prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — Vid avdelningen för förvärv, litteraturkatalogisering ochinstitutionsservice behövs två biblioteksassistenter och vid avdelningen förutveckUngsarbete, katalogisering avmusikalier m. m. en biblioteksassistent och en bokbindare. Därutöverföreslås avdelningarna gemensamt få disponera ytterligare en bibliotekarie.Avdelningen för katalogisering av handskrifter samt låne- ochdokumentationsservice föreslås utökad med en expeditionsvakt. behöver slutligen ett kontorsbiträde ochsärskilda medel för semestervikarier. (+532 000 kr.) Under anslagsposten expenserbegärs bl. för akademins publikationsverksamhet samt tvåengångsanvisningar, en om . för utgivning av en ny orkesterkatalog ochen om . för inredning till låneexpedition. Under anslagsposten konferens-och kontaktverksamhet föreslås ökade medel för bl. a.ökade kontakter med utländskt musikliv, fortsatt kommittéarbete, vissadministrativ förstärkning av akademins kansli och utgivning av äldre svenskatonsättares verk ( + . m. bör räknas upp med . för inköp och iordningställande avorkestermaterial för Sveriges orkesterföreningars riksförbunds verksamhet.Vidare föreslås en ökning med . för inköp av fonogram. Rådet understrykerbehovet av förbättrad låneservice vid och tillstyrker 126 000 kr.till en tjänst som expeditionsvakt och en tjänst som kontorsbiträde. Med hänvisning till sammanstäUningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidbl. a. beräknat medel för ytterligare en expeditionsvakt vid akademinsbibliotek. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillMusikaliska för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 Vissa bidrag till teater-,dans- och musikverksamhet 1977/78 Anslag 6 605 1978/79 Förslag 5 774 000 Beräknad ändring 1978/79 -2 145 000 Stöd till sceniskt verk studion (EMS) + 1 112 000 tioner m. m. Medel tiU Stiftelsen bör fr. o. m. nästa budgetår anvisas under ett särskUt anslag ( . Stiftelsen begär från stat, landsting och kommun förförestäUningsverksamheten vid Drottningholmsteatem 1978 ettsammanlagt bidrag om . Kultmrådet föreslår att statsbidraget inkl.kompensation för pris- och löneökningar höjs tiU . (+380 000 kr. För stöd till scenisktverk beräknar en ökning med . Stiftelsen () begär attbidraget för studioverksamheten höjs med 1 080 000 kr.Elektron-musikutredningen (U 1975:15) avgav i aprU 1977 betänkandet (SOU 1977:30) Elektronmusik i . Förslagen, som har remissbehandlats, bereds f. n.inom . räknar med ett bidrag till EMS på . inkl. kompensation för pris-och löneökningar (+1112 000 kr. att bidraget inkl. kompensation för pris-och löneökningarhöjs tiU . (+62 000 kr. Ur anslagsposten till arrangerandemusikförening-a r utgår bidrag tillbl. Kontaktnätet, riksorganisation för ett 80-tal musikföreningar främstinom pop- och folkmusiken, Svenska jazzriks- 1977/78:100 Bilaga 12 71 förbundet samt föreningar för meraexperimentell verksamhet såsom . föreslår att bidragetinkl. kompensation för kostnadsutveckUngenhöjs tiU . till teater- och musikorganisationer utgår bidrag tillFöreningen internationella musikbyrå () med 132 000 kr.för informationsverksamhet om svensk musik, till kyrkoopera med , till sommarspel med . samt till internationella gästspel förteater- och musikinstitutioner med . För dessa ändamål föreslår rådeten ökning med . Medel förförsöksverksamhet på folkdansens område utgår ur anslaget Bidragtill särskilda kulturella ändamål. föreslår att bidrag för dettaändamål fr. o. m. nästa budgetår skall anvisas under förevarande anslagspost (+ . I avvaktan på attstödet till fonogramområdet får en permanent lösning föreslår attmedel för sådant produktionsbidrag till enskilda fonogramproducenter, somtidigare har fördelats av för rikskonserter, fr. o. m.nästa budgetår skall beräknas under förevarande anslagspost ( + 100 000 la. föreslåratt anslagsposten totalt höjs tUl . inkl. kompensation förkostnadsutvecklingen (+427 000 kr. Vid min anmälanav utredning om stödet till Skådebanan har jag