prop · G103112 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 112 omriktlinjer för fiskeripolitiken, m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fräna förslag tUl nyariktlinjer för fiskeripolitiken. Dessa grundar sig i huvudsak på förslag somhar avgetts av fiskerikommittén. I propositionen behandlas bl. a. målen förfiskeripolitiken, fiskets framtida omfattning och inriktning, licensiering avyrkesfiske, statliga insatser för fiskets rationalisering samt prisregleringenpå fisk. Målen för fiskeripolitiken bör vara att skapaförutsättningar för att de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan få både enekonomisk och social standard som är jämförbar med den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetet samfidigt som konsumentema erbjuds fisk av godkvalitet till rimliga priser. Inom de gränser som ges av en ansvarsfullhushållning med fisktillgångama bör fisket bedrivas så effektivt som möjligtoch fångstema bestämmas av möjligheterna till en lönsam och stabil avsättning.Samtidigt bör hänsyn tas tUl behovet av sysselsättning främst i kust- ochskärgårdsområden där fisket har stor regionalpolitisk betydelse. I propositionen föreslås en fortlöpande planeringav fiskets omfattning och inriktning. Syftet med planeringen är att tatillvara de fisk-resurser som står tiU förfogande och utnyttja fiskeflottan såeffektivt som möjligt. Förslaget om licensiering av yrkesfiske syftar tillatt skapa garantier för att det statliga stödet till fisket kommer yrkesfisketfill del. Stödet till fiskets rationalisering bör inriktas pååtgärder som förbättrar effektiviteten hos de äldre fiskefartygen samtidigtsom en suc- 1 1977/78.1 saml Nr 112 1977/78:112 2 cessivförnyelse av fiskeflottan främjas. Stöd föreslås utgå i form av fis-kerilån,lånegaranti och statsbidrag. Ipropositionen föreslås nya riktlinjer för prisregleringen på fisk, avsedda attfillämpas tidigast från /80. Förslaget syftar till att ge störreinkomststabilitet inom fisket som konsumenterna ges ett inflytandeöver prisregleringen. /79 föreslås dock att prisregleringen på fisk utformas ihuvudsak enligt samma grunder som f. n. För minimi- och garantiprisreglering m.m. föreslås att 12 milj. kr. anvisas från prisregleringskassan för fisk.Särskilda pristillägg föreslås utgå av budgetmedel med 25 milj. kr. Vidare föreslås åtgärder för att främja beredningoch avsättning av svenskfångad fisk. Särskilda åtgärder föreslås för att främjareproduktion av vissa fiskslag. , ordförande, och statsråden , , ,, , , Asling, Söder, , Mundebo, Krönmark,, , , , Propositionom riktlinjer för fiskeripolitiken, m. m. Med stöd av regeringens bemyndigande den 27november 1975 tillkallade dåvarande chefen för jordbruksdepartementetsakkunniga med uppgift att utreda fiskets kort- och långsikfiga problem. Desakkunniga antog benämningen fiskerikommittén (Jo 1975:07). Kommittén avlämnadeförslag om åtgärder för att lösa akuta problem inom fisket,om slöd till säkerhetsutmst-ning för fiskefartyg och den 17juni 1976 om särskilda pristillägg på fisk. Vissa av dessa förslag harunderställts prövning (prop. 1975/76: 101, JoU 1975/76: 31, rskr1975/76: 144 och prop. 1975/76: 130, JoU 1975/76: 39, rskr 1975/76: 317). har avlämnatsitt betänkande (SOU 1977: 74) Fiskerinäringen i framliden. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret,generaltuUstyrelsen, (), (), lantbruksstyrelsen, , statens jordbmksnämnd, statensjordbmksnämnds konsumentdelegation, kommerskollegium,näringsfrihetsombudsmaimen (NO), statens pris- och kartellnämnd (SPK),, (), statens industriverk,länsstyrelserna i , , , , , , och , 1973 årsfiskevattensutredning (Jo 1973: 07), fiskares riksför- 1 Utredningssekreteraren , ordförande,överdirektören , kaptenen , ombudsmannen , byråchefen , byråchefen ,riksdagsledamoten och departementsrådet . Prop.1977/78:112 4 bund,, , Fiskkonservfabrikernas förening.Kooperativa förbundet (), , (), Centralorganisationen /SR samt (). Flera remissinstanser har överlämnat yttranden