prop · G10320 · 1977-12-31 00:00:00 — Den domstolsmässiga prövningen inom socialförsäkringenkan då anlas bli mindre kostnadskrävande sumtidigl somförvuliningsdomslolsorgunisuiionen blir mer enhetlig och sumnianhällen ochdärmed i udniinistrutivt hänseende mer läilhunterlig, Härlill kommer enliglkummarrälien ull rekryteringsbasen när det gäller personal förden dömandeverksamheten inom sociulförsäkringsonirådel kun vidgas, Slörre möjligheleröppnas lill en cirkuluiionsijänstgöring innefut-tunde säväl det ullmännuiorvuliningsområdeisomsociulförsäkringsområdet. Prop.1977/78:20 60 Ommellaninstansen knyts till kammarräliernu frumsiårdel enligl kummarrälien somföljdriktigt ull mun, åtminstone på sikl, söker åsiudkommu en anknytning avsumma an mellan de högsiu inslunserna. Domstolsverketunser ull förslaget all inrätta tre nyu speciuldomsiolur försocialförsäkringsmålen bör anstå lill dess frågan om en organisatoriskanknytning till kammarrätterna har undersökts närmare. Sistnämnda lösningskapar enligl sådana garanlier för en kvalitativt tillfredsställanderättskipning och leder från effektivitets- och ralionaliseringssyn-punkler lillså betydande vinster all det inle kan anses försvarligt all underlåta enprövning av om den bör läggas till grund för reformen. En organisatoriskanknyining till kammartätierna kan enligl göras på två olikasätt. Antingen kan man - efter förebUd av den lösning som valls i fråga omfaslighets- och vattendomstolarna - bygga in socialförsäkringsenheter ikammarrätterna på ett sådant sätt att enheterna i mening blirsärskilda domstolar eller också kan man låta dem hell ingå ikammar-rällsorganisalionen som specialavdelningar. Domareförbundeiuttalar tvekan om det är riktigt att nu skapa en ny, stor domslolsorganisalionulan alt först ingående pröva om socialförsäkringsmålen kan handläggas av deallmänna förvaltningsdomstolarna, /SR, läkarjörbund och Sverigeslandläkarjörbiind är av samma uppfattning, Endusinksjörsäkringsvcrket (mujoriieien) och statskontoret hur invändningar mot attt)esvärsprövningen i mellaninstansen regionaliseras./?/A-5/ö/'.sä/'wi,'5i'('/'A'e/(majoriteten) anser det odiskutabelt all denenhetlighel i ärendebedömningen, som är så viklig att eftersträva både för denenskildes rättssäkerhet och för alt lätta arbetsbördan förförsäkringsdomstoeln, bäsl tillgodoses inom en central mellaninstans. Deltagäller enligt verket särskill under de försia åren efter reformens genomförandedå den nya organisationen har att finna sina former. Sialskoniorel bilräder iprincip förslagel om regionala försäkringsrätter men ser betydande svårighelerun redan den Ijuli 1978 upprätta en regionaliserad försäkringsrällsorganisalionav den siorlek uiredningen föreslår. Statskontoret föreslår därför en successivutbyggnad som inleds med en central försäkringsrätt i . Fleraremissinsianser förordar en mera långtgående regionalisering än utredningen harföreslagit. Försäkringsdomstolen ifrågasätter om inle ell Slörre antalförsäkringsrätter bör inrättas redan i inledningsskedet. Del txir enligtdomstolen redan från början prövas en uppdelning på ytterligare två ä treenheter, en i , en i och möjligen ytterligare en för Norriand, iså fall lämpligen lokaliserad lill . Försäkringskassctör-biindet anseren placering i resp, vara minsl lika rimlig som ulredningensförslag. Förbundel anser del vidare på sikl vara möjligt all inrätta en fjärdeförsäkringsrätt. SAF anser att del redan från början finns behov av åtminstoneytterligare en mellaninstans, varvid i första hand bör komma i fråga.Även LO och TCO anser att mer än tre försäkringsrätter bör inrättas redan frånbörjan. 