angett, att medelför Stiftelsen även i fortsättningen bör beräknas under dettaanslag medan bidrag till de regionala skådebanorna fr. o. m. nästa budgetår böranvisas under anslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner. Jag räknar därför med en minskning under förevarande anslagmed , vilket motsvarar bidraget innevarande budgetår till deregionala skådebanorna. För Riksskådebanan beräknar jag , vilketinnebär en ökning med . Ur anslagetBidrag till särskUda kulturella ändamål utgår innevarande budgetår bidrag . Medel för ifrågavarande ändamål bör ifortsättningen anvisas under detta anslag. För nästa budgetår räknar jag,medett bidrag om . Med hänvisning iövrigt till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tUl Vissabidrag till teater-, dans- och musikverksamhet för /79 anvisaett reservationsanslag av . 1977/78:100 Bilaga 12 1976/77 Utgift 1 095 975 1977/78 Anslag 1150 000 1978/79 Förslag 1862 000 Statensbiografbyrås uppgift är att pröva frågor om godkännande av film som är avsedd att visas vid offentligbiograf föreställning. Till biografbyrån är som rådgivande organ knutnastatens filmgranskningsråd och statens barnfilmnämnd. Avgifterna förgranskning av biograffilm, som redovisas på driftbudgetens inkomstsida underUppbörd i statens verksamhet, beräknas till . dring 1978/79 (3 400) (+ 400) (of.) (25 000) Pris- och löneomräkning m. m. O-alternativet innebär att personalen måste minskas med encensor. Fråganom fraktstöd för film Filmutredningen1968 föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1973: 53) Samhället och fUmen 4 attett fraktstöd skulle införas för värdefull film. Syftet med förslaget angavsvara att förbättra repertoaren vid mindre 1977/78:100 Bilaga 12 73 Enligt utredningen tvingasdessa biografer tUl täta programbyten och deras fraktkostnader är ofta likastora som eUer större än biografernas andel av bUjettintäktema. Om bra filmermed hjälp av statligt stöd kunde erhållas fraktfritt skulle de enligtutredningen bli mer attraktiva än andra filmer, även om sistnämnda filmer kundeväntas locka en något större pubUk. Fraktstödet föreslogs omfatta ca en tredjedel av de fUmer som premiärsättspå svenska biografer. En närmare redogörelse för förslaget ochremissyttrandena lämnas i prop. 1975: 20Den statiiga kulturpolitiken 2 s. 9293 och 112115. Beredningen avfrågan om fraktstöd var inte avslutad då nämnda proposition föreladesriksdagen. Frågan om fraktstödaktualiserades i en motion (1975/76: 481) 1976. Kultumtskottetframhöll i sitt betänkande (KrU 1976/77: 10) att filmen har särskildamöjligheter som förmedlare av kulturella upplevelser på små orter och iglesbygd, dit teatrars, orkestrars och museers verksamhet sällan når. Det vardärför enligt utskottet viktigt att publiken framför allt i sådana regionerkommer i kontakt med ett stort och variationsrikt filmutbud. Ett fraktstödskulle enligt utskottets mening få effekter främst för små biografer, oftastbelägna i mindre samhällen och glesbygd.Ett sådant stöd syntes utskottet tUl begränsade kostnader kunna öka denkommersiella filmrepertoarens kvalitet utanför storstadsområdena och därigenomfå kulturpolitisk betydelse. Enligt utskottets mening borde frågan omfraktstöd till värdefull biograffilm prövas av regeringen med beaktande av vadutskottet anfört. beslöt i enlighet med vad utskottet föreslagit(rskr 1976/77:15). Framställningarav innebörden att ett fraktstöd för film bör införas föreligger från och Folkets husföreningarnasriksorganisation gemensamt, från och från förvaltningsråd. Möjligheterna attse god fUm är ojämnt fördelade i vårt land. I storstadsområdena är det möjligtatt få se i stort sett samtliga filmer som produceras i ellerimporteras hit, medan man på de flesta andra håll har ett betydligt snävareurval som i huvudsak begränsar sig till filmer som kan väntas attrahera en bredpublik. Fraktkostnadernas storlek har angetts som en orsak till attbiograferna säUan vill satsa på filmer som endast kan väntas locka en litenpublik. har därför ett fraktstöd till den värdefullafilmen föreslagits som ett medel att underlätta för särskUt de mindre biografernaatt visa kvalitetsfilm. a. har vid 1976/uttalatsig i denna riktning (KrU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 15). Även jag anser attdet är motiverat med insatser för att åstadkomma ett bättre och mer omväxlandefilmutbud. Ett fraktstöd framstår därvid som en tänkbar stödform. 