prop · G103164 · 1977-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås förstärkta åtgärder inom både arbelsmarknads-ochutbildningspolitiken i syfte att nå målet att alla unga skall garanteras arbete,utbildning eller praktik. Inomarbetsförmedlingens verksamhetsområde föreslås all särskilda arbetslag skallkunna bildas på förmedlingskonloren. Lagen skall bestå av bl. a. förmedlare,yrkesvägledare, syopersonal, psykologer, socialarbetare och andra specialister.Lokala åtgärdsprogram mot ungdomsarbetslöshet föreslås bli utarbetade i allakommuner. Resultaten av åtgärdema skall följas upp lokalt. Bidragentill beredskapsarbeten för ungdomar föreslås utgå för arbeten hossåväl kommuner, som företag och organisationer. Beredskapsarbetenaföreslås också kunna innehålla korta inslag av yrkesvägledning och utbildning. Delokala planeringsråden föreslås få i uppgift alt kartlägga behovet av praklikplatser.Arbetsförmedlingen föreslås vara huvudansvarig för anskaffningen av sädanaplatser. Planeringsräden föresläs få väsentlig funktion när det gäller att fåfram tillräckligt antal praklikplatser. Mot denna bakgmnd avvisas enlagstiftning för att få fram praklikplatser. Ungdomarföreslås även i fortsättningen kunna deltaga i arbetsmarknadsutbildning,kortkurser i gymnasieskolan och ALU-kurser (Arbetsliv och utbildning) medutbildningsbidrag. Invandramngdomar föreslås få ett särskilt bidrag då degenomgår s. k. introduktionskurser för gymnasieskolan. Enförsöksverksamhet med yrkesutbUdning i form av varvade teoretiska 1 1977/78. 1 saml Nr 164 1977/78:164 2 studieroch praktiskt arbete föreslås starta . Verksamheten inriktaspå ungdomar med lång arbetslöshet bakom sig och för vilka annan utbildning inlevisat sig attraktiv. Elevema föreslås få utbildningsbidrag under de teoretiskastudiema och den praktiska delen av utbildningen föreslås anordnad i form avberedskapsarbeten. Skolstyrelse och arbetsförmedling får i samarbete med delokala planeringsråden i uppgift alt organisera denna verksamhet. Närvarande:statsministem FäUdin, ordförande, och statsråden , , ,, , , , ÅsUng, Söder, , ,, , , , . Propositionom åtgärder mot ungdomsarbetslöshet Statsrådenanmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokotlenför arbetsmarknads- resp. utbildningsdepartementen. Ungdomensarbetsmarknadssituation har , vid ell flertal tillfällen, varitföremål för behandling bl.a. i anslutning lill regeringensproposition /76: 211 om samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik ochproposition 1975/76:39 om skolans inre arbete. Genom de beslut riksdagenfattade i anledning av dessa propositioner har skolans och därmed kommunemasansvar för ungdomarnas sysselsättning och utbildning klarlagts och betonats. Lokalaplaneringsråd (SSA-råd) har inrättats i alla kommuner och skolan har givils ettuppföljningsansvar för aUa ungdomar upp tiU . Genom de lokalaplaneringsråden och de regionala råd som försöksvis har inrättats på vissa hållhar samarbelsorgan skapats mellan skola, arbetsförmedling och arbetsmarknadensparter. Skolans ansvar för uppföljning av ungdomarna delas av arbetsförmedlingamaoch partema på arbetsmarknaden genom bl. a. dessas medverkan iplaneringsråden. Arbetsförmedlingarna har dessutom ett särskilt ansvar för deungdomar som i stället för utbildning önskar ett arbele. nämnda beslulinnefattade också ål-gärder för all genom bl.a. utökad studie- ochyrkesorientering (syo) och praktisk arbelslivsorienlering (pryo) knyta skolaoch arbetsliv närmare varandra. Riksdagensoch regeringens ställningslagande i nämnda frågor gmndade sig på bl. a. förslagfrån sysselsättningsutredningen (A 1974:02) och utredningen om skolans inrearbete (). Inom skolans område arbetar f n. fle- 1977/78:164 4 rautredningar med de problem som möter vid övergången från skola till arbete allemativtfortsalt utbildning. (U 1976: 10) intar här en centralplats. Utifrån sysselsättningspolitiska synpunkter bedrivs ell fortsalt arbeleav motsvarande