1977/78:20 61 Kammarrätten i unser det ungelägel uti den norruförsäkringsrätten redan i inledningsskedet görs slörre, kun åsiudkommusgenom ull dess domkrets bringus i överensslämmelse med kammurräiiens egen. dvs,kommer all omfatta förutom norrlundslunen också . Om domkretsenulformas på del angivna sättet ärdel enligl kammarrulten med lunke påbefolkningsfördelningen i domkretsen lämpligast ull försäkringsrätten förläggslill Sundsvull. Även i och kommunförordur ull en försäkringsrätt förläggs lill Sundsvull. kommununser alt den norra försäkringsrätien bör förläggus lill , När del gäller reglernu om domförhet i försäkringsrätt ärdel o m f u 11 -ningen uv lek munnuin fl ylandet som tilldragit sig störstiniresse under remissbehandlingen, Försluget ull begränsu lekmunnuinfiytundeitill vissu målgrupper lämnus utan erinran av fiertalet remissinstanser. Hovrättenöver och frumhållerull del inle är självklart ull del ulltidligger i den enskildes iniresse ull lekmän dellur i uvgörandenu och förordurdärför viss återhållsumhei. åtminsione i inledningsskedei. när del gällermedverkun av lekmän. Fleraremissinslunser är dock kriiisku när det gäller omfattningen uvlekmunnainfiyiandel, Försäkringsdomslolen föredrar, med hänsyn till svårigheternaalt precisera godiagburu kriterier för unvändning uv den ena eller den undruhandläggningsformen, un lekmän dellur i uvgörundel uv sumiligu vidförsäkringsrätt unhängiggjordu mål, utom när del gäller vissu processuellu ochliknandeuvgörunden, Liknunde åsikt förs frum uvLOoch TCO. LOpekur också påsumbundet mellan oliku frågor inom socialförsäkringarna och nödvändigheten uvalt lekmännen faren allsidig inblick i och erfurenhel uv ärenden inomhelufältet föran bli väl skickade ull döma ide mer kvulificerude frågornu. JOfinner del inkonsekvent att mun i försäkringsrätiernu begränsurlekmunnuinfiytundei lill mål av mera komplicerud nulur, medun mun sumtidigluvsiår från sådan begränsning av lekmannuinfiyiundet i försäkringsöverdomsiolen.Även om JO säger sig hu förståelse för de argument som uiredningen för fram fören begränsning uv lekmunnudeliugundci i försäkringsrätten finner hanövervägande skäl tulu föratt nämndemän skall deltu i samma utsträckning som nuföreslås gälla för försäkringsöverdomsiolen, {majoriexen)anserannämndemänobligutoriski skull niedverka i mål som i försäkringskassa huruvgjorisi pensionsdelegalion sumt utt försäkringsrätt i ullu övrigu mål skull prövu omnämndemän skull deltu i uvgörundel. vurvid presumtionen skull vuru förlekmunnumedverkun. Avsikten' bör enligl verkei vuru ull åsiudkommulekmunnuinfiyiunde i ullu mål där sådunl infivtunde kun vura av värde. Prop.1977/78:20 62 ringsverkets slyrelse unsluler sig liksomFörsäkringskassejörbundet. Svenska kommunjörbundei och till vad experlernu och anfört i sill särskildaytirande. Försäkringskasseförbundel förordaren så fiexibel lösning sommöjligt, S/4Fun,serutt lekmunnumedverkun kun vara av värde även i vissu andrumål än de som uiredningen föreslagit, t. ex. då fråga är om sjukpenninggrundundeinkomsl. Fleruremissinsianser är kriiisku mol förslagel ull purt i ett mål skall kunna begäraatt nämndemän skall delta i avgörandet. Hovrätten över och ochkammarrätten i Sund.svall finner del från principiella synpunkler betänkligtalt ge part möjlighet all påverka domstolens sammansättning ochförordardärföratt del i lagtexten direkt unges i vilka måliyper som lekmänskall deltu. JOochJörsäkringsrådei intur en liknunde ståndpunkt, Försäkringsdomslolenanser att ell sådunl förfurunde inle är lämpligt, eftersom rättenssanimansältning därigenom skulle komma ull bli beroende uv om purt har kännedomom de processuella bestämmelserna, framhåller att partenofta har svårt all bedöma behovet och nytian av lekmannamedverkan,Domarejörbtindet säger sig inte kunna godta ull part fär möjlighel alt väljaden sammansättning av rätten som han anser mest förenlig med sina inlressen, envalrätt som kan ge anledning lill ovidkommande inlresseavvägningar.Statskontoret finner del väsentligt alt de mälku-legorier, som skull uvgörusmed lekmän, är klurt urskiljburu. Lekmunnumedverkun på begäran av part bördärför enligl slulskontorei inle förekommu. Ulredningensförslag ull sumtliga mål enligl viss lagstiftning, bl, u, lugen omarbelsskadeförsäkring. skall uvgörus under lekmunnumedverkun kriii-serus uvjörsäkringsdomsiolen och rikslörsäkringsverket