1977/78:100 Bilaga 12 74 Enligt min meningbör man dock inte införa ett fraktstöd i full skala utan att först ha studerathur ett sådant stöd fungerar. Fraktstödet bör därför först prövas inom ramenför en begränsad försöksverksamhet. Härigenom bör det bli möjligt att få enklar uppfattning om hur fraktstödet påverkar repertoaren, hur stödet lämpligenbör vara utformat och vad det kommer att kosta. Jag förordardärför att en försöksverksamhet inleds med fraktstöd för film som ett medel attförbättra repertoaren på biograferna. Biografer som visar filmer som valts utmed hänsyn till kvalitet bör erhålla dessa fUmer fraktfritt. Det bör ankomma påregeringen att besluta om försöksverksamhetens närmare utformning. Jag villemellertid i detta sammanhang redogöra för huvuddragen i den planeradeverksamheten. Försöket avses omfatta offentliga biografföreställningar ochorganiserad filmstudioverksamhet i olika regioner som sammanlagt omfattarungefär en fjärdedel av landet. Urvalet av regioner bör göras med hänsyn tillförsöksverksamhetens särskilda behov. Det innebär bl. a. att olika delar avlandet bör omfattas. Biografer i dessa regioner som visar filmer med fraktstöd börfå ersättning för de fraktkostnader som de, enligt de regler som gäller inomfilmbranschen, normalt skall betala. FUmerna bör utgöra ett urval av de filmersom har premiär på svenska biografer. Ett riktmärke bör kunna varaatt den bästa tredjedelen skall kunna erhålla stöd. Med hänsyn till attförsöket är inriktat på biografvisning bör fraktbefrielsen endast avse kopiori normalbredd, , eller i större bredd. Försöksverksamheten med fraktstödbör starta . Fraktbefrielse bör avse filmer som har haftpremiär i efter . Även ett begränsat antal äldrefilmer bör kunna väljas ut för stöd. Försöksverksamhetenbör bedrivas som ett led i den översyn av filmpolitiken som har påbörjats inomutbildningsdepartementet. bör svara för urvalet av defilmer som skall erhålla fraktbefrielse samt i övrigt för det praktiskahandhavandet. Härigenom bör bedömningen av filmerna från fraktstödssynpunkt påett rationellt sätt kunna samordnas med den granskning som måste ske av allfilm som skall visas offentligt. Någon besvärsrätt i fråga om biografbyråns besluti fraktstödsärenden bör inte finnas. Jag beräknarmedelsbehovet för fraktstödet tUl . inkl. administrationskostnadervid biografbyrån. För övriga utgifter vid biografbyrån beräknar jagytterligare . Jag avser att iannat sammanhang föreslå regeringen att höja granskningsavgifterna med ca 15 %fr. o. m. . Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. godkänna vad jag har anfört om försöksverksamhet med frakt-stödför fUm, 2. till för /79 anvisa ett förslagsanslagav . 1977/78:100 Bilaga 12 75 1977/78 Anslag 8 102 000 1978/79 Förslag 13 190 000 grundades genom 1963 träffat avtal mellan svenskastaten och filmbranschens organisationer. Stiftelsens verksamhet finansierasgenom en avgift om på bruttobiljett-intäkterna vid de större biograferna.Avgiftsmedlen skall enligt avtalet användas dels till stöd åt svenskfUmproduktion, dels till ett antal icke kommersiella filmändamål.Filminstitutets inkomster av biografavgifterna uppgick /77tUl ca 26 milj. kr. Barnfilmrådet, förvilket bestämmelser fastställts , har till uppgift attfortlöpande följa utvecklingen inom alla delar av barnfilmområdet och att geråd i fråga om utformningen av verksamliet på barnfilmens område. Rådet bestårav ordförande och åtta övriga ledamöter, vilka utses av regeringen. T. o. m. /80 gäUer ett avtal meUanSvenska filminstitutet och om samarbete påfilmproduktionens område. Enligt avtalet bildar