prop · G103155 · 1977-12-31 00:00:00 — Närdel gäller all samordna avdrags- och bidragssystemet med SEK-systemel uppkommertvå huvudfrågor. För del första måste man ta ställning till om de bådasystemen skall kunna användas för en och samma exportaffär eller omavdrags- och bidragssystemet skall reserveras för de fall då SEK-systemet Intealls utnyttjas. För del andra måste avgöras i vilken mån de villkor somuppställs för stöd enligl SEK-systemet bör överföras lill avdrags- ochbidragssystemet. Vadförst gäller frågan om möjligheterna all tillämpa de båda systemen 1977/78:155 90 samtidigthar såväl utredningen som remissinstansema utgått ifrån all avdrag och bidrag inleskall komma i fråga beträffande viss del av en exportkredit dådenna kreditdel refinansieras med hjälp av SEK-systemet. Även enligl minuppfattning måste utgångspunkten vara atl endast en stödform skall få utnyttjas för en bestämd del av en exportkredit. Har SEK-finansleringen gång erhållits för viss bestämd kredlldel, bör vidare gälla alt dennakreditdel i fortsättningen är utesluten från stöd i form av avdrag och bidragäven om SEK-finansie-ringen sedermera skulle upphöra. En mer tveksam fråga ärom de båda stödformerna skall kunna utnyttjas för olika delar av enoch samma exportkredit. Utredningens förslag innebär på denna punkt atl avdragoch bidrag inte alls skall få komma 1 fråga för viss exportaffär om kreditentill någon del har refinanslerals med hjälp av SEK-systemet. Några remissinstanserhar framhållit all del vid finansiering av ell större exportprojekl i mångafall kan vara ändamålsenligt atl refinansiera en del av exportkrediten enligt SEK-systemetoch en annan del på annal sätl, t. ex. genom en affärsbank. De har ansett attstöd enligl avdrags- och bidragssystemet i sådana fall bör kunna ulgå för den kredlldelsom inle refinansieras hos SEK. I likhet med chefen för delarjag denna uppfattning. Del är önskvärt all exportföretagen får möjlighet attmed bibehållen räll till exportkreditstöd välja de finansieringsformer som i variesärskilt fall framstår som mest ändamålsenliga. Det föreligger inte någottekniskt hinder mot all tillämpa de båda stödsystemen för olika delarav en och samma exportkredit. Jag föreslår därför atl avdrag eller bidrag skallkunna utgå för viss del av en exportkredit även om en annan del av krediten refinansierasenligl SEK-systemet. Närdel sedan gäller de villkor och begränsningar som skall tillämpas i de bådasystemen vill jag först i korthet erinra om vad som avses gälla enligt SEK-systemet.Avsikten är atl villkoren för stöd enligl delta syslem skall bestämmas av regeringenoch all de tills vidare skall ansluta till de riktlinjer som anges i den s. k. consensus-överenskommelsen.Till den i överenskommelsen angivna minlmlränlan kommer dock s. k räntemarginaloch ett ränlepåslag vid lån . Vidare kommer atl fordras all exporlaffärenoch villkoren 1 exportkreditavtalet uppfyller de krav som exportkreditnämnden (EKN)tillämpar vid sin garantigivning. Vissa begränsningar kommer dessutom attgöras med hänsyn bl.a. till köparländerna. Slutligen bör nämnas att s.k. löflesprovlsionkommer att tas ut inom SEK-systemet. Fråganär alltså i vilken mån dessa och liknande villkor och begränsningar bör förasöver lill avdrags- och bidragssystemet. Utgångspunkten måste vara all SEK-finansierlngen1 fortsättningen skall utgöra huvudalternativet och atl exportföretagen skaUfalla tillbaka på avdrags- och bidragssystemet främst i de fall då enfinansiering utanför SEK av särskilda skäl är mer ändamålsenlig. Avdrags- ochbidragssystemet bör då inle få en sådan ulform- 1977/78:155 91 ningatl exportföretagens efterfrågan i inte avsedd omfattning styrs över lill detlasyslem. Somjag nämnt kommer man inom SEK-systemet all fordra all exportaffären och exporlkredilvillkorenuppfyller de krav som tillämpas vid EKN:s garantigivning. Motsvarande bör dågälla i fråga om avdrags- och bidragssystemet. De inlemalionellt tillämpadenormer som EKN följer bör vara avgörande t. ex. när del