karaktär i sysselsättningsutredningen. Utredningen har ioktober 1977, som ell delresultat av sitt arbele, lagt fram förslag lill vissa åigärderför all förhindra arbetslöshet bland ungdom. Utredningens förslag och övrigaförslag till åigärder för all stödja ungdomens sysselsättning och utbUdning börbehandlas i ett sammanhang. Med hänvisning lill vad nu har anförts hemställerjagall regeringen i en proposition föreslår allantaga de förslag som jag och stalsrådet Mogård har lagt fram. Regeringenansluter sig liU föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredragandena harlagt fram. Regeringenföreskriver atl de anföranden och förslag som redovisas i un-derprolokollenskall bifogas propositionen som bilagor 1 -2. 1977/78:164 5 Anmälan till proposition om åtgärder motungdomsarbetslöshet Ungdomens arbetsmarknad i statistisk belysning Ungdomar i åldrarna har under de senasie tio årenmött ökade svårigheter att finna anställning på arbetsmarknaden. Problemen harvarit särskilt markerade under avmaliningar i konjunkturen, men även underperioder av konjunkturuppgång har svårigheter kvarstått. Denna utveckling är inleen isolerad svensk företeelse utan motsvarande problem har mött flertaletvästeuropeiska länder. Inom OECD-området har arbetslösheten ökat markant underden allmänna lågkonjunktur som rått de senasie åren. Sammantaget fanns det i '- enligt uppgifter som sekretariat sammanställt - närmare 16 miljonerarbetslösa år Det motsvarar drygl av den totala arbetskrafteni dessa länder. Ungdomama svarade för av denna arbetslöshet och den relati va arbetslösheten för ungdomar inom hela OECD-området motsva rade drygl . 1 följande figur har en jämförelse gjorts mellan derelativa arbetslöshetstalen för ungdomar i tolv . Materialet ärinte hell jämförbart länderna emellan lill följd av olikheter i det statistiskamaterialet, men uppgifterna torde ge en relativt klar bild av vilkenomfattning problemen har i skilda länder. Som framgår av figuren saknade i flera länder drygl vartionde ung människa ett arbete . Läget torde inle ha förändratspåtagligt De lägsta siffrorna redovisas för , Japanoch (3,) medan och synes ha de slörsla problemen. Som ti digare påpekats är materialet behäftat med olikheter ländema emellan var för en jämförelse måste göras med viss reservation. Som exempel kan nämnas att siffra (1,) avser åldersgmppen och liens (14,) åldrarna . Det har ofta betonats all ungdomar inle har någon egenarbetsmarknad. De möter därför samma problem på arbetsmarknaden som övrigagrupper. ' , , , , ,Förenta statema, , , , ,, , , , , , ,, , , , , . 0) 3 01 D 0> 3 <» Figur 1.1 Relativa arbetslöshetstal 1976 iett antal . Konjunkturvariationeroch bristande efterfrågan på personal inom en viss bransch drabbar således ävende yngre. Särskilt markerade blir svårigheterna för ungdomarna all finnaarbete i en konjunklumedgång. Förelagens behov av personal minskar 1 ett sådantläge, nyanställningarna blir färre eller försvinner kanske hell. För dem somför första gången söker sig ul på arbetsmarknaden blir då svårigheterna atl finnaett arbele särskilt slora. Denna utveckling belyses väl av de relativaarbetslöshetstalens utveckling över ell anlal konjunkturcyklar. Avfiguren framgår klart atl ungdomarnas arbetslöshet starkt ökar under perioderav dämpad efterfrågan på arbetskraft. Den grupp som drabbas hårdast är de allrayngsta och då särskilt de unga flickorna. Oberoende av ålder har i ungdomsgmppenkvinnorna en högre relativ arbetslöshet än männen. I de yngsta åldersgmppemahar skillnaden meUan män och kvinnor ökat under 1970-lalet. Samma mönster kanfram avläsas för . All ungdomama ävenbortsett från konjunklurva- Män Kv Män Kv 16-19 är 20-24 år Figur 1.2 Relativ arbetslöshet för män resp. kvinnor iåldersgrupperna 16-19 resp. åren 1967, 1969, 1971, 1973, 1975 och 1977. Källa: Statistiska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar (). riationernahar mött stigande svårigheter atl få ett