frånunderlydande myndigheter m. m. Således har t. ex. överlämnatyttranden av 18 fiskenämnder och samtliga fiskeriintendenter. Jordbruksnämndenhar överlämnat yttrande från Svensk fisk, ekonomisk förening. Yttranden har dessutom inkommit från , , , fiskevattenägares förbund, av samt av ålfiskares andelsföreningoch . I skrivelse har statensjordbruksnämnd lagt fram förslag till reglering av prisema på fisk under budgetåret1978/79, m. m. 1977/78: 100 (biL 13 s. 71 m. harregeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, för /79 beräkna på driftbudgeten tiU Främjande iallmänhet av fiskerinäringen ett reservationsanslag av 1 milj. kr., tiUSärskilt omställningsstöd till fiskare, m. m. ett förslagsanslag av 3 milj.kr., tUl Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tiU fiske ettförslagsanslag av . och till Prisreglerande åtgärder på fiskets områdeett förslagsanslag av 45 milj. kr. samt på kapitalbudgeten tUlFiskerilånefonden ett investeringsanslag av , till Lånefonden tillfrämjande av beredning och avsättning av fisk m. m. ett investeringsanslag av1,7 mUj. och tUl Statens fiskredskapslånefond ett investeringsanslag av . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. 2.1Den intemationeUa havsrättsutvecklingen m. m. Av gammal hävd har kuststaterna haft ensamrätt tillfisket på sitt sjöterritorium medan fisket på det fria havet stått öppet föralla nationer. Den alltmer ökande fångstkapaciteten i världens fiskeflottorliksom överfiskning av värdefulla fiskbestånd har under de senaste decenniernaföranlett många kuststater att utvidga sitt sjöterritorium eller inrättasärskild fiskezon utanför sjöterritoriet. Förentanationernas första och andra havsrättskonferenser, som hölls resp. år1960, misslyckades med att en gång för alla fastställa en yttergräns förkuststaternas ensamrätt till fisktUlgångarna. beslöt att sammankaUa en tredjehavsrättskonferens. Prop.1977/78:112 5 har en rad stater i Nordatlantenutvidgat sin fiskejurisdiktion utan att avvakta havsrättskonferensensslutresultat. Under hänvisning tUl hotet mot fiskbestånden flyttade år1975 ut sin fiskegräns . Med samma motivering har de europeiskagemenskapernas (EG:s) medlemsländer samt och inrättat zoner om 200nautiska mU fr. o. m. . Även har beslutat inrätta enfiskezon om längs sina kuster, och har iavvaktan på havsrättskonferensens slutresultat beslutat utvidga sin fiskejurisdiktiontiU i , och StiUa Oceanen. Den internationella utvecklingen har nödvändiggjorten utvidgnuig också av den svenska fiskezonen. Regeringen har fått riksdagensbemyndigande att längs hela utvidga den svenska fiskezonenintill den gränslinje som kan överenskommas med angränsande stat eller intUlmittlinjen (prop. 1976/77: 118, JoU 1976/77: 35, rskr 1976/77: 356). Med stödav detta bemyndigande har regeringen beslutat utvidga den svenska fiskezonenfr. o. m. . Avgränsning av zonen har skett efteröverläggningar med berörda stater. Fiskezonens omfattning framgår avförordningen (1977: 642) om den svenska fiskezonens omfattning (omtryclct1977:1182). ISkagerrak och i en mindre del av norra gäller 1966 årsöverenskommelse mellan , och om ömsesidig rätt tiU fiske iSkagerrak och . I överenskommelsen föreskrivs att var och en av defördragsslutande staterna skall, utan hänsyn till de fiskegränser som måfastställas , tillåta fartyg från de båda andra statema att bedrivafiske intill ett avstånd av från baslinjerna. De båda andrastaternas fiskefartyg är därvid inte underkastade kuststatens jurisdiktion. Iöverenskommelsen förpliktar sig vidare de tre staterna att söka fastställa såenhetliga regler som möjligt för fiskets utövning inom överenskommelsensgeografiska till-lämpningsområde. överenskommelsen har en första giltighetstidom . Om överenskommelsen inte därefter sägs upp av någon av staternaförlängs den automatiskt med åt gången. Iöverenskommelsen den 5 aprU 1967 om avgränsningen av och Norgesfiskeområden i nordöstra föreslcrivs att även efter utgången avSkagerrakavtalets giltighetstid och även