prop · G103100 · 1977-12-31 00:00:00 — bedöms stå för hälften av landetslokaluppvärmning. Detta skapar enbetydande sårbarhet under krigsförhållanden. har börjat kartlägga radioaktiva ochkemiska risker i samhället i samverkanmed och andra intressenter. Civilförsvarets verksamhet omfattar delprogram förledning i krig, utrymning, skydd för allmänheten, undsättning och allmänadministration. Enligt civilförsvarsstyrelsensgrundläggande överväganden bör inriktningen av civilförsvaret på långsikt vara följande. Civilförsvarets åtgärder skall kunna ledas ochsamordnas och samverkan skall ske med övriga total försvarsgrenar ochsamhällsorgan. Strävan skall vara attbygga vidare på fredssamhällets resurser för administration och ledning.Alarmering skall kunna ges i befolkade delar av landet och under 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 335 helakrigsförioppet så alt befolkningen hinner uppsöka skydd. Larm skall normalt kunna ges före anfall underdaglid och under nattetidi berörda orter och områden, för vissa kustnära orter 2 resp. . Utrymningsplaner skall finnas så att storflexibilitet är möjlig i det operativa handlandet. Utrymning skall kunna skedels på grund av hot om anfall frånluften, dels på grund av väntade markslrider. Utrymning skall vara planerad över hela vårt lands yta men i förstahand skall vissa områden vara planlagdai detalj såsom områden kring troliga mål samt troliga invasions- och markstridsområden. Skyddsrum som ställts i ordning i fredstid utgörden viktigaste komponenten i skyddetav befolkningen. På mycket lång sikt är målet att helt täcka behovet av skyddsrum vid både bostäder ochverksamhetsställen i samtliga skyddsrumsorler.För att snabbt kunna förbättra skyddet där skyddsrum saknas skall anvisningar finnas för att ställa iordning skyddade utrymmen. Tryckningoch distribution av anvisningar samt information skall vara förberedd så att ett snabbi iordningställande kanske om lägel så kräver. Effekten av civilförsvarets åtgärder beror till stor del på befolkningens kunskaper och motivation att företa åtgärder föratt förebygga och lindra verkningarnaav skador, Självskyddsutbildningen har därför en viktig uppgift. bör denna utvecklas ytteriigareoch samordnas med annan verksamhet som rör upplysning lillallmänheten, t, ex, om skyddsrum, mörkläggning och skyddade utrymmen. Organisationen för undsättning bör utvecklas såatt förekommande uppgifter kan lösasunder ett helt krig, över hela landet och i de skilda miljöer som bestäms av gällande angreppsfall, etl krigssannolika karaktär och samhällets efter hand förändrade utseende. Människor somskadas genom direkt vapenverkan, ras, bränder, giftiga ämnen eller av andraorsaker skall kunna tas om hand inomrimlig tid med hänsyn till medicinska krav. Människor som är i behov av räddningshjälp i övrigt (hemlösa,flyktingar m. skall kunna bistås. framhåller att man inärmast föregående programplan syftade lill alt civilförsvarets krigsorganisation i huvudsak skulle vara uppbyggd i början av 1980-lalet i enlighet med1972 års försvarsbeslut, 1977 årsförsvarsbeslut syftar enligt civilförsvarssiyrelsen till att göra detta möjligt. bedömer i programplanen förperioden / 79-1982/83 att det uppställda målet för planeringen inte kan nåsinom den ekonomiska ram som finns.Flera av de grundvärden för planeringen som användes i närmast föregående programplan har ändrats. Särskilt gällerdetta storleken på ersättningarna till civilförsvarsplikliga vid utbildning och övning. Statistik från verksamheten under våren1977 visar att den genomsnittligaersättningen uppgår lill . fördag i stället för förut beräknade 100kr. Detta medför ökade kostnader med ca 45 milj. kr. under hela den kommande programplaneperioden. Ett annatförhållande som påverkar 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 336 bådeutbildningssidan och förvaltnings- och förrådsverksamheten är ökade hyreskostnader. Hyresökningen hänför sig lill ändrade principer för alt beräkna hyreskostnaderoch till att under periodennytillkommande