fotfäste på arbetsmarknaden under 1970-lalelbelyses också av figuren. Mankan också konstatera att ungdomarnas andel av det totala antalet arbetslösasuccessivt har vuxit under 1970-talel (fig. 1.3). Delta beror inte enbart påatt ungdomarna mött ökade svårigheter att få arbete utan också på att allt flerungdomar sökt sig ul på arbetsmarknaden. I synnerhet söktesig ett växande anlal ungdomar ul på arbetsmarknaden. Benägenheten all eftergrundskolan söka fortsatt utbUdning inom gymnasieskolan var följdaktiigen lägreunder dessa år. Fr. o. m. har intresset för gymnasieskolstudier ökaligen. har ökningen varit mycket stark och andelenoutnyttjad kapacitet i gymnasieskolan är /78 mycket låg. specialundersökning framgår atl ungefär var femte sysselsatt() i åldern bytte arbetsgivare åtminstone en gång . Församtliga sysselsatta var motsvarande andel var tionde. Figur 1.3 Andelen arbetslösa ungdomar i relation till dettotala antalet arbetslösa . Ungdomamabyter således arbetsgivare i betydligt större utsträckning än vad som gällerför arbetskraften totalt. Detta är ganska naturligt mot bakgrund av all ungdomamadels befinner sig i en utveckling där de söker sig fram lill lämpligt arbete,dels ofla får arbeten av lillfällig karaktär. Detla innebär atl ungdomamaockså löper större risk all bli arbetslösa i skarven mellan två arbeten. Arbetslöshelstidenär emellertid normall kortare än för de äldre. Delta kan också uttryckas på så sätlall risken för de äldre att bli arbetslösa är mindre, men har arbetslöshet väluppstått är svårigheterna däremot större för de äldre än för de yngre attsnabbt få ett nytt arbete. I figur 1.4 redovisas de genomsniltiigaarbetslöshetstiderna fördelat på kön och ålder. Där framgår att arbelslöshelslidenslängd ökar med åldern Prop.1977/78:164 9 ochatt kvinnor i allmänhet har längre arbelslöshetstider än män. 1 den yngstaåldersgruppen är emellertid skillnaden mellan män och kvinnor relativt liten. Närdel gäller arbetslöshelstidens längd kan det vara av intresse alt studera inlebara den genomsnittliga tiden i arbetslöshet utan också hur de arbetslösafördelar sig efter arbetslöshelstid. Av tabell l.l framgår all hade drygl40% av 16-19 åringarna en arbetslöshelstid som understeg en månad och mellan75 och en arbetslöshetsperiod som understeg . I de yngstaåldrarna är det en större andel kvinnor än män som har kortaarbetslöshetsperioder. Män Kv Män Kv MänKv 20-24 Sr 16-74 4r Figur1.4 Arbetslöshet i medeltal antal veckor åren 1971, 1973, 1975 och 1977. A/der\ Tabell 1.1 Arbetslösa fördelade efter ålder ocharbetslöshetstid. 1.2Ungdomarna och gymnasieskolan i statistisk belysning Underde har ca 100000 ungdomar avslutat utbildning igrundskolan. Gymnasieskolan är dimensionerad för all kunna ta emot drygl avantalet I6-åringar. (1977/78) uppgår antalet faktiskt utiagda intagningsplalseri gymnasieskolans gmndskoleanknutna studievägar om minst ell års längd till100200. Denna kapacitet kan uttryckas i relation till antalet 16-åringar ochutgör då . Gymnasieskolan mottar dock även äldre elever vilket innebäratt kapaciteten även måste inrymma andra än direktsökande från /78 var således av de antagna till gymnasieskolans Hnjer 16 åreller yngre. Om utbildningsutbudet i gymnasieskolan och ungdomamas önskemålhelt och hållet stämde överens skulle en stor andel av de som slutar gmndskolanfortsätta med en utbildning i gymnasieskolan. I verkligheten stämmer emellertidinte utbud och efterfrågan på utbildning överens på alla punkter. I följandefigur (1.5) redovisas en uppföljning av de elever som slutade gmndskolan år1971. Snarlika förhållanden torde gälla för utvecklingen därefter. 1971 årskurs 1 1972 årskurs 2 1973 årskurs3 1974 ;56 'ojxIAfX;;;;;:;;;;; ! !'!'I"I"X">X*'»!»X'!'I'! "'X*X*I'X;X%%;I;I;! I;q* ö/'xXvv!«!