från den utgångspunkten altlikartade mål härigenom kun komma all avgöras uv försäkringsrätt i olikasammansättning. Förslagetatt försäkringsrätt - och f ö. även försäkringsöverdomsiolen -alltid skall varadomför med endast tre lugfurna ledamöler när ell mål inle avgörs i sak lämnasulan erinran av remissinsianserna. Att nämndemun inie heller skall behöva deltavid avgörande uv mål i vilku suken är uppenbar kritiseras däremoi avjörsäkringsdomsiolen, och . Riksförsäkringsverkel menar åsin sidu ull sådunu mål som enligl försluget skull kunnu uvgörus ulan medverkanuv lekmän också bör kunnu uvgörus uv ensamdomare. Ulredningens förslag att lekmännen i försäkringsrätt skallväljas efter politiska grunder av landstingen lämnas i allmänhel ulan erinran.LO och TCO föreslår dock alt lekmännen skall ulses efter förslag avarbetsmarknadens parter. 5/4Faccepterar all lekmännen väljs efter politiskagrunder men underslryker utredningens uttalande all del är viktigt alt tillnämndemän om möjligt i försia hand ulse personer som har insikler i ellererfarenhet uv t. ex. arbeisförhållanden eller rehabiliteringsfrågor.Pensionärernas riksorganisation förordar all pensionärerna blir representeradei försäkringsrätt, Försäkringsrådel erinrar om all ledamöter somrepresenterar arbetsgivarna 1977/78:20 63 och arbetslagarna under rådels hela verksamhetstid har deltagiti ärendenas uvgörunde. Rådel finner del därför rimligt ull arbetsmarknadensparter tillsammans med landstingellersammanslutningsom regeringen bestämmer dellari nominering av nämndemän till försäkringsrätt. Nämndemännen skulle i så fall enliglrådet utses av regeringen. Förslaget att låta särskilda sakkunniga i medicinska ellerodontologiska frågor ingå som ledamöter i försäkringsrätt hur mött kritik från ålskilligaremissinstanser. Läkarförbundei vänder sig mot tanken att den sakkunnige i vissamållyperskullgå in som ledumoi av domslolen. De av utredningen angivnarättssäkerhetsaspekterna tulur för utt den sakkunniges slällning skall varafri och obunden av domstolen så att parterna ulltid får del av muntliga ochskriftliga sakkunnigutlåtanden. Medicinska experter hur enligl förbundel inlesällan skilda åsikter i samma fråga. Del är därför av stor vikl att allsakkunnig information som tillförs domstolen redovisas öppel. Förbundel förordardärförattbesvärsorganisalionen tillförs medicinsk sakkunskap från en särskill utsedd krelsav ullmänläkure och speciulister som avger skriftliga eller muntliga utlåtandenoch därvid intar slällning av frän domstolen fristående sakkunniga. Hovrättenöver och och försäkringsdomslolen anser all man när del gällerhandläggningen i försäkringsrätt bör knyla an lill den handläggningsordningsom försäkringsdomslolen hur lillämpui sedan sin tillkomst, nämligen all vidbehov införskaffa skriftligt sakkunnigutlåtande och delge detta med den klugundeföre målels avgörande. Även .Sveriges advokatsamjund. SAF.Svenska konimunjörbundet och Försäkringskasseförbundel avstyrker försluget. Kammarrätien i Sandsvall finner ull invändningur uv principielluskäl kun unförus mot ull den sakkunnige skall kunnu gå in som ledumot uvförsäkringsrätt men vill inle moisättu sig försluget med hänsyn frumför ullltill all del tar sikle på mål av speciell natur. Riksjörsäkringsverkei ochSveriges tandläkarjörbund tillstyrker försluget, Förslagel att även a ndra änjurisle r skull kunna få Ijänsisom domare i försäkringsrätt kritiseras av vissu remissinsianser. Kammarrätteni anser all del, åtminstone , är otillfredsställande om delför erhållande av domarljänster i den föreslagna organisationen inle uppställs kruvpå juris kandidatexamen. Den föreslagna ordningen kan enligt kammurräilen kommuatt försvåra en önskvärd cirkulation mellan olika domstolar. Eftersom del iinledningsskedet dels kan befaras vissa rekryteringssvårigheter förförsäkringsrätterna och dels finns anledning all tillvurulu den sakkunskup somnu finns inom och försäkringskussornu, har kammarrätteningen invändning mol att även för