prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — I anslutning tillutredningsarbetet bedrivs i samverkanmed forsknings- och utvecklingsarbete, bl. a. genom praktiskaförsöksverksamheter i några kommuner med ekonomiskt stöd från allmännaarvsfonden. planerar att lämna etl betänkande idessa frågor . Frågor om ytnormer, personaltäthet, gruppstorlekaroch behörighets-normer för personalen inom barnomsorgen behandlas av enarbetsgrupp inom regeringskansliet.Arbetsgmppens resultat skall diskuteras i en särskild referensgrupp med representanter för bl. a.socialstyrelsen, kommunförbundet och berörda personalorganisationer. Bidrag till social hemhjälp och färdtjänst 1976/77 Utgift 744 181 314 1977/78 Anslag 665 000 000 1978/79 Förslag 855 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag tillkommunernas kostnader för social hemhjälpsamt färdtjänst för handikappade. Bidragsbestämmelserna gäller fr. o. m.den 1 januari 1975. Statsbidraget lill den sociala hemhjälpen ulgår med 35 96 av kommunernas brultokostnader för hemvårdare, hemsamariter,barnvårdare och därmed jämföriigpersonal, som har lill huvudsakliguppgift att hjälpa åldringar, handikappade och barnfamiljer som bor i egnabostäder, Samma bidrag utgår ocksåför vissa särskilda kostnader som avser hår- och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning samt förhemhjälpsledare. Statsbidrag enligt sammagmnder utgår även för kommuns kostnader för bidrag lill enskild sammanslutning,som bedriver social hemhjälpsverksamhei. Statsbidraget till färdtjänsten för handikappadeutgår av kommunernas brutlodriftkostnader för verksamheten, inberäknatkostnaderna för den arbetsledande personalen. Kostnader för resor somsker i 1977/78:100 Bilagas 80 anslulninglill den allmänna förskolan,eller gymnasieskolan inräknas inte i bidragsunderiaget. Bidragsbeslämmelserna återfinns i kungörelsen(1964:427) om statsbidrag. lill socialhemhjälp (ändrad senast 1976:771) och i kungörelsen (1974:840) om statsbidrag lill färdtjänst. Statsbidragen lill hemhjälp och färdtjänst utbetalas förkalenderår i efterskott. Anslaget för /79 avser således bidragför verksamheten under . förutser en fortsatt utbyggnad avhemhjälpsverksamheten inkl. defunktioner som avser hår- och fotvård, badservice, matdistribution och snöröjning. Styrelsen hänvisar härvid bl, a.lill att andelen äldre av befolkningen ökar. Även färdtjänsten för handikappadeförutses öka. Anslagsbehovet /79 beräknar styrelsen till I 257 milj. kr. Den sociala omvårdnaden om de äldre ochhandikappade har byggts ul i snabb takt . Utbyggnaden harunderiätiats av de ökade resurser somställts till förfogande härför frånstatens sida. Nya regler för statsbidragenlill kommunernas sociala hemhjälpinfördes den . De nyareglerna innebär att statsbidragen beräknas på kommunernas driftkostnader brutto i stället för pånettokostnaderna och att även kostnader som avser hår- och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning samthemhjälpsledare får inräknas i bidragsunderiaget. infördes ett nytt särskilt statsbidrag förkommunernas färdtjänst för handikappade.Bidraget utgår med 35 96 av kommunernas driftkostnader brutto. Sedan bidragetinfördes har en betydande ökning av verksamheten ägt mm. Färdtjänsl finns frånår 1978 i landets samtliga kommuner. De nya stalsbidragsreglerna infördes försöksvis . har haft i uppdrag altutvärdera erfarenheterna av del försöksvisinförda bidragssystemet. Uppdraget är nu genomfört och verket har överlämnal resultatet därav till regeringen. Verket pekar i utvärderingen bl. a. på den snabba och delvis svårförklaradekostnadsstegringen för färdtjänsten.Det försöksvis gällande bidragssystemet har verket funnit vara i huvudsak enkelt och lätt att administrera mensamtidigt kan bidragen enligt verket medföra all alternativa lösningar- bättreanpassade efter lokala behov -förhindras. Statsbidragen tillfärdtjänsten kan enligt verket exempelvis hindra en handikappanpassningav de allmänna färdmedlen. kommunalekonomiska utredning har haft iuppdrag bl.a. au pröva om specialdestinerade statsbidrag helleller delvis kan upphöra. 