«x»X" fullbordad utbildning konaie an två åf :i3''o::::::::::: studier utanförgymnasieskolan nga studier Figur \ .5 4-årsuppföljning av elever som lämnadegrundskolan 1971 Källa: SÖ, Pl 1975:21 Underde senasie åren har i genomsnitt av de elever som slutade gmndskolan fortsatldirekt i gymnasieskolan. har gått lill annan utbildning, medan ej har studerat vidare direkt efler gmndskolan. Härtill kommer alt avelevema i gmndskolans årskurs 9 har fått en i viss mening ofullständigutbildning (blivit skolbefriade, totalskolkat eller skolkat ivissa ämnen, fått särskild undervisning eller fått jämkad studiegång). Av demsom påbörjat utbildning i gymnasieskolan avbryter utbildningen ulan altsenare fullfölja den. Ävenom del är de ungdomar som saknar yrkesutbildning som löper störst risk all bliarbetslösa innebär detla inle att alla som avbryter eller av skilda skäl avslårfrån en utbildning i gymnasieskolan eller kommer atl drabbas avarbetslöshet. Av de uppföljningsundersökningar som görs ell år efler avslutad gmndskoleulbUdningframgår vad eleverna gör efler avslutad skolgång. Den senasieundersökningen avser förhållandena för de elever som slutade år1974, dvs. Av den studien framgår att aveleverna befann sig i utbildning, hade arbete, var arbetslösa och 4%ägnade sig åt övrig verksamhet. 2.Sysselsättningsutredningens förslag i anslutning till försöksverk samheten medintensifierad arbetsförmedling för ungdom samt praktikgruppensrapport Sysselsättningsutredningenhar till statsrådet och chefen förarbetsmarknadsdepartementet överlämnat en skrivelse med för- 1977/78:164 12 slaglill vissa åigärder för att bl. a. underlätta ungdomarnas övergång från skola tillarbete. I skrivelsen behandlas också en rapport av utredningens praktikgrupp. Remissyttrandenöver skrivelsen har avgivits av , postverket, (), statens personalnämnd (SPN), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),(), (), statens invandrarverk (),länsslyrelsemas organisationsnämnd, , institutet försocial forskning (), , gymnasieutredningen, ,, och kommuner, . ,Hantverks- och industriorganisalion (SHIO), (), Centralorganisationen /SR, Landsorganisationeni (LO), (), Arbetsmarknadensyrkesråd. (), (),(), (),, (), (), (),(), Svenska lanlarbelareförbundetsaml syo-konsulenten . Uiredningens förslag harockså behandlats idelegationen för ungdomens sysselsättningsfrågor. Utredningenkonstaterar inledningsvis all de förslag lill åtgärder som förs fram ärbaserade på erfarenheterna från försöksverksamheten med intensifieradarbetsförmedling för ungdom samt arbetet i utredningens prak-likgrupp. Pågrundval av erfarenheterna från försöksverksamheten har utredningen diskuteraten rad långsikliga åigärder inom de arbelsmarknads-och utbildningspolitiskaområdena. I skrivelsen har utredningen koncentrerat sig på två frågor -praktik och varvad yrkesutbildning. Övriga problem las upp endast översiktligtoch utredningen har för avsikt all återkomma lill dessa i slutbetänkandet. Utgångspunktenför utredningens förslag är all den grupp ungdomar som går direkt ul iarbetslivet från måste få samma slöd som den grupp som väljer utbildning.Enligl utredningen är det lika angeläget all garantera alla som vill ha arbetearbetstillfällen som all garantera aUa utbildning som önskar del. De ungdomarsom väljer arbele i stället för utbildning möter stora svårigheter.Arbetstillfällena är ofta otillräckliga. Inle sällan hamnar de unga i otryggaanställningar. Så som utbildningen är organiserad visar det sig också ipraktiken svårt alt senare återgå til! utbildning, även om möjlighetemahärvidlag på senare lid har förbättrats. Utbildning och arbete måste enliglutredningen ses som likvärdiga och arbetslivserfarenhet måste i högre grad ännu kvalificera ungdomarna till en utbildningsplats. Skolan behöver göras mer arbelslivsinriklad,ge större praktikmöj-ligheler för alla elever, ge ökad yrkesorientering ochorganiseras så att in- Prop.1977/78:164 13 dividuelll anpassad utbildning kommer in i skolan på ettmyckel tidigt stadium. Utredningen betonar alt det inte finns någon särskildarbetsmarknad för ungdomar och delta betyder all alla insatser som gynnarutveckling