gäller atl la stäUningtill frågor som rör kredittidens längd, behandlingen av s. k. lokala kostnaderoch möjligheterna att få stöd för leverans av reservdelar, förbrukningsmaterialm. I enlighet med vad som gäller beträffande EKN:s garantier förkommersiella risker bör slöd inie medges för leveranser lill förelag med vilkaexportföretaget har ekonomisk intressegemenskap. Avdrags- och bidragssystemetbör vidare överensstämma med SEK-systemet såvitt gäller slödels avgränsningmed hänsyn lill exportmarknaderna. Häri ligger all restriktivitet skall iakttassåvitt avser export till flertalet industriländer. Även på en annan viktigpunkt bör det föreligga överensstämmelse mellan avdrags- och bidragssystemetoch SEK-systemel. Jag syftar på de villkor och begränsningar som regeringenkan föreskriva med hänsyn till consensus-överenskommelsen och liknandeinternationellt tillämpade riktlinjer. Beträffande tUlkomsten ochförlängningen av consensus-överenskommelsen och villkorens InnehåU hänvisarjag till vad chefen för har anfört. Jag vill bara erinraom att överenskommelsen innefattar riktlinjer för begränsning av statligt stödför exportkrediter som har en löptid av . Del föreskrivs all refinansieringsränlornainte med hjälp av statligt slöd får nedbringas under vissa miniminivåer. Vidareges föreskrifter om maximal kredittid i olika fall och om minsta storlek av denkontanta delen av köpeskillingen vid exportaffarer. De begränsningar somföreskrivs i consensus-överenskommelsen iakttas redan vid tillämpningen avnuvarande avdragsregler. Som chefen för har anfört bördetta också ske inom SEK-systemet och vid tillämpningen av del modifieradeavdrags- och bidragssystemet. Jag återkommer senare till hur begränsningenpraktiskt bör genomföras inom det sistnämnda systemet. Vadjag har anfört Innebär således en relativt långt gående anpassning avavdrags- och bidragssystemet lill de normer som skall tillämpas inom SEK-systemet.Det är dock varken nödvändigt eller ens möjligt att i alla enskildheter uppnåfull överensstämmelse mellan de båda systemen. Sålunda är det inledningsvisinte nödvändigt all 1 avdrags- och bidragssystemet göra någon differentieringav stödet med hänsyn till låneva-lulan eller atl införa någon motsvarighet tillden s. k. räntemarginalen inom SEK-systemet eller till den löflesprovlsion somkommer all las ut inom del systemet. Den extra kostnad som räntemarginal ochprovision ulgör för de förelag som utnyttjar SEK-systemel torde motsvaras av defördelar som detta system erbjuder i form av bindande förhandsutfästelser som elimine- 1977/78:155 92 rarränte- och kursrisker. Regeringen bör emellertid, som chefen för handelsdepartementethar förordat, kunna göra de anpassningar av villkoren som kan bli nödvändigasedan närmare erfarenheter har vunnits av utvecklingen. 3 Utformningen av avdrags- och bidragsreglerna Detnuvarande exportkreditstödel utgår 1 form av ett extra avdrag vid inkomsttaxeringenför vissa exportkreditkoslnader. Slödel är tidsbegränsat på så sätl alt del kanmedges endast 1 fråga om exportkredilavlal som ingås senast den 31 december1979. Reglerna Infördes (prop. 1973: 126, SkU 1973:43, rskr 1973:255,SFS 1973:423) och fick sin nuvarande utformning genom lagsliflning (prop. 1977/78:40 bilaga 3, SkU 1977/78: 19, rskr 1977/78: 111, SFS 1977:1175). Exportkreditstödelinnebär f n. att exportföretagen under vissa förutsättningar kan få - förutomsedvanligt omkoslnadsavdrag för refinansieringsräntan - även ett extra avdragvid statlig och taxering för viss del av räntekostnaden. Avdragetmotsvarar i princip skillnaden mellan den refinansieringsränta som företagetbetalar och den ränta som företaget uppbär från köparen. Den ränteskillnad somberättigar till avdrag beräknas enligt den s. k. konlantmetoden, dvs. medhänsyn till de ränlebelopp som kontant har uppburits och betalats underbeskattningsåret. Kan avdraget inte utnyttjas under det aktuella beskattningsåretfår det förskjutas till senare år inom ramen för reglerna om föriustutjämning. Utredningenhar