1977/78:100 Bilaga 8 december1977 överiämnade betänkande - (SOU 1977:78) Kommunerna, utbyggnad, utjämning, finansiering- anförutredningen som sin mening att det fn, inte är möjligt att slopa de speciella bidragen lill social hemhjälp och färdtjänst. Utredningen betonar emellertid altbidrag som införts av slimu-lansskäl bortås upptill prövning med jämnamellanium, t. ex. . Utredningens betänkande remissbehandlasf n. Enligt min mening bör del nu tillämpadebidragssystemet gälla ännu en lid, i första hand för . Ställningslagandelill eventuella ändringar av bidragsreglerna får göras i samband medbehandlingen av kommunalekonomiskautredningens belänkande, varvid de synpunkter som framfört i sin utvärdering också kanbeaktas. Den snabba kostnadsökningen för färdtjänsten som riksrevisionsverkelpekat på i sin utvärdering börenligt min mening närmare undersökas inför ettslutligt ställningstagande lill slaisbidragsreglemasutformning. Jag har därför för avsikt all la upp överiäggningar medSvenska kommunförbundet i denna fråga. Tillgänglig statistik visar att omfattningen avhemhjälpsverksamheten inte ökat märkbart . Med beaktande av enfortsatt ökning av färdtjänstverksamhetensamt ökade lönekostnader beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till855 milj. kr., vilket innebär en anslagsökning med 190 milj. kr. Härav beräknas kostnaderna för statsbidragen lill färdtjänsten öka med 55 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår all tillBidrag till social hemhjälp och färdtjänst för /79 anvisa etl förslagsanslag av 855 OOOOOOkr. Bidrag till driften avförskolor och fritidshem 1976/77 Utgift 950 148 566 1977/78 Anslag 1452 000 000 1978/79 Förslag 2 100 000 000 Från anslagetutgår statsbidrag lill driften avförskolor och fritidshem. Fr. o. m. den 1januari 1977 utgår driftbidrag tillförskolor och fritidshem enligt ell nytt system. För daghemsplatser som tillkommiti nytillskou efter den 1 januari 1976uppgår statsbidraget till 14 000 kr.per år och för frilidshemsplalser tillhälften av detta belopp. För redan befintliga platser idaghem ulgår bidrag med . för och med , ft, o. m, . För befintligaplatser i fritidshem ulgår bidrag med hälftenav nämnda belopp. Beloppen gäller vid lönenivå. Bidragsbeloppen är värdebesländiga genom anknytning till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. 1 bidragsbeloppethar beaktats behovet av extra insatser för barn med behov av särskildastödåtgärder. Bidrag utgår för platser i avdelning för barnunder skolåldern där minst två tredjedelarav antalet platser utnyttjas för barntillsyn minsl per barn . 1977/78:100 Bilagas 82 ochdag samt där avdelningen hålls öppen minsl 7 limmar per dag. För tillsyn avbarn i skolåldern utgår driftbidrag lill avdelning i fritidshem som hålls öppenminst . Driftbidraget utgår fr. o, m. 1977 för kalenderåroch utbetalas i förskott med enfjärdedel av bidragsbeloppet i vardera april, underbidragsåret. Resterande fjärdedel utbetalas påföljande år. Slutavräkning sker i april årel efter bidragsåret.Reglering av bidragsbeloppen enligt index sker vid slutbetalning. Bidragssystemet finansieras genom ensocialavgift. Avgiften har för fastställtstill 1.3 96 och beräknas successivtöka till för . Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen(1976:396) om statsbidrag lill förskolor och fritidshem. beräknar medelsbehovet till 1 829 milj. kr, för /79, Antaletdriftbidragsberätligade platser i daghem har beräknats vara 123 700 resp, 139 000 vid slutet av kalenderåren1978 och 1979. För fritidshem harantalet platser nämnda år beräknats till 43 000 resp. 49 700. beräknar koslnaderna förfortbildning av personal inom barnomsorgentill 4 milj. kr, I dessa harinkluderats kostnader för utarbetande av arbetsplan för förskola ochfritidshem. Den av riksdagenbeslutade utbyggnaden av daghem och fritidshem fortgår. Enligt kommunemas senaste planering kommer att byggas ca 57 000 platser idaghem och ca 25 000 platser i fritidshem.Särskild uppmärksamhet måste