ochSveriges en gemensam produktionsfond, den s. k. I-fonden, genom attför varje verksamhetsår tillskjuta lägst 5 milj. kr. Fonden skall ihuvudsak användas för produktion av biograffilm. av det årliga nytillskottetav medel till fonden skall dock användas för produktion av barnfilm i annatformat än biograffilmens, för produktion av annan kortfilm och förfilmverkstadsverksamhet. Från detta anslagutgår innevarande budgetår bidrag till med 5 mUj. förden nyssnämnda produktionsfonden och med . för import ochdistribution av barnfUm. Vidare utgår bidrag till med . för försöksverksamhet med barnfilm samt granskning av barnfilm ochtill Folkets husföreningarnas riksorganisation med . för spridningav kvalitetsfilm. Ur anslaget har också anvisats sammanlagt . förbidrag till försök med fUmvisning i nya former. TiU Filminstitutetsfilmrestaureringsverksamhet har t. o. m. anvisats sammanlagt 2,5milj. Medlen har utgått ur behållningen av de särskilda lotterier somanordnats tUl förmån för konst, teater och andra kulturella ändamål. Under budgetåret1976/77 hade 17 svenska fUmer biografpremiär. Ca 18 svenska filmer beräknas blipremiärklara /78. Denna produktionsnivå har endast kunnatvidmakthållas genom att har förskotterat produktionskapital. 1977/78:100 Bilaga 12 76 ning av den svenska produktionen av biograffilm blir ofrånkomlig om inte statsbidraget tillfilmproduktion höjs kraftigt. föreslår att 21,7 milj. kr.anvisas för detta ändamål /78. Enligt filminstitutet skulle ettbidrag av denna storleksordning möjliggöra en produktion av 16 filmer per årinom ramen för filmavtalets stödsystem. (kr.) Med nuvarande organisatoriska apparat skulle filminstitutet kuimaimportera barnfilm för ytterligare400 . (+400 000 kr.) Genom beslut den 7 jiUi 1977 tiUdelades filminstitutet ett bidragav . för försöksverksamhet med distributionav modern spelfilm. För /79 föreslår fUminstitutet en ökningtill . (+200 000 kr.) Ungdomsrådetsförsöksverksamhet med barnfilm avslutas under innevarande budgetår. /79 avser ungdomsrådet att genom utbildnings- ochinformationsinsatser föra ut resultatet av försöksverksamheten. Granskningenav barnfilm bör fortsätta och informationen om granskningsresultatenintensifieras. bör få resurser för att på olika sätt förbättratillgången på angelägen barnfilm. Den fasta personalen bör ökas ut med enhalvtidstjänst. ( + .) Bidraget tillBio Kontrast-verksamheten bör ökas med . Av den föreslagna ökningenskall . användas för att starta en försöksverksamhet med import avfilm från och . Försöksverksamheten tar i första hand siktepå invandrare från dessa länder. är avsedda för utvärdering av denhittills bedrivna verksamheten. (+670 000 kr.) föreslår att statliga medel anvisas för utveckling av fUmensfria sektor. Dessa medel bör vara oberoende av filmavtalets stödsystem. Statenskulturråd bör få ansvaret för verksamheten och filmarbetarna bör garanterasett avgörande inflytande över fördelningen av medlen. ser sittförslag som ett första steg mot en ändrad inriktning av filmpolitiken.Filmcentrum stöder teaterförbundets förslag. I en skrivelsesom av överlämnats tiU begär medel för att i samarbete med filmare utveckla ochproducera barnfilmer. Härvid vill Unga Örnar ta till vara erfarenheter frånbarnfUmarbetet inom organisationen. 1977/78:100 Bilaga 12 77 I inledningentill avsnittet B. Kulturändamål har jag redogjort för den Översyn av den statliga filmpolitiken som harinletts inom utbUdningsdepartementet. Jag har där vidare nämnt om deolika förslag till nya eUer Ökade statliga insatser på filmområdet som läggsfram i denna budgetproposition. Innan jag går in på de aktuella förslagen villjag lämna en kort redogörelse för nuvarande former för stöd till svensklångfilmsproduktion. verksamhet finansierashuvudsakligen av en särskild biografavgift som utgör avbiljettintäkterna vid de större biograferna. Biografavgifterna /77 tUl ca 26 milj. kr. En av viktigasteuppgifter har aUt tillkomst varit att främja produktion av svenskfilm. av det årliga tillskottet av