föreslagit att slödel förlängs till utgången av . harutredningen föreslagit vissa ändringar och kompletteringar. Konlantmetoden kanenligt utredningen leda till atl förelagen helt eller delvis går miste omavdraget vid försening av räntebetalningarna. Vidare har utredningenunderstrukit alt företagen vid offertgivningen ofla har svårt all förutse om dekommer alt ha tillräckligt vinstutrymme för alt kunna utnyttja avdraget. Föratt komma till rätta med dessa ölägenheter föreslår utredningen dels attavdraget i fortsättningen skall beräknas enligt bokföringsmässiga grunder,dels all avdraget skall kompletteras med ell bidrag som ulgår 1 de fall då vlnstulrymmeinte finns för att utnyttja avdraget. De remissinstanser som har yttrat sig pådessa punkter har med få undantag tillstyrkt uiredningens förslag. I någrayttranden framförs dock önskemål om vissa ändringar och kompletteringar av deföreslagna reglema. Jaghar tidigare uttalat atl jag delar uppfattningen all avdraget bör förlängasoch samlidigt kompletteras med ett bidrag. Jag anser också att utredningensförslag om övergång till beräkning enligl bokföringsmässiga grunder ärvälgrundat och bör genomföras. Den anpassning lill SEK-systemet som jag harförordat och de synpunkter som har framförts under re- 1977/78:155 93 missbehandlingenföranleder ytterligare ändringar och kompletteringar av nuvarande regler. Medhänsyn till de omfattande regeländringar som således blir aktuella är detlämpligt all ta in reglerna om avdrag och bidrag 1 en ny lag om exportkredilstöd.Förslag till en sådan lag har utarbetats inom budgetdepartementet. När jag idet följande diskuterar reglemas utformning kommer jag att följa lagförslagetsdisposition. Jag kommer i del sammanhanget också att ta upp vissa vidremissbehandlingen väckta frågor som enligt min mening inle bör leda tilllagstiftning. 3.2 (1 § i lagförslaget) Frågorsom rör rätt lill exporlkredUstöd prövas f n. av regeringen. Ärendena bereds 1en särskild arbetsgrupp i vilken ingår företrädare för olika departement ochför EKN. Utredningenhar framhållit all EKN svarar för den huvudsakliga kontrollen av efterlevnadenav consensus-överenskommelsen vid prövningen av ärenden inom nuvarandestödsystem saml alt EKN:s prövning av betalningsvillkor m. m. får väsentligbetydelse i del nya SEK-systemet. Enligt utredningen finns det behov av ensamordning av prövningsförfarandena. Mot den bakgrunden anser utredningen atldel bör övervägas atl överföra hanteringen av avdrags- och bidragssystemet lillEKN. Föregen del anserjag alt starka skäl lalar för en sådan ordning. Som utredningenhar understrukit fömtsätter SEK-systemel en fortiöpande medverkan av EKN.Detsamma kommer atl bli fallel vid tillämpning av avdrags- ochbidragssystemet, eftersom även detta syslem skall anpassas till consensus-överenskommelsenoch lill de internationellt tillämpade riktlinjer för garantigivning som EKNföljer. Samordningen av de båda systemen skulle uppenbarligen underlättas omprövningen av ärenden om avdrag och bidrag föriades till EKN. Pågrund av del anförda föreslår jag i samråd med chefen för handelsdepartementetatl prövningen av avdrags- och bidragsärendena förs över till EKN. Förtydlighetens skull vill jag tillägga atl EKN:s uppgifi blir atl pröva om fömtsättningarför exportkredilstöd föreligger och all ta ställning lill om stödet skallbegränsas på gmnd av de föreskrifter regeringen meddelar med hänsyn till consensus-överenskommelsenoch de villkor som tillämpas vid EKN:s garantigivning. Beräkningen av deårliga koslnadsbelopp som skall ligga lill gmnd för avdrag och bidrag samlsamordningen mellan avdrag och bidrag kommer, som jag skall utveckla,all handhas av andra myndigheter. 