dock ägnas i utbyggnadsplaneringen. Planeringsgruppen förbarnomsorg har därför på regeringensuppdrag analyserat i vad mån kommunernas utbyggnadsplanering motsvarar det riktmärke om 80 96 täckningav behovet som ingick i denöverenskommelse som träffals med kommunerna. En fortsatt satsning görs beträffande förskolansoch fritidshemmens verksamhet. Frågor om personaltäthet, gmppstoriekar,ytnormer samt behörighetsnormerprövas f. n. av en arbetsgrupp inom . Arbetsgmppens resultat skall diskuteras i ensärskild referensgrupp med representanterför bl.a. ,kommunförbundet och berörda personalorganisationer.Riksdagen har vidare på gmndval av propositionerna 1976/77:76 och 89 fattat beslul om ökning ochförändringar i utbildningen av förskollärare, fritidspedagoger ochbarnskötare. Som framgår av propositionen 1976/77:76 skallfortbildningen av berörd personalgenomföras i samverkan mellan , kommunerna och 1977/78:100 Bilagas 83 personalorganisationerna.Socialstyrelsen skall därvid ha planerande och övergripande uppgifter. I dessauppgifter ingår alt tillsammans med kommunförbundetoch i samråd med personalorganisationerna utveckla metoder och föreslå innehåll i en lokal allmänfortbildnings verksamhet samt utformautbildningen av lokala sludievägledare. I samarbete med nämnda organ skall vidare framställalämpligt material samt följa upp ochutvärdera verksamheten. Jag har för denna verksamhet hos socialstyrelsenberäknat 2 milj, kr. för nästa budgetår. Statsbidragssystemet för barnomsorgen skallenligt beslul finansierasgenom en socialavgift från arbetsgivarna. Socialavgiften, som inte omfattar egenförelagarna, är för år 1978fastställd till 1,3 96 av dellöneun-deriag som gäller för deallmänna socialförsäkringsavgifterna. Med hänsyn till utbyggnaden av barnomsorgen har avgiften beräknatssuccessivt öka till 2,2 96 för år1981.1 enlighet härmed bör nu läggas fram förslag till om ändring av socialavgiften från 1,3 96 lill 1,6 96 av löneunderlagetfr. o. m. den . Deltaföranleder ändring i lagen (1976:381) om barnomsorg. Förslag tilllagändring bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 8:2. Med tillämpning av gällande statsbidragsreglerberäknar jag det sammanlagda anslagsbehovet för nästa budgetår lill 2 100 milj. kr., vilket innebär en anslagsökningmed 648 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. antaga inom upprättat förslaglill lag om ändring i lagen (1976:381) om barnomsorg, 2. lill Bidrag till driften avförskolor och fritidshem för budgelårel 1978/79 anvisa eU förslagsanslag av . Bidrag till hemspråksträning i forskolan Från anslaget utgår statsbidrag tillkostnader för hemspråksträning för invandrarbarn. Statsbidraget utgår fr. o. m.den 1 juli 1977 med . per åroch barn som deltar i hemspråksiräning i den allmänna förskolan för sexåringar.Slalsbidragel räknas åriigen upp med hänsyn till löneutvecklingen.Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen (1977:628) om statsbidraglill hemspråksträning i förskolan. 1977/78:100 Bilagas 84 beräknar medelsbehovel medutgångspunkt i ell beräknat antal sex-åringar med behov av hemspråksiräning.Vidare anser styrelsen att bidragetbör byggas ut lill att omfatta ävenfyra- och fem-åringar föreslårsom en första etapp att bidraget /79 utgår även för fem-åringarmed behov av hemspråksträning. beräknar medelsbehovel /79 till sammanlagt17,1 milj. kr, varav 5,7 milj. kr. hänför sig lill utvidgningen till femåringarna. Statsbidrag till kostnader för hemspråksiräning för invandrarbarn infördes fr. o. m. . Någon regelbunden hemspråksträninghar tidigare inte bedrivits i förskolan. Enligt barnomsorgslagen har emellertidkommunema ansvar för att dels alla sex-åringar anvisas plats i förskola ochdels alt bam, som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skälbehöver särskilt stöd i sinutveckling anvisas plats i förskola tidigare än det år då barnet fyller . Förskolan har därigenom ett ansvarför bl, a. invandrarbarnens språkliga utveckling. Verksamheten medhemspråksträning befinner sig ännu i ettuppbyggnadsskede med