biografavgifter skall användas fördetta ändamål. har stödformerna successivt förändrats ochfått en starkare inriktning på kvalitet. Kvalitetsbidrag tillsvenska långfUmer fördelas av en särskUd jury, som till filmer som haft /77 delade ut sammanlagt 2,6 milj. kr. kanvidare genom lån eller kreditgarantier överta en del av den ekonomiska riskenvid produktion av svenska långfilmer. AUa svenska långfilmer som fyller vissaformella krav erhåller garanti för i princip av produktionskostnaden. Filminstitutetsvarar för garantiförpliktelserna genom sin s. k. F-fond. kanvidare efter särskilt beslut garantera av produktionskostnadengenom de s. k. H-fonderna. Beslut om vilka filmer som skall erhålla sådangaranti fattas av två fondstyrelser med olika sammansättning som i principdisponerar lika stort utrymme var för garantier. H-fonderna används också förstöd till manusarbete m. m. Tillskottet av biografavgiftsmedel tUl F- ochH-fonderna utgjorde /77 sammanlagt 11,5 milj. kr. Filminstitutetkan producera egna filmer med hjälp av medel från den s. k. G-fonden, /77 mottog 2,6 milj. kr. För filmer somfinansierats med denna fond kan erhålla garantier från F- ochH-fonderna. Vidare kan producera filmer med hjälp av medel urden s. k. I-fonden, dvs. den produktionsfond som bildats genom avtal mellanFilminstitutet och . Denna fond tUlförs innevarande budgetår10 mUj. kr., varav hälften är statsbidrag och hälften bidrag från SverigesRadio. Av detta belopp används ca 1,5- mUj.kr. för produktion av biograffUm. Biograffilmer som produceras med hjälpav I-fonden skall först visas på biograf och efter normalt 18 månader itelevisionen. De kan inte erhålla garantier ur F- och H-fonderna i vad avserI-fondens andel av produktionskostnaderna. sålunda ca 24 milj. kr. 1977/78:100 Bilaga 12 75 stöd till svensklångfilmsproduktion och för sin egen långfilmsproduktion. räntor och filmintäkter. Många avFilminstitutets filmer har producerats i samarbete med andra producenter somhar skjutit till en del av produktionskapitalet. Genom en överenskommelsemellan och tre svenska filmbolag har dessa förbundit sig attunder tiden den 1 oktober 1977den gemensamt gå in sommedproducent i samtliga biograffU-mer som produceras av FUminsitutet och därvidsvara för av produktionskostnaderna. Inom ramen för överenskommelsenberäknas 12 till 15 filmer bli producerade. Avtalet ger inte de deltagandefilmbolagen något inflytande över de enskilda produktionsbesluten. Under slutet av 1960-taletproducerade endast ett par långfUmer . Verksamhetsåret1976/77 hade tio långfUmer biografpremiär för vilka varproducent eller medproducent. Ett ungefär lika stort antal filmer somproducerats av kan beräknas få premiär under innevarandebudgetår. har sålunda fått en starkt ökadbetydelse som fUmproducent. Vid den översyn av filmpolitiken som påbörjats inomutbildningsdepartementet blir en central uppgift att överväga deorganisatoriska konsekvenserna av förändrade roll. I sinanslagsframställning för /79 påpekar attproduktionen av svensk biograffUm har kunnat hållas på de senaste årens nivåendast genom att har satsat större belopp än vad resursernaegentligen har medgett. Detta har gjort i förhoppningen att deprivata filmproducenternas intresse att själva göra film återigen skulle öka.Detta har emellertid inte skett. måste minska sin egenfilmproduktion kraftigt för att uppnå balans mellan inkomster och utgifterkommer den totala svenska produktionen av biograffilm att sjunka till en nivåsom enligt är för låg för en kontinuerlig ochpluralistisk filmproduktion. Mot denna bakgrund begär en kraftigökning av det statliga stödet till produktion av biograffilm. Det finnsenligt min mening ett självklart behov av att omfattningen av svenskfilmproduktion fortlöpande kan hållas över en viss nivå. Detta är önskvärt bådeav konstnärliga skäl och med hänsyn till sysselsättningen i branschen. Jagvill emellertid inte förorda en så kraftig förstärkning av de statligainsatsema som har föreslagit. Kostnaderna har ökat snabbt