3.3 Förutsättningarför stöd (2 § i lagförslaget) Enförutsättning för exporlkreditstöd är enligt nuvarande regler all exporten kananses ha väsentlig betydelse från samhällsekonomisk och sys- 1977/78:155 94 Vidare skall anledning föreligga lill antagande alt konkurrent omexporten har tillgång till utländskt kredilstöd. Slöd utgår endast vid exportav kapitalvaror och konsulttjänster och endasl om kredit har lämnats köparenför mer än hälfien av köpeskillingen, dock . Dessutom fordrasall exportkrediten har en löptid av minst två och högst saml atl minsl hälfienav krediten finansieras hos bank eller kapltalmarknadslnslilul lill en räntasom överstiger räntan enligt exportkredltavlalel. Regeringen kan dock medgedispens från villkoren om längsta kredittid och minsta exlernfinansieradkreditandel. Utredningenhar inle föreslagit annan ändring i förulsällningarna för exportkredilstöd än atlslöd inle skall ulgå för exportkredit som till någon del finansieras med hjälpav del nya SEK-systemet. Jag har i det föregående behandlat denna samordningsfråga.Mitt förslag 1 denna del Innebär bl. a. alt avdrag och bidrag inte skall medgesför exportkredit eller del av exportkredit som finansieras enligt SEK-systemetmen att avdrag och bidrag däremot skall få medges för en viss kredlldel utanhinder av atl en annan kreditdel finansleras enligl SEK-systemet.Bestämmelser om detla bör tas in i den nya lagen. Somchefen för nämnt har regeringen beslutat altSverige skall vara anslutet lill den nya consensus-överenskommelsen. Enkonsekvens av delta är atl avdrags- och bidragssystemet inte får tillämpas såall del strider mot överenskommelsen. Som jag har anfört bör föravdrag och bidrag också fordras alt exportaffären och kreditvillkoren överensstämmermed de internationellt tillämpade riktlinjer för slalsgarantier som EKN följer.Innebörden av detta harjag tidigare berört. Närmare föreskrifter angående de nuangivna förutsättningarna för exportkreditstöd bör lämpligen lämnas avregeringen i en särskild förordning. Av lagtexten bör framgå all regeringen kanutfärda sådana föreskrifter. Anknytningentill consensus-överenskommelsen m.m. gör all den nya lagen - till skillnad motnuvarande lag - inte behöver innehålla någon uttrycklig bestämmelse om längstakredittid. Däremot anserjag det vara av värde alt del fortfarande direkt ilagtexten anges all slöd ulgår bara för krediter som har en minsta löptid . Kredittidens längd bör i fortsättningen beräknas enligl de normer somtillämpas av EKN. Vadjag har föreslagit kan 1 vissa fall innebära en skärpning av villkorenför exporlkreditstöd i form av avdrag och bidrag. I ell annat avseende börvillkoren däremot lindras. Som framhållits vid remissbehandlingen är delangeläget atl de mindre företagens behov av exporlkreditstöd blir vältillgodosedda. I syfte att öka småföretagens möjligheter atl få stöd sänktesunder minimibeloppet för kredit som berättigar till stöd tillnuvarande . I överensstämmelse med vad som avses gälla inom SEK-systemetbör ytteriigare nedsättning nu ske lill . I övriglföreslår jag alt de förutsättningar för stöd som gäller enligt nuvarandelagstiftning tillämpas även i det nya avdrags- och bidragssystemet. 1977/78:155 95 Jagföreslår bara den ytteriigare ändringen all uttrycket "kapitalmarknadsinslitul"i den bestämmelse som avser extemfinanslering byts ul mot del i dettasammanhang mer adekvata uttrycket "kreditinstitut". 3.4Stödets storlek m. m. (3 § i lagforslaget) Enligtnuvarande regler medges extra avdrag med belopp som motsvarar skillnaden underbeskattningsåret mellan den ränta som exportföretaget har erlagt vidfinansiering av exportkrediten (refinansieringsränta) och den ränta som företagethar uppburit från köparen (exportkreditränla). Har finansieringen skett i formav bank-lill-bank kredit eller bank-till-köpare kredit, får exportföretagetavdrag för del räntebidrag e.d. som betalas lill den finansierande banken. Intei något fall får avdraget översliga av den del av exportkrediten som ärobetald vid beskattningsårets ingång. Äveni del nya avdrags- och bidragssystemet bör den exporlkreditkost-nad, som gerrätt lill slöd (stödberättigad koslnadsdel), i princip motsvara skillnadenmellan refinansieringsräntan och exportkredilränlan. Vid bank-llll-bank krediteller bank-lill-köpare kredit och liknande