om utsträcker sinfiskejurisdiktion får svenskt fiske fritt bedrivas inom ett visst område inordöstra . Denna rätt upphör tidigast efter utgången avSkagerrakavtalets giltighetstid. IKattegatt och i en del av södra gäller mellan och Sverigekonventionen angående fiskeriför-hållanden i de tUlSverige och gränsande farvattnen. I är enligt konventionenvartdera landets fiskare berättigade att fiska intill ett avstånd av trenautiska mU från det andra landets kust. 1977/78:112 6 IÖresund skall fiske överallt vara gemensamt för båda ländernas fiskare. Dettagäller dock med vissa inskränkningar. I fråga om omfattarkonventionen den svenska kusten från fyr till fyr samtBornholms och ögruppen kuster. Konventionen kan sägas upp med sexmånaders varsel. och slöt ettramavtal som garanterar ett fortsatt svenskt fiske i den norska ekonomiskazonen i . Hur stora fångster de svenska fiskarna får ta upp skallbestämmas efter särskilda överläggningar. Omfattningen av och formerna för detsvenska fisket skall då beaktas. Avtalet gäller i första hand menförlängs automatiskt med åt gången om det inte sägs upp av någonderaparten. 1976/77: 62, JoU 1976/77: 14, rskr 1976/77: 178.) och EG ingick ett avtalom ömsesidig rätt till fiske. I likhet med den norska överenskommelsen äravtalet med ett ramavtal, vilket betyder att kvoter och andra bestämmelserfastställs vid separata överläggningar. Avtalet ger svenska fiskare rätt tillfortsatt fiske i EG-staternas fiskezoner och dess stater får motsvarande rätti den svenska zonen. Vid kvolförhandlingarna är målsättningen att det svenskafisket i EG-staternas zoner skall motsvara EG:s fiske i den svenska fiskezonen.Den balans som avses skaU ses över en längre tidsperiod så att inte tiUfäUigaändringar av fiskemönstret medför stora variationer i kvotema. När det gälleravtalsperiodens längd finns samma konstruktion som i avtalet med . (Prop.1976/77: 153, JoU 1977/78: 5, rskr 1977/78: 10.) ingick och i början avår 1978 avtal med , , och Tyska demokratiskarepubliken om fisket i . Avtalen kommer att föreläggas förgodkännande. 2.2Sysselsättning, struktur och produktion m. m. I det svenska fisket är ca 6 700 personersysselsatta enligt fiskeriinventering. Av dessa är ca 4 200yrkesfiskare och ca 2 500 binäringsfiskare. Det största antalet fiskare, 2 000yrkesfiskare och 600 binäringsfiskare, finns vid . Vid ostkusten finns1 200 yrkesfiskare och 1000 binäringsfiskare. Vid sydkusten, dvs. ,och läns kuster, finns 800 yrkesfiskare och 300binäringsfiskare. Inom sötvattensfisket finns 300 yrkesfiskare och 600 binäringsfiskare. Inom sahsjöfisket finns något mindre än 700registrerade fiskefartyg på minst 10 bruttoregisterton (brt). Av dessa är 400hemmahörande vid , 130 vid sydkusten och 150 vid ostkusten. Antaletregistrerade fiskebåtar under 10 brt är ca 2 200. Avfiskefartygen på minst 10 brt är mer än hälften i storleksklassen Prop.1977/78:112 7 I storleksklassen 50100 brt finns av fartygen. avfartygen är större än 100 brt. Av fiskefartygen på minst 10 brt är endast 3 %byggda , är byggda och en lika stor andelunder . av fiskeflottan på minst 10 brt är byggd före år1950. har fångsterna i saltsjöfisketvarit omkring . Är 1976 var totalfängsten i saltsjöfisket (hel färskvikt). Förstahandsvärdet av fångsten uppgick till 270milj. Enligt preliminära beräkningar var saltsjöfiskets fångster ca175 och fångstvärdet ca 290 milj. kr. Förändringarna jämfört med år1976 beror bl. a. på kraftigt minskat fiske av foderfisk. harförstahandspriserna på fisk ökat. De största fångsterna tas av sill/strömming,torskfisk samt foderfisk, dvs. fisk som används för fiskmjölstillverkning ellerdirekt som djurföda. Sill/strömming, torskfisk och foderfisk utgör av dentotala fångstmängden och två tredjedelar av fångstvärdet. Andra, från ekonomisksynpunkt viktiga fiskslag är räka, ål och lax. Avfisket på de olika kuststräckoraa svarar västkustfisket för såväl den störstafängstmängden som det högsta fångstvärdet. Stora fångster tas framför allt avsill, foderfisk