bl. a. brist på hemspråkslärare. Jag är därför inte nu beredd att som socialstyrelsenföreslagit ytterligare vidga statsbidragsgivningentill all omfatta även femåringar. På gmndval av gällande statsbidragsregler och denutbyggnad av verksamheten försex-åringar som kan förväntas beräknar jag anslagsbehovet för nästabudgetår till 10 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att tillBidrag till hemspråksträning iförskolan för /79 anvisaetl förslagsanslag av . Bidrag till kommunala familjedaghem 1976/77 Utgift 306 998 826 1977/78 Anslag 395 000 000 1978/79 Förslag 515 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag tillkostnader för kommunala familjedaghem.Statsbidrag utgår av kommunens bruttokoslnader för lön, socialaförmåner och omkostnadsersätlning lilldagbarnvårdare. Samma bidrag utgårockså för kommunens kostnader för föreskrivna hälsokontroller av dagbarnvårdare och deras familjemedlemmar.Därutöver utgår ett grundbelopp med1 . fr. o. m.år 1979 för förskolebarn 1977/78:100 Bilaga 8 85 somvistas minsl sju limmar per dag i familjedaghem. För förskolebarn som vistasmindre än i familjedaghem och för skolbarn utgår halvtgrundbelopp. Statsbidraget utgår i efterskott för kalenderår.Anslaget för /79avser alltså bidrag för verksamheten under , Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelse(1968:236) om statsbidrag till kommunalfamiljedaghemsverksamhet (ändrad senast 1976:397). beräknar medelsbehovet utifrånkommunernas uppgifter om antaletplatser i familjedaghem . Medelbruliokostnaden har beräknats lill . per plats och år. För 40 96 av förskolebarnen beräknas halvt grundbelopputgå. beräknaranslagsbehovet för /78 lill 530 milj. kr. På grundval av gällandestatsbidragsregler och med beaktande av den utbyggnad av verksamheten som kommunerna planerar beräknar jag anslagsbehovetför nästa budgetår till 515 milj. kr., vilket innebären ökning med 120 milj, kr. Jag hemställer attregeringen föreslår antill Bidrag tillkommunala.familjedaghem för /79 anvisa eU förslagsanslagav . Bidrag till ferievistelse för barn 1976/77 Utgift 2 971000 1977/78 Anslag 4 000 000 1978/79 Förslag 4 000 000 Statsbidrag ulgår till kommun med . för varje barn ,som av kommun eller genom kommunsförmedling beretts vistelse på barnkoloni eller i feriehemunder minst . För barn som är handikappateller sjukt utgör bidraget . Bidraget ulgår för kalenderår i efterskott.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1967:473) om statsbidragtill ferievistelse för barn. 1977/78:100 Bilaga 8 86 Under /77 utgick bidrag avseende12 947 barn som vistals på koloni och15 932 barn som vistals i feriehem. Antalet barn som vistals på koloni eller i feriehem har minskat i förhållandetill . pekar på de ökade kostnaderna förbarn som bereds ferievistelse.Styrelsen föreslåratt bidragen höjs till . för barn på koloni eller i feriehem och till . för barn som är handikappat eller sjukt.Del sammanlagda anslagsbehovetberäknas därvid till 12 milj. kr. Barnstugeulredningen har i betänkandet (SOU1975:94) Barns sommar bl. a.föreslagit alt en upprustningsplan för läger och sommargårdar upprättas. Med anledning härav har regeringen gettsocialstyrelsen i uppdrag att i samrådmed saml företrädare för kommuner och organisationer upprätta en upprustningsplan förföreningslivets lägergårdar och försommargårdarna. Planen härden överiämnats till för att ingå i dessobjekireserv. Jag är inte beredd att nu ta ställning till bamstugeulredningens övriga förslag. Anslagsbehovet för nästa budgetårberäknar jag till oförändrat 4 milj.kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till ferievistelse.för barn för /79 anvisa ellförslagsanslag av . Bidrag till semesterhem m. m. 1976/77 Utgift 1176721 1977/78 Anslag 1800 000 1978/79 Förslag 600 000 Statsbidrag lill driften av semeslerhem utgår lill semesterhemsanordnare med . per dag och plats som utnyttjas avpersoner, som med hänsyn lill sinasociala och ekonomiska förhållanden anses behöva hjälp för aU fö tillfälle tillvila och rekreation. Statsbidrag betalas utav i efterskott för kalenderår.Förskott kan utgå med högst tre fiärdedelar av det beräknade bidragsbeloppetför kalenderår. Statsbidrag ulgår även för resor lill semesterhem eller resor i samband med annan formav semeslervistelse. fördelar de för delta ändamål avsedda medlen mellan semesierhemsnämnderna ilandstingsområdena varefter detankommer på dessa nämnder att bevilja och betala ul resebidragen. 