finansieringsformer bör den stödberättigadekostnadsdelen motsvara den ersättning för ränteskillnad som exportförelagetbetalar till den finansierande banken i form av räntebidrag e.d. Denbestämmelse som tar sikte på de sistnämnda finansieringsformerna bör - somframhållits i ett av de särskilda yttrandena lill uiredningens belänkande -redigeras om i förtydligande syfte. På samma sätt som bör gälla stödberättigade kostnaden inte får översliga av den exportkredit som ärobetald vid beskattningsårets ingång. Om slöd beviljas för viss del av enkredit, bör 4-procenl-spärren tillämpas på denna kreditdel. Avvad jag har anfört följer all slödel skall begränsas med hänsyn tillden minimiränta som regeringen föreskriver med beaktande av consen-sus-villkoren.Om det behövs för atl upprätthålla den avsedda balansen mellan de båda stödsystemen,bör regeringen också kunna föreskriva atl begränsning skall ske med hänsyn tillde villkor som tillämpas inom SEK-systemet. Begränsningen bör genomföras medden metod som har använts när avdragsreglerna har anpassats till consensus-vlllkoren.Den kostnad som berättigar lill stöd får i enlighet härmed inte överstigaskillnaden mellan den faktiska refinansieringsräntan och den av regeringenföreskrivna minlmlränlan. Vid bank-till-bank kredit eller bank-lill-köpare kreditbör del räntebidrag som ger rätt lill avdrag eller bidrag begränsas enliglsamma principer. Nuvarandeavdrag beräknas enligt konlantmetoden, dvs. med utgångspunkt i den refinansieringsräntasom exportören har betalat ut kontant under beskattningsåret och den exportkrediträntasom har influtit kontant under . Konlantmetoden har 1 lagstiftningensförarbeten motiverats med att den underiättar taxeringskonlrollen. Å andrasidan kan meto- 1977/78:155 96 den,som utredningen har understrukit, leda till alt exportföretaget helt ellerdelvis går miste om avdraget i de fall då räntebetalningen försenas. Med hänsyntill detta föreslår utredningen en övergång till beräkning enligl bokföringsmässigagrunder. Denna metod innebär atl man skall la hänsyn till de ränteintäkter ochräntekostnader som belöper på beskattningsåret även om kontantbetalningen skerett tidigare eller senare år. De remissinstanser som har yttrat sig på dennapunkt tillstyrker utredningens förslag. RSV har anfört alt förslaget leder tillall kontrollen blir mer komplicerad och tidsödande men att sakskälen förändringen är så starka att den ändå bör genomföras. Som jag haranfört delar jag denna uppfattning, och jag tillstyrker alltså alt övergångsker lill beräkning enligl bokföringsmässiga grunder, I sammanhanget vill jagerinra om att det vanliga omkoslnadsav-dragel för refinansieringsränta liksomde ränteintäkter som skall redovisas för visst beskattningsår redan nu beräknasenligt bokföringsmässiga grunder. Detnuvarande avdraget för exporlkredllkostnader omfattar bara räntekostnader iegentlig mening. Några remissinstanser har ansett alt stöd i form av avdrag ochbidrag i fortsättningen bör medges även för löftesprovision och vissaavgifter. Enligl min mening finns del inte någon anledning atl utvidga exportkreditstödellill dessa kostnadsslag. Syftet med stödet är att bringa ner refinansieringsräntantill en konkurrenskraftig nivå. Kostnader som löflesprovlsion och avgifteruppkommer regelmässigt oberoende av räntenivån. Det bör också noteras allmotsvarande kostnader uppkommer för den som utnyttjar SEK-systemet. Jag villtillägga alt jag inle heller anser det möjligt att tillmötesgå de önskemål somvissa remissinstanser har framfört om att avdrags- och bidragssystemet skall gekompensation för kursförluster. Någraremissinstanser tar särskilt upp det fall då en exportör på en gång säljer helasin exportfordran, t. ex. vid viss form av factoring eller diskontering avväxlar. De har utgått ifrån att exportören 1 sådana fall bör få välja mellanalt utnyttja exportkredilslödet antingen 1 samband med alt helaränteintäkten enligt exportkredilavtalet avräknas mot hela räntekostnaden för refinansleringeneller