrunden har kalkylerna för 1979oeh 1980 tagit som utgångspunkt en tillväxt i världshandeln på 5 resp. 6 %1979 oeh 1980 och en prisutveckling för världshandeln på båda åren. En sådan utveckling ställer vår exportindustri införsvårigheter . En klar återhämtning för exportindustrinkan under dessa omständigheter ske endast under förutsättning att förlorademarknadsandelar fortlöpande kan återtas. Detta ställer i sin tur stora krav pååterhållsamhet i vår relativa pris- och kostnadsutveckling. Devalveringarnahar lett till en betydande förbättring av våra relativpriser, vilket kommeratt bidra till ökad exportvolym även . En positiv faktor idetta sammanhang är vidare det tvåårsavtal som träffats för den privataarbetsmarknaden. Det borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften som nuföreslås kommer att bidra till en förbättrad kostnads- och prisutveckling. Enaktiv prispolitik spelar också en viktig roll när det gäller att brytainflationsförväntningarna och hålla tillbaka prisstegringarna. Denprisutveckling kalkylerna ger anges i tabell 10. Tabell 10 Prisutveckling 19781980 Internationella priser 10,5 5 5 Terms-of-trade 3 O O Exportpriser 7 5 5 Konsumentpriser 11 5,5 5,5 1977/78:150 BUaga 1 Reviderad finansplan 38 Den lugnare kostnadsutvecklingen möjliggör en avsevärdminskning av inflationstakten. Vi kan enligt kalkylerna förvänta oss dendämpade prisutveckling som förutsätts i årets centrala avtal på-arbetsmarknaden.Det måste å andra sidan understrykas att den förmånliga pris- och kostnadsutvecklingsom anges i tabellen kan komma tiU stånd endast om vi verkligen får denlångsamma löneutveckling som ligger i årets avtal. Det är alltså nödvändigt attstarkt begränsa löneglidningen. Enavgörande fråga är hur snabbt produktivitetsreserven kan frigöras. Detta berori hög grad på den möjliga produktionsökningen. I kalkylen har antagits attproduktiviteten i den konkurrensutsatta sektorn ökar 1979 och 1980.Det skulle innebära att ökningen i kostnaden per producerad enhet blirbegränsad .