och differentiering av den reguljära arbetsmarknaden också gynnarungdomarna. Därutöver fordras insatser både vad gäller arbetsförmedling,uppföljning, utbildning etc. för all ungdomarna skall få en trygg start iarbetslivet. Kommunerna har enligl utredningen ett särskilt ansvar för allmotverka ungdomsarbetslösheten. Enskilda och offentliga arbetsgivare samt defackliga organisationerna måste också ta aktiv del i detla arbele. Målsättningenmåste vara att bygga upp ell samhälle som inle slår ut ungdomar frånarbetsmarknaden redan i 16- 17-årsåldern. Utredningen understryker all ungdomsarbetslösheten måstemotverkas genom åigärder på tvä områden - dels åigärder som syftar till att lafram fler arbetstillfällen, dels åigärder inom del ulbildningspolitiskaområdet. I fråga om arbetsförmedlingens resurser konstaterarutredningen att försöksverksamheten med intensifierad arbetsförmedling visatall synnerligen goda resultat vad gäller arbete ål ungdom kan uppnås genomutökade personalresurser. Samlidigt framhålls alt utredningen i olikasammanhang diskuterar arbetsförmedlingens personalresurser för skildaverksamhetsgrenar. Hur utbyggnaden av arbetsförmedlingen skall ske och vilkaresurser som skall tilldelas olika verksamhetsgrenar kommer alt senare behandlasav utredningen. Utredningen finnerdet dock befogal atl redan nu klargörabehovet av förstärkta personalresurser för alt motverka ungdomsarbetslösheten.Många av de ungdomar som söker arbete har liten erfarenhet av förhållandena påarbetsmarknaden. De har därför ett stort behov av atl få tala med någon som harsärskild insikt i deras problem. Det är mot denna bakgrund viktigt att det påvarje arbetsförmedling finns personal, som kan ägna sig åt varje individsproblem. Den tid som enarbetsförmedlare kan sälta av för varje enskildarbetssökande är dock mycket begränsad. Även om man skulle göra en omfördelningav arbetsförmedlingens nuvarande resurser så att t.ex. mer personal avdeladesför arbetssökande ungdomar , skulle detta endasl innebäramarginella förstärkningar. Del är kanske i en del fall nödvändigt alt enarbetsförmedlare får ägna på heltid åt en ung arbetssökande. Ställti relation lill vad samhället för övrigt satsar är detta enligt utredningeningen orimlig kostnad om man härigenom får in den personen i ett arbete.Förutom de personalmässigt stora kraven vad gäller platsförmedling,yrkesvägledning, arbetsvårdande insatser, ställer även annan verksamhet krav påarbetsförmedlingen. Det gäller aktiv uppföljning av ungdomar som är föremål förolika åtgärder, arbetet i SSA-råden m.m. Vikten av samarbete mellan olika organ betonas avutredningen. Genom att bilda arbetslag på arbetsförmedlingskontoren beslåendeav arbetsförmedlare, yrkesvägledare, syo-personal, psykologer ochsocialarbetare bör Prop.1977/78:164 14 man kunna möta de krav och förväntningar som ställs påservice på ett betydligt bättre sätt än om varje kategori arbetar var för sig.Det är också viktigt all åtgärderna fullföljs när ungdomama har arbetsplaceratsgenom ell syslem för introduktion och personligt omhändertagande av nyanställdaungdomar. Arbetsplatsen skall i samråd med den unge kunna la kontakt medarbetsförmedlingen om problem uppslår och innan dessa utvecklas till renamisslyckanden. Arbetsförmedlingen bör, enligt utredningen, i samråd medlokala planeringsråd och dislriklsarbelsnämnd kontinuerligt utarbeta åigärdsprogramoch ge resultatredovisningar angående erbjudanden till arbetslösa ungdomar omarbete, utbildning och praktik. Arbetsförmedlingen har ett ansvar atttillsammans med de lokala skolmyndigheterna utarbeta lokala handlingsprogramför arbetsmarknadspolitiska och ulbildningspolitiska insatser riktade tillungdomarna. I fråga om beredskapsarbeten för ungdom konstaterarutredningen alt de senasie årens slora satsning har inneburit att ett stort anlalungdomar fått en tids arbetslivserfarenhet som i många fall lett lill fastaanställningar. Planeringen av beredskapsarbeten