successivt under refinanslerlngsperlo-den. Jag vill med anledning häravframhålla atl avdrags- och bidragssystemets uppbyggnad inte tillåter all slöd ulgårför annal än viss del av exportföretagens periodiskt infallanderäntekostnader. Exporlkreditstöd bör således - liksom - inte medgesför engångskostnader som uppkommer i de nu berörda fallen. Jagvill slutligen understryka alt EKN:s uppgifi 1 det nya avdrags-och bidragssystemet är att dels pröva om förutsättningama för stöd föreligger,dels - om sådana förutsättningar föreligger - ange om och hur det stödberättigadekostnadsbeloppel skall begränsas med hänsyn till föreskrifterna om minimiränta.Kontrollen av förelagels årliga uppgifter om räntebelopp och den beloppsmässigabestämningen av avdrag och bidrag ankommer däremot inte på EKN. 1977/78:155 97 3.5Tidpunkten för ansökan hos EKN (4 § i lagförslaget) F.n, gäller atl ansökan om medgivande till extra avdrag skall göras före utgångenav den lid inom vilken del sökande företaget skall avlämna allmänsjälvdeklaration för det beskattningsår då exportkredltavlalel har ingåtts. Omsynnerliga skäl föreligger, får dock prövning ske av ansökan som har kommit inefter utgången av nämnda tid. Som exempel på faU där synnerliga skäl kan länkasföreligga angavs 1 förarbetena till en genomfärd lagändring (prop.1975/76:72 sid. 14) all exportföretaget har fel-bedömt sina utsikter all få refmansieringskredlltill viss ränta och därför har underlåtit all göra ansökan inom den föreskrivnatidsfristen. Utredningenhar föreslagit all bestämmelsen om senasie lidpunkt för ansökan skall förasöver till den nya lagen. Jag tillstyrker förslaget. Någraremissinstanser har efterlyst regler som gör del möjligt all få bindande förhandsbeskedom atl förutsättningar för stöd föreligger. Med anledning härav vill jagframhålla atl nuvarande regler - i enlighet med vad som uttalades ilagstiftningens förarbeten - har ansetts innefatta möjlighet för regeringen allpröva fömlsältnlngarna för stöd redan när ett förelag befinner sig på förhandllngssladiet.Ett medgivande som lämnas på detta stadium görs för sin giltighet alllidberoende av atl del slutliga avtalet inle i något väsenlligl hänseende avvikerfrån de preliminära uppgifter som företaget har lämnat i sin ansökan. Skullesådan väsentlig avvikelse ske, får företaget komma in med en ny ansökan.Motsvarande ordning bör gälla även 1 det nya systemet. Någon uttryckligbestämmelse om detta är enligt min mening inte erforderlig. Medanledning av vad som har anförts i ett par remissyttranden vill jag understrykaall bestämmelsen om senasie tidpunkt för ansökan inte avser ansökningar omändring i ett tidigare erhållet medgivande. Skulle ell exportkreditavtal, somhar legat till grund för medgivande om stöd, ändras i något väsentligthänseende efter utgången av den föreskrivna tiden, är företaget oförhindratall ansöka om ändring i medgivandet. Inte heller på denna punkt behövs enligtmin mening någon uttrycklig bestämmelse. Jag återkommer senare lill frågan omvilken betydelse en taxeringsändring skall få för valet mellan avdrag ochbidrag. 3.6Exportkreditavdrag (5 § i lagförslaget) Avsiktenär atl exportkredilstöd enligt del här behandlade systemet i första hand skallutgå i form av ell extra avdrag vid inkomstbeskattningen (exportkreditavdrag).Om det tillgängliga vinstulrymmet medger del, skall alltså exportförelaget med slödav EKN:s beslut yrka avdrag i självdeklaralionen för det stödberättigadekostnadsbeloppet. Det blir därefter en uppgifi för taxeringsmyndigheterna attpröva yrkandet med ledning av EKN:s beslut och de uppgifter som lämnas avförelaget. Vid denna pröv-7 1977178. 1977/78:155 98 ningskall naturligtvis bl. a. bedömas om bokföringsmässiga gmnder på ett riktigtsätt har tillämpats vid beräkningen av avdraget. F.n. gäller all ett förelag som under ell visst beskattningsår Inte har tillräckligtvlnstulrymme för atl kunna utnyttja avdraget 1 stället kan utnyttja del ellsenare år enligt bestämmelserna om föriustutjämning.