1977/78:100 Bilagas 87 Bidragsbeslämmelserna återfinns i kungörelsen(1967:472) om statsbidrag lill driftenav semeslerhem m, m, (ändrad senast 1969:782), I regleringsbrev den 9 juni 1977har bemyndigats alt av anslaget för /78 disponera 1,1 milj. kr. för resebidrag isamband med semeslervistelse . söktes statsbidrag för ca 7 450 gäster vidsemesterhem. Styrelsen föreslår att anslaget för nästa budgetår - i avvaktan påslutförandet av den pågåendeallmänna översynen av befintliga statsbidrag - förs upp med oförändrat1,8 milj. kr. Anslaget har förts upp med oförändrat belopp sedanår 1969. Anslaget utnyttjas allt mindre. Kostnaderna för att administrerabidragen torde inte längre stå irimlig proportion till bidragensstoriek och effekter. har i särskild skrivelse till föreslagit att statsbidragen till semesterverksamheten slopas. Skrivelsen har överiämnats lill kommunalekonomiska utredning, som i sillbetänkande (SOU 1977:48) Översyn avde speciella statsbidragen tillkommunerna ansluter sig tillsocialstyrelsens förslag. Utredningen föreslår att medlen för verksamheten i stället överförs till det allmänna skatteutjämningssystemet. Jag anser alt bidragsgivningen kan upphöra utanmen för semesterhems-verksamheten.Jag ansluter mig därför till utredningens förslag och föreslår attbidragsgivningen upphör från . För fullföljande av bidragsgivningen till semesterhemsverksamhelen beräknarjag ell anslag av . Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag till semeslerhem m. m. /79 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till familjerådgivning m. m. 1976/77 Utgift 982 366 1977/78 Anslag 810 000 1978/79 Förslag 840 000 Landstingskommun eller kommun kan få statsbidrag till försöksvis anordnad familjerådgivning. Bidrag utgår till koslnaderna för läkares och kurators avlöning och resor i tjänsten.Föreligger särskilda skäl kan bidrag utgåäven lill familjerådgivning somförsöksvis bedrivs av enskild. 1977/78:100 Bilagas 88 melserna finns i kungörelsen(1960:710) om statsbidrag till försöksvis anordnad familjerådgivning. Från anslaget utgår också bidrag till S:tLukassiiftelsen, som är en ekumenisksammanslutning med uppgift att hjälpa människor, vilkas svårigheter och nedsatta hälsa har sin grundi psykiska konflikt- och svaghetstillstånd. Socialulredningen.som haft lill uppgift bl. a. att lägga fram förslag rörande familjerådgivningens framlida utformning ochorganisation, föreslår i sitt slutbetänkande(SOU 1977:40)all familjerådgivningen blir en uppgift förden kommunala . I avvaktan på attfrågan om huvudmannaskapet för verksamheten slutligt behandlas beräknarsocialstyrelsen etl oförändrat medelsbehov av . föreslåren höjning av bidraget lill S:i Lukassiiftelsen från . Iavvaktan på ställningslagande till socialulredningens förslag i fråga om familjerådgivningens framtida utformning ochorganisation beräknar jag statsbidragsbehovetför nästa budgetår till oförändrat . Jag förordar vidare att statsbidraget till höjs från . lill 240 000 kr.Det sammanlagda medelsbehovel under anslagei beräknar jag således lill840 . Jag hemställer att regeringen föreslår att lillBidrag till familjerådgivning m. m. för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78:100 Bilagas 89 Myndigheter inom hälso- ochsjukvård, socialvård m. m. Utvecklingen underde inomsjukyården kännetecknas av en kraftigutbyggnad av resurserna främst inom den slutna sjukvården. Stora investeringarhar gjorts i nya sjukhus och i om- och utbyggnad av befintliga sjukhus. Detlahar i sin lur medfört starkt ökade driftkostnader. Samhällets totala kostnader för hälso- ochsjukvård ökade under perioden 1966-1976från , till . En allt större andel av de samlade resurserna har tagils ianspråk för hälso- och sjukvård. Sålundahar denna sektors andel av bruttonationalprodukten ökat från till drygt 8 1976, Antalet yrkesverksamma personer inom hälso-och sjukvården har under nämnda period, trotsrationaliseringar, ökat från 130 000 till drygt 250 000 , Utbyggnadenav långtidssjukvård och vård utanför sjukhusen har inte skett i taki med den ökandevårdefterfrågan och allmänheten har därför i stället i ökad omfattning vänt siglill sjukhusens kliniker och polikliniker. Del har ofta leli lill organisatoriska svårigheter att ulan köproblem och andra irritationsmoment kunnatillgodose den ökande efterfrågan på sjukvård. Undersenare år har det därför framstått som alltmer angelägel all fö lill stånd en bättre balans mellan sluten och öppen vårdsaml mellan akutsjukvård ochlångtidssjukvård. En omfattande utbyggnad av den öppna hälso-och sjukvården pågår. Del är angeläget att dennautbyggnad fortsätler i den takt detekonomiska utrymmet medger. Målet bör vara alt allmänhetens krav på närhetsservice och kontinuitet i hälso- ochsjukvården så långt som möjligt tillgodoses.Dessa frågor har tagits upp i regeringsförklaringen . Enviktig utgångspunkt för det sjukvårdspoliliska reformarbetet utgör härvid principprogram Hälso- ochsjukvård inför 80-ialet. Programmetutgår från en helhetssyn på patientens behov av personlig omvårdnad och kvalificerad medicinsk vård ochbehandling. Programmets viktigastegrundsats är utveckling och utbyggnad av den decentraliserade distriktsvården. fanns sammanlagt 680 vårdcentraler ochläkarstationer. Enligt landstingensplaner kommer att byggas 120 nya vårdcentraler som delvis skall ersätta äldreenläkarmollagningar. Delta innebär enväsenilig ökning av resurserna inom dislriklsvården. Antalet läkarbesök beräknas öka med ca 4 miljoner undernämnda period. Befolkningsutvecklingen visar på ett starktökande antal personer i åldrarna . sker en förskjutning inom denna åldersgrupp mol en ökad andel personer i högålder, vilka erfarenhetsmässigt har stort behov av sjukvård. För att tillgodosede äldres sjukvårdsbehov krävs betydandesamhällsinsatser. Inom den offentliga somatiska långtidssjukvår- 1977/78:100 Bilaga 8 90 denfanns ca 40 000 vårdplatser. Enligt sjukvårdshuvudmännens planer beräknas plalsantalel bli ca 54000, I principprogramHälso- och sjukvård inför 80-talel anges vårdplalsbehovet till ca 60 000. Del är också angelägel att man prövarolika former av öppen och halvöppen vård för all patienterna skall kunna fö bokvar i sin hemmiljö så länge sommöjligt och få en god medicinsk vård och den sociala omvårdnad som i övrigt kan behövas. Landslingenflr fr. o. m, etl ökat stöd lill utbyggnad av hemsjukvård. Den utredning (S1977:05) som tillkallades i mars1977 för alt belysa frågor rörande sjukvården för äldre kommer inom kortatt lägga fram sitt betänkande. Även inom den psykiatriska vården pågårdecentraliseringsslrävanden, och en förskjutning från slutna till öppna ochhalvöppna vårdformer är angelägenockså inom detla område. beräknas ca 500 000 besök ha ägt mm polikliniskt på sjukhus och vidvårdcentraler. Motsvarande siffra för år1976 är ca 700 000. Enligt landstingens planer beräknas antalet sådana besök i öppen vård komma all öka till ca900 1982. Den genomförda reformeringen av läkarutbildningenoch de fastställda läkarfördelningsprogrammen har syftat lill en prioriteringav den offentliga öppna läkarvården tillsammans med långtidssjukvårdenoch psykiatrin. Dessa åtgärder hartillsammans med den ökade läkarutbildningen inneburit väsentliga förbättringar i läkarsituationen.Undertiden har antalet läkarei landet ökat från omkring 13 000 till mer än 18 000, Delta innebär all vi nu har ungefär en läkare på 450 invånare.Beräknat utifrån en i slort sett oförändradutbildningskapacitet kommer antalet läkare att öka lill 21 1980 och lill ca 26 1985, Sedan tandvårdsförsäkringen genomfördes harefterfrågan på tandvård ökatkraftigt och ett större antal personer än har också fått möjlighet tillvård.