och torskfisk. Sill svarar för ca en tredjedel av fångstvärdetoch torskfisk för ca en femtedel. Även räk-fisket har stor betydelse påvästkusten och svarar också för ca en femtedel av västkustfiskets fångstvärde.Nära hälften av den totala fångstkvantiteten i väslkustfisket är normaltfoderfisk som används för framställning av fiskmjöl. Foderfisk svarar dockendast för av fångstvärdet. Karaktäristisktför västkustfisket är vidare att stora fångstmängder landas i danska hamnar. Ar1976 uppgick fångstmängden av sill till , varav landades idanska hamnar. Utlandslandningarna av foderfisk uppgick till ochutgjorde därmed av totalfångsten av foderfisk. Makrill har tidigare åri ganska hög utsträckning landats i danska hamnar. Är 1976 landades dock endast800 ton makrill i , vilket motsvarar av totalfångsten. Av övrigafiskslag landas endast mindre kvantiteter utomlands. har docklandningarna i minskat betydligt. Sydkustfisketsfångster består främst av sill och torsk som till helt övervägande del fångas itrålfiske till havs. Ekonomiskt viktiga är även fångsterna av lax och ål.Sydkustfiskets kvantitativa utbyte var . Värdet av fångsternauppgick till 51,5 milj. kr. Påostkusten är fångsterna av strömming kvantitetsmässigt helt dominerande. Av entotalfångst på utgjordes av strömming. Denstörsta delen av strömmingen fångas numera i trålfiske till havs. Under desenaste åren har torskfiskets betydelse ökat och fångades 4 000 tontorsk vid ostkusten. 1977/78:112 8 fångasfrämst inom kustfisket. I mellersta och södra fångas lax även tillhavs. Värdet av ostkustfiskets fångster uppgick till 54 milj. kr.Strömmingens fångstvärde var 20 milj. kr. och torskens 5 milj. kr. Övrigafiskslag främst lax, ål och siklöja (rom) svarade för en rmga del av detkvantitativa utbytet, men för av kuststräckans fångstvärde. Inom sötvattensfisket eller insjöfisket uppgår deyrkesmässiga fångsterna till ca . I den reguljära handelnomsätts insjöfisk till ett värde av ca 12 milj. kr. Statistiken överinsjöfiskets fångster utgörs av uppskattningar av länens fiskerikonsulenter ochgrundar sig i allmänhet inte på det slag av rapporteringssystem som tillämpasför saltsjöfisket. Kvantitetsmässigt dominerade gös med , sikmed , siklöja med och gädda med . Värdemässigt mestbetydande var gös med 2,0 milj. kr., sik med 1,7 milj. kr. och ål med ettfångstvärde på 1,4 milj. kr. Fångstvärdet av lax, öring och uppgicktillsammans till 4,2 milj. kr. Förstahandsmottagningen av fisk i handhasf. n. främst av ett femtontal fiskarägda försäljningsföreningar, fyrafiskauktioner samt ett antal privata grossister. På ost- och sydkusten samt iHaUands län är fiskförsäljnmgsföreningarna klart dominerande. Vid Skånesostkust finns dock ett antal privata grossister. I skermerparten av förstahandsomsättningen vid fiskauktioner, av vilka Göteborgsfiskauktion är den största. Förstahandsomsättningen av insjöfisk handhas främstav privata grossister och enskilda fiskare. Fiskethar störst regionalekonomisk betydelse för . Fiske och fiskeanknutnaverksamheter är av särskilt stor betydelse för två kommuner vid dennakuststräcka. Detta gäUer och kommuner i och ländär fiske och till svenskt fiske knutna verksamheter svarar för omkruig avsysselsättningen i resp. kommun. Av den totala sysselsättningen i Styrsöförsamling () svarar fisket för . I kommunerna svarar fiske och fiskeanknutna verksamheter för mellan 10 %och av sysselsättningstillfällena inom resp. kommun. I dessa kommunersvarar dock fiskeanknutna verksamheter, främst beredningsindustri, förmerparten av denna sysselsättning. På sydkusten är fisket av störst betydelse iSölvesborgs kommun i och i län.Fiske och fiskeanknutna verksamheter svarar i dessa kommuner för 7 resp. avsysselsättningen. På ostkusten ger fisket underlag för en bofastbefolkning i kust- och skärgårdsbygder. Fiskets och fiskeanknutna verksamhetersandel av sysselsättningen i ostkustkommunerna överstiger i allmänhet inte 1 %av totalsysselsättningen. I kommunema i ,i län samt och i svarar dockfisket för meUan 1 och av sysselsättningen. 