hyror inte har kunnat beaktas i tillräcklig omfattning. De ökadehyreskostnaderna är för hela programplaneperioden ca 24,5 milj. kr. Med anledning av bl. a. dessa förändringar harcivilförsvarsstyrelsen varit tvungen att minska produktionen underprogramplaneperioden i liera avseenden iförhållande till beräkningarna i dentidigare programplanen. Minskningarnahar skett främst inom områdena utbildning av civilförsvarspliktiga ochanskaffning av anläggningar för civilförsvarels krigsorganisation. avvägning av verksamheteninom given ekonomisk ram innebär alt antalet elevdagar måste minskasfrån ca vid fulltuppbyggt system till ca i ett så kallat stabiliserat läge som inträffar under budgetåret1983/84. Försvarsbeslutet anger altbalans måste finnas mellan grundutbildning och övning av befäl och manskap. 1 vissa fall kan grundutbildningen fåbegränsas för att ge utrymme åtövningar som det är angeläget att genomföra. Dessa riktlinjer har väglettcivilförsvarsstyrelsen vid nedskärningen av den tidigare planerade grundutbildnings-och övningsvolymen. Förslagen innebär ingrepp i både grundutbildnings-och övningssysiemel. framhåller vidare allutbildningsverksamheten har varitavsedd att genomföras vid fem skol- och förrådsanläggningar. Därvid harutgångsvärdet varit all det nya utbildningssystemet fullt utbyggt skulle svaramot en produktion av ca . Medelstilldelningen och dennu planerade omfattningen av grundutbildning och övning för kommande femårsperiod innebär enligtcivilförsvarsstyrelsens uppfattning attplaneringen måste utgå från enbart fyra skol- och förrådsanläggningar.Beräkningarna i programplanen grundar sig på att en ny skol- och förrådsanläggningbör vara klar under /84. Verksamheten i avses pågå i nuvarande organisation och pånuvarande platser under hela programplaneperioden. ställer i övrigtsammanfattningsvis upp följande mål för verksamheten underprogramplaneperioden. Den beslutade och försvarsbeslutförutsatta nya krigsorganisationenför ledning och undsättning (Org. 80) skall genomföras /79-1980/81. Övergången till etl nytt grundutbildnings- och övnings-system har inletts. Med hänsyn till attutbildnings- och övningsverksamheten av ekonomiska skäl behöver begränsaskommer utbildningssystemet och principerna för organisationen allstuderas ytterligare. Huvuddelen avkrigsorganisationen skall kunna mobiliseras . Snabbmobiliserade enheter, som införs i den nyakrigsorganisationen, skall kunna mobiliseras . Personalen i dessaenheter behöver därför övas i mobilisering mer än annan personal ochhuvuddelen av 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 337 utrustningenmåste anskaffas och förrådsställas enhetsvis. Utbyggnaden av ledningscentraler, skyddsrum förframskjutna enheter ochkrigsbranddammar för civilförsvaret fortsätter . Anskaffningen av anläggningar för krigsorganisationenminskas dock i jämförelse med beräkningarna i föregående programplan. Befintligmateriel till krigsorganisationenskall kompletteras och omsättas. Möjligheternaau utnyttja sådan utrustning som kan anskaffas vid beredskap genom att ta i anspråk befintlig materiel medförfoganderätt skall klarläggas. Desnabbmobiliserade enheterna skall i fred tillföras all utrustning utom fordon. Skyddsmasker för befolkningen bör anskaffas ochproduktionsberedskap för ytteriigaresådan anskaffning vid beredskapstillstånd uppehållas enligt oförändraderiktlinjer. Underperioden skall principerna för utrymning, inkvartering och flyktingmottagning anpassas till försvarsbeslut. Omfattningen i stort av planläggningenskall behållas men ökad fiexibilitet eftersträvas. Detta innebär bl. a, att utrymning av markstridsområdenbör kunna ske över i stort sett helalandet. Förutsättningar för planläggningen av inkvarteringskapacitet med hänsyn till bostäder, transporter och försörjning skall klariäggas i samråd medberörda totalförsvarsmyndigheter. Organisatoriska och andra förbättringar avalarmeringsfunktionen skall fullföljas. Bl, a, skall utrustningar föralarmeringsledning i luftförsvarscentraleranskaffas i takt med flygvapnets och stridsledningens utveckling. Ny manöverulmstning och utrustning förluftförsvarsorientering skall installeras i ledningscentraler ochtelefonstationer m. m. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åtalarmeringens yttäckning. Civilförsvarssiyrelsenframhåller att alarmeringssystemet behöver byggas ut som en följd av dennya skyddsrumsplaneringen. Medel har dock endast i begränsad omfattning planerats in för detta ändamål. Underplaneringsperioden utvecklas informationssystem färden fredslida planeringenoch den operativa verksamheten under beredskap och krig. Målet är att införa ett informationssystem somtillgodoser behoven främst motbakgrund av planerings- och ekonomisystemets krav på underlag för planering,ekonomisk redovisning samt prestations- och programvärdering. Informationssystemet skall vidare förbättramöjligheterna att leda civilförsvarsverksamheten under beredskap ochkrig. har under budgetåret1976/77 genomfört försöksverksamhetmed civilförsvarsinformation på regional nivå. Syftet med denna information har varit att breddainformationsverksamheten till attomfatta sådana grupper och organisationer som normalt inte nås avinformationsutbudet och attstimulera till debatt omcivilförsvaret. Styrelsen bedömer att erfarenheterna av försöksverksamhetenär så goda att en permanent organisation för civilförsvarsinformation påregional nivå bör skapas. 22Riksdagen 1977/78. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 338 Målgruppernabör bl, a. vara folkrörelseorganisationer, kommunall och landstingskommunaltförtroendevalda, fackliga och politiska organisationer, ungdomsskolan ochfolkhögskolorna, ungdomsorganisationer och idrottsrörelsen. Den verksamhet som avser skyddsrum förbefolkningen kännetecknas av att manunder programplaneperioden går över till det nya systemet för planering ochbyggande av skyddsrum. Under /79 skall besked om skyddsrumsbyggande börja lämnas till dem som avser att påbörja ny- eller tillbyggnader av bostadshus eller anläggningarefter . För dettaändamål behövs bemyndiganden som kommer att motsvaras av betalningsmedel underkommande budgetår. För att nå den inriktning av skyddsrumsbyggandet som försvarsbeslutet anger har för vart och ettav budgetåren räknatsmed ett bemyndigande av 165 milj. kr. framhåller emellertid attberäkningama av medelsbehovet föratt förse tillkommande byggnader med skyddsrum tyder på att denna planeringsraminte kommer alt vara tillräcklig. I programplanen redovisas det behov avbemyndiganden och betalningsmedelsom behövs lill dess att del nyaskyddsrumssystemet börjar tillämpas. Sålundaplaneras in medel för statsbidrag till skol- och trafikantskyddsrum och modernisering av vissa större skyddsrum. För attminska bristen på skyddsrum i de större städernas innerområden har avtal träffats med dem som bygger all mot ersättninganordna skyddsrumsplatser utöver vad som följer av skyldighet enligt lag.Avtalen omfattar ca 18 000 platser och fortsall verksamhet planeras fram lill . Under samma tidberäknas statsbidrag utgå till skyddsrum som enligt civilförsvarslagen i dess äldre lydelse anordnas iflerfamiljshus, 1 programplanen antas att 78 000 skyddsrumsplatser kommeratt produceras i flerfamiljshus med rätttill bidrag. Bemyndigande ochbetalningsmedel för dessa beräknas . Inom planeringsramen avsätts vidare medel för den kontroll av skyddsrumsbeståndel som civilförsvarssiyrelsenutövar. har sökt beräkna det behovav skyddsrumsplatser som uppkommer i del nyaskyddsrumssystemet. Behovet delas upp på sektorerna bosläder,förskolor, hotell, industrier, kontor,lager, serviceinrättningar, sjukvårdsinrättningar, skolor, trafikanläggningar och övrigt. Omfattningen avnybyggnadsverksamheten beror på en mängd faktorer som är svåra att förutse,såsom konjunktur, byggnads-kostnadsutveckling, kreditmöjligheter och politiskaställningstaganden. Prognoserna blir därför behäftade med relativt storaosäkerheter. De framtagna prognosernabygger på information om hur nybyggnadsvolymen har varierat