inomfUmproduktionen. EnUgt vissa uppgifter har kostnaderna på detta område under1970-talet stigit dubbelt så snabbt som konsumentprisindex. En så snabbkostnadsstegring kan inte accepteras. Det bör vara möjUgt att genom enförbättrad planering utnyttja resurserna mera effektivt. Härigenom börproduktionsvolymen kunna hållas på en tUlfredsstäUande nivå utan att manbehöver sänka 1977/78:100 Bilaga 12 79 den kvalitetsmässigaambitionsnivån under vad som kan vara konstnärligt försvarligt. Jag räknar med enhöjning av det statliga stödet till produktion av långfUm med 4,5 mUj. kr.Stödet bör tillföras olika fonder som förvaltas av . Det börankomma på regeringen att besluta om den närmare fördelningen av dessa medel. Produktion av filmsom är avsedd att distribueras på annat sätt än genom de vanliga biografernaerhåUer f. n. stöd med alhnänna medel främst genom den s. k. I-fonden.Innevarande budgetår används ca 2,5 milj. kr. för produktion av barnfilm och annankortfilm samt för fihn-verkstadsverksamhet. De filmer som produceras på dettasätt är avsedda att först visas i televisionen och sedan distribueras genomandra kanaler. Det är ännu för tidigt att bedöma resultatet av I-fondenskortfilmsproduktion. har föreslagit att särskilda medel skall ställas tUl förfogandeför att utveckla filmens fria sektor. Förbimdet anser att den nuvarandefilmpolitiken i alltför hög grad är inriktad på filmer som är avsedda förbiografdistribution och ser sitt förslag som ett första steg mot en ändradinriktning av filmpolitiken. Filmcentrum stöder teaterförbundets förslag.Vidare har begärt medel för utveckling och produktionav barnfilmer med utgångspunkt i erfarenheterna från barnfilmarbetet inomorganisationen. När det gäller attta ställning till insatser inom filmens s. k. fria sektor finns det anledningatt uppmärksamma fUmens karaktär av utpräglat massmedium. Det krävs storaekonomiska resurser för att producera film men den färdiga filmen kan å andrasidan till jämförelsevis låga kostnader spridas tUl ett stort antal människor.För filmer som vänder sig till vuxen publikär biograf distributionen tillsammans med visning genomtelevisionen de viktigaste distributionsformerna. Det är därför naturligt attnuvarande former för produktionsstöd främst är inriktade på fUmer som skalldistribueras på detta sätt. Det finns enhgt min mening inte underlag för attföreslå någon radikalt ändrad inriktning härvidlag. Det kan dock enligtmin mening ändå finnas skäl att förstärka statens stöd tUl produktion av filmersom är avsedda att distribueras på annat sätt än genom de vanliga biografema.Det är lämpligt att då pröva även helt nya vägar. På så sätt bör man kuima fåen bättre grund för att bedöma vilka stödformer som är lämpliga . De projektbidragsom fördelas av konstnärsnämnden har hittiUs endast i mycket begränsadomfattning använts för projekt inom filmområdet. Enligt min mening bör man nupå försök ge konstnärsnämnden ökade möjligheter att genom projektbidrag stödjafUmproduktion. Stödet bör gälla produktion av filmer som är avsedda attdistribueras på annat sätt än genom vanliga biografer. Såväl barnfilmer somfUmer för 1977/78:100 Bilaga 12 80 vuxna bör kunna erhålla stöd. Storvikt bör läggas vid hur man avser att ordna distributionen av de färdigafilmerna. Projektbidragen bör dock inte få användas för distributionsstöd. Det är troligtatt de regler som f. n. gäller för projektbidrag från konstnärsnämnden intetill alla delar är lämpliga för filmområdet. a. kan det organ inomkonstnärsnämnden som skall besluta om bidrag behöva ges en sammansättning sombättre svarar mot filmområdets behov. Med hänsyn till att det är fråga om enförsöksverksamhet bör det ankomma på regeringen att meddela de bestämmelsersom behövs. Medel för ändamåletbör anvisas under anslaget Bidrag till konstnärer m. m. Jag har därför undernämnda anslag beräknat 1 milj. kr. för projektbidrag till fUmproduktion. harstaten stött olika intitiativ som syftar tUl att förbättra möjligheterna attfå se god film i olika delar av landet.