2.3Inhemsk försörjning och utrikeshandel Det svenska fiskets fångster av sill/strömming ärbetydligt större än den inhemska marknadens behov. Däremot är fångsterna avtorskfisk, flatfisk, skaldjur och foderfisk otillräckliga för det inhemskabehovet. En betydande utrikeshandel med fisk och fiskprodukter äger därför rum. De totala fångsterna av matfisk uppgår normalt tUlca . Härav exporteras i oberedd form ca . Inomlandet avsätts ca , varav uppskattas gå tillfärskkonsumtion och tUl beredning och konservering. Av malfiskenblir vissa år upp till överskott, varav en betydande del exporteras. Fångsten av foderfisk uppgår till ca perår. Härav exporteras ca genom landning direkt i utländska,främst danska hamnar. Återstoden används endera för tUlverkning av fiskmjöl,som är ett fodermedel, eller direkt som djurföda. Det går åt ca foderfiskför att framställa fiskmjöl. Produktionen av fiskmjöl i uppgårårligen till 12 . Jordbruket förbrukar ca 75 00080 000 tonfiskmjöl i olika foderblandningar och 60 000 fiskmjöl måstedärför importeras . Utöver svenskfångad fisk tUlförs den svenskamarknaden betydande kvantiteter importfisk. Importen av färsk fisk är dockliten och består främst av laxfisk, flatfisk, långa och makrill, dvs. fiskslagsom inte produceras i tillräcklig mängd inom landet. Importen av färsk fisk harminskat från ca till ca . Värdet avimporten uppgick till 51,6 milj. kr. Frystfisk importeras såväl hel som filéad. Importen av hel fryst fisk, som främstomfattar lax och annan laxfisk, uppgår till mellan 6 000 och 7 000 tontUl ett värde av 92 mUj. Importerade frysta fiskfiléer svarar fören stor del av fiskkonsumtionen i . Är 1976 importerades 16 100 tonfrysta fiskfiléer tiU ett värde av 125 milj. kr. Importen av frysta fiskfUéermotsvarar ca hel färsk fisk, vilket är av samma storleksordning somavsättningen av svenskfångad fisk till färskkonsumtion inom landet. Importen avfrysta fiskfiléer har ökat starkt under en lång följd av år. Under de senasteåren har importökningen dock mattats något. Av hela kvantiteten frystafiskfUéer som förbrukats i är importerad vara och endast är svensk vara. Densvenska marknadens försörjning med räkor och andra skaldjur är i hög gradberoende av import. Totalt importerades ca olika produkterav skaldjur. Är 1973 importerades ca skaldjur. Viktigast blandskaldjuren är räkor. Importen av kokta räkor med skal (färska och frysta) harökat från ca till ca . Endast av dekokräkor som förbrukas i lan- Prop.1977/78:112 10 Inhemsk produktion svarar sannolikt för en betydligt störreandel av försörjningen med räkkonserver. Råvaran till de svensktiUverkaderäkkonserverna är dock i stor utsträckning importerad. Det svenska fisketsvarar för uppskattningsvis av försörjningen med räkor och räkprodukter påden svenska marknaden. Den inhemska produktionen av fiskkonserver inkl.siUinläggningar är betydande. Av förbrukningen av fiskkonserver i på ca27 är av iiUiemsk tillverkning och knappt 20 %importerade. Importen utgörs främst av produkter som inte tillverkas i . Råvaran i svensktillverkade fiskkonserver är dock istor utsträckning importerad. Konservindustrins import av sill som råvara ochhalvfabrikat tiU siUinläggningar kan beräknas motsvara ca hel färsksiU, vilket är nära dubbelt så mycket som avsättningen av svenskfångadsUl/strömming till detta ändamål. export av oberedd fisk uppgår tillsammanlagt omkring /år. Härav landas ca direkt i danskahamnar. Exportvärdet uppgick tiU 93 milj. kr. och till 114milj. Exporten av beredda fiskprodukter omfattar främst sillkonserver. Betydandeexportmarknader för såväl beredd som oberedd fisk är de nordiska länderna.Exportvärdet för beredda produkter uppgick till 62 milj. kr. Totalt importerade fisk och fiskprodukter(exkl. fiskmjöl) tiU ett värde av ca 700 milj. kr. Av helaförbrukningen av matfisk och fiskprodukter i utgörs entredjedel av svenskfångad fisk och två tredjedelar av importfisk. Beräkningar över konsumtionen av livsmedel görsregelbundet av statens jordbruksnänmd. KäUmaterialet vidkonsumtionsberäkningama för fisk och fiskprodukter är officiell statistik överfångster, lager, beredning samt export och import av fisk. Konsumtionsberäkningamaanses vara något osäkra, eftersom källmaterialet till viss del är ofuUständigt. Enmycket markant tendens i konsumtionsutvecklingen är attfärskfiskkonsumtionen stadigt minskar och att konsumtionen av bereddafiskprodukter ökar. Konsumtionen av färsk saltvattensfisk (exkl. skaldjur) harför beräknats till per person och år (landad vikt). Ar 1976 varmotsvarande konsumtion endast . Härav var sill och 1,4 kgtorskfisk. Färskfiskkonsumtionen motsvarade således endast något mer änhälften av konsumtionen . Fångsterna av matfisk för färskkonsumtionsvarar för en mycket stor del av näringens intäkter. Den nedåtgående trenden ifärskfiskkonsumtionen har därför stor betydelse för fiskets avsättnings- Prop.1977/78:112 H Konsumtionen av färsk sill och torsk består tiU avsvenskfångad fisk. I motsats till färskfiskkonsumtionen totalt ökarkonsumtionen av laxfisk och räkor. Konsumtionen av laxfisk är dock endast 0,per person och år och importandelen är hög. Konsumtionen av kokräka harökat mycket starkt och var ca per person och | ca 1,0 kgper person. Uppgången i konsumtionen av räkor har möjliggjorts av en ökadimport. I statistiken över konsumtionen av färsk fisk ingåräven färska fiskfUéer. F. n. finns inget korrekt underlag för att separatberäkna konsumtionen av dessa. Enligt vissa överslagsberäkningar kan dockantas att av den totala konsumtionen av färsk sill och torskfisk på 3,8 kgutgörs av hel fisk och av färska filéer. En mycket stor del av fiskkonsumtionen i Sverigesker i form av djupfrysta filéer av torskfisk (torsk, gråsej och kolja m.fl.). Är 1960 var konsumtionen av färsk torskfisk störreän konsumtionen av djupfrysta torskfiskfUéer (omräknat till jämförbar vikt). Är1976 uppgick per capita konsumtionen av djupfrysta torskfiskfUéer (exkl.pa-nerade filéer m. till vilket motsvarar ca färsk torsk. Sammaår var konsumtionen av färsk torskfisk ca per person. eller 0,av konsumtionen av djupfryst torskfilé var framställd av svensk råvara. Dentotala konsumtionen av torskfisk av svenskt ursprung i hel eller filéad form kansåledes beräknas uppgå till mindre än per capita eller uppskattningsvistotalt . Härav konsumeras ca i form av djupfrysta filéeroch ca som färska filéer och hel fisk. Konsumtionsberäkningarna visar att per capita konsumtionenav sillkonserver har legat på en i stort sett oförändrad luvå . Totalt sett har dock konsumtionen ökat i och med att befolkningen underperioden har ökat. Andelen svenskfångad råvara i de färdiga sillkonservernatorde dock vara begränsad eftersom konservindustrin importerar betydandekvantiteter sill som råvara. Konsumtionen av färdiglagade fiskrätter har ökatmycket starkt . Ökningen av konsumtionen i deima varugruppberor i huvudsak på att nya färdiglagade fiskrätter har introducerats . Konsumtionen av fisk och fiskprodukter samt dentotala konsumtionen av ifrågavarande produkter framgår av följande tablå. Konsumenternas totala utgifter för fisk ochfiskprodukter uppgick till . Konsumenternasutgifter för aUa livsmedel (exkl. alkoholdrycker och tobak) beräknas hauppgått till ca . Fisk och fiskprodukter motsvarar såledesknappt av konsumenternas totala livsmedelsutgifter. Deinternationella marknadsförhållandena för såväl matfisk som Kg per person och 1975 1977' fisk (kvant. till hel färskvikt) foderfiskvarierar starkt bl. a. beroende på fångstutfallet i de stora fiskenationema ochefterfrågan på fisk. Genom att en stor del av den fisk som konsumeras i Sverigemåste importeras, som betydande kvantiteter fisk av andra slagexporteras, påverkar det internationella marknadsläget i hög grad ocksåmarknadsförhållandena för fisk inom landet. Förstahandspriserna på fisk steg således frånbörjan av och fram t.o.m. på flertalet fiskslag. Är 1975inträffade ett kraftigt internationellt prisfall på fisk.