uppgifterna kvalificerade icke-jurisler början kan komma i fråga som ordinarie domare. Beslämmelser som medger deltabör emellertid ha övergångsku-raktäroch alltså ges i form avövergångsbestämmelser. Liknunde synpunkter framförs av hovrätten över ochBlekinge och domarejörbiind. Förbundel tillfogar att en begränsning avantalet ej lugfurnu försäkringsdo- 1977/78:20 64 mure liknunde den som finns för regeringsrätten under ulluförhållunden bör föreskrivas. Även avslyrker förslaget, SACOtSR unserull kravei på juridisk examen och noluriemeriiering för ledamöler ochföredragande i försäkringsrätterna bör betonas siarkure än som skell i belänkandel. Utredningensförslag lämnas i allmänhel utan erinran av remissinslun-sernu vud gäller försäkringsräiternusorgunisution och hundläggnings former. Hovrätten över och förordurdock ull del udminislruliva arbetet i försäkringsrätiernu suniordnus med deltu urbeiei en hovrätt eller en kummarrätl, Försäkringsrådel påpekar ull de äldre yrkessku-deärendenuinte bör fördelus på samtliga uvdelningur ulun hundläggas av en avdelning inomförsäkringsrätten i . 4.4 Den högsta instansen Frågan om fullföljdsbegränsning till försäkringsdomstolentus upp UV vissu remissinstanser. Kammarrätten i anser an -om domstolsmässigprövning skull ske redun i den förslu besvärsinsiunsen - den högsiu instansen ihuvudsuk skull vura en prejudikutinsians. För utt deltu huvudsyfte skall uppnåsunser kammarrätten del lämpligast alt införu kruv på prövningstillstånd. 1 vanfull bör frågun om en mereller niindre omfutlunde begränsning av fuliföljdsrällenånyo prövas när den nyu besvärsorgunisu-lionen fungerul en lid. Statskontoret uilulurutt försäkringsdomsiolens nuvurunde urbetsbeluslning och ärendebuluns är uv denstorleken ull de av uiredningen föreslagna åtgärderna knappast kan ge annal änmarginella förbättringar såväl vud gäller urbetsbelaslningen i sig som möjligheiernulill prejudikulbildande verksamhet. För all det inle inom ett pur år skullkommu ull krävas personalökningar hos domstolen förordur statskontoret ullnågon form UV fullföljdsbegränsning snarasl införs. Även hovrätten över Skåneoch , . advokatsamjund och doniarejörbundanser all del ligger nära lill hands ull begränsu rällen alt fullfölju luluntill försäkringsöverdomsiolen. LO unser alt fullföljdsbegränsning lill försäkringsdomslolenskulle inskränka rättssäkerheten och misskredileru domstolen i allmänhetensögon. Försäkringsdomslolendelar utredningens uppfallning all del bör finnas möjlighel all vid förfall förlagfaren ledumoi i domslolen förordna vikarie. Som vikarie bör dock enligldomstolen endusi ifrågakomma person som innehar fullmaktstjänst som domare, Förslaget ull införu ett ivåpurlsförfarande inomsocialförsäkringsprocessen tillstyrks i princip eller lämnas utan erinran avsamtliga remissinsianser. 1977/78:20 65 Försäkringsdomstolen hälsar ulredningens förslag i dellahänseende med tillfredsställelse. Försluget tillgodoserenligi domslolen ett vidskildu lillfällen uttryckt önskemål om åigärder för all främja såvällikformighets- och rättvisesynpunkter som den enskilde försäkrades krav på ökadrättstrygghet, JO anser förslagel väl ägnat ull främju ökud likformighet och räilvisuvid tillämpningen av socialförsäkringslagstiftningen. Hovrälien över ochBlekinge och socialsiyrelsen intar en liknande ståndpunkt. Även rikslörsäkringsverket lillslyrker att ett ivåparlsförfarandeinförs i socialförsäkringsprocessen och ansluter sig lill förslagel alt verkeisom ett utfiöde av tillsynsfunktionen skall ha talerält isocialförsäkringsärenden och andra ärenden där försäkringskassa eller lokal skutiemyndigheimeddelul beslut i förstu instans. Verket ansluler sig också till ulredningens ullmännubedömningur om vilka avgöranden som skall bringas lill den föreslagnu ombudsmannuexpedilionenskännedom för bedömande uv frågun om verket skall föra lalan i ärendel ellerej.Det böremellertid enligt verkets mening hell och hållel läggas i verkels handatt avgöra i vilka beslut underrättelseskyldighet skall föreligga. I fråga omriksförsäkringsverkets uppgifter i mäl som har avgjorts i försäkringsrätt delarverket de synpunkler på förfarandet som utredningen haranfört. Enligl verketsmening bördock införas en bestämmelseom all mål i försäkringsöverdomsiolenskall behandlas med förtur om verkei begär del och detta oavsett om del är verkeieller den enskilde som väckt talan i domslolen. anser all partsställningkun inne-bäru att ett moisaisförhållande skupas, eftersom verkei i ena fallelkun uppiräda som en medpan och i del undra som motpart lill den försäkrude. Rådelhar dock ingen erinran mot all erhåller räll all anförabesvär över allmän försäkringskassas eller försäkringsrätts beslut och dellaäven lill den försäkrades förmån. JO delar ulredningensuppfaltning all funktionen att föra lalan i socialförsäkringsmål skall handhasav en särskild enhet inom verkei men betonar ull ombudsmannens fria slällningbör markeras eftertryckligt, Försäkringskassejörbundet att verkels urval av ärenden bör följa en fiexibel linje. FCOanser del ungelägel ull klurure regler fustsiälls för när verket skull varapart i mål och när verkei skall avstå från all gå in som purt. Hovrätten över och . statskontoret.Försäkringskasseförbundet och domarejörbiind är kriiisku mol deföreslagna benämningarna "försäkringsombudsman"" och ""ombudsmannaexpedition"",efiersom dessa benämningar kan föra tanken till justitieombudsmannen och andru liknijndetjänster. 5 1977/78. 1977/78:20 66 4.6 Omprövning av försäkringskassas beslut Rikstörsäkringsverkei och Försäkringskassejörbundet hälsurmed tillfredsställelse att försäkringskassornas möjligheler lill självrällelseblir lagfäst. Huvuddragen i förslagel lämnas ulan erinran av fiertalet övrigaremissinstanser. unser dock att del kan föreligga en viss riskatt enskild part hos försäkringskassa kan komma i en ogynnsammare slällning medde föreslagna reglerna än enligl de rättsprinciper som f n. kan anses gälla. Kammarrätten i framför tanken all ge omprövningssysiemelen uiformning som nära ansluler till del system som gäller i fråga ommervärdeskatteärenden. Reglerna skulle då kunnu uiformus så ull beslul uvförsäkringskassa är alt anse som preliminära beslul ända tills antingen någonbegär ett slutligt beslul eller förfiutit från del preliminärabeslutet. Besvär skulle kunna anföras endasl mot av part begäri slulligt beslul, Rikslörsäkringsverketär Xveksaml lill den del av förslagel som gäller ändring av försäkringskassasbeslut som har blivit oriktigt på grund av uppenbart felaktig rättstillämpning.Verket anför all begreppel uppenbarl felaktig rättstillämpning är svårtolkatoch att del föreligger risk alt bestämmelsen kommer lill användning även i falldå del är fråga om tolkning uv en beslämmelse eller av praxis, Riksskatleverkelanser förslagel väl motiverat men understryker all regleringen måsie ses som enspeciell lösning just för förmånssidan inom socialförsäkringsområdet, som intebör läggas lill grund för skilda tolkningar av hur stort utrymmet för omprövningsrällär på andra förvallningsområden. Den nuvarande socialförsäkringsadministrationen går i sinahuvuddrag tillbaka (prop. 1961:45, 2LU 1961:45, rskr 1961:294).Den då beslutade ordningen innebar att de förutvarande lokal- ochcentralsjukkassorna ombildades till allmänna försäkringskassor med uppgift alli försia instans handlägga sjukförsäkrings- och pensionsärenden. Uppgiften anberäkna pensionsgrundande inkomsl inom tilläggspensioneringen (ATP) hade lidigarelagts på lokal skattemyndighet. Genom en sammanslagning av riksförsäkringsanstaltenoch pensionsstyrelsen tillskapades riksförsäkringsverkel som central lednings-och tillsynsmyndighet. Riksförsäkringsverkel blev också första besvärsinstansvid överklagande av beslut som fattades av försäkringskassa eller, när delgäller beräkning av pensionsgrundande inkomst, av lokal skattemyndighet. Somhögsta besvärsinslans inrättades försäkringsdomslolen. Den beskrivnaorganisationen skapades framför allt för de i lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL) behandlade socialförsäkringsgrenarna sjukförsäkring,folkpensionering och tilläggspensionering. Prop.1977/78:20 67 Ändasedan år 1917 hade det funnits en särskild besvärsinslans påyrkesskadeförsäkringens område, nämligen försäkringsrådel, Rådel behölls även eflerden nya organisationens tillkomst. Denna innebur emellertid den ändringen allrådets beslul kunde överprövas av försäkringsdomstolen. Socialförsäkringenhar fått en alltmer ökud betydelse och ulgör nu grundvulen för fiertaleimedborgares ekonomisku irygghel under åtminstone någol skede av deras levnad. Ulvecklingenav socialförsäkringen har varit särskilt intensiv uppgick den allmänna försäkringens uigifier lill ca 4 000 milj.kr, Moisvurunde ulgifier för uppgick lill i runda tal 47 000 milj. kr. Samiidigiökade den allmänna försäkringens andel av bruttonationalprodukten från 5.8 till16.4 96. Den del av del totala beloppet för privat konsumtion i landet, som komfrån den allmänna försäkringen, ökade från 8,5 lill 22.9 96, Dennaulveckling har givelvis fört med sig en betydande ökning av ärendemängden inomsocialförsäkringen, bl, a, i besvärsinstanserna. Tillströmningen av mål ochärenden lill och försäkringsdomstolenhar sålunda mer än fördubblats under de senasle tio åren, för besvärsuvdelningensdel från drygt 5 000 ärenden lill cu 13 1976 och för domstolensdel från knuppi I 100 mål lill drygt 2 1976. En stor del avökningen hänför sig lill den allmänna försäkringen. Betydelsefullaärendegrupper har dock på senure år förts över från andra organ lill socialförsäkringsadminisirulionen.Dettu gäller bl. u. ullmänna burnbidrug. ulbildningsbidrug lill personer som delluri arbelsmurk-nadsulbildning och vissa vuxensludieförmåner. har vidarebeslutat att även bidrugsförskolten skall föras över till socialförsäkringsadministrationenunder innevurunde år och ull försäkringskussornu skull bli ansvariga föradministrationen av statskommunala bostadsbidrag till folk-pensionärer ulunbarn fr. o. m. . De reformer som underårens lopp har genomförts på socialförsäkringens område har framför alll lagil siklepå det materiella innehållel i försäkringen. På den adminisiraiiva sidan harförändringarna varit av mindre omfulining. förvallningsrätlsreformberörde endasl i ringa grad socialförsäkringssektorn. Utbyggnaden avförmånerna inom socialförsäkringen medför emellertid alt ökade krav mäsleställas på besvärsprövningen inom socialförsäkringen. Denna bör anpassas lill vudsom gäller för undru jämförburu områden. Debeslämmelser som i dug gäller för förfarandet på riksförsäkringsverketsbesvärsavdelning innebär alt man där måsle arbeta i former som framsiår somotidsenliga i jämförelse med annan förvaltningsrätlskipning. Till skillnud frånvad som gäller för andru besvärsprövunde orgun med motsvarande uppgiftersaknas nämligen för besvärsavdelningens del i stor utsträckning'fasta reglerom beslutförheien. Somhar påpekats i olika summunhang är del vidare otillfredsställande all riksförsäkringsverkelhar en dubbel funktion som dels besvärsprövande Prop.1977/78:20 68 organ,dels tillsynsmyndighet över försäkringskassorna. Trots all de båda uppgifternaankommer på skilda avdelningar inom verkei, kan det inte uteslutas att den enskildefår uppfattningen att besvärsprövningen inle sker hell obundet utan påverkas avtillsynsverksamheten. Slulligen ärsocialförsäkringsprocessen i princip utformad som ell enpansförfarande.Beslut kan överklagas till högre instans i stort selt endasl av den enskilde.De möjligheler som finns för riksförsäkringsverkel att självmant (ex officio)la upp beslul av lägre instans lill prövning och ull underställa sina beslul försäkringsdomsiolensprövning innebär visserligen att försäkringskassas och riksförsäkringsverketsbeslut kan överprövas i högre instans utan all besvär har anförls. Jag är emeUertidav den uppfattningen all lillämpningen av reglerna om ex officioprövning ochunderställning ibland blir ganska slumpartad. Som bl, u.