sker emellertid enligl utredningensmening på alltför kort sikt. / länsarbetsnämndernas årliga planering bör ingåberedskapsarbeten särskilt inriktade på ungdomar. Statsbidragsreglerna börvidare utformas så, all arbeten inom tjänstesektorn gynnas. Bered-skapsarbelsplaneringbör dessutom ingå som en del i en årlig planering såväl hos privata somoffentliga arbetsgivare och samhället skall kunna ställa krav på atl allaarbetsgivare ställer beredskapsarbelsplalser lill förfogande och upprättarplaner. Utredningen kommer senare all behandla frågan om ekonomiskt stöd för planeringsinsalserna. Beredskapsarbetenas kvalitet bör höjas genom bl.a.variation av arbetsuppgifterna och kombination med väglednings- ochutbildningsinslag. Utredningen betonar atl beredskapsarbete skall ses som entillfällig insats för individen i avvaktan på andra åigärder. Del är därförangeläget att ungdomarna får information om arbetstillfällen, ulbildningsvägaretc. under liden de befinner sig i beredskapsarbete. Inom sysselsättningsutredningen har en särskildpraktikgrupp arbetat. Den har försökt finna ett praktikanslällningsbegrepp somkan accepteras av parterna på arbetsmarknaden. Arbetsgruppen har ocksådiskuterat lösningar på hur del slora och växande praklikbehovet skall kunnatillgodoses och hur samordningen och fördelningen av praklikplalsbehovet skallfungera. Arbetsgruppen har som utgångspunkt alt praktikansiäUningskall vara förknippad med utbildning. Gruppen och utredningen föreslår att föralt en anställning skall kunna betecknas som praktikansiäUning så skall den - varaföreskriven i läroplan/utbildningsplan eller vara godkänd av avtalsslulandeparter som en del av en utbildning, - vara handledd, 1977/78:164 15 - gälla för viss bestämdtidsperiod och - vara förlagd utanför skolan. Samtligavillkor måste vara uppfyllda för atl anställningen skall betecknas som praklikanställning.Lagen om anställningsskydd bör kompletteras med nämnda definition. Utredningenoch arbetsgruppen föreslår vidare all länsarbetsnämnden/arbetsförmedlingenskall ansvara (or anskaffningen av prakiikanstäU-ningsplatser. Utredningenframhåller all inom vissa sektorer finns det ett naturiigt ochetablerat kontaktmönster för anskaffning av platser. Detta bör enligtutredningen utnyttjas. De lokala och regionala planeringsråden bör svara föralt behovet av praktikanslällningsplalser kartläggs. I råden bör också endiskussion föras om hur behovet av platser skall kunna tillgodoses saml om hurdessa skall fördelas på ortens/regionens arbetsmarknad. Vidare bör aUastuderande som har praktikinslag i sin uthilåninglillförsäkras möjligheter allfullgöra hela sin utbildning, dvs. Länsarbetsnämndenföreslås därför få befogenheter för praktikplatsanskaffning av samma art som desom gäller för främjandelagen - genom en komplettering av nu gällande lagsliflning. Riktlinjemaför praktikanställningama på arbetsplatsen bör utformas enhetligt så atlpraktikperioden utgör en praktisk tillämpning och uppföljning av de teoretiskastudierna i utbildningen, information börges om de fackliga organisationernasverksamhet, praktikanten skall få handledning, handledaren ges möjlighet till handledarulbildningoch skolan skall följa upp och kontrollera praktiken. Praktikanternasekonomiska villkor under praklikliden varierar f.n. avsevärt. Inom vissaområden utgår lön enligl rekommendation, inom andra lön enligl kollektivavtal,lön enligt personliga avtal och i vissa fall studiemedel eller dylikt.Eftersom diskussioner kring dessa frågor pågår mellan arbetsmarknadens partergår utredningen inte närmare in på frågan. Närdel gäller utbUdningsinsatser för ungdom betonar utredningen vikten avyrkesutbildning. Man konstaterar all gymnasieskolan inle är ell naturiigtalternativ för alla ungdomar. Av de ungdomar som slutar gmndskolan går idag70-75% vidare direkt tiU gymnasieskolan. Resten går ul i arbetsUvet utan någonyrkesutbildning och får i hög utsträckning tillfälliga anställningar.