och på de planer om framlidabyggande som finns hos kommuner ochbranschorganisationer. Antalet lägenheter för vilka preliminärt statligt bostadslån beviljas antas vara 60 000 underbudget- 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet året1978/79 och 66 000 under vartdera av budgetåren 1979/80-1982/83. beräkning framgår avföljande sammanställning. Denerforderiiga nybyggnaden av skyddsrum anges tillca 190 000 platser till en kostnad avca 220 milj, kr, åriigen (prisläge ), kr,/plats (milj, kr,) framhåller att detredovisade behovet av skydds-mmsplatserär ett minimibehov, som motsvarar det antal som behövs på gmnd av beräknad nytillkommande bebyggelse. Ibefintliga byggnader som ligger inärheten av nybyggnader kan finnas överskott eller underskott av skyddsrumsplatser. Detta påverkar beräkningen avdet antal skyddsrumsplatser sombehövs i samband med den fortlöpande nybyggnadsverksamheten. Underskottet avskyddsrumsplatser i anslutning tillnybyggnadsverksamheten kommer säkerligen att vara större än överskottet. Hurmycket det verkliga behovet överskrider det som har redovisats i tabellen ärsvårt au uppskatta innan erfarenheter från den nya skyddsrumsplaneringenhar hunnit utvärderas. Vid beräkningen av kostnaderna harcivilförsvarssiyrelsen använt det förslagtill normalkostnad för skyddsrum somhar lagts fram av skyddsmmsutredning(DsFö 1977:1), För beräkning av prisförändringar har byggnadsprisindex använts. Hänsyn har också tagitstill de tekniska förändringar av skyddsmmmen som civilförsvarssiyrelsenanser vara nödvändiga för att skyddsrummen skall ha den skyddsförmåga som 1977års försvarsbeslut avser. Enligtstyrelsen bör det ändrade utförandet ligga till grund för beräkningen av normal kostnaden för skyddsrum. Enligt regeringens anvisningar skallcivilförsvarsstyrelsen redovisa de grunder för prioritering av resurserna sombör tillämpas med avseende på olika skyddsmmsorter. Skyddsrumsplaneringen samordnas med övrigkommunal samhällsplanering. Efterhand som skyddsrumsplanerna färdigställs får man därför ett gon underiag för att i stort bedöma de totalaskyddsrumsbehoven. Eftersom planernaockså skall inrymma förslag till lämpliga byggnader där skyddsrum 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 340 kananordnas, ger skyddsrumsplanen även underlag för att bedöma möjligheter och former för att tillgodose behoven. Omresurserna inte räcker till för att fatta beslut om skyddsrumsbyggande i den taktsom behövs för alt förverkliga planerna måste prioritering tillgripas. Innan skyddsrumsplanerna har färdigställts ocherfarenhet vunnits av hur det nyaskyddsrumssystemet fungerar kan detaljerade priorileringsregler inte anges. Under systemets inkörningsperiod börskyddsrum i första hand tillkomma iområden där risken för bekämpning är särskilt stor, dvs. i närheten av tänkbara bekämpningsmål och i länkbarainvasionsområden. 1 andra hand bör lättbefolkade områden komma i fråga. Dessaområden kan rymma bådebostadsbebyggelse i form av flerfamiljshus och verksamhet i form avkontor, industrier o. d. Vid bekämpning kan stora föriuster uppkomma om skydd saknas. Till en tredje grupp kanhänföras områden med gles bebyggelsesom inte är belägen i närheten av tänkbara bekämpningsmål. Enligt regeringens anvisningar skallcivilförsvarssiyrelsen utöver planeringeninom angiven planeringsram för skyddsrum planera särskilda skyddsrumsåtgärder som kan vidtas om konjunkturskäl geranledning därtill. Åtgärderna skallfrämst avse skyddsrum som kan byggas på allmän plats eller ställas i ordning i befintliga bergtunnlar ellerandra underjordiska utrymmen samt förberedelser för att undercivilförsvarsberedskap kunna ställa i ordning skyddsrum i utrymmen somär lämpliga härför. För att åtgärder av detta slag skall kunna vidtasmed kort varsel krävs det attskyddsmmsåtgärder finns färdigprojekterade så att objekt som är lämpliga med hänsyn till konjunkturiäget och sysselsättningsläget kan upphandlas med kortvarsel. Tänkbar volym skyddsmmsbyggande av konjunkturskäl bedöms uppgå till ca 15 milj. kr. För att kunna välja ut denna volym behövs projekt för ca 60 milj. kr.Projekteringskostnaden för objeki av här angivet slag beräknas uppgå till av totalkostnaden. Den åriiga kostnaden för projektering beräknas uppgå till 1,2 milj, kr. behandlar också åtgärdersom kan vidtas för att ordnaskyddsrum i annat sammanhang än vid ny- och tillbyggnader, I många områden föreligger det brister på skyddsrum sominte kan väntas bli täckta inomrimlig tid i samband med ny- och tillbyggnader. Enligt det nya skyddsrumssysiemetkan sådana brister täckas genom att särskilda skyddsrumbyggs enligt 40 § civilförsvarslagen i dess nya lydelse (1975:712) eller genom att skyddsrum anordnas vidberedskapstillfälle i lämpliga utrymmen, s. k. beredskapsutrymmen enligt 22 Ssamma lag. kommer ettantal skyddsrum att ställas i ordninggenom att äldre skyddsrum moderniseras, kan åtgärder behövavidtas för all anskaffa skyddsrum enligt de nämnda lagrummen i en mera planerad omfattning, Civilförsvarssiyrelsen planerarin ett begränsat utrymme för dessaslag av åtgärder . Medutgångspunkt i att planeringsramen för skyddsrum enligt anvisning- 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet arnaför planeringen skall vara 165 milj, kr, för år (prisläge )redovisar följande planeringsinriktning för programplaneperioden /79-1982/83 (milj. Beloppenär enligt styrelsen att betrakta somungefäriiga. Till statsbidrag tillskol- och irafikanlskyddsrum enligt de äldre reglerna beräknas härutöverövergångsvis 29 milj. kr. vidtar enligt 40 S fördelning av kostnadernapå delprogram framgår av följande tabell (prisläge ; milj, kr,). Summa 1978/83 av överplanering m, m,' 'Avser annan verksamhet än skyddsrum. 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet fördelning avbetalningsmedlen på anslag framgår av följande tabell (prisläge ;milj. Summa 1978/83 Grunderna för civilförsvarets fortsattautveckling har lagts fast genom 1977 årsförsvarsbesluKprop.1976/77:74bil. 1,FöU l976/77:13,rskr 1976/77:311). De innebär bl, a. att civilförsvaret skallutformas så att det kan bidra till totalförsvaretsfredsbevarande effekt genom förberedelser och åtgärder som stärker befolkningens vilja och förmåga till motstånd. Om vi blir indragna i krigshandlingai ellerberörs av verkningarna av krig i vår omvärid är det civilförsvarets uppgift att skydda befolkningenoch lindra verkningarna. Civilförsvarets uppgifter är härvid i huvudsak atthänföra lill förebyggande och skadeavhjälpande verksamhet. har grundläggande beslut fattatsom civilförsvarets utformning. Besluten har främst rört en nykrigsorganisation, etl nytt utbildnings- ochövningssystem och nya regler för planering och anskaffning av skyddsrum för befolkningen. för ,försvarsenheterna vid länsstyrelserna saml den regionala utbildnings- ochförråds verksam heten har setts över. har i sin programplan förperioden /79-1982/83 utgått frånde nu nämnda förutsättningarna. Särskild vikt har lagts vidsamhällsutvecklingens betydelse för civilförsvaret. Samhället blir enligt styrelsen alltmer sårbart på grund avkoncentration av befolkning och bebyggelseoch fortsatt utbyggnad av tekniska system för bl. a. tätorternas försörjning med vatten, avlopp, energi m.m.Civilförsvarsstyrelsen följer upp dessa frågor, som har en meralångsiktig inverkan på civilförsvarets utveckling,vid den perspektivplanering som regeringen har uppdragit åt styrelsenatt utföra. framhåller attcivilförsvarets åtgärder så mycket som möjligtbör samordnas med övriga tolalförsvarsgrenar och samhällsorgan. Bland annat bör förutsättningarna för att kunnaförvarna befolkningen vid 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 343 flyganfalloch genomföra utrymningar klariäggas med hänsyn lill hela samhälletsintressen. Informationen till allmänheten spelar härvid en stor roll. Jag vill understryka betydelsen av attcivilförsvarels utveckling i största möjligautsträckning både samordnas med annan verksamhet som rör totalförsvaret. Särskild vikthar lagts vid detta i anvisningarnaför den perspektivplanering för civilförsvaret som jag har berört. Bland annat har i detta sammanhangframhållits att civilförsvarets fömtsättningarför alt i krigstid skydda och rädda livoch egendom lill stor del bestäms av det militära försvarets avsedda sättatt verka bl. a. ifråga om luftförsvarets utformning. bedömer i programplanen förperioden / 79-1982/83 att de målför planeringen som angavs i närmast föregående programplan inte kan nås inom den ekonomiska ram som har anvisats för verksamheten.Vissa gmndvärden för beräkningen av kostnaderna som har använts tidigare vidplaneringen har ändrats. Särskiltgäller detta storleken på ersättningsbeloppen till civilförsvarspliktigavid utbildning och övning samt hyrorna för administration, utbildningoch förrådsverksamhet. Med anledning av bl. a. dessa förändringar harcivilförsvarsstyrelsen planerat ennågot lägre produktion /79-1982/83 än vad som ingick i detunderiag som låg till grund försvarsbeslut. Minskningarna berör främst områdena utbildning avcivilförsvarspliktiga och anskaffningav anläggningar för krigsorganisationen. avvägning av verksamheten innebär att det åriigaantalet elevdagar i utbildnings- ochövningsverksamheten begränsas till223 000. Detta läge beräknas kunna nås under /84. Begränsningenav verksamheten kan enligt styrelsen återverka på den planerade utbyggnaden avskol-och förrådsanläggningar. Jag finner det i likhet medcivilförsvarsstyrelsen angeläget att avvägningen inom planeringsramen noga övervägs. Jag ser det som önskvärt att denkrigsorganisation för ledning och undsättningsverksamhet som har beslutats och som innebär en anpassning till totalförsvarels inriktning i övrigt kan fullföljas. Det ligger därför närmast till hands att vid de studier av utbildningssystemetoch principerna för organisationen som avser att genomföra, överväga hur enbalanserad utbildnings- och övningsverksamhetkan nås inom tillgängligt planeringsutrymme utan att de tidigare beslutadeprinciperna för bl. a. befälsutbildning och övning frångås. Det bör vara en stark strävan att behålla deninriktning av verksamheten som fömtsättsi försvarsbeslut. Jag finner inte anledning att förorda någon ändrad inriktning av civilförsvarets utveckling inu berörda avseenden. I de fortsatta studierna avutbildnings- och övningsverksamheten bör 1977/78:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 344 ocksåövervägas behovet av skol- och förrådsanläggningar för civilförsvaret. Jag villerinra om att utbildnings- och övningsverksamheten enligt de riktlinjer som har beslutat (prop,1974:75, FöU 1974:20, rskr 1974:191)skall genomföras vid fem anläggningar. I enlighet härmed har regeringen beslutat att en anläggning, utöver debefintliga anläggningarna i ,, och , skall föriäggas till . Jagfinner inte anledning all föreslå någon ändring häri. Frågan om att ersätta de nuvarande utbildningsanordningarna iKatrineholm med en ny anläggning fårtas upp senare när har kommit in med det ytteriigare underiag som behövs för att kunna taställning härtill. Jag vill i sammanhanget erinra om att verksamheten iKatrineholm avses pågå i nuvarandeorganisation och på nuvarande platser . Jaghar inte något alt erinra mot de mål för verksamheten som civilförsvarssiyrelsenhar ställt upp för programplaneperioden. Jag räknar med att rekryteringen av personal till den fastställda krigsorganisationen och utredningarna härom kan genomföras inom en sådan tidalt planeringsinriktningen intebehöver ändras . Jag finner det också vara rikligt att civilförsvarets informationssystem utvecklasför att tillgodose planerings-ochekonomisystemets krav på underlag för planering, ekonomisk redovisning ochprestations- och programvärdering samt den operativa verksamheten i krigstid. Jag vill erinra om att utveckling av informationssystemför vilka kostnaderna bedömsöverskrida 5 milj, kr. för påbörjas endast efter regeringens medgivande. har föreslagit att denutåtriktade informationen om civilförsvaret breddas